# Europeiska unionens C 330/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 330 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången30 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 330

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången30 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan |
| | Den tolfte sessionen ägde rum i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006. |
| 2006/C 330/01 | Protokoll från sammanträdet måndagen den 20 november 2006 | 1 |
| Högtidligt öppningssammanträde


  Sammanträde i den gemensamma parlamentariska församlingen


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning


  Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter


  Suppleanter


  Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS-EG 3932/06)


  Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens elfte session (EUT C 307, 15.12.2006)


  Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd


  Åtgärder som vidtagits av kommissionen i anslutning till de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens elfte session, som ägde rum i Wien (Österrike) den 19-22 juni 2006


  Frågestund med kommissionen


  Debatt med kommissionen


  Brådskande ärende 1: situationen i den östafrikanska AVS-regionen |
| 2006/C 330/02 | Protokoll från sammanträdet tisdagen den 21 november 2006 | 3 |
| Suppleanter


  Debatt om situationen i Demokratiska republiken Kongo (utan resolution)


  Uttalande av Noel A. Lynch, minister för turism och internationella transporter i Barbados


  Rapport från näringslivets och arbetsmarknadens organisationer


  Anförande av Mark Malloch Brown, Förenta nationernas ställföreträdande generalsekreterare, om Förenta nationernas arbete och roll under 2000-talet |
| 2006/C 330/03 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 22 november 2006 | 4 |
| Suppleanter


  Justering av protokollen från måndagen den 20 november och tisdag förmiddag den 21 november 2006


  Uttalande av Paula Lehtomäki, utrikeshandels- och utvecklingsminister (Finland), tjänstgörande ordförande för EU:s ministerråd


  Uttalande av Onofre Rojas, statssekreterare och nationell utanordnare för Europeiska utvecklingsfonden (Dominikanska republiken) för Casimir Oye Mba, minister för utvecklingsplanering (Gabon) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet


  Frågestund – rådet


  Debatt med rådet


  Betänkande av Ana Gomes och William Duguid (Barbados), för utskottet för politiska frågor, om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling (AVS-EU/3892/06/slutlig)


  Brådskande ärende 2: översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap


  Betänkande av Eija-Riitta Korhola och Achille Tapsoba (Burkina Faso), för utskottet för sociala frågor och miljö, om vatten i utvecklingsländerna (AVS-EU/3916/06/slutlig) |
| 2006/C 330/04 | Protokoll från sammanträdet torsdagen den 23 november 2006 | 6 |
| Suppleanter


  Justering av protokollet från onsdagen den 22 november 2006


  Sammanfattande rapporter från seminarierna


  Uttalande av Pascal Lamy, generaldirektör för Världshandelsorganisationen


  Omröstning om ändringar i arbetsordningen


  Omröstning om resolutionsförslagen i betänkandena från de tre ständiga utskotten


  Omröstning om de brådskande resolutionsförslagen


  Övriga frågor


  Datum och plats för den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde session |
| Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter | 8 |
| Bilaga II   Deltagarlista från sessionen den 20-23 november 2006 i Bridgetown | 11 |
| Bilaga III   Bilaga till sammanträdet måndagen den 20 november 2006 | 14 |
| Bilaga IV   Antagna resolutioner | 15 |
| —   Resolution om turismens inverkan på utvecklingen i AVS-länder | 15 |
| —   Resolution om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling | 22 |
| —   Resolution om vatten i utvecklingsländer | 31 |
| —   Resolution om en översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA) | 36 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

Den tolfte sessionen ägde rum i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006.

2006/C 330/01

Protokoll från sammanträdet måndagen den 20 november 2006

1

Högtidligt öppningssammanträde

Sammanträde i den gemensamma parlamentariska församlingen

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Suppleanter

Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS-EG 3932/06)

Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens elfte session (EUT C 307, 15.12.2006)

Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Åtgärder som vidtagits av kommissionen i anslutning till de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens elfte session, som ägde rum i Wien (Österrike) den 19-22 juni 2006

Frågestund med kommissionen

Debatt med kommissionen

Brådskande ärende 1: situationen i den östafrikanska AVS-regionen

2006/C 330/02

Protokoll från sammanträdet tisdagen den 21 november 2006

3

Suppleanter

Debatt om situationen i Demokratiska republiken Kongo (utan resolution)

Uttalande av Noel A. Lynch, minister för turism och internationella transporter i Barbados

Rapport från näringslivets och arbetsmarknadens organisationer

Anförande av Mark Malloch Brown, Förenta nationernas ställföreträdande generalsekreterare, om Förenta nationernas arbete och roll under 2000-talet

2006/C 330/03

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 22 november 2006

4

Suppleanter

Justering av protokollen från måndagen den 20 november och tisdag förmiddag den 21 november 2006

Uttalande av Paula Lehtomäki, utrikeshandels- och utvecklingsminister (Finland), tjänstgörande ordförande för EU:s ministerråd

Uttalande av Onofre Rojas, statssekreterare och nationell utanordnare för Europeiska utvecklingsfonden (Dominikanska republiken) för Casimir Oye Mba, minister för utvecklingsplanering (Gabon) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Frågestund – rådet

Debatt med rådet

Betänkande av Ana Gomes och William Duguid (Barbados), för utskottet för politiska frågor, om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling (AVS-EU/3892/06/slutlig)

Brådskande ärende 2: översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap

Betänkande av Eija-Riitta Korhola och Achille Tapsoba (Burkina Faso), för utskottet för sociala frågor och miljö, om vatten i utvecklingsländerna (AVS-EU/3916/06/slutlig)

2006/C 330/04

Protokoll från sammanträdet torsdagen den 23 november 2006

6

Suppleanter

Justering av protokollet från onsdagen den 22 november 2006

Sammanfattande rapporter från seminarierna

Uttalande av Pascal Lamy, generaldirektör för Världshandelsorganisationen

Omröstning om ändringar i arbetsordningen

Omröstning om resolutionsförslagen i betänkandena från de tre ständiga utskotten

Omröstning om de brådskande resolutionsförslagen

Övriga frågor

Datum och plats för den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde session

Bilaga I   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter

8

Bilaga II   Deltagarlista från sessionen den 20-23 november 2006 i Bridgetown

11

Bilaga III   Bilaga till sammanträdet måndagen den 20 november 2006

14

Bilaga IV   Antagna resolutioner

15

—   Resolution om turismens inverkan på utvecklingen i AVS-länder

15

—   Resolution om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling

22

—   Resolution om vatten i utvecklingsländer

31

—   Resolution om en översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA)

36

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

Den tolfte sessionen ägde rum i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006.

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 330/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 20 NOVEMBER 2006

(2006/C 330/01)

(Sammanträdet öppnades kl. 11.05.)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Dame Billie A. Miller, seniorminister och utrikes- och utrikeshandelsminister i Barbados, René Radembino-Coniquet, medordförande för den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen och Hon. Owen S. Arthur, premiär- och finansminister i Barbados, som förklarade den tolfte sessionen öppnad.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.20 och återupptogs kl. 15.10.)

ORDFÖRANDESKAP: RADEMBINO-CONIQUET

Medordförande

Sammanträde i den gemensamma parlamentariska församlingen

Medordföranden välkomnade samtliga deltagare.

1.   Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentets talman, skulle bifogas protokollet.

2.   Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Medordföranden meddelade att AVS-ländernas myndigheter hade skickat en förteckning över de icke-parlamentariska ledamöterna. Han föreslog, i överensstämmelse med artikel 17.1 i partnerskapsavtalet och med artikel 1 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, att dessa ledamöter skulle ackrediteras och att deras namn skulle föras upp på en förteckning som skulle bifogas protokollet.

Den gemensamma parlamentariska församlingen samtyckte till detta.

3.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Badia Cuchet (suppleant för Ferreira), Budreikaitė (suppleant för Kułakowksi), Bushill-Matthews (suppleant för Coelho), Evans (suppleant för Dobolyi), Klaß (suppleant för Langendries), Lavarra (suppleant för Arif), Myller (suppleant för Rosati), Seeber (suppleant för Schröder) och Zaleski (suppleant för Wijkman).

4.   Antagande av förslaget till föredragningslista (AVS-EG 3932/06)

Medordföranden meddelade att tidsfristerna var följande:

| — | För ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i betänkandena från de ständiga utskotten: måndagen den 20 november kl. 18.00 |
| --- | --- |

—

För ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i betänkandena från de ständiga utskotten: måndagen den 20 november kl. 18.00

| — | För ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner: tisdagen den 21 november kl. 15.00 |
| --- | --- |

—

För ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner: tisdagen den 21 november kl. 15.00

| — | För frågor om omröstningsmetoderna: torsdagen den 23 november kl. 9.00, skriftligen. |
| --- | --- |

—

För frågor om omröstningsmetoderna: torsdagen den 23 november kl. 9.00, skriftligen.

Förslaget till föredragningslista godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

5.   Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens elfte session (EUT C 307, 15.12.2006)

Protokollet justerades.

6.   Anförande av Louis Michel, ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Louis Michel höll ett anförande på kommissionens vägnar och nämnde särskilt planeringen för den tionde Europeiska utvecklingsfonden.

7.   Åtgärder som vidtagits av kommissionen i anslutning till de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens elfte session, som ägde rum i Wien (Österrike) den 19-22 juni 2006

Kommissionsledamoten hänvisade till ett utdelat dokument med information om kommissionens uppföljning av de resolutioner som antogs i Wien.

8.   Frågestund med kommissionen

Sammanlagt tjugo frågor ställdes till kommissionen.

Louis Michel besvarade frågorna skriftligen och gav muntliga svar på följande följdfrågor som ställts av följande personer:

Fråga nr 1 från Filip Kaczmarek om planeringen av den tionde EUF.

Fråga nr 11 från Vittorio Agnoletto (för Luisa Morgantini) om det civila samhällets medverkan.

Fråga nr 22 från William Duguid (Barbados) om höjda budgetanslag.

Fråga nr 6 från Karin Scheele om hälsa och social utveckling.

Fråga nr 5 från Thierry Cornillet om varumärkesförfalskning av läkemedel.

Fråga nr 7 från Marie-Hélène Aubert om brist på vårdpersonal.

Fråga nr 8 från John Bowis om vaccin mot malaria och tuberkulos.

Fråga nr 2 från Fiona Hall om olaglig avverkning.

Fråga nr 13 från Philip Bushill-Matthews om bekämpning av olaglig invandring från Afrika.

Fråga nr 12 från Vittorio Agnoletto om EU:s internationella handelspolitik och afrikanska invandrare i Europa.

Fråga nr 21 från Horst Schnellhardt (för Michael Gahler) om Togo.

Fråga nr 15 från Ana Gomes om rättegångar mot fångar i Etiopien.

Fråga nr 20 från Carl Schlyter om dumpning av giftigt avfall i Elfenbenskusten.

Fråga nr 19 från Ana Gomes (för Emanuel Jardim Fernandes) om koleraepidemin i Angola.

Fråga nr 16 från Johan Van Hecke om norra Uganda.

Författarna till frågorna nr 3 – Hélène Goudin – och 17 – Marie-Arlette Carlotti – ställde inga följdfrågor.

Författarna till frågorna nr 4, 9, 10, 14 och 18 var inte närvarande.

9.   Debatt med kommissionen

Följande yttrade sig: Deerpalsing (Mauritius), McAvan, Carlotti, Nyassa (Kamerun), Cornillet, Schmidt, Budreikaitė, Barry (Senegal), Van Hecke, Akpovi (Benin), Cavuilati (Fiji), Conteh (Sierra Leone), Sylla (Mali), Kinnock, Sebetela (Botswana), Aubert och Geingob (Namibia).

Louis Michel besvarade de frågor som tagits upp i debatten.

10.   Brådskande ärende 1: situationen i den östafrikanska AVS-regionen

Följande yttrade sig: Gahler, Gomes, Darbo (Tchad), Van Hecke, Deng (Sudan), Aubert, Berend, Omar (Djibouti), Teshoma Toga (Etiopien), Evans, Mugambe (Uganda), Kaczmarek och Mantovani.

Louis Michel deltog i och sammanfattade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.05.)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 330/3

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 21 NOVEMBER 2006

(2006/C 330/02)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.15)

ORDFÖRANDESKAP: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Badia Cuchet (suppleant för Ferreira), Budreikaitė (suppleant för Kułakowksi), Bushill-Matthews (suppleant för Coelho), Evans (suppleant för Dobolyi), Hegyi (suppleant för Van Lancker), Klaß (suppleant för Langendries), Lavarra (suppleant för Arif), Morgantini (suppleant för Wurtz), Myller (suppleant för Rosati), Posdorf (suppleant för Ribeiro e Castro), Seeber (suppleant för Schröder) och Zaleski (suppleant för Wijkman).

2.   Debatt om situationen i Demokratiska republiken Kongo (utan resolution)

Följande yttrade sig: Berend, Sylla (Mali), Evans, Akpovi (Benin) och Van Hecke.

ORDFÖRANDESKAP: RADEMBINO-CONIQUET

Medordförande

Följande yttrade sig: Aubert, Nguema Owono (Ekvatorialguinea), Deva, Deng (Sudan), Gomes, Hall, de Sousa (Angola) och Zaleski.

Louis Michel, ledamot av kommissionen, svarade på de frågor som togs upp i debatten.

Beslut: att tillskriva president Joseph Kabila och Jean-Pierre Bemba för den gemensamma parlamentariska församlingens räkning och kräva att valresultaten respekteras.

ORDFÖRANDESKAP: KINNOCK

Medordförande

3.   Betänkande från L. Boyce Sebetela (Botswana) och Hans-Peter Mayer, för utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel, om turismens inverkan på AVS-ländernas utveckling (AVS-EU/3871/06)

L. Boyce Sebetela (Botswana) och Hans-Peter Mayer presenterade sitt betänkande.

Noel A. Lynch, minister för turism och internationella transporter i Barbados, talade till församlingen.

Följande yttrade sig: Berend, Jiménez (Dominikanska republiken), Cornillet, Deerpalsing (Mauritius), Schlyter, Conteh (Sierra Leone), Martens, Novak, Schnellhardt, McAvan, Seeber och Zaleski.

Alexander Baum och Claude Martens (kommissionen) och Noel A. Lynch svarade på de frågor som togs upp under debatten.

L. Boyce Sebetela (Botswana) och Hans-Peter Mayer sammanfattade diskussionen.

Medordföranden gav ordet till företrädaren för Eritrea för ett anförande om situationen i den östafrikanska AVS-regionen, eftersom han av misstag inte fanns med på talarlistan under debatten föregående dag. Tyvärr befann han sig inte i salen.

4.   Rapport från näringslivets och arbetsmarknadens organisationer

Gérard Dantin, ordförande för AVS-ländernas och EU:s uppföljningskommitté, gjorde en presentation.

(Sammanträdet ajournerades kl. 11.45 och återupptogs kl. 14.35.)

4.   Anförande av Mark Malloch Brown, Förenta nationernas ställföreträdande generalsekreterare, om ”Förenta nationernas arbete och roll under 2000-talet”

Mark Malloch Brown gjorde sitt uttalande.

Följande yttrade sig: Kinnock, Martínez Martínez, Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Deva, Agnoletto, Bowis, Gomes, Conteh (Sierra Leone), Evans, Sebetela (Botswana), Seeber och Deng (Sudan).

Mark Malloch Brown svarade på frågor som tagits upp under debatten.

(Sammanträdet avslutades kl. 15.37.)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 330/4

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 22 NOVEMBER 2006

(2006/C 330/03)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.11.)

ORDFÖRANDESKAP: RADEMBINO-CONIQUET

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Badia i Cuchet (suppleant för Ferreira), Budreikaitė (suppleant för Kułakowksi), Bushill-Matthews (suppleant för Coelho), Evans (suppleant för Dobolyi), García-Margallo y Marfil (suppleant för Herranz García), Hegyi (suppleant för Van Lancker), Klaß (suppleant för Langendries), Lavarra (suppleant för Arif), Mauro (suppleant för López-Istúriz White), Morgantini (suppleant för Wurtz), Myller (suppleant för Rosati), Pomés Ruiz (suppleant för Gaubert), Posdorf (suppleant för Ribeiro e Castro), Seeber (suppleant för Schröder) och Zaleski (suppleant för Wijkman).

2.   Justering av protokollen från måndagen den 20 november och tisdag förmiddag den 21 november 2006

Följande yttrade sig: Philip Bushill-Matthews.

Protokollen justerades med en mindre formatändring.

3.   Uttalande av Paula Lehtomäki, utrikeshandels- och utvecklingsminister (Finland), tjänstgörande ordförande för EU:s ministerråd

Paula Lehtomäki gjorde ett uttalande på EU-rådets vägnar.

4.   Uttalande av Onofre Rojas, statssekreterare och nationell utanordnare för Europeiska utvecklingsfonden (Dominikanska republiken) för Casimir Oye Mba, minister för utvecklingsplanering (Gabon) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Onofre Rojas gjorde ett uttalande på AVS-rådets vägnar.

5.   Frågestund – rådet

Tre frågor hade lämnats till AVS-rådet.

Onofre Rojas besvarade följande fråga:

Fråga nr 1 från Marie-Arlette Carlotti om regionala AVS-EG-konferenser.

Författarna till frågorna nr 2 och 3 var inte närvarande.

Sexton frågor hade lämnats till EU-rådet.

Paula Lehtomäki besvarade följande frågor och följdfrågor:

Fråga nr 4 från Bernard Lehideux om stödbeloppen för 2007 till AVS-länder som påverkas av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker.

Fråga nr 5 från Ana Gomes om straffrihet i Afrika.

Fråga nr 7 från Johan Van Hecke om Somalia.

Fråga nr 8 från Michael Gahler om Zimbabwepolitiken och behövande människor.

Fråga nr 9 från Emanuel Jardim Fernandes om den oberoende särskilda undersökningskommissionen för Timor-Leste (Östtimor).

Fråga nr 11 från Miguel Angel Martínez Martínez (för Elena Valenciano Martínez-Orozco) om politisk dialog om olaglig invandring och vidtagna åtgärder.

Fråga nr 13 från Philip Bushill-Matthews om bekämpning av olaglig invandring från Afrika.

Fråga nr 19 från Frithjof Schmidt om olaglig invandring.

Fråga nr 15 från Thierry Cornillet om varumärkesförfalskning av läkemedel.

Fråga nr 16 från John Bowis om hälsofrågor och funktionshindrade samt landstrategidokument.

Fråga nr 17 från Vittorio Agnoletto om Abujaförklaringen om offentliga hälso- och sjukvårdsutgifter och Europeiska utvecklingsfonden.

Fråga nr 18 från Vittorio Agnoletto (för Jens Holm) om Europeiska unionens diplomatiska arbete för att bekämpa terrorism.

Följdfrågorna från John Bowis till fråga nr 16 och från Vittorio Agnoletto till fråga nr 17 besvarades också av Onofre Rojas på AVS-rådets vägnar.

Följande frågor följdes inte av följdfrågor:

Fråga nr 10 från Hélène Goudin om EU:s fiskepolitik i tredjeländer.

Fråga nr 6 från Marie-Arlette Carlotti om politiska fångar i Eritrea.

Fråga nr 14 från Bernard Lehideux (för Lydie Polfer) om Frontex och utveckling.

Författaren till fråga nr 12 var inte närvarande.

6.   Debatt med rådet

Följande yttrade sig: Willmott, Naib (Eritrea), Akpovi (Benin), Fernandes, Milebou-Aubusson (Gabon), Tiheli (Lesotho), Mzembi (Zimbabwe), Gahler, Nguema Owono (Ekvatorialguinea), Geingob (Namibia), Gomes, Sylla (Mali), medordförande Kinnock, Mayer, Sebetela (Botswana), Lehtomäki (EU-rådet) och Rojas (AVS-rådet).

7.   Betänkande av Ana Gomes och William Duguid (Barbados), för utskottet för politiska frågor, om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling (AVS-EU/3892/06/slutlig)

Ana Gomes och William Duguid (Barbados) presenterade sitt betänkande.

Följande yttrade sig: Gahler, Sylla (Mali), Jöns, Nguema Owono (Ekvatorialguinea), Van Hecke, Deng (Sudan), Schmidt, Nduwimana (Burundi), Morgantini, Ali (Etiopien), Korhola, Mayer och Baum (kommissionen).

William Duguid (Barbados) och Ana Gomes sammanfattade diskussionen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.10.)

ORDFÖRANDESKAP: KINNOCK

Medordförande

8.   Brådskande ärende 2: översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap

Medordföranden meddelande att det på grund av tekniska problem inte var möjligt att hålla den planerade videokonferensen med kommissionsledamot Peter Mandelson i Bryssel. Hans anförande skulle dock hållas av en företrädare för kommissionen och därefter skickas ut till ledamöterna.

Följande yttrade sig: Schlyter.

Dame Billie A. Miller, seniorminister och utrikes- och utrikeshandelsminister (Barbados), gjorde sitt uttalande.

Claude Martens (kommissionen) läste upp kommissionsledamot Peter Mandelsons uttalande.

Följande yttrade sig: Sturdy, Deerpalsing (Mauritius), Carlotti, Namatra (Etiopien), Hall, Cavuilati (Fiji), François (Saint Lucia), Schlyter, Agnoletto, Mporogomyi (Tanzania), Martens, Conteh (Sierra Leone), Schmidt, Deva, Dombrovskis, Osei-Ameyaw (Ghana), Schnellhardt och Larue (Seychellerna).

Claude Martens och Dame Billie A. Miller deltog i debatten.

9.   Betänkande av Eija-Riitta Korhola och Achille Tapsoba (Burkina Faso), för utskottet för sociala frågor och miljö, om vatten i utvecklingsländerna (AVS-EU/3916/06/slutlig)

Eija-Riitta Korhola och Achille Tapsoba (Burkina Faso) presenterade sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: AKPOVI

Vice ordförande

Följande yttrade sig: Bowis, Lavarra (för Arif), Jiménez (Dominikanska republiken), Hall och Conteh (Sierra Leone).

ORDFÖRANDESKAP: KINNOCK

Medordförande

Följande yttrade sig: Aubert, Morgantini (för Wurtz), Aylward, Bushill-Matthews (för Coelho), McAvan, Klaß (för Langendries), Scheele, Abdourhamane (Niger), Novak, Roithová, Seeber (för Schröder), Awdu (Kamerun), Veneto och Baum (kommissionen).

Eija-Riitta Korhola och Achille Tapsoba (Burkina Faso) sammanfattade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.20.)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir JOHN KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 330/6

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 23 NOVEMBER 2006

(2006/C 330/04)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10.)

ORDFÖRANDESKAP: KINNOCK

Medordförande

1.   Suppleanter

Medordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Budreikaitė (suppleant för Kułakowksi), Bushill-Matthews (suppleant för Coelho), García-Margallo y Marfil (suppleant för Herranz García), Hegyi (suppleant för Van Lancker), Klaß (suppleant för Langendries), Lavarra (suppleant för Arif), Mauro (suppleant för López-Istúriz White), Morgantini (suppleant för Wurtz), Myller (suppleant för Rosati), Pomés Ruiz (suppleant för Gaubert), Posdorf (suppleant för Ribeiro e Castro), Seeber (suppleant för Schröder) och Zaleski (suppleant för Wijkman).

2.   Justering av protokollet från onsdagen den 22 november 2006

Protokollet justerades.

3.   Sammanfattande rapporter från seminarierna

| — | Bereaux (Trinidad och Tobago) om EU-samarbete för att göra AVS-ländernas produkter mer konkurrenskraftiga: frågan om rom och andra AVS-produkter. |
| --- | --- |

—

Bereaux (Trinidad och Tobago) om EU-samarbete för att göra AVS-ländernas produkter mer konkurrenskraftiga: frågan om rom och andra AVS-produkter.

| — | Barry (Senegal) om miljövårdssystem för att skydda flodområden och kustnära ekosystem. |
| --- | --- |

—

Barry (Senegal) om miljövårdssystem för att skydda flodområden och kustnära ekosystem.

| — | Ana Gomes om behandlingen av hiv/aids: att fastställa, mäta och klara kostnaderna. |
| --- | --- |

—

Ana Gomes om behandlingen av hiv/aids: att fastställa, mäta och klara kostnaderna.

4.   Uttalande av Pascal Lamy, generaldirektör för Världshandelsorganisationen

Pascal Lamy, generaldirektör för Världshandelsorganisationen, kunde på grund av tekniska problem inte göra sin presentation. Hans anförande delades ut.

(Sammanträdet avbröts kl. 10.15 och återupptogs kl. 10.30.)

ORDFÖRANDESKAP: KINNOCK

Medordförande

5.   Omröstning om ändringar i arbetsordningen

Omröstningen hölls av församlingens två grupper var för sig (artikel 34.2 i arbetsordningen).

AVS-huset röstade om alla ändringsförslagen tillsammans.

EU-huset röstade om ändringsförslag 1 separat och om ändringsförslagen 2-5 tillsammans.

Alla ändringsförslag antogs av båda grupperna.

6.   Omröstning om resolutionsförslagen i betänkandena från de tre ständiga utskotten

| — | Betänkande om turismens inverkan på AVS-ländernas utveckling (AVS-EG 3871/06/slutlig) – Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: L. Boyce Sebetela (Botswana) och Hans-Peter Mayer.
  Ändringsförslagen 1 och 3 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med en nedlagd röst. |
| --- | --- |

—

Betänkande om turismens inverkan på AVS-ländernas utveckling (AVS-EG 3871/06/slutlig) – Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel. Medföredragande: L. Boyce Sebetela (Botswana) och Hans-Peter Mayer.

Ändringsförslagen 1 och 3 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med en nedlagd röst.

| — | Betänkande om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling (AVS-EG 3892/06/slutlig) – Utskottet för politiska frågor. Medföredragande: Ana Gomes och William Duguid (Barbados).
  Medföredragandena presenterade ett muntligt ändringsförslag. Det muntliga ändringsförslaget antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med två nedlagda röster. |
| --- | --- |

—

Betänkande om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling (AVS-EG 3892/06/slutlig) – Utskottet för politiska frågor. Medföredragande: Ana Gomes och William Duguid (Barbados).

Medföredragandena presenterade ett muntligt ändringsförslag. Det muntliga ändringsförslaget antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med två nedlagda röster.

| — | Betänkande om vatten i utvecklingsländerna (AVS-EG 3916/06) – Utskottet för sociala frågor och miljön. Medföredragande: Achille Tapsoba (Burkina Faso) och Eija-Riitta Korhola.
  Ändringsförslagen 3, 7 och 12-14 (med en muntlig ändring till ändringsförslag 14) antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med fyra nedlagda röster. |
| --- | --- |

—

Betänkande om vatten i utvecklingsländerna (AVS-EG 3916/06) – Utskottet för sociala frågor och miljön. Medföredragande: Achille Tapsoba (Burkina Faso) och Eija-Riitta Korhola.

Ändringsförslagen 3, 7 och 12-14 (med en muntlig ändring till ändringsförslag 14) antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med fyra nedlagda röster.

7.   Omröstning om de brådskande resolutionsförslagen

| — | Brådskande resolutionsförslag om översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (AVS-EG 3958/06/komp.).
  Ändringsförslagen 1, 12, ett muntligt ändringsförslag till punkt 17 samt ändringsförslag 17 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med en nedlagd röst. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (AVS-EG 3958/06/komp.).

Ändringsförslagen 1, 12, ett muntligt ändringsförslag till punkt 17 samt ändringsförslag 17 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt med en nedlagd röst.

| — | Brådskande resolutionsförslag om situationen i den östafrikanska AVS-regionen (AVS-EG 3960/06/komp.).
  Ändringsförslagen 1, 3, 7-8, till skälen S och T, 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34, till punkterna 35-36 samt 38 antogs. |
| --- | --- |

—

Brådskande resolutionsförslag om situationen i den östafrikanska AVS-regionen (AVS-EG 3960/06/komp.).

Ändringsförslagen 1, 3, 7-8, till skälen S och T, 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34, till punkterna 35-36 samt 38 antogs.

Det yrkades att en omröstning av församlingens två grupper var för sig och en sluten omröstning om den ändrade resolutionen som helhet skulle genomföras.

Följande yttrade sig: Sithole (Sydafrika) och Thierry Cornillet.

Kaczmarek, Mauro, Sithole (Sydafrika) och Mporogomyi (Tanzania) utsågs till rösträknare.

Den ändrade resolutionen förkastades (AVS: 11 för, 27 emot och 2 nedlagda röster, EU: 53 för, 1 emot och 3 nedlagda röster).

8.   Övriga frågor

Michael Gahler presenterade Wiesbaden, där nästa sammanträde med den gemensamma parlamentariska församlingen kommer att hållas.

Medordföranden meddelade att Bryan Rose vid EU:s sekretariat, som har arbetat för den gemensamma parlamentariska församlingen i 29 år, avgått.

Medordföranden tackade Barbados myndigheter för allt deras arbete med att organisera sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen och de sociala evenemangen.

9.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens trettonde session

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG församlingens trettonde session kommer att äga rum den 23-28 juni 2007 i Wiesbaden (Tyskland).

(Sammanträdet avslutades kl. 11.52.)

René RADEMBINO-CONIQUET och

Glenys KINNOCK

Medordförande

Sir JOHN KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Medgeneralsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| AVS-ledamöter | EP-ledamöter |
| --- | --- |
| Radembino-Coniquet (Gabon), medordförande | Kinnock, medordförande |
| Benin (vice ordförande) | Bowis (vice ordförande) |
| Ekvatorialguinea (vice ordförande) | Carlotti (vice ordförande) |
| Ghana (vice ordförande) | Cornillet (vice ordförande) |
| Jamaica (vice ordförande) | Gahler (vice ordförande) |
| Kamerun (vice ordförande) | Goudin (vice ordförande) |
| Kenya (vice ordförande) | Joan i Marí (vice ordförande) |
| Niue (vice ordförande) | Kamiński (vice ordförande) |
| Saint Vincent och Grenadinerna (vice ordförande) | Lulling (vice ordförande) |
| Salomonöarna (vice ordförande) | Mantovani (vice ordförande) |
| Seychellerna (vice ordförande) | Martínez Martínez (vice ordförande) |
| Swaziland (vice ordförande) | Mitchell (vice ordförande) |
| Zambia (vice ordförande) | Verges (vice ordförande) |
| Angola | Agnoletto |
| Antigua och Barbuda | Allister |
| Bahamas | Arif |
| Barbados | Aubert |
| Belize | Aylward |
| Botswana | Berend |
| Burkina Faso | Bullman |
| Burundi | Busk |
| Centralafrikanska republiken | Callanan |
| Cooköarna | Coelho |
| Demokratiska republiken Kongo | Deva |
| Djibouti | Dillen |
| Dominica | Dobolyi |
| Dominikanska republiken | Dombrovskis |
| Elfenbenskusten | Ek |
| Eritrea | Fernandes |
| Etiopien | Ferreira |
| Fiji | Gaubert |
| Gambia | Gomes |
| Grenada | Grabowska |
| Guinea | Gröner |
| Guinea-Bissau | Herranz García |
| Guyana | Haug |
| Haiti | Hall |
| Kap Verde | Holm |
| Kiribati | Jöns |
| Komorerna | Kaczmarek |
| Lesotho | Korhola |
| Liberia | Kułakowski |
| Madagaskar | Kozlik |
| Malawi | Langendries |
| Mali | López-Istúriz White |
| Mauretanien | Lehideux |
| Mauritius | Louis |
| Mikronesiska federationen | Martens |
| Moçambique | Mayer |
| Namibia | McAvan |
| Niger | Morillon |
| Nigeria | Novak |
| Palau | Pleguezuelos Aguilar |
| Papua Nya Guinea | Polfer |
| Republiken Kongo | Ribeiro e Castro |
| Republiken Marshallöarna | Roithová |
| Republiken Nauru | Rosati |
| Rwanda | Sartori |
| Saint Christopher och Nevis | Schnellhardt |
| Saint Lucia | Schröder |
| Samoa | Sturdy |
| São Tomé och Príncipe | Scheele |
| Senegal | Sornosa Martínez |
| Sierra Leone | Schlyter |
| Somalia | Schmidt |
| Sudan | Speroni |
| Surinam | Veneto |
| Sydafrika | Valenciano Martinez-Oro |
| Tanzania | Van Lancker |
| Tchad | Van Hecke |
| Togo | de Villiers |
| Tonga | Wieland |
| Trinidad och Tobago | Wijkman |
| Tuvalu | Willmott |
| Uganda | Wurtz |
| Vanuatu | Záborská |
| Zimbabwe | Zani |
| Östtimor | Zīle |

AVS-ledamöter

EP-ledamöter

Radembino-Coniquet (Gabon), medordförande

Kinnock, medordförande

Benin (vice ordförande)

Bowis (vice ordförande)

Ekvatorialguinea (vice ordförande)

Carlotti (vice ordförande)

Ghana (vice ordförande)

Cornillet (vice ordförande)

Jamaica (vice ordförande)

Gahler (vice ordförande)

Kamerun (vice ordförande)

Goudin (vice ordförande)

Kenya (vice ordförande)

Joan i Marí (vice ordförande)

Niue (vice ordförande)

Kamiński (vice ordförande)

Saint Vincent och Grenadinerna (vice ordförande)

Lulling (vice ordförande)

Salomonöarna (vice ordförande)

Mantovani (vice ordförande)

Seychellerna (vice ordförande)

Martínez Martínez (vice ordförande)

Swaziland (vice ordförande)

Mitchell (vice ordförande)

Zambia (vice ordförande)

Verges (vice ordförande)

Angola

Agnoletto

Antigua och Barbuda

Allister

Bahamas

Arif

Barbados

Aubert

Belize

Aylward

Botswana

Berend

Burkina Faso

Bullman

Burundi

Busk

Centralafrikanska republiken

Callanan

Cooköarna

Coelho

Demokratiska republiken Kongo

Deva

Djibouti

Dillen

Dominica

Dobolyi

Dominikanska republiken

Dombrovskis

Elfenbenskusten

Ek

Eritrea

Fernandes

Etiopien

Ferreira

Fiji

Gaubert

Gambia

Gomes

Grenada

Grabowska

Guinea

Gröner

Guinea-Bissau

Herranz García

Guyana

Haug

Haiti

Hall

Kap Verde

Holm

Kiribati

Jöns

Komorerna

Kaczmarek

Lesotho

Korhola

Liberia

Kułakowski

Madagaskar

Kozlik

Malawi

Langendries

Mali

López-Istúriz White

Mauretanien

Lehideux

Mauritius

Louis

Mikronesiska federationen

Martens

Moçambique

Mayer

Namibia

McAvan

Niger

Morillon

Nigeria

Novak

Palau

Pleguezuelos Aguilar

Papua Nya Guinea

Polfer

Republiken Kongo

Ribeiro e Castro

Republiken Marshallöarna

Roithová

Republiken Nauru

Rosati

Rwanda

Sartori

Saint Christopher och Nevis

Schnellhardt

Saint Lucia

Schröder

Samoa

Sturdy

São Tomé och Príncipe

Scheele

Senegal

Sornosa Martínez

Sierra Leone

Schlyter

Somalia

Schmidt

Sudan

Speroni

Surinam

Veneto

Sydafrika

Valenciano Martinez-Oro

Tanzania

Van Lancker

Tchad

Van Hecke

Togo

de Villiers

Tonga

Wieland

Trinidad och Tobago

Wijkman

Tuvalu

Willmott

Uganda

Wurtz

Vanuatu

Záborská

Zimbabwe

Zani

Östtimor

Zīle

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| AVS-ledamöter | EP-ledamöter |
| --- | --- |
| Nduwimana (Burundi), medordförande | Callanan, medordförande |
| Duguid (Barbados), vice ordförande | Jöns, vice ordförande |
| Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), vice ordförande | Polfer, vice ordförande |
| Angola | Carlotti |
| Belize | Coelho |
| Benin | Dillen |
| Cooköarna | Dobolyi |
| Djibouti | Gahler |
| Ekvatorialguinea | Gaubert |
| Fiji | Gomes |
| Grenada | Grabowska |
| Guinea | Gröner |
| Haiti | Herranz García |
| Liberia | Kaczmarek |
| Mauretanien | Kaminski |
| Namibia | López Istúriz |
| Nigeria | Louis |
| Niue | Mantovani |
| Papua Nya Guinea | Martínez Martínez |
| Saint Vincent och Grenadinerna | Morillon |
| Sudan | Sartori |
| Togo | Schmidt |
| Tuvalu | Van Hecke |
| Uganda | Wieland |
| Zimbabwe | Wurtz |
| | Zani |

AVS-ledamöter

EP-ledamöter

Nduwimana (Burundi), medordförande

Callanan, medordförande

Duguid (Barbados), vice ordförande

Jöns, vice ordförande

Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), vice ordförande

Polfer, vice ordförande

Angola

Carlotti

Belize

Coelho

Benin

Dillen

Cooköarna

Dobolyi

Djibouti

Gahler

Ekvatorialguinea

Gaubert

Fiji

Gomes

Grenada

Grabowska

Guinea

Gröner

Haiti

Herranz García

Liberia

Kaczmarek

Mauretanien

Kaminski

Namibia

López Istúriz

Nigeria

Louis

Niue

Mantovani

Papua Nya Guinea

Martínez Martínez

Saint Vincent och Grenadinerna

Morillon

Sudan

Sartori

Togo

Schmidt

Tuvalu

Van Hecke

Uganda

Wieland

Zimbabwe

Wurtz

Zani

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| AVS-ledamöter | EP-ledamöter |
| --- | --- |
| Francois (Saint Lucia), medordförande | Schlyter, medordförande |
| Sebetela (Botswana), vice ordförande | Dombrovskis, vice ordförande |
| Darbo (Tchad), vice ordförande | Ribeiro e Castro, vice ordförande |
| Antigua och Barbuda | Agnoletto |
| Elfenbenskusten | Berend |
| Eritrea | Bullmann |
| Etiopien | Busk |
| Gabon | Cornillet |
| Ghana | de Villiers |
| Guyana | Deva |
| Kamerun | Ferreira |
| Kenya | Joan i Mari |
| Mali | Kinnock |
| Mauritius | Kozlík |
| Mikronesiska federationen | Langendries |
| Palau | Lehideux |
| Republiken Kongo | Lulling |
| Samoa | Mayer |
| Senegal | McAvan |
| Sierra Leone | Mitchell |
| Swaziland | Pleguezuelos Aguilar |
| Sydafrika | Rosati |
| Tanzania | Speroni |
| Tonga | Sturdy |
| Trinidad och Tobago | Van Lancker |
| Zambia | Zīle |

AVS-ledamöter

EP-ledamöter

Francois (Saint Lucia), medordförande

Schlyter, medordförande

Sebetela (Botswana), vice ordförande

Dombrovskis, vice ordförande

Darbo (Tchad), vice ordförande

Ribeiro e Castro, vice ordförande

Antigua och Barbuda

Agnoletto

Elfenbenskusten

Berend

Eritrea

Bullmann

Etiopien

Busk

Gabon

Cornillet

Ghana

de Villiers

Guyana

Deva

Kamerun

Ferreira

Kenya

Joan i Mari

Mali

Kinnock

Mauritius

Kozlík

Mikronesiska federationen

Langendries

Palau

Lehideux

Republiken Kongo

Lulling

Samoa

Mayer

Senegal

McAvan

Sierra Leone

Mitchell

Swaziland

Pleguezuelos Aguilar

Sydafrika

Rosati

Tanzania

Speroni

Tonga

Sturdy

Trinidad och Tobago

Van Lancker

Zambia

Zīle

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖN

| AVS-ledamöter | EP-ledamöter |
| --- | --- |
| Oumarou (Niger), medordförande | Scheele, medordförande |
| Sithole (Moçambique), vice ordförande | Arif, vice ordförande |
| Sanga (Salomonöarna), vice ordförande | Novak, vice ordförande |
| Bahamas | Allister |
| Burkina Faso | Aubert |
| Dominica | Aylward |
| Dominikanska republiken | Bowis |
| Gambia | Ek |
| Guinea-Bissau | Fernandes |
| Jamaica | Goudin |
| Kap Verde | Hall |
| Kiribati | Haug |
| Komorerna | Holm |
| Lesotho | Korhola |
| Madagaskar | Kułakowski |
| Malawi | Martens |
| Nauru | Roithova |
| Republiken Marshallöarna | Schnellhardt |
| Rwanda | Schröder |
| Saint Christopher och Nevis | Sornosa Martínez |
| São Tomé och Príncipe | Valenciano Martínez-Orozco |
| Seychellerna | Veneto |
| Somalia | Verges |
| Surinam | Wijkman |
| Vanuatu | Willmott |
| Östtimor | Záborská |

AVS-ledamöter

EP-ledamöter

Oumarou (Niger), medordförande

Scheele, medordförande

Sithole (Moçambique), vice ordförande

Arif, vice ordförande

Sanga (Salomonöarna), vice ordförande

Novak, vice ordförande

Bahamas

Allister

Burkina Faso

Aubert

Dominica

Aylward

Dominikanska republiken

Bowis

Gambia

Ek

Guinea-Bissau

Fernandes

Jamaica

Goudin

Kap Verde

Hall

Kiribati

Haug

Komorerna

Holm

Lesotho

Korhola

Madagaskar

Kułakowski

Malawi

Martens

Nauru

Roithova

Republiken Marshallöarna

Schnellhardt

Rwanda

Schröder

Saint Christopher och Nevis

Sornosa Martínez

São Tomé och Príncipe

Valenciano Martínez-Orozco

Seychellerna

Veneto

Somalia

Verges

Surinam

Wijkman

Vanuatu

Willmott

Östtimor

Záborská

---

BILAGA II

DELTAGARLISTA FRÅN SESSIONEN DEN 20-23 NOVEMBER 2006 I BRIDGETOWN

| Radembino-Coniquet (Gabon), medordförande | Kinnock, medordförande |
| --- | --- |
| De Sousa (Angola) | Agnoletto |
| Duguid (Barbados) | Allister |
| Akpovi (Benin) (vice ordförande) | Aubert |
| Sebetela (Botswana) | Aylward |
| Tapsoba (Burkina Faso) | Badia i Cutchet (suppleant för Ferreira) (2)
   (3)
   (4) |
| Nyassa (Kamerun) (vice ordförande) | Berend (2)
   (3) |
| Kaguer Darbo (Tchad) | Bowis (vice ordförande) |
| Bounkoulou (Republiken Kongo) | Budreikaite (suppleant för Kulakowski) |
| Kapung Yav (Demokratiska republiken Kongo) (1) | |
| Amon-Ago (Elfenbenskusten) | Bushill-Matthews (suppleant för Coelho) |
| Abdi Said (Djibouti) | Busk |
| Antem (Ekvatorialguinea) | Carlotti (vice ordförande) |
| Toga (Etiopien) | Callanan |
| Cavuilati (Fiji) (1) | Cornillet (vice ordförande) |
| Milebou-Aubusson (Gabon) | Deva |
| Touray (Gambia) | Dombrovskis |
| Osei-Ameyaw (Ghana) | Evans (suppleant för Dobolyi) (2)
   (3)
   (4) |
| Bernard Cheron (Haiti) | |
| Black (Jamaica) (1) | Fernandes (4)
   (5) |
| Kamotho (Kenya) (vice ordförande) | Gahler (vice ordförande) |
| Tiheli (Lesotho) (1) | García-Margallo y Marfil (suppleant för Herranz García) (4)
   (5) |
| Matola (Malawi) | |
| Imbarcaouane (Mali) | Gomes |
| Deerpalsing (Mauritius) | Goudin (vice ordförande) |
| Sithole (Moçambique) | Grabowska |
| Geingob (Namibia) | Hall |
| Abdou (Niger) | Haug |
| Polisi (Rwanda) | Hegyi (suppleant för Van Lancker) (3)
   (4)
   (5) |
| Harris (Saint Christopher och Nevis) | Joan i Marí (vice ordförande) (2)
   (3)
   (4) |
| Francois (Saint Lucia) | |
| Straker (Saint Vincent och Grenadinerna) (vice ordförande) | Jöns |
| Barry (Senegal) | Kaczmarek |
| Larue (Seychellerna) | Kaminski |
| Conteh (Sierra Leone) | Klaß (suppleant för Langendries) |
| Magga (Salomonöarna) | Korhola (4)
   (5) |
| Sithole (Sydafrika) | Kozlík |
| Garang Deng (Sudan) | Lavarra (suppleant för Arif) |
| Rodgers (Surinam) | Lehideux |
| Mporogomyi (Tanzania) | Louis (2)
   (3) |
| Mugambe (Uganda) | Lulling (vice ordförande) |
| Kamanga (Zambia) (1) | Mantovani (vice ordförande) (2)
   (3)
   (4) |
| Mzembi (Zimbabwe) | Martens |
| | Martínez Martínez (vice ordförande) |
| | Mauro (suppleant för López-Istúriz White) (4)
   (5) |
| | Mayer |
| | McAvan |
| | Morgantini (suppleant för Wurtz) (3)
   (4)
   (5) |
| | Myller (suppleant för Rosati) |
| | Novak |
| | Pleguezuelos Aguilar |
| | Polfer (2)
   (3) |
| | Pomes Ruiz (suppleant för Gaubert) (4)
   (5) |
| | Posdorf (suppleant för Ribeiro e Castro) (3)
   (4)
   (5) |
| | Roithová |
| | Sartori |
| | Scheele |
| | Schlyter |
| | Schmidt |
| | Schnellhardt |
| | Seeber (suppleant för Schröder) |
| | Sornosa Martínez |
| | Speroni (2)
   (3) |
| | Sturdy |
| | Van Hecke |
| | Veneto (2)
   (4)
   (5) |
| | Willmot |
| | Wieland |
| | Zaleski (suppleant för Wijkman) |
| | Zaborska |
| | Zile (2)
   (4)
   (5) |

Radembino-Coniquet (Gabon), medordförande

Kinnock, medordförande

De Sousa (Angola)

Agnoletto

Duguid (Barbados)

Allister

Akpovi (Benin) (vice ordförande)

Aubert

Sebetela (Botswana)

Aylward

Tapsoba (Burkina Faso)

Badia i Cutchet (suppleant för Ferreira) (2)
   (3)
   (4)

Nyassa (Kamerun) (vice ordförande)

Berend (2)
   (3)

Kaguer Darbo (Tchad)

Bowis (vice ordförande)

Bounkoulou (Republiken Kongo)

Budreikaite (suppleant för Kulakowski)

Kapung Yav (Demokratiska republiken Kongo) (1)

Amon-Ago (Elfenbenskusten)

Bushill-Matthews (suppleant för Coelho)

Abdi Said (Djibouti)

Busk

Antem (Ekvatorialguinea)

Carlotti (vice ordförande)

Toga (Etiopien)

Callanan

Cavuilati (Fiji) (1)

Cornillet (vice ordförande)

Milebou-Aubusson (Gabon)

Deva

Touray (Gambia)

Dombrovskis

Osei-Ameyaw (Ghana)

Evans (suppleant för Dobolyi) (2)
   (3)
   (4)

Bernard Cheron (Haiti)

Black (Jamaica) (1)

Fernandes (4)
   (5)

Kamotho (Kenya) (vice ordförande)

Gahler (vice ordförande)

Tiheli (Lesotho) (1)

García-Margallo y Marfil (suppleant för Herranz García) (4)
   (5)

Matola (Malawi)

Imbarcaouane (Mali)

Gomes

Deerpalsing (Mauritius)

Goudin (vice ordförande)

Sithole (Moçambique)

Grabowska

Geingob (Namibia)

Hall

Abdou (Niger)

Haug

Polisi (Rwanda)

Hegyi (suppleant för Van Lancker) (3)
   (4)
   (5)

Harris (Saint Christopher och Nevis)

Joan i Marí (vice ordförande) (2)
   (3)
   (4)

Francois (Saint Lucia)

Straker (Saint Vincent och Grenadinerna) (vice ordförande)

Jöns

Barry (Senegal)

Kaczmarek

Larue (Seychellerna)

Kaminski

Conteh (Sierra Leone)

Klaß (suppleant för Langendries)

Magga (Salomonöarna)

Korhola (4)
   (5)

Sithole (Sydafrika)

Kozlík

Garang Deng (Sudan)

Lavarra (suppleant för Arif)

Rodgers (Surinam)

Lehideux

Mporogomyi (Tanzania)

Louis (2)
   (3)

Mugambe (Uganda)

Lulling (vice ordförande)

Kamanga (Zambia) (1)

Mantovani (vice ordförande) (2)
   (3)
   (4)

Mzembi (Zimbabwe)

Martens

Martínez Martínez (vice ordförande)

Mauro (suppleant för López-Istúriz White) (4)
   (5)

Mayer

McAvan

Morgantini (suppleant för Wurtz) (3)
   (4)
   (5)

Myller (suppleant för Rosati)

Novak

Pleguezuelos Aguilar

Polfer (2)
   (3)

Pomes Ruiz (suppleant för Gaubert) (4)
   (5)

Posdorf (suppleant för Ribeiro e Castro) (3)
   (4)
   (5)

Roithová

Sartori

Scheele

Schlyter

Schmidt

Schnellhardt

Seeber (suppleant för Schröder)

Sornosa Martínez

Speroni (2)
   (3)

Sturdy

Van Hecke

Veneto (2)
   (4)
   (5)

Willmot

Wieland

Zaleski (suppleant för Wijkman)

Zaborska

Zile (2)
   (4)
   (5)

Observatör:

Kuba: Marichal

Övriga:

| Angola
  Valente
  Gala
  José
  Alberto | Barbados
  Humphrey
  Goddard | Benin
  Boniface |
| --- | --- | --- |
| Botswana
  Batlhoki
  Modise | Burkina Faso
  Lankoande
  Taho | Kamerun
  Awudu Mbaya
  Danata
  Bah |
| Republiken Kongo
  Pandet | Elfenbenskusten
  Molle Molle | Ekvatorialguinea
  Evuna |
| Etiopien
  Bedri
  Mohamed Ali
  Kebede Abera
  Namarra | Gabon
  Kombila
  Sanni | Ghana
  Baah |
| Haiti
  Raymond | Kenya
  Wambua
  Kioko
  Poghisio | Mali
  Diallo Djimé
  Sylla
  Magassouba |
| Moçambique
  Ernesto
  Miguel | Namibia
  De Waal
  Keeja | Niger
  Yerima Bako |
| | Saint Vincent och Grenadinerna
  Thomas | Salomonöarna
  Ma'ahanua |
| Sydafrika
  Sooklal
  Gibson
  Magau | Sudan
  Alloba
  Bedri
  Jervese | Surinam
  Esajas
  Hiwat
  Sital
  Rethipal |
| Uganda
  Acemah
  Amongi
  Dombo | Zambia
  Mbewe | Zimbabwe
  Chamisa
  Muchengeti |

Angola

Valente

Gala

José

Alberto

Barbados

Humphrey

Goddard

Benin

Boniface

Botswana

Batlhoki

Modise

Burkina Faso

Lankoande

Taho

Kamerun

Awudu Mbaya

Danata

Bah

Republiken Kongo

Pandet

Elfenbenskusten

Molle Molle

Ekvatorialguinea

Evuna

Etiopien

Bedri

Mohamed Ali

Kebede Abera

Namarra

Gabon

Kombila

Sanni

Ghana

Baah

Haiti

Raymond

Kenya

Wambua

Kioko

Poghisio

Mali

Diallo Djimé

Sylla

Magassouba

Moçambique

Ernesto

Miguel

Namibia

De Waal

Keeja

Niger

Yerima Bako

Saint Vincent och Grenadinerna

Thomas

Salomonöarna

Ma'ahanua

Sydafrika

Sooklal

Gibson

Magau

Sudan

Alloba

Bedri

Jervese

Surinam

Esajas

Hiwat

Sital

Rethipal

Uganda

Acemah

Amongi

Dombo

Zambia

Mbewe

Zimbabwe

Chamisa

Muchengeti

AVS–EG-rådet

| Rojas | Statssekreterare och nationell utanordnare för Europeiska utvecklingsfonden (Dominikanska republiken) |
| --- | --- |
| Lehtomäki | Utrikeshandels- och utvecklingsminister vid utrikesministeriet (Finland), rådets tjänstgörande ordförande |

Rojas

Statssekreterare och nationell utanordnare för Europeiska utvecklingsfonden (Dominikanska republiken)

Lehtomäki

Utrikeshandels- och utvecklingsminister vid utrikesministeriet (Finland), rådets tjänstgörande ordförande

Kommissionen

| Michel | Ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd |
| --- | --- |

Michel

Ledamot av kommissionen med särskilt ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| Dantin | Ledamot |
| --- | --- |
| King | Ledamot |
| Kiriro | Ledamot |

Dantin

Ledamot

King

Ledamot

Kiriro

Ledamot

Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete

Boto

Utomeuropeiska länder och territorier

Stanbrook

AVS-sekretariatet

| Kaputin | Medgeneralsekreterare |
| --- | --- |

Kaputin

Medgeneralsekreterare

EU-sekretariatet

| Nickel | Medgeneralsekreterare |
| --- | --- |

Nickel

Medgeneralsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte var parlamentsledamot.

(2)  Närvarande den 20 november 2006.

(3)  Närvarande den 21 november 2006.

(4)  Närvarande den 22 november 2006.

(5)  Närvarande den 23 november 2006.

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 20 NOVEMBER 2006

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Demokratiska Republiken Kongo

Kapung Yav

Chargé d'Affaires a.i., Demokratiska republiken Kongos ambassad, Bryssel

Zambia

H.E. Irene M. Kamanga

Ambassadör, Zambias ambassad, Bryssel

Fiji

H.E. Ratu Seremaia Tuinausori Cavuilati

Fijis ambassadör, Fijis ambassad, Bryssel

Jamaica

H.E. Peter C. Black

Jamaicas högkommissarie till Caricom

Lesotho

H.E. Mamoruti Tiheli

Lesothos ambassadör, Lesothos ambassad, Bryssel

---

BILAGA IV

ANTAGNA RESOLUTIONER

| — | om turismens inverkan på AVS-ländernas utveckling (AVS-EG 3871/06) |
| --- | --- |

—

| — | om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling (AVS-EG 3892/06) |
| --- | --- |

—

| — | om vatten i utvecklingsländerna (AVS-EG 3916/06) |
| --- | --- |

—

| — | om översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (AVS-EG 3958/06) |
| --- | --- |

—

RESOLUTION
   (1)

om turismens inverkan på utvecklingen i AVS-länder

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen

| — | som sammanträdde i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006, utfärdar denna resolution, |
| --- | --- |

—

som sammanträdde i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006, utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 24 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EG som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 24 i partnerskapsavtalet mellan AVS och EG som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000,

| — | med beaktande av Fijiförklaringen, som antogs den 20 oktober 2004 vid det sjunde regionala seminariet med AVS/EU:s ekonomiska och sociala arbetsgrupper under beskydd av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fijiförklaringen, som antogs den 20 oktober 2004 vid det sjunde regionala seminariet med AVS/EU:s ekonomiska och sociala arbetsgrupper under beskydd av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen,

| — | med beaktande av resolutionen om turism och utveckling i samband med förvaltning och kontroll av Europeiska utvecklingsfonden (EUF), som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen i mars 2001 i Libreville (Gabon) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om turism och utveckling i samband med förvaltning och kontroll av Europeiska utvecklingsfonden (EUF), som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen i mars 2001 i Libreville (Gabon) (2),

| — | med beaktande av resolutionen om turism och utveckling som antogs av den gemensamma AVS-EG-församlingen den 14 oktober 1999 i Nassau (Bahamas) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om turism och utveckling som antogs av den gemensamma AVS-EG-församlingen den 14 oktober 1999 i Nassau (Bahamas) (3),

| — | med beaktande av den globala etiska kodexen för turism som antogs av Världsturismsorganisationens generalförsamling i Santiago (Chile) den 1 oktober 1999 och som fick stöd genom en resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 21 december 2001 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala etiska kodexen för turism som antogs av Världsturismsorganisationens generalförsamling i Santiago (Chile) den 1 oktober 1999 och som fick stöd genom en resolution som antogs av FN:s generalförsamling den 21 december 2001 (4),

| — | med beaktande av resolutionen om den kulturella dimensionen i utvecklingssamarbetet, särskilt vad gäller kulturarvet och turism, som antogs av den gemensamma AVS-EG-församlingen i Strasbourg den 1 april 1995 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om den kulturella dimensionen i utvecklingssamarbetet, särskilt vad gäller kulturarvet och turism, som antogs av den gemensamma AVS-EG-församlingen i Strasbourg den 1 april 1995 (5),

| — | med beaktande av resolutionen från rådet (utvecklingsfrågor) i Bryssel den 30 november 1998 om hållbar turism i utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från rådet (utvecklingsfrågor) i Bryssel den 30 november 1998 om hållbar turism i utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution om turism och utveckling som antogs den 8 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution om turism och utveckling som antogs den 8 september 2005,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finansiella frågor och handel (AVS-EG 3871/06), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomisk utveckling, finansiella frågor och handel (AVS-EG 3871/06), och av följande skäl:

Turismen som en faktor för ekonomisk utveckling och internationell handel

| A. | Turismen utgör utan tvivel en pådrivande faktor för tillväxten i utvecklingsländerna på alla nivåer. Dess roll i den internationella handeln har en tendens att förstärkas, trots de naturkatastrofer som på senare tid drabbat flödet av turister till flera områden i världen. |
| --- | --- |

A.

Turismen utgör utan tvivel en pådrivande faktor för tillväxten i utvecklingsländerna på alla nivåer. Dess roll i den internationella handeln har en tendens att förstärkas, trots de naturkatastrofer som på senare tid drabbat flödet av turister till flera områden i världen.

| B. | Organiserade turistprogram eller enskilda resor omfattar allt oftare flera destinationer i mer än ett land, och bidrar därigenom till ökat regionalt samarbete och till stärkta förbindelser mellan länderna. |
| --- | --- |

B.

Organiserade turistprogram eller enskilda resor omfattar allt oftare flera destinationer i mer än ett land, och bidrar därigenom till ökat regionalt samarbete och till stärkta förbindelser mellan länderna.

| C. | Turismen är en av de grundläggande faktorerna i alla konsekventa utvecklingspolitiska program som man vill genomföra i utvecklingsländerna. Dess kopplingar till andra ekonomiska sektorer, i första hand jordbruk och fiske, produktion och förädling av livsmedel och drycker, övrig tillverkningsindustri, hantverk, transporter samt finansiella tjänster bör uppmuntras. |
| --- | --- |

C.

Turismen är en av de grundläggande faktorerna i alla konsekventa utvecklingspolitiska program som man vill genomföra i utvecklingsländerna. Dess kopplingar till andra ekonomiska sektorer, i första hand jordbruk och fiske, produktion och förädling av livsmedel och drycker, övrig tillverkningsindustri, hantverk, transporter samt finansiella tjänster bör uppmuntras.

| D. | Turismen kan medföra ett behov av infrastrukturprojekt inom områdena transport, energi, ny kommunikationsteknik, bostadsbyggande, sjukvård eller hälsa och hygien i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

D.

Turismen kan medföra ett behov av infrastrukturprojekt inom områdena transport, energi, ny kommunikationsteknik, bostadsbyggande, sjukvård eller hälsa och hygien i utvecklingsländerna.

| E. | Det är av grundläggande betydelse att sådana projekt blir till nytta för såväl lokalsamhällena som turistindustrin. |
| --- | --- |

E.

Det är av grundläggande betydelse att sådana projekt blir till nytta för såväl lokalsamhällena som turistindustrin.

| F. | Turismnäringen har ofta misslyckats med att etablera starka band till den nationella ekonomin. Infrastrukturen inom denna näring är till största delen utlandsägd och investeringar motiveras av kraftfulla ekonomiska incitament och skattelättnader som beviljas av enskilda länder som konkurrerar med varandra. |
| --- | --- |

F.

Turismnäringen har ofta misslyckats med att etablera starka band till den nationella ekonomin. Infrastrukturen inom denna näring är till största delen utlandsägd och investeringar motiveras av kraftfulla ekonomiska incitament och skattelättnader som beviljas av enskilda länder som konkurrerar med varandra.

| G. | Turismen svarar för ett dubbelt så stort flöde av kontanter från de rika till de fattiga länderna som vad regeringarna ger i bistånd. Av de 50 minst utvecklade länderna har 46 nu turismen som den största källan till inkomster i utländsk valuta. |
| --- | --- |

G.

Turismen svarar för ett dubbelt så stort flöde av kontanter från de rika till de fattiga länderna som vad regeringarna ger i bistånd. Av de 50 minst utvecklade länderna har 46 nu turismen som den största källan till inkomster i utländsk valuta.

| H. | I 41 av världens 50 fattigaste länder svarar turismen för 5 procent av BNP eller 10 procent av exporten. |
| --- | --- |

H.

I 41 av världens 50 fattigaste länder svarar turismen för 5 procent av BNP eller 10 procent av exporten.

| I. | I det basdokument som NEPAD (Nytt partnerskap för Afrikas utveckling) tog fram 2001 diskuteras särskilt turismens betydelse för Afrika och dokumentet innehåller en turismhandlingsplan, godkänd av Afrikanska unionen 2004, där bland annat ekoturismens och kulturturismens roll för Afrika erkänns. |
| --- | --- |

I.

I det basdokument som NEPAD (Nytt partnerskap för Afrikas utveckling) tog fram 2001 diskuteras särskilt turismens betydelse för Afrika och dokumentet innehåller en turismhandlingsplan, godkänd av Afrikanska unionen 2004, där bland annat ekoturismens och kulturturismens roll för Afrika erkänns.

| J. | Lokala investeringar i hotell och andra typer av logi bör uppmuntras, antingen genom politiska program som medger skapandet av lokala privata och kooperativa former av företag som kan producera varor och tjänster som tidigare importerades, eller genom samriskprojekt mellan lokala och internationella företag. |
| --- | --- |

J.

Lokala investeringar i hotell och andra typer av logi bör uppmuntras, antingen genom politiska program som medger skapandet av lokala privata och kooperativa former av företag som kan producera varor och tjänster som tidigare importerades, eller genom samriskprojekt mellan lokala och internationella företag.

| K. | Förhandlingar pågår om avtal om ekonomiskt partnerskap som från och med den 1 januari 2008 kommer att ersätta de unilaterala systemen för förmånlig handel vid kommersiella förbindelser mellan AVS-länderna och EU. |
| --- | --- |

K.

Förhandlingar pågår om avtal om ekonomiskt partnerskap som från och med den 1 januari 2008 kommer att ersätta de unilaterala systemen för förmånlig handel vid kommersiella förbindelser mellan AVS-länderna och EU.

Turismen som en faktor för miljöskydd och bevarande av kulturarv och traditioner

| L. | En hållbar turism kan endast utvecklas om man tar hänsyn till naturliga och kulturella förutsättningar och traditioner i de lokalsamhällen där den utvecklas. |
| --- | --- |

L.

En hållbar turism kan endast utvecklas om man tar hänsyn till naturliga och kulturella förutsättningar och traditioner i de lokalsamhällen där den utvecklas.

| M. | Turism får inte enbart betraktas som något skadligt för miljön utan snarare som en allierad till miljön, eftersom turismens lönsamhet är beroende av att miljön och kulturarvet bevaras. |
| --- | --- |

M.

Turism får inte enbart betraktas som något skadligt för miljön utan snarare som en allierad till miljön, eftersom turismens lönsamhet är beroende av att miljön och kulturarvet bevaras.

| N. | Myndigheterna måste ägna särskild uppmärksamhet åt miljövänliga former av turism, såsom ekoturism, landsbygdsturism och ”solidaritetsturism”. |
| --- | --- |

N.

Myndigheterna måste ägna särskild uppmärksamhet åt miljövänliga former av turism, såsom ekoturism, landsbygdsturism och ”solidaritetsturism”.

| O. | Turismen stöds av bevarande och förbättring av det lokala kulturarvet, både natur- och kulturarv, materiellt såväl som icke-materiellt, och genom vård av historiska byggnader. |
| --- | --- |

O.

Turismen stöds av bevarande och förbättring av det lokala kulturarvet, både natur- och kulturarv, materiellt såväl som icke-materiellt, och genom vård av historiska byggnader.

| P. | Turisternas, turistanläggningarnas och resmålens säkerhet kräver särskild uppmärksamhet från myndigheternas sida. |
| --- | --- |

P.

Turisternas, turistanläggningarnas och resmålens säkerhet kräver särskild uppmärksamhet från myndigheternas sida.

| Q. | Känsliga områden bör enbart öppnas för investeringar i turism efter en utvärdering av deras förmåga att motstå påverkan från turismrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

Q.

Känsliga områden bör enbart öppnas för investeringar i turism efter en utvärdering av deras förmåga att motstå påverkan från turismrelaterad verksamhet.

| R. | Det är legitimt att regeringarna fastställer stränga regler för besökarna till mycket populära platser efter samråd med representativa organisationer inom turismsektorn. |
| --- | --- |

R.

Det är legitimt att regeringarna fastställer stränga regler för besökarna till mycket populära platser efter samråd med representativa organisationer inom turismsektorn.

| S. | Tanken att begränsa antalet turister till små östater, bergsområden och kustområden som drabbas av ett överväldigande antal turister måste införlivas och accepteras av de berörda nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

S.

Tanken att begränsa antalet turister till små östater, bergsområden och kustområden som drabbas av ett överväldigande antal turister måste införlivas och accepteras av de berörda nationella myndigheterna.

| T. | En oplanerad och icke samordnad utveckling av turismen kan utsätta knappa vatten- och energiresurser för ytterligare påfrestningar, öka stressen för vilda växter och djur och marina resurser i skyddade områden samt hota miljökänsliga områden. |
| --- | --- |

T.

En oplanerad och icke samordnad utveckling av turismen kan utsätta knappa vatten- och energiresurser för ytterligare påfrestningar, öka stressen för vilda växter och djur och marina resurser i skyddade områden samt hota miljökänsliga områden.

| U. | Det kan bli nödvändigt för EU att hjälpa regeringarna att utarbeta, övervaka och genomföra lagstiftning som kontrollerar tillträdet till och användningen av miljökänsliga områden. |
| --- | --- |

U.

Det kan bli nödvändigt för EU att hjälpa regeringarna att utarbeta, övervaka och genomföra lagstiftning som kontrollerar tillträdet till och användningen av miljökänsliga områden.

| V. | Det är nödvändigt att samordna energiutnyttjandet och transportpolitiken för att skydda miljön och klara Kyotoprotokollets mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

V.

Det är nödvändigt att samordna energiutnyttjandet och transportpolitiken för att skydda miljön och klara Kyotoprotokollets mål för hållbar utveckling.

Turismen som en faktor för folkhälsa och utbildning, inbegripet sexturismens sociala effekter

| W. | Ett lands folkhälsa är en faktor för dess dragningskraft. |
| --- | --- |

W.

Ett lands folkhälsa är en faktor för dess dragningskraft.

| X. | Researrangörerna bör uppmärksamma turisterna på riskerna för sjukdomar och skador i anslutning till en viss destination eller en viss aktivitet och informera dem om värdländernas regler och värderingar. |
| --- | --- |

X.

Researrangörerna bör uppmärksamma turisterna på riskerna för sjukdomar och skador i anslutning till en viss destination eller en viss aktivitet och informera dem om värdländernas regler och värderingar.

| Y. | Turismen påverkar oundvikligen folkhälsostandarden i fråga om hygienkrav, hälsovårdsåtgärder, vaccinationsprogram och spridning av information om sjukdomsförebyggande. |
| --- | --- |

Y.

Turismen påverkar oundvikligen folkhälsostandarden i fråga om hygienkrav, hälsovårdsåtgärder, vaccinationsprogram och spridning av information om sjukdomsförebyggande.

| Z. | En lämplig skattepolitik riktad mot turismsektorn kan ge regeringarna de intäkter som krävs för att förbättra sjukvårdsanläggningar som kan bli till nytta för såväl lokalinvånare som turister. |
| --- | --- |

Z.

En lämplig skattepolitik riktad mot turismsektorn kan ge regeringarna de intäkter som krävs för att förbättra sjukvårdsanläggningar som kan bli till nytta för såväl lokalinvånare som turister.

| AA. | Turisternas beteende kan förvärra deras hälsoproblem och utsätta de lokala sjukvårdstjänsterna för orimliga påfrestningar. |
| --- | --- |

AA.

Turisternas beteende kan förvärra deras hälsoproblem och utsätta de lokala sjukvårdstjänsterna för orimliga påfrestningar.

| AB. | Hiv/aids, tuberkulos och malaria är nu globala gissel. |
| --- | --- |

AB.

Hiv/aids, tuberkulos och malaria är nu globala gissel.

| AC. | Riskerna för såväl turister som lokalinvånare på grund av spridningen av mycket smittsamma sjukdomar såsom diarréinfektioner, infektioner i andningsvägarna, febersjukdomar av okänt ursprung och gulsot får inte försummas eller underskattas i utvecklingsländernas hälsopolitik. |
| --- | --- |

AC.

Riskerna för såväl turister som lokalinvånare på grund av spridningen av mycket smittsamma sjukdomar såsom diarréinfektioner, infektioner i andningsvägarna, febersjukdomar av okänt ursprung och gulsot får inte försummas eller underskattas i utvecklingsländernas hälsopolitik.

| AD. | Lokalinvånarna bör få lämplig utbildning och fortbildning för att kunna delta i turistverksamhet på alla nivåer. |
| --- | --- |

AD.

Lokalinvånarna bör få lämplig utbildning och fortbildning för att kunna delta i turistverksamhet på alla nivåer.

| AE. | Turismen påverkar utbildningen, ger lokalsamhällena tillgång till språkstudier och ny informations- och kommunikationsteknik och ger dem därmed en möjlighet att främja sitt kulturarv på en grundval av respekten för seder och bruk, samtidigt som det också kräver en ny medvetenhet om och anpassning till samhällsutvecklingen och moderna seder och bruk. |
| --- | --- |

AE.

Turismen påverkar utbildningen, ger lokalsamhällena tillgång till språkstudier och ny informations- och kommunikationsteknik och ger dem därmed en möjlighet att främja sitt kulturarv på en grundval av respekten för seder och bruk, samtidigt som det också kräver en ny medvetenhet om och anpassning till samhällsutvecklingen och moderna seder och bruk.

| AF. | Det är trots detta av avgörande betydelse att offentliga myndigheter garanterar bevarandet av lokala traditioner i samband med vilka man respekterar de grundläggande rättigheterna, särskilt kvinnors och barns rättigheter. |
| --- | --- |

AF.

Det är trots detta av avgörande betydelse att offentliga myndigheter garanterar bevarandet av lokala traditioner i samband med vilka man respekterar de grundläggande rättigheterna, särskilt kvinnors och barns rättigheter.

| AG. | Turismen är i vissa länder knuten till kränkningar av de mänskliga rättigheterna såsom barnarbete, prostitution och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

AG.

Turismen är i vissa länder knuten till kränkningar av de mänskliga rättigheterna såsom barnarbete, prostitution och sexuellt utnyttjande.

| AH. | Sexturismen måste bemötas med permanenta och samordnade kampanjer från europeiska och lokala myndigheter tillsammans med icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

AH.

Sexturismen måste bemötas med permanenta och samordnade kampanjer från europeiska och lokala myndigheter tillsammans med icke-statliga organisationer.

| AI. | Endast samordnade åtgärder, spridning av information och införande av påföljder som vilar på en respekt för internationell rätt kan bli verkligt effektiva. |
| --- | --- |

AI.

Endast samordnade åtgärder, spridning av information och införande av påföljder som vilar på en respekt för internationell rätt kan bli verkligt effektiva.

| AJ. | En omfattande publicitet om påföljderna för sexturism borde ha en avskräckande effekt, brotten i samband med sexturism måste lagföras, och det måste vara möjligt att väcka åtal såväl i brottslingens hemland som i landet där brotten begås. |
| --- | --- |

AJ.

En omfattande publicitet om påföljderna för sexturism borde ha en avskräckande effekt, brotten i samband med sexturism måste lagföras, och det måste vara möjligt att väcka åtal såväl i brottslingens hemland som i landet där brotten begås.

| AK. | Den policy som tillämpas och de åtgärder som vidtas av researrangörer, resebyråer och flygbolag, såsom utdelning av broschyrer eller visning av videofilmer på resor till känsliga resmål, kan få positiva effekter. |
| --- | --- |

AK.

Den policy som tillämpas och de åtgärder som vidtas av researrangörer, resebyråer och flygbolag, såsom utdelning av broschyrer eller visning av videofilmer på resor till känsliga resmål, kan få positiva effekter.

| AL. | WHO:s medlemsstater har uppmanats att vidta åtgärder för att skydda de fattigaste och mest sårbara grupperna från ”transplantationsturism ”och försäljning av vävnader och organ. |
| --- | --- |

AL.

WHO:s medlemsstater har uppmanats att vidta åtgärder för att skydda de fattigaste och mest sårbara grupperna från ”transplantationsturism ”och försäljning av vävnader och organ.

Turismen som en faktor för fattigdomsbekämpning

| AM. | Världsturismorganisationens program ”En hållbar turism för att avskaffa fattigdomen ”bidrar till millennieutvecklingsmålet att minska fattigdomen genom att försöka utveckla och stödja turistprojekt i de minst utvecklade länderna och i utvecklingsländerna, stödja mikroföretagsinitiativ inom turism, skapa sysselsättning, underlätta marknadstillträdet och utveckla en lokal kapacitet för att hjälpa de människor som lever på mindre än en dollar per dag. |
| --- | --- |

AM.

Världsturismorganisationens program ”En hållbar turism för att avskaffa fattigdomen ”bidrar till millennieutvecklingsmålet att minska fattigdomen genom att försöka utveckla och stödja turistprojekt i de minst utvecklade länderna och i utvecklingsländerna, stödja mikroföretagsinitiativ inom turism, skapa sysselsättning, underlätta marknadstillträdet och utveckla en lokal kapacitet för att hjälpa de människor som lever på mindre än en dollar per dag.

| AN. | Turism är inte den enda lösningen, utan borde ingå i en bredare nationell tillväxtpolitik för de fattigare länderna. |
| --- | --- |

AN.

Turism är inte den enda lösningen, utan borde ingå i en bredare nationell tillväxtpolitik för de fattigare länderna.

| AO. | I några länder har turismen kommit till av en slump som i vissa fall det enda ekonomiska utvecklingsalternativet när den traditionella jordbruksexportsektorn inte lyckats bibehålla sin ställning på den globala marknaden. |
| --- | --- |

AO.

I några länder har turismen kommit till av en slump som i vissa fall det enda ekonomiska utvecklingsalternativet när den traditionella jordbruksexportsektorn inte lyckats bibehålla sin ställning på den globala marknaden.

| AP. | Turism är en viktig sysselsättningsskapande faktor. Alla åtgärder för att skapa sysselsättning måste uppfylla Internationella arbetsorganisationens (ILO) krav. |
| --- | --- |

AP.

Turism är en viktig sysselsättningsskapande faktor. Alla åtgärder för att skapa sysselsättning måste uppfylla Internationella arbetsorganisationens (ILO) krav.

| AQ. | De typer av turism inom vilka man strävar efter att garantera en rättvis betalning till lokala arbetstagare och entreprenörer förtjänar särskild uppmärksamhet från myndigheternas sida, framför allt när det gäller ”rättvis turism”. |
| --- | --- |

AQ.

De typer av turism inom vilka man strävar efter att garantera en rättvis betalning till lokala arbetstagare och entreprenörer förtjänar särskild uppmärksamhet från myndigheternas sida, framför allt när det gäller ”rättvis turism”.

| AR. | Turismen är arbetsintensiv, har en stor andel sysselsatta kvinnor och är inte nödvändigtvis importintensiv. Den har låga inträdeshinder, omfattar företag av alla typer och storlekar, och ger möjlighet till ekonomiska kopplingar nedströms i den lokala ekonomin, vilket ger de fattiga länderna möjlighet att skapa arbetstillfällen för outbildad eller dåligt utbildad arbetskraft. |
| --- | --- |

AR.

Turismen är arbetsintensiv, har en stor andel sysselsatta kvinnor och är inte nödvändigtvis importintensiv. Den har låga inträdeshinder, omfattar företag av alla typer och storlekar, och ger möjlighet till ekonomiska kopplingar nedströms i den lokala ekonomin, vilket ger de fattiga länderna möjlighet att skapa arbetstillfällen för outbildad eller dåligt utbildad arbetskraft.

| AS. | Regeringarna skulle kunna skapa stimlanssystem för att få företag att investera och arbeta på ett sätt som hjälper de fattiga länderna, genom att anpassa sin policy för licensgivning, koncessioner, försörjningskedjor och marknadsföring. |
| --- | --- |

AS.

Regeringarna skulle kunna skapa stimlanssystem för att få företag att investera och arbeta på ett sätt som hjälper de fattiga länderna, genom att anpassa sin policy för licensgivning, koncessioner, försörjningskedjor och marknadsföring.

Turismen som en faktor för ekonomisk utveckling och internationell handel

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att turismens effekter och principerna för hållbar turism och goda styrelseformer skall beaktas systematiskt och konsekvent när EU:s och AVS-ländernas utvecklingspolitik utarbetas. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att turismens effekter och principerna för hållbar turism och goda styrelseformer skall beaktas systematiskt och konsekvent när EU:s och AVS-ländernas utvecklingspolitik utarbetas.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att turismen måste förbättra lokalbefolkningens livssituation, skydda deras miljö och hälsa och stödja den lokala ekonomin genom inköp av livsmedel, förädlade varor, hantverksprodukter, tjänster och andra resurser lokalt om turismen skall kunna bli hållbar. Församlingen uppmanar utvecklingsländernas regeringar att garantera att lokalsamhällena engageras fullt ut i turismen och att se till att de ekonomiska, sociala och kulturella vinster som skapas fördelas rättvist. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att turismen måste förbättra lokalbefolkningens livssituation, skydda deras miljö och hälsa och stödja den lokala ekonomin genom inköp av livsmedel, förädlade varor, hantverksprodukter, tjänster och andra resurser lokalt om turismen skall kunna bli hållbar. Församlingen uppmanar utvecklingsländernas regeringar att garantera att lokalsamhällena engageras fullt ut i turismen och att se till att de ekonomiska, sociala och kulturella vinster som skapas fördelas rättvist.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar kommissionen att ägna programmen för hållbar turism särskild uppmärksamhet inom ramen för sin samarbets- och utvecklingspolitik och i samband med sina utvecklingsriktlinjer och insatserna för att konsolidera företagsstrukturen, särskilt inom ramen för sitt samarbete med AVS-länderna. Församlingen beklagar att den nuvarande strategin för Afrika inte innehåller någon hänvisning till turismen. Församlingen begär därför, i syfte att göra det möjligt att effektivt utveckla rekommendationen, att mer personal skall anställas vid turismenheten vid Europeiska kommissionens generaldirektorat för näringsliv och vid turismtjänsterna vid AU:s och AVS-ländernas sekretariat, och att deras sakkunskap skall användas i frågor som direkt eller indirekt rör turism. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar kommissionen att ägna programmen för hållbar turism särskild uppmärksamhet inom ramen för sin samarbets- och utvecklingspolitik och i samband med sina utvecklingsriktlinjer och insatserna för att konsolidera företagsstrukturen, särskilt inom ramen för sitt samarbete med AVS-länderna. Församlingen beklagar att den nuvarande strategin för Afrika inte innehåller någon hänvisning till turismen. Församlingen begär därför, i syfte att göra det möjligt att effektivt utveckla rekommendationen, att mer personal skall anställas vid turismenheten vid Europeiska kommissionens generaldirektorat för näringsliv och vid turismtjänsterna vid AU:s och AVS-ländernas sekretariat, och att deras sakkunskap skall användas i frågor som direkt eller indirekt rör turism.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att granska sina politiska program som utformats för att garantera ”planeringsvinster ”för de lokalsamhällen där turismprojekt äger rum. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar AVS-regeringarna att granska sina politiska program som utformats för att garantera ”planeringsvinster ”för de lokalsamhällen där turismprojekt äger rum.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen insisterar på behovet av att återinvestera vinsterna från turismen i lokal utveckling. Församlingen uppmanar researrangörerna att granska sina paket där ”allt ingår ”som förhindrar spinoff-effekter i lokalsamhällena, och uppmuntrar dessa researrangörer att upphandla material/personal lokalt i största möjliga utsträckning, däribland personal i ledande ställning. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen insisterar på behovet av att återinvestera vinsterna från turismen i lokal utveckling. Församlingen uppmanar researrangörerna att granska sina paket där ”allt ingår ”som förhindrar spinoff-effekter i lokalsamhällena, och uppmuntrar dessa researrangörer att upphandla material/personal lokalt i största möjliga utsträckning, däribland personal i ledande ställning.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar regeringarna att främja skapande och utveckling av offentlig-privata partnerskap och att underlätta inrättandet av privata och kooperativa företag inom turismsektorn. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar regeringarna att främja skapande och utveckling av offentlig-privata partnerskap och att underlätta inrättandet av privata och kooperativa företag inom turismsektorn.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen vill se en ökad andel hållbara turismorienterade projekt som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden (EUF), där så är lämpligt. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen vill se en ökad andel hållbara turismorienterade projekt som finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden (EUF), där så är lämpligt.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen föreslår att frågan om hållbar turism och dess ekonomiska effekter skall tas med i förhandlingarna som pågår om Europeiska partnerskapsavtal, och att utvecklingsländernas intressen i relation till den europeiska marknaden skall beaktas i positiv anda när turismrelaterade frågor tas upp av dem i Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen föreslår att frågan om hållbar turism och dess ekonomiska effekter skall tas med i förhandlingarna som pågår om Europeiska partnerskapsavtal, och att utvecklingsländernas intressen i relation till den europeiska marknaden skall beaktas i positiv anda när turismrelaterade frågor tas upp av dem i Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS).

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen konstaterar att turismsektorn i många utvecklingsländer i grunden är en verksamhet som bedrivs av den privata sektorn och att gemenskapen därför måste hitta sätt att garantera att de berörda parterna och andra parter i samhällslivet till fullo engageras i alla diskussioner som gäller utvecklingspolitiken och som har betydelse för turismsektorn. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen konstaterar att turismsektorn i många utvecklingsländer i grunden är en verksamhet som bedrivs av den privata sektorn och att gemenskapen därför måste hitta sätt att garantera att de berörda parterna och andra parter i samhällslivet till fullo engageras i alla diskussioner som gäller utvecklingspolitiken och som har betydelse för turismsektorn.

| 10. | Församlingen kräver att regeringarna i de berörda länderna och EU:s researrangörer ser till att de mänskliga rättigheterna, arbetstagarnas rättigheter i enlighet med ILO:s arbetsnormer, skyddet av de europeiska turistkonsumenterna och rekommendationerna som gäller researrangörer efterlevs. |
| --- | --- |

10.

Församlingen kräver att regeringarna i de berörda länderna och EU:s researrangörer ser till att de mänskliga rättigheterna, arbetstagarnas rättigheter i enlighet med ILO:s arbetsnormer, skyddet av de europeiska turistkonsumenterna och rekommendationerna som gäller researrangörer efterlevs.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar utvecklingsländernas regeringar att införa tydliga och väl reglerade förfaranden för tillgång till de nationella marknaderna i enlighet med rekommendationerna från FN:s Världsturismorganisation som ett nödvändigt villkor för alla utländska investeringar. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar utvecklingsländernas regeringar att införa tydliga och väl reglerade förfaranden för tillgång till de nationella marknaderna i enlighet med rekommendationerna från FN:s Världsturismorganisation som ett nödvändigt villkor för alla utländska investeringar.

Turismen som en faktor för miljöskydd och bevarande av kulturarv och traditioner

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen vill att man utvecklar politiska program och regler för en hållbar turism för att skydda och bevara naturresurser, det kulturella arvet och traditionella system för markägande. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen vill att man utvecklar politiska program och regler för en hållbar turism för att skydda och bevara naturresurser, det kulturella arvet och traditionella system för markägande.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar till en optimering av befintliga tekniska och vetenskapliga resurser i syfte att förhindra att det arkitektoniska arvet förfaller och/eller förstörs samt att miljön försämras. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar till en optimering av befintliga tekniska och vetenskapliga resurser i syfte att förhindra att det arkitektoniska arvet förfaller och/eller förstörs samt att miljön försämras.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att EU även skall hjälpa turismnäringen att införliva miljöaspekter, i synnerhet med avseende på avfallshantering och utveckling av kustområden. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att EU även skall hjälpa turismnäringen att införliva miljöaspekter, i synnerhet med avseende på avfallshantering och utveckling av kustområden.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att alla investeringar i turismen i utvecklingsländerna skall omfattas av samma regler som gäller för att bevilja EU-finansiering till investeringar inom EU, så att alla investeringar som uppenbarligen är skadliga för miljön, de mänskliga rättigheterna, ILO:s arbetsnormer, de inhemska samhällenas livsstil eller det historiska och kulturella kulturarvet i mottagarlandet inte skall stödjas. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att alla investeringar i turismen i utvecklingsländerna skall omfattas av samma regler som gäller för att bevilja EU-finansiering till investeringar inom EU, så att alla investeringar som uppenbarligen är skadliga för miljön, de mänskliga rättigheterna, ILO:s arbetsnormer, de inhemska samhällenas livsstil eller det historiska och kulturella kulturarvet i mottagarlandet inte skall stödjas.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att ge tekniskt stöd till länder som, under påverkan från massturismen, är skyldiga att vidta åtgärder för att bevara sina turistplatser. Församlingen uppmanar dessutom till ett utbyte av bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att ge tekniskt stöd till länder som, under påverkan från massturismen, är skyldiga att vidta åtgärder för att bevara sina turistplatser. Församlingen uppmanar dessutom till ett utbyte av bästa praxis på detta område.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar det brådskande behovet av att gemenskapen hjälper länder som drabbats av naturkatastrofer som påverkar deras turistindustri. Församlingen begär att särskild uppmärksamhet skall ägnas situationen i de små östaterna. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar det brådskande behovet av att gemenskapen hjälper länder som drabbats av naturkatastrofer som påverkar deras turistindustri. Församlingen begär att särskild uppmärksamhet skall ägnas situationen i de små östaterna.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar de lokala myndigheter som ställs inför en alltför snabb ökning av turismen att vidta åtgärder för att begränsa antalet turister där så krävs. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar de lokala myndigheter som ställs inför en alltför snabb ökning av turismen att vidta åtgärder för att begränsa antalet turister där så krävs.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att man i syfte att skapa en tillgänglig, skyddad och säker turism tar initiativ för att ta itu med brott riktade mot turismen, däribland specialutbildning av poliser. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att man i syfte att skapa en tillgänglig, skyddad och säker turism tar initiativ för att ta itu med brott riktade mot turismen, däribland specialutbildning av poliser.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att i dess åtgärder till stöd för en hållbar utveckling erkänna rätten för ett land eller en region att i demokratisk ordning fastställa sina egna prioriteringar när den finansierar regionala samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att i dess åtgärder till stöd för en hållbar utveckling erkänna rätten för ett land eller en region att i demokratisk ordning fastställa sina egna prioriteringar när den finansierar regionala samarbetsprojekt.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar medlemsstaternas regeringar och kommissionen att agera tillsammans med researrangörer och erfarna organisationer för att främja etiska normer inom turismen genom att införa en certifieringsmärkning för europeisk turism för rättvis handel. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar medlemsstaternas regeringar och kommissionen att agera tillsammans med researrangörer och erfarna organisationer för att främja etiska normer inom turismen genom att införa en certifieringsmärkning för europeisk turism för rättvis handel.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att hjälpa regeringarna att utarbeta, övervaka och genomdriva lagstiftning som kontrollerar tillgången till och utnyttjandet av miljökänsliga områden på land och till sjöss. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att hjälpa regeringarna att utarbeta, övervaka och genomdriva lagstiftning som kontrollerar tillgången till och utnyttjandet av miljökänsliga områden på land och till sjöss.

Turismen som en faktor för folkhälsa och utbildning, inbegripet sexturismens sociala effekter

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att inkomsterna från hållbar turism skulle kunna bidra till att förbättra levnadsstandarden för befolkningen i utvecklingsländerna och till folkhälsan, samt bostäder, kommunikations-, energi- och teknikinfrastruktur. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att inkomsterna från hållbar turism skulle kunna bidra till att förbättra levnadsstandarden för befolkningen i utvecklingsländerna och till folkhälsan, samt bostäder, kommunikations-, energi- och teknikinfrastruktur.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att en lämplig skattepolitik riktad mot turismsektorn kan ge regeringarna de intäkter som krävs för att förbättra sjukvårdsanläggningar och annan infrastruktur som kan bli till nytta för såväl lokalinvånare som turister. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att en lämplig skattepolitik riktad mot turismsektorn kan ge regeringarna de intäkter som krävs för att förbättra sjukvårdsanläggningar och annan infrastruktur som kan bli till nytta för såväl lokalinvånare som turister.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar att turismen påverkar folkhälsan och lokala hälsovårdstjänster. Församlingen inser behovet av en mobilisering av forskningen kring malaria, tuberkulos, sexuellt överförbara sjukdomar (däribland hiv/aids) och försummade sjukdomar på europeisk nivå. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar att turismen påverkar folkhälsan och lokala hälsovårdstjänster. Församlingen inser behovet av en mobilisering av forskningen kring malaria, tuberkulos, sexuellt överförbara sjukdomar (däribland hiv/aids) och försummade sjukdomar på europeisk nivå.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar än en gång kommissionen att garantera ett ekonomiskt stöd för vaccinering av barn, inriktat på trängande behov av vacciner som skapar antigener mot följande sjukdomar: difteri, stelkramp, kikhosta, hepatit B och hjärnhinneinflammation orsakad av Haemophilus Influenzae typ B. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar än en gång kommissionen att garantera ett ekonomiskt stöd för vaccinering av barn, inriktat på trängande behov av vacciner som skapar antigener mot följande sjukdomar: difteri, stelkramp, kikhosta, hepatit B och hjärnhinneinflammation orsakad av Haemophilus Influenzae typ B.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar researrangörer och resebyråer att informera sina kunder om risken för sjukdomar och skador som de ställs inför när de väljer en viss destination eller turismaktivitet och om normer och värderingar i värdländerna. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar researrangörer och resebyråer att informera sina kunder om risken för sjukdomar och skador som de ställs inför när de väljer en viss destination eller turismaktivitet och om normer och värderingar i värdländerna.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att EU skall stödja inrättandet av skolor för turistoperatörer, språk och ny informations- och kommunikationsteknik i AVS-länderna i syfte att utbilda personal för regionala och lokala turismaktiviteter i ett visst utvecklingsland eller i en grupp av utvecklingsländer med samma behov. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att EU skall stödja inrättandet av skolor för turistoperatörer, språk och ny informations- och kommunikationsteknik i AVS-länderna i syfte att utbilda personal för regionala och lokala turismaktiviteter i ett visst utvecklingsland eller i en grupp av utvecklingsländer med samma behov.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU och medlemsstaterna att erbjuda utvecklingsländer med turistpotential sina erfarenheter och sin sakkunskap i syfte att utbilda personal på plats. Församlingen uppmanar kommissionen att stödja projekt i utbildningsländerna som kräver sådan sakkunskap. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU och medlemsstaterna att erbjuda utvecklingsländer med turistpotential sina erfarenheter och sin sakkunskap i syfte att utbilda personal på plats. Församlingen uppmanar kommissionen att stödja projekt i utbildningsländerna som kräver sådan sakkunskap.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar regeringarna i de berörda länderna att inbördes cirkulera en årlig förteckning över avslagna visumansökningar, men enbart när det gäller män och kvinnor som fällts för brott i samband med sexturism, brott mot mänskligheten eller terrorism. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar regeringarna i de berörda länderna att inbördes cirkulera en årlig förteckning över avslagna visumansökningar, men enbart när det gäller män och kvinnor som fällts för brott i samband med sexturism, brott mot mänskligheten eller terrorism.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver, när det gäller bekämpning av barnsexturismen, att






  — | kommissionen och rådet skall ägna större uppmärksamhet åt kampen mot barnsexturismen, bland annat genom att återinföra budgetrubriken ”Bekämpning av barnsexturism i tredjeland”, för att garantera att resurser avsätts för detta ändamål, |
| --- | --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver, när det gäller bekämpning av barnsexturismen, att

—

kommissionen och rådet skall ägna större uppmärksamhet åt kampen mot barnsexturismen, bland annat genom att återinföra budgetrubriken ”Bekämpning av barnsexturism i tredjeland”, för att garantera att resurser avsätts för detta ändamål,

| — | kommissionen erkänner kopplingen mellan barnpornografi och sexturism och ser till att detta tas upp i den politiska dialogen med tredjeland, |
| --- | --- |

—

kommissionen erkänner kopplingen mellan barnpornografi och sexturism och ser till att detta tas upp i den politiska dialogen med tredjeland,

| — | kommissionen och medlemsstaterna garanterar att barnets behov och rättigheter prioriteras i utvecklingsstödet, framför allt rehabilitering och återanpassning av barn som drabbats av sexturism. |
| --- | --- |

—

kommissionen och medlemsstaterna garanterar att barnets behov och rättigheter prioriteras i utvecklingsstödet, framför allt rehabilitering och återanpassning av barn som drabbats av sexturism.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar researrangörer, resebyråer och flygbolag som redan vidtagit åtgärder mot sexturismen genom att öka sina kunders kunskap och informera dem om de rättsliga risker de löper att fortsätta med sina åtgärder, och uppmanar dem som ännu inte vidtagit sådana åtgärder att börja göra det. Församlingen uppmanar samma arrangörer att samarbeta med myndigheterna för att identifiera potentiell brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar researrangörer, resebyråer och flygbolag som redan vidtagit åtgärder mot sexturismen genom att öka sina kunders kunskap och informera dem om de rättsliga risker de löper att fortsätta med sina åtgärder, och uppmanar dem som ännu inte vidtagit sådana åtgärder att börja göra det. Församlingen uppmanar samma arrangörer att samarbeta med myndigheterna för att identifiera potentiell brottslig verksamhet.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar samtliga stater att garantera etiken i samband med transplantationer genom att vidta åtgärder för att eliminera ”transplantationsturism”. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar samtliga stater att garantera etiken i samband med transplantationer genom att vidta åtgärder för att eliminera ”transplantationsturism”.

Turismen som en faktor för fattigdomsbekämpning

| 34. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att ovannämnda globala etikkodex för turism skall införlivas i samtliga länders nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att ovannämnda globala etikkodex för turism skall införlivas i samtliga länders nationella lagstiftning.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar till ett främjande av lokalt kontrollerade hållbara turisminitiativ som syftar till fattigdomslindring, bevarande av den biologiska mångfalden och främjandet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar till ett främjande av lokalt kontrollerade hållbara turisminitiativ som syftar till fattigdomslindring, bevarande av den biologiska mångfalden och främjandet av mänskliga rättigheter.

| 36. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att lämna ekonomiskt stöd till Världsturismorganisationens (FN) initiativ ST-EP (Hållbar turism – Avskaffande av fattigdom) och andra initiativ som syftar till att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

36.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU och dess medlemsstater att lämna ekonomiskt stöd till Världsturismorganisationens (FN) initiativ ST-EP (Hållbar turism – Avskaffande av fattigdom) och andra initiativ som syftar till att bekämpa fattigdomen i utvecklingsländerna.

| 37. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar ett nytt synsätt till förmån för de fattigaste länderna i den nationella politiken och i turismpolitiken som syftar till att stärka de lokala befolkningarna och deras organiserade ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

37.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar ett nytt synsätt till förmån för de fattigaste länderna i den nationella politiken och i turismpolitiken som syftar till att stärka de lokala befolkningarna och deras organiserade ekonomiska verksamhet.

| 38. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar medlemsstaternas regeringar att se till att bestämmelserna som gäller EU:s företag tillämpas till fullo i samband med flyttning till eller genomförande av kontrakt i utvecklingsländerna, speciellt med hänsyn till rättigheterna för de arbetstagare som drabbas och till en hållbar försörjningskedja, med i första hand nationella resurser. |
| --- | --- |

38.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar medlemsstaternas regeringar att se till att bestämmelserna som gäller EU:s företag tillämpas till fullo i samband med flyttning till eller genomförande av kontrakt i utvecklingsländerna, speciellt med hänsyn till rättigheterna för de arbetstagare som drabbas och till en hållbar försörjningskedja, med i första hand nationella resurser.

| 39. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen erkänner turismens roll när det gäller att erbjuda en alternativ inkomstkälla åt traditionella jordbruk i småstater som har förlorat sin konkurrenskraft på världsmarknaden på grund av nya handelsavtal. |
| --- | --- |

39.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen erkänner turismens roll när det gäller att erbjuda en alternativ inkomstkälla åt traditionella jordbruk i småstater som har förlorat sin konkurrenskraft på världsmarknaden på grund av nya handelsavtal.

| 40. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar att turism är en viktig sysselsättningsskapande faktor. Församlingen betonar därför att alla åtgärder för att skapa sysselsättning måste uppfylla ILO:s normer. |
| --- | --- |

40.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar att turism är en viktig sysselsättningsskapande faktor. Församlingen betonar därför att alla åtgärder för att skapa sysselsättning måste uppfylla ILO:s normer.

| 41. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att turismen är arbetsintensiv, har en stor andel sysselsatta kvinnor och inte nödvändigtvis är importintensiv. Församlingen inser att eftersom turismen har låga inträdeshinder, vilket omfattar företag av alla typer och storlekar, och ger möjlighet till ekonomiska kopplingar nedströms i den lokala ekonomin, ger den de fattiga länderna en möjlighet att skapa arbetstillfällen för outbildad eller lågutbildad arbetskraft. |
| --- | --- |

41.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att turismen är arbetsintensiv, har en stor andel sysselsatta kvinnor och inte nödvändigtvis är importintensiv. Församlingen inser att eftersom turismen har låga inträdeshinder, vilket omfattar företag av alla typer och storlekar, och ger möjlighet till ekonomiska kopplingar nedströms i den lokala ekonomin, ger den de fattiga länderna en möjlighet att skapa arbetstillfällen för outbildad eller lågutbildad arbetskraft.

| 42. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att regeringarna bör kunna skapa stimulanssystem för att få företagen att investera och arbeta på ett sätt som hjälper fattiga länder genom att anpassa sina regler för licensgivning, koncessioner, försörjningskedjor och marknadsföring. |
| --- | --- |

42.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att regeringarna bör kunna skapa stimulanssystem för att få företagen att investera och arbeta på ett sätt som hjälper fattiga länder genom att anpassa sina regler för licensgivning, koncessioner, försörjningskedjor och marknadsföring.

| 43. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS-EG-rådet, Europeiska kommissionen, FN:s generalsekreterare och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

43.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att vidarebefordra denna resolution till AVS-EG-rådet, Europeiska kommissionen, FN:s generalsekreterare och Afrikanska unionen.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen den 23 november 2006 i Bridgetown (Barbados).

(2)  EGT C 265, 20.9.2001, s. 39.

(3)  EGT C 59, 1.3.2000, s. 41.

(4)  A/RES/56/212.

(5)  EGT C 271, 24.9.1999, s. 73.

RESOLUTION
   (1)

om handeldvapen och lätta vapen och hållbar utveckling

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen,

| — | som sammanträde i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006, utfärdar denna resolution, |
| --- | --- |

—

som sammanträde i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006, utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av millennietoppmötet, millenniedeklarationen och millennieutvecklingsmålen och den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens resolution om krav på samordnade åtgärder för att förhindra olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennietoppmötet, millenniedeklarationen och millennieutvecklingsmålen och den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingens resolution om krav på samordnade åtgärder för att förhindra olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen,

| — | med beaktande av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla avseenden (nedan kallat FN:s handlingsprogram) som antogs i juli 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla avseenden (nedan kallat FN:s handlingsprogram) som antogs i juli 2001,

| — | med beaktande av FN:s första mellanstatliga tvåårsmöten för överläggningar om genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla avseenden, som ägde rum i juli 2003, juli 2005 och i juli 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s första mellanstatliga tvåårsmöten för överläggningar om genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla avseenden, som ägde rum i juli 2003, juli 2005 och i juli 2006,

| — | med beaktande av att FN:s generalförsamling i december 2005 antog ett internationellt instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN:s generalförsamling i december 2005 antog ett internationellt instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen (2),

| — | med beaktande av att protokollet från 2001 om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar och komponenter till dessa och ammunition trädde i kraft den 6 juli 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att protokollet från 2001 om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar och komponenter till dessa och ammunition trädde i kraft den 6 juli 2005 (3),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om krigets inverkan på kvinnor, och om kvinnors bidrag till konfliktlösning och varaktig fred, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om krigets inverkan på kvinnor, och om kvinnors bidrag till konfliktlösning och varaktig fred,

| — | med beaktande av slutsatserna från G8-toppmötet i Gleneagles (Förenade kungariket) i juni 2005, framför allt om att dubblera biståndet senast 2010 – ytterligare 50 miljarder US-dollar för hela världen och 25 miljarder US-dollar för Afrika – och slutsatserna från G8-toppmötet i S:t Petersburg (Ryssland) den 16-17 juli 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från G8-toppmötet i Gleneagles (Förenade kungariket) i juni 2005, framför allt om att dubblera biståndet senast 2010 – ytterligare 50 miljarder US-dollar för hela världen och 25 miljarder US-dollar för Afrika – och slutsatserna från G8-toppmötet i S:t Petersburg (Ryssland) den 16-17 juli 2006,

| — | med beaktande av Romstadgan om inrättandet av Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan om inrättandet av Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av EU:s strategi för Afrika som antogs den 12 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för Afrika som antogs den 12 oktober 2005,

| — | med beaktande av det Europeiska samförståndet om utveckling som undertecknades den 20 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det Europeiska samförståndet om utveckling som undertecknades den 20 december 2005,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 15 mars 2001 (4), den 15 november 2001 (5), den 19 juni 2003 (6) och den 26 maj 2005 (7) om spridning och missbruk av handeldvapen och lätta vapen (SALW), och av den 17 november 2005 (8) om rådets sjätte årsrapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i EU:s uppförandekod för vapenexport, och av den 6 april 2006 (9) om biståndseffektivitet och korruption i utvecklingsländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 15 mars 2001 (4), den 15 november 2001 (5), den 19 juni 2003 (6) och den 26 maj 2005 (7) om spridning och missbruk av handeldvapen och lätta vapen (SALW), och av den 17 november 2005 (8) om rådets sjätte årsrapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i EU:s uppförandekod för vapenexport, och av den 6 april 2006 (9) om biståndseffektivitet och korruption i utvecklingsländer,

| — | med beaktande av EU:s program av den 26 juni 1997 för att förhindra och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen (10), rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (11), rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (12), och EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa som antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s program av den 26 juni 1997 för att förhindra och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen (10), rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (11), rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (12), och EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa som antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005 (13),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 3 oktober 2005, där man gav uttryck för EU:s stöd för att internationell vapenhandel skall ske inom FN:s ramar, vilket skulle medföra bindande gemensamma normer för den världsomspännande handeln med konventionella vapen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 3 oktober 2005, där man gav uttryck för EU:s stöd för att internationell vapenhandel skall ske inom FN:s ramar, vilket skulle medföra bindande gemensamma normer för den världsomspännande handeln med konventionella vapen (14),

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 12 december 2003,

| — | med beaktande av Bamakoförklaringen om en afrikansk gemensam ståndpunkt om olaglig spridning och omsättning av och handel med SALW, som antogs av Afrikanska enhetsorganisationen vid dess ministermöte den 30 november och den 1 december 2000 i Bamako, Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bamakoförklaringen om en afrikansk gemensam ståndpunkt om olaglig spridning och omsättning av och handel med SALW, som antogs av Afrikanska enhetsorganisationen vid dess ministermöte den 30 november och den 1 december 2000 i Bamako, Mali,

| — | med beaktande av den ”Afrikanska gemensamma ståndpunkten från översynskonferensen för genomförandet av FN:s handlingsprogram”, som antogs vid Afrikanska unionens andra kontinentala konferens med afrikanska statliga experter och regionala ekonomiska samfund om olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i Windhoek (Namibia) den 14-16 december 2005, och av beslutet Ex.CL/DE.255 (viii) från Afrikanska unionen från januari 2006 som antogs i Khartoum (Sudan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ”Afrikanska gemensamma ståndpunkten från översynskonferensen för genomförandet av FN:s handlingsprogram”, som antogs vid Afrikanska unionens andra kontinentala konferens med afrikanska statliga experter och regionala ekonomiska samfund om olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i Windhoek (Namibia) den 14-16 december 2005, och av beslutet Ex.CL/DE.255 (viii) från Afrikanska unionen från januari 2006 som antogs i Khartoum (Sudan),

| — | med beaktande av 2001 års protokoll från Södra Afrikas utvecklingsgemenskap om eldvapen, ammunition och relaterade material, som trädde i kraft i juli 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2001 års protokoll från Södra Afrikas utvecklingsgemenskap om eldvapen, ammunition och relaterade material, som trädde i kraft i juli 2005,

| — | med beaktande av den afrikanska regeringskonferensen om genomförandet av FN:s handlingsprogram: Behov och partnerskap, som ägde rum i Pretoria i mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska regeringskonferensen om genomförandet av FN:s handlingsprogram: Behov och partnerskap, som ägde rum i Pretoria i mars 2002,

| — | med beaktande av Nairobiförklaringen och den gemensamma handlingsplanen från 2000 (däribland de tre översynskonferenserna på ministernivå 2002, 2004 och 2005) och Nairobiprotokollet från 2004 om förebyggande, kontroll och minskning av handeldvapen och lätta vapen i området kring de stora sjöarna och Afrikas horn som trädde i kraft den 5 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nairobiförklaringen och den gemensamma handlingsplanen från 2000 (däribland de tre översynskonferenserna på ministernivå 2002, 2004 och 2005) och Nairobiprotokollet från 2004 om förebyggande, kontroll och minskning av handeldvapen och lätta vapen i området kring de stora sjöarna och Afrikas horn som trädde i kraft den 5 maj 2006,

| — | med beaktande av det moratorium som införts av Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (ECOWAS) för import, export och tillverkning av SALW i Västra Afrika från 1998 och dess senare förlängningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det moratorium som införts av Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (ECOWAS) för import, export och tillverkning av SALW i Västra Afrika från 1998 och dess senare förlängningar,

| — | med beaktande av 1998 års interamerikanska konvention mot olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, ammunition, sprängämnen och andra relaterade material (CIFTA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1998 års interamerikanska konvention mot olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, ammunition, sprängämnen och andra relaterade material (CIFTA),

| — | med beaktande av AVS-EG-församlingens resolution om den regionala integrationens roll för främjande av fred och säkerhet som antogs i Wien den 22 juni 2006 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-EG-församlingens resolution om den regionala integrationens roll för främjande av fred och säkerhet som antogs i Wien den 22 juni 2006 (15),

| — | med beaktande av generalförsamlingens resolution A/RES/60/68 om att ”Hantera de negativa humanitära och utvecklingsmässiga följderna av olaglig tillverkning, överföring och spridning av SALW och överdriven anhopning av dessa”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalförsamlingens resolution A/RES/60/68 om att ”Hantera de negativa humanitära och utvecklingsmässiga följderna av olaglig tillverkning, överföring och spridning av SALW och överdriven anhopning av dessa”,

| — | med beaktande av den globala framställningen ”En miljon ansikten”, med stöd av över en miljon människor och 250 icke-statliga organisationer i världen, med krav om ett bindande internationellt fördrag om vapenhandel (ATT), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala framställningen ”En miljon ansikten”, med stöd av över en miljon människor och 250 icke-statliga organisationer i världen, med krav om ett bindande internationellt fördrag om vapenhandel (ATT),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor, och av följande skäl:

| A. | Det är välkommet att det internationella stödet ökar för ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag som förbjuder överföringar av vapen som riskerar att undergräva de mänskliga rättigheterna eller den internationella humanitära rätten eller som hotar stabiliteten i länder eller regioner som sannolikt kommer att bidra till att väpnade konflikter bryter ut eller trappas upp, vilket fler än 50 länder officiellt gett sitt stöd. |
| --- | --- |

A.

Det är välkommet att det internationella stödet ökar för ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag som förbjuder överföringar av vapen som riskerar att undergräva de mänskliga rättigheterna eller den internationella humanitära rätten eller som hotar stabiliteten i länder eller regioner som sannolikt kommer att bidra till att väpnade konflikter bryter ut eller trappas upp, vilket fler än 50 länder officiellt gett sitt stöd.

| B. | Det är välkommet med en uppsättning övergripande principer för överföringar av vapen, som utarbetats av icke-statliga organisationer och rättsliga experter och i vilka staternas skyldigheter i fråga om internationella överföringar av vapen och ammunition fastställs. |
| --- | --- |

B.

Det är välkommet med en uppsättning övergripande principer för överföringar av vapen, som utarbetats av icke-statliga organisationer och rättsliga experter och i vilka staternas skyldigheter i fråga om internationella överföringar av vapen och ammunition fastställs.

| C. | Man bör komma ihåg att i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet kan allvarlig korruption leda till samråd enligt artiklarna 96 och 97 i partnerskapsavtalet och att dessa samråd i särskilda fall kan ge upphov till särskilda åtgärder. |
| --- | --- |

C.

Man bör komma ihåg att i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet kan allvarlig korruption leda till samråd enligt artiklarna 96 och 97 i partnerskapsavtalet och att dessa samråd i särskilda fall kan ge upphov till särskilda åtgärder.

| D. | Det mänskliga lidandet orsakat av olaglig handel med SALW i alla avseenden måste minskas, samtidigt som man inte får bortse från behovet av att vidta nationella åtgärder för att reglera SALW vid insatser efter konflikter och för att skapa fred, och att fred är en förutsättning för säkerhet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

D.

Det mänskliga lidandet orsakat av olaglig handel med SALW i alla avseenden måste minskas, samtidigt som man inte får bortse från behovet av att vidta nationella åtgärder för att reglera SALW vid insatser efter konflikter och för att skapa fred, och att fred är en förutsättning för säkerhet och hållbar utveckling.

| E. | Uppskattningsvis en halv miljon människor dödas av lätta vapen varje år. |
| --- | --- |

E.

Uppskattningsvis en halv miljon människor dödas av lätta vapen varje år.

| F. | Spridningen den 24 juli 2006 av utkastet till FN-resolution med titeln ”Effektiv kontroll av import, export och överföring av konventionella vapen ”välkomnas, i vilken en begäran görs om att en grupp med statliga experter skall inrättas som ”senast 2008 skall inleda sitt arbete med att undersöka genomförbarheten av, räckvidden för och ramarna för utarbetande av ett omfattande, rättsligt bindande instrument för gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen”. |
| --- | --- |

F.

Spridningen den 24 juli 2006 av utkastet till FN-resolution med titeln ”Effektiv kontroll av import, export och överföring av konventionella vapen ”välkomnas, i vilken en begäran görs om att en grupp med statliga experter skall inrättas som ”senast 2008 skall inleda sitt arbete med att undersöka genomförbarheten av, räckvidden för och ramarna för utarbetande av ett omfattande, rättsligt bindande instrument för gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen”.

| G. | FN:s översynskonferens för framstegen i samband med genomförandet av FN:s handlingsprogram ägde rum mellan den 26 juni och den 7 juli 2006 (nedan kallad översynskonferensen om handeldvapen) och det är nödvändigt att se till att konferensens uppföljning blir helt och hållet lyckad, trots att man vid konferensen inte lyckades med att enas om åtgärder och bestämmelser för att ytterligare stärka handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

G.

FN:s översynskonferens för framstegen i samband med genomförandet av FN:s handlingsprogram ägde rum mellan den 26 juni och den 7 juli 2006 (nedan kallad översynskonferensen om handeldvapen) och det är nödvändigt att se till att konferensens uppföljning blir helt och hållet lyckad, trots att man vid konferensen inte lyckades med att enas om åtgärder och bestämmelser för att ytterligare stärka handlingsprogrammet.

| H. | Det ovannämnda utkastet till resolution, som skulle läggas fram för den första kommittén i FN:s generalförsamling i oktober 2006, måste innehålla skyldigheter för staterna att främja och skydda de mänskliga rättigheterna, eftersom ett påföljande vapenhandelsfördrag annars inte skulle hindra försörjningen av vapen till grova brottslingar. |
| --- | --- |

H.

Det ovannämnda utkastet till resolution, som skulle läggas fram för den första kommittén i FN:s generalförsamling i oktober 2006, måste innehålla skyldigheter för staterna att främja och skydda de mänskliga rättigheterna, eftersom ett påföljande vapenhandelsfördrag annars inte skulle hindra försörjningen av vapen till grova brottslingar.

| I. | Det är fortsatt oroväckande att den olagliga spridningen av SALW fortsätter. Dessa vapen är de verkliga massförstörelsevapnen i utvecklingsvärlden, de orsakar onödigt mänskligt lidande, förvärrar väpnade konflikter och ökar instabiliteten, underlättar terrorism, underminerar en hållbar utveckling och rättsstatsprincipen och bidrar till allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

I.

Det är fortsatt oroväckande att den olagliga spridningen av SALW fortsätter. Dessa vapen är de verkliga massförstörelsevapnen i utvecklingsvärlden, de orsakar onödigt mänskligt lidande, förvärrar väpnade konflikter och ökar instabiliteten, underlättar terrorism, underminerar en hållbar utveckling och rättsstatsprincipen och bidrar till allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt.

| J. | Utkastet till resolution av den 24 juli 2006 som Argentina, Australien, Costa Rica, Finland, Japan, Kenya och Förenade kungariket lagt fram för den första kommittén i FN:s generalförsamling välkomnas. Utkastet innehåller en begäran om att en expertgrupp skall inrättas som skall ansvara för att utarbeta ett utkast till rapport om ett rättsligt bindande instrument med gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen, samt en uppmaning till den första kommittén att utöka expertgruppens mandat genom att lägga till uttryckliga hänvisningar till lagstiftningen om mänskliga rättigheter, korta tidsfristen och ersätta de tvetydiga formuleringarna om att undersöka ”genomförbarheten ”genom att tydligt stödja ett bindande vapenhandelsfördrag. |
| --- | --- |

J.

Utkastet till resolution av den 24 juli 2006 som Argentina, Australien, Costa Rica, Finland, Japan, Kenya och Förenade kungariket lagt fram för den första kommittén i FN:s generalförsamling välkomnas. Utkastet innehåller en begäran om att en expertgrupp skall inrättas som skall ansvara för att utarbeta ett utkast till rapport om ett rättsligt bindande instrument med gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen, samt en uppmaning till den första kommittén att utöka expertgruppens mandat genom att lägga till uttryckliga hänvisningar till lagstiftningen om mänskliga rättigheter, korta tidsfristen och ersätta de tvetydiga formuleringarna om att undersöka ”genomförbarheten ”genom att tydligt stödja ett bindande vapenhandelsfördrag.

| K. | G8-länderna står för omkring 85 procent av den totala vapenhandeln och i enlighet med en rapport som lades fram för den amerikanska kongressen den 29 augusti 2005 stod avtalen om överföring av konventionella vapen till utvecklingsländer för 62,7 procent av värdet av alla internationella avtal om vapenöverföring mellan 1997 och 2004, och vapenleveranserna till utvecklingsländer under 2004 stod för 64,6 procent av värdet av alla sådana vapenleveranser i hela världen. |
| --- | --- |

K.

G8-länderna står för omkring 85 procent av den totala vapenhandeln och i enlighet med en rapport som lades fram för den amerikanska kongressen den 29 augusti 2005 stod avtalen om överföring av konventionella vapen till utvecklingsländer för 62,7 procent av värdet av alla internationella avtal om vapenöverföring mellan 1997 och 2004, och vapenleveranserna till utvecklingsländer under 2004 stod för 64,6 procent av värdet av alla sådana vapenleveranser i hela världen.

| L. | G8-länderna använder tillsammans ungefär 63 miljarder euro årligen på utveckling och EU och de europeiska länderna bidrar själva med mer än hälften av det totala offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

L.

G8-länderna använder tillsammans ungefär 63 miljarder euro årligen på utveckling och EU och de europeiska länderna bidrar själva med mer än hälften av det totala offentliga utvecklingsbiståndet.

| M. | Industriländernas export av SALW, såväl som utbytet av SALW mellan utvecklingsländer, kan ge upphov till konflikter och kan således motverka politiken för utveckling och tekniskt stöd för dessa länder. |
| --- | --- |

M.

Industriländernas export av SALW, såväl som utbytet av SALW mellan utvecklingsländer, kan ge upphov till konflikter och kan således motverka politiken för utveckling och tekniskt stöd för dessa länder.

| N. | Det är välkommet att stats- och regeringscheferna vid 2005 års toppmöte gav sitt stöd till genomförandet av FN:s handlingsprogram och erkände den negativa inverkan av den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen på utveckling, fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

N.

Det är välkommet att stats- och regeringscheferna vid 2005 års toppmöte gav sitt stöd till genomförandet av FN:s handlingsprogram och erkände den negativa inverkan av den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen på utveckling, fred, säkerhet och mänskliga rättigheter.

| O. | Vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt sambandet mellan laglig och olaglig tillverkning, överföring och spridning av SALW och korruption i både utvecklings- och industriländer. |
| --- | --- |

O.

Vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt sambandet mellan laglig och olaglig tillverkning, överföring och spridning av SALW och korruption i både utvecklings- och industriländer.

| P. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen är besluten att stärka FN:s handlingsprogram och att vidare övertala regeringarna om att enas om bindande bestämmelser för att kontrollera SALW (däribland förmedling och överföring) genom internationell, regional och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

P.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen är besluten att stärka FN:s handlingsprogram och att vidare övertala regeringarna om att enas om bindande bestämmelser för att kontrollera SALW (däribland förmedling och överföring) genom internationell, regional och nationell lagstiftning.

| Q. | Tiden är mogen för det internationella samfundet och regionerna att ta itu med spridning och missbruk av SALW genom bindande internationella normer som bygger på respekten för internationell rätt, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

Q.

Tiden är mogen för det internationella samfundet och regionerna att ta itu med spridning och missbruk av SALW genom bindande internationella normer som bygger på respekten för internationell rätt, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| R. | Det är oroväckande att ammunition och sprängämnen uteslutits från det internationella instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen. Det är också oroande att detta instrument inte kommer att bli rättsligt bindande. |
| --- | --- |

R.

Det är oroväckande att ammunition och sprängämnen uteslutits från det internationella instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen. Det är också oroande att detta instrument inte kommer att bli rättsligt bindande.

| S. | Det är beklagligt att man i samband med FN:s breda samråd om att bekämpa olaglig förmedlingsverksamhet med SALW gjort så få framsteg samt att det saknas vilja att förhandla om ett rättsligt bindande internationellt instrument om vapenförmedling. |
| --- | --- |

S.

Det är beklagligt att man i samband med FN:s breda samråd om att bekämpa olaglig förmedlingsverksamhet med SALW gjort så få framsteg samt att det saknas vilja att förhandla om ett rättsligt bindande internationellt instrument om vapenförmedling.

| T. | FN:s handlingsprogram ålägger staterna att bedöma ansökningar om exporttillstånd i enlighet med stränga nationella bestämmelser och förfaranden som täcker alla SALW och överensstämmer med staternas befintliga ansvar och berörd internationell rätt och som särskilt beaktar risken för att dessa vapen skall dirigeras om till den olagliga handeln. |
| --- | --- |

T.

FN:s handlingsprogram ålägger staterna att bedöma ansökningar om exporttillstånd i enlighet med stränga nationella bestämmelser och förfaranden som täcker alla SALW och överensstämmer med staternas befintliga ansvar och berörd internationell rätt och som särskilt beaktar risken för att dessa vapen skall dirigeras om till den olagliga handeln.

| U. | De pågående kampanjinsatserna från civilsamhällets sida välkomnas och stöds, särskilt insatserna till stöd för ett vapenhandelsfördrag. |
| --- | --- |

U.

De pågående kampanjinsatserna från civilsamhällets sida välkomnas och stöds, särskilt insatserna till stöd för ett vapenhandelsfördrag.

| V. | Minskad tillgång till och försörjning av och efterfrågan på SALW är avgörande för alla staters och medborgares välmående och kan nås genom åtgärder/initiativ på nationell, regional, kontinental och internationell nivå i det avseendet i allmänhet, men särskilt genom:






  — | minskad produktion av SALW, |
| --- | --- | --- |

V.

Minskad tillgång till och försörjning av och efterfrågan på SALW är avgörande för alla staters och medborgares välmående och kan nås genom åtgärder/initiativ på nationell, regional, kontinental och internationell nivå i det avseendet i allmänhet, men särskilt genom:

—

minskad produktion av SALW,

| — | politiska åtaganden och åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till konflikter på ett genomgripande sätt, |
| --- | --- |

—

politiska åtaganden och åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till konflikter på ett genomgripande sätt,

| — | åtgärder för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig tillverkning, olagligt innehav och olaglig lagring av, handel med och missbruk av handeldvapen och lätta vapen, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig tillverkning, olagligt innehav och olaglig lagring av, handel med och missbruk av handeldvapen och lätta vapen,

| — | fokus på allmänhetens medvetenhet om och kunskaper i frågan, |
| --- | --- |

—

fokus på allmänhetens medvetenhet om och kunskaper i frågan,

| — | effektiva insamlings- och förstöringsmekanismer för både överskottsvapen och olagliga vapen, |
| --- | --- |

—

effektiva insamlings- och förstöringsmekanismer för både överskottsvapen och olagliga vapen,

| — | effektiva avväpnings-, demobiliserings- och återflyttningsåtgärder som främjar mänsklig säkerhet och hållbar utveckling inom ramen för fredsavtal, |
| --- | --- |

—

effektiva avväpnings-, demobiliserings- och återflyttningsåtgärder som främjar mänsklig säkerhet och hållbar utveckling inom ramen för fredsavtal,

| — | återanpassnings- och återflyttningsstöd för demobiliserade soldater, före detta stridande och i synnerhet barnsoldater, enligt Afrikanska unionens slutsatser om återuppbyggnad och utveckling efter konflikter, genom att beakta dessa personers särskilda behov, i synnerhet i fråga om återförening med deras familjer, deras återanpassning i det civila samhället och lämplig rehabilitering, |
| --- | --- |

—

återanpassnings- och återflyttningsstöd för demobiliserade soldater, före detta stridande och i synnerhet barnsoldater, enligt Afrikanska unionens slutsatser om återuppbyggnad och utveckling efter konflikter, genom att beakta dessa personers särskilda behov, i synnerhet i fråga om återförening med deras familjer, deras återanpassning i det civila samhället och lämplig rehabilitering,

| — | åtgärder för att se till att barn skyddas från direktkontakt med SALW i konfliktområden, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att se till att barn skyddas från direktkontakt med SALW i konfliktområden,

| — | erkännande av SALW:s inverkan på i synnerhet kvinnor och barn, inbegripet könsbaserat våld, |
| --- | --- |

—

erkännande av SALW:s inverkan på i synnerhet kvinnor och barn, inbegripet könsbaserat våld,

| — | främjande av genomförandet av bestämmelserna i resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd, och |
| --- | --- |

—

främjande av genomförandet av bestämmelserna i resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd, och

| — | erkännande av nödvändigheten av att SALW-programmen fullföljs efter konflikter och övergångsskeden, genom att minskning och hantering av handeldvapen införlivas i alla nationella och lokala handlingsplaner och strategier om nationell säkerhet, utveckling, hälsa, fattigdomsminskning, brottsförebyggande och återuppbyggnad efter konflikter, i samråd och i samarbete med alla berörda aktörer, däribland icke-statliga organisationer, genom användning av lokalt anpassade utvecklingsincitament. |
| --- | --- |

—

erkännande av nödvändigheten av att SALW-programmen fullföljs efter konflikter och övergångsskeden, genom att minskning och hantering av handeldvapen införlivas i alla nationella och lokala handlingsplaner och strategier om nationell säkerhet, utveckling, hälsa, fattigdomsminskning, brottsförebyggande och återuppbyggnad efter konflikter, i samråd och i samarbete med alla berörda aktörer, däribland icke-statliga organisationer, genom användning av lokalt anpassade utvecklingsincitament.

| W. | EU:s ”Strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa ”välkomnas. Det är nödvändigt med en sammanhängande övergripande tanke bakom EU:s SALW-åtgärder i tredjeland, som tar hänsyn till den långsiktiga hållbara utvecklingen såväl som behovet av internationellt samarbete mellan regeringarna inom internationella organisationer och av att regeringarna uppfyller sina skyldigheter enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

W.

EU:s ”Strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa ”välkomnas. Det är nödvändigt med en sammanhängande övergripande tanke bakom EU:s SALW-åtgärder i tredjeland, som tar hänsyn till den långsiktiga hållbara utvecklingen såväl som behovet av internationellt samarbete mellan regeringarna inom internationella organisationer och av att regeringarna uppfyller sina skyldigheter enligt internationell rätt.

| X. | EU:s medlemsstater uppmanas att prioritera strategier för kontroller och avskaffande av SALW, däribland projekt inriktade på avväpning, demobilisering, återvändande, återanpassning och återflyttning (DDRRR) för före detta stridande i samarbete med lokalsamhällen och med överlevande efter väpnat våld, samt garantera tillräcklig finansiering från tionde Europeiska utvecklingsfonden för dessa program. |
| --- | --- |

X.

EU:s medlemsstater uppmanas att prioritera strategier för kontroller och avskaffande av SALW, däribland projekt inriktade på avväpning, demobilisering, återvändande, återanpassning och återflyttning (DDRRR) för före detta stridande i samarbete med lokalsamhällen och med överlevande efter väpnat våld, samt garantera tillräcklig finansiering från tionde Europeiska utvecklingsfonden för dessa program.

| Y. | En tydlig, effektiv och harmoniserad gemensam kontrollpolitik för vapenexport inom EU:s medlemsstater, förankrad i en rättsligt bindande uppförandekodex för vapenexport, vore ett betydelsefullt EU-bidrag till en hållbar utveckling i AVS-staterna. |
| --- | --- |

Y.

En tydlig, effektiv och harmoniserad gemensam kontrollpolitik för vapenexport inom EU:s medlemsstater, förankrad i en rättsligt bindande uppförandekodex för vapenexport, vore ett betydelsefullt EU-bidrag till en hållbar utveckling i AVS-staterna.

| Z. | Det bör upprepas att förebyggande, motverkande och avskaffande av olaglig handel med SALW i alla avseenden är centrala faktorer för alla insatser till stöd för konfliktförebyggande, konfliktlösning och hållbar återuppbyggnad efter konflikter och för att främja varaktig fred och säkerhet såväl som brottsförebyggande och för att därigenom bidra till att skapa förutsättningar för hållbar mänsklig och socioekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

Z.

Det bör upprepas att förebyggande, motverkande och avskaffande av olaglig handel med SALW i alla avseenden är centrala faktorer för alla insatser till stöd för konfliktförebyggande, konfliktlösning och hållbar återuppbyggnad efter konflikter och för att främja varaktig fred och säkerhet såväl som brottsförebyggande och för att därigenom bidra till att skapa förutsättningar för hållbar mänsklig och socioekonomisk utveckling.

| AA. | De särskilda behoven hos överlevande efter väpnat våld, däribland deras hälsa, deras behov i fråga om ekonomi och återanpassning, såväl som de särskilda behoven hos kvinnor, män, flickor, pojkar, äldre och flyktingar bör beaktas närmare. |
| --- | --- |

AA.

De särskilda behoven hos överlevande efter väpnat våld, däribland deras hälsa, deras behov i fråga om ekonomi och återanpassning, såväl som de särskilda behoven hos kvinnor, män, flickor, pojkar, äldre och flyktingar bör beaktas närmare.

| AB. | SALW:s förödande inverkan på barn, varav många varit offer för väpnade konflikter eller tvingats arbeta som barnsoldater eller delta i organiserat väpnat våld, är mycket oroande och FN:s generalförsamlings särskilda session om barns rättigheter, såväl som säkerhetsrådets resolutioner 1379, 1460, 1539 och 1612, som bidrar till att skapa omfattande ramar för skyddet av barn i väpnade konflikter, bör särskilt beaktas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

AB.

SALW:s förödande inverkan på barn, varav många varit offer för väpnade konflikter eller tvingats arbeta som barnsoldater eller delta i organiserat väpnat våld, är mycket oroande och FN:s generalförsamlings särskilda session om barns rättigheter, såväl som säkerhetsrådets resolutioner 1379, 1460, 1539 och 1612, som bidrar till att skapa omfattande ramar för skyddet av barn i väpnade konflikter, bör särskilt beaktas i detta sammanhang.

| AC. | Kostnaderna för militära utgifter och skulder är, enligt rapporten om mänsklig utveckling från FN:s utvecklingsprogram, två av de största hindren för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Exportkreditinstitut spelar en stor roll när det gäller att öka de militära utgifterna samt skulderna i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

AC.

Kostnaderna för militära utgifter och skulder är, enligt rapporten om mänsklig utveckling från FN:s utvecklingsprogram, två av de största hindren för att uppnå millennieutvecklingsmålen. Exportkreditinstitut spelar en stor roll när det gäller att öka de militära utgifterna samt skulderna i utvecklingsländer.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar staterna att komma överens om en uppsättning övergripande principer om överföringar av vapen som minst borde garantera att:






  — | alla överföringar godkänns genom ett särskilt tillstånd eller en särskild licens, |
| --- | --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar staterna att komma överens om en uppsättning övergripande principer om överföringar av vapen som minst borde garantera att:

—

alla överföringar godkänns genom ett särskilt tillstånd eller en särskild licens,

| — | de befintliga åtagandena i enlighet med relevant internationell rätt respekteras, |
| --- | --- |

—

de befintliga åtagandena i enlighet med relevant internationell rätt respekteras,

| — | vapenembargon som införts av FN:s säkerhetsråd respekteras och genomförs, och att |
| --- | --- |

—

vapenembargon som införts av FN:s säkerhetsråd respekteras och genomförs, och att

| — | utfärdande av tillstånd eller licenser nekas i kommittén för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller av internationell humanitär rätt när det finns en risk för att exporterade vapen används, däribland en risk för att sådana vapen dirigeras om till användare utan tillstånd såsom terrorister, legosoldater och gerillor och inverkar på den regionala och/eller internationella säkerheten och stabiliteten. |
| --- | --- |

—

utfärdande av tillstånd eller licenser nekas i kommittén för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller av internationell humanitär rätt när det finns en risk för att exporterade vapen används, däribland en risk för att sådana vapen dirigeras om till användare utan tillstånd såsom terrorister, legosoldater och gerillor och inverkar på den regionala och/eller internationella säkerheten och stabiliteten.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar det internationella samfundet att omgående inleda förhandlingar om ett internationellt vapenhandelsfördrag inom FN:s ramar, i syfte att upprätta ett rättsligt bindande instrument för att minska produktionen av SALW i alla producentländer och reglera överföringar av vapen i hela världen i enlighet med definitionen av övergripande principer i föregående punkt. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar det internationella samfundet att omgående inleda förhandlingar om ett internationellt vapenhandelsfördrag inom FN:s ramar, i syfte att upprätta ett rättsligt bindande instrument för att minska produktionen av SALW i alla producentländer och reglera överföringar av vapen i hela världen i enlighet med definitionen av övergripande principer i föregående punkt.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar att de skyldigheter som redan existerar i enlighet med internationell rätt när det gäller överföringar av vapen, särskilt sådana som omfattar kriterier för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, bör kodifieras. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar att de skyldigheter som redan existerar i enlighet med internationell rätt när det gäller överföringar av vapen, särskilt sådana som omfattar kriterier för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, bör kodifieras.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater som undertecknat FN-protokollet om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen att utan dröjsmål ratificera protokollet och införliva det i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater som undertecknat FN-protokollet om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen att utan dröjsmål ratificera protokollet och införliva det i den nationella lagstiftningen.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och som undertecknat protokollet om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen och andra liknande internationella och regionala instrument och initiativ att utveckla program för tekniskt stöd för att hjälpa tredjelandsorganisationer eller regionala organisationer som vill utveckla lagstiftningskontroll för att reglera vapenhandeln. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och som undertecknat protokollet om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen och andra liknande internationella och regionala instrument och initiativ att utveckla program för tekniskt stöd för att hjälpa tredjelandsorganisationer eller regionala organisationer som vill utveckla lagstiftningskontroll för att reglera vapenhandeln.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och andra tillämpliga internationella instrument att inrätta en enhetlig rapporteringsmekanism för användning vid efterföljande översynskonferenser eller översynsförfaranden, vilken borde tas fram och samordnas av FN:s avdelning för nedrustningsfrågor (DDA) i samråd med de stater som är parter i FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och andra tillämpliga internationella instrument att inrätta en enhetlig rapporteringsmekanism för användning vid efterföljande översynskonferenser eller översynsförfaranden, vilken borde tas fram och samordnas av FN:s avdelning för nedrustningsfrågor (DDA) i samråd med de stater som är parter i FN:s handlingsprogram.

På regional nivå

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att en kontaktpunkt när så är lämpligt skall inrättas eller utses inom de lokala och regionala organisationerna som kan fungera som en samordnande tjänst för genomförandet av FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att en kontaktpunkt när så är lämpligt skall inrättas eller utses inom de lokala och regionala organisationerna som kan fungera som en samordnande tjänst för genomförandet av FN:s handlingsprogram.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen stöder förhandlingar i syfte att inrätta rättsligt bindande instrument för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, och uppmanar staterna att ratificera och genomföra dessa fullt ut. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen stöder förhandlingar i syfte att inrätta rättsligt bindande instrument för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, och uppmanar staterna att ratificera och genomföra dessa fullt ut.

På nationell nivå

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att se till att brott mot vapenembargon (inklusive ekonomiskt eller logistiskt stöd) definieras som brott i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att se till att brott mot vapenembargon (inklusive ekonomiskt eller logistiskt stöd) definieras som brott i den nationella lagstiftningen.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar staterna att förbättra de väpnade styrkornas funktionssätt, öppenhet och demokratiska ansvarsskyldighet samt brottsbekämpande myndigheter och straffrättsliga system, vilket kan bidra till en trygg miljö där medborgare inte längre känner behov av att äga vapen. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar staterna att förbättra de väpnade styrkornas funktionssätt, öppenhet och demokratiska ansvarsskyldighet samt brottsbekämpande myndigheter och straffrättsliga system, vilket kan bidra till en trygg miljö där medborgare inte längre känner behov av att äga vapen.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar att nationell lagstiftning bör tillämpas och verkställas på ett aktivt sätt för att reglera privata militära tjänsters och säkerhetstjänsters verksamhet utomlands. Där sådan lagstiftning saknas bör den utvecklas och tillämpas för att förbättra regleringen av och ansvarsskyldigheten för denna växande säkerhetssektor. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar att nationell lagstiftning bör tillämpas och verkställas på ett aktivt sätt för att reglera privata militära tjänsters och säkerhetstjänsters verksamhet utomlands. Där sådan lagstiftning saknas bör den utvecklas och tillämpas för att förbättra regleringen av och ansvarsskyldigheten för denna växande säkerhetssektor.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att genom sin nationella lagstiftning införliva uppförandekoden för personal vid brottsbekämpande myndigheter (16) och de grundläggande principerna för sådan personals användning av våld och skjutvapen (17). |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att genom sin nationella lagstiftning införliva uppförandekoden för personal vid brottsbekämpande myndigheter (16) och de grundläggande principerna för sådan personals användning av våld och skjutvapen (17).

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar starkt att regeringarna bör förbjuda civilpersoner att inneha och använda automatiska och halvautomatiska gevär och kulsprutor. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar starkt att regeringarna bör förbjuda civilpersoner att inneha och använda automatiska och halvautomatiska gevär och kulsprutor.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar staterna att utarbeta nationell lagstiftning för systematisk genomgång och licensiering av SALW och automatiska och halvautomatiska kulsprutor och att förhindra att vapen skaffas av personer som har ett våldsamt förflutet, särskild med våld i hemmet, eller som har begått vapenhandelsbrott eller brott mot bestämmelser om vapenkontroll. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar staterna att utarbeta nationell lagstiftning för systematisk genomgång och licensiering av SALW och automatiska och halvautomatiska kulsprutor och att förhindra att vapen skaffas av personer som har ett våldsamt förflutet, särskild med våld i hemmet, eller som har begått vapenhandelsbrott eller brott mot bestämmelser om vapenkontroll.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar behovet av att se till att de nationella initiativen är hållbara, genom att bland annat utveckla bedömningarna av behov och resurser, främja relevanta partnerskap för genomförande med det civila samhället, och erkänna att det främsta ansvaret för att vidta åtgärder åligger staterna. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar behovet av att se till att de nationella initiativen är hållbara, genom att bland annat utveckla bedömningarna av behov och resurser, främja relevanta partnerskap för genomförande med det civila samhället, och erkänna att det främsta ansvaret för att vidta åtgärder åligger staterna.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla aktörer att stärka de befintliga nationella kontaktpunkterna/de nationella samordningsorganen och deras förbindelser med internationella och bilaterala givare. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla aktörer att stärka de befintliga nationella kontaktpunkterna/de nationella samordningsorganen och deras förbindelser med internationella och bilaterala givare.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser (i enlighet med rekommendationerna från Bamakoförklaringen och FN:s handlingsprogram) att följande faktorer skall prioriteras:






  — | Inrättande och utarbetande av operativa nationella kontaktpunkter, nationella handlingsplaner och/eller nationella samordningsorgan, i det fall sådana inte redan finns. |
| --- | --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser (i enlighet med rekommendationerna från Bamakoförklaringen och FN:s handlingsprogram) att följande faktorer skall prioriteras:

—

Inrättande och utarbetande av operativa nationella kontaktpunkter, nationella handlingsplaner och/eller nationella samordningsorgan, i det fall sådana inte redan finns.

| — | Nödvändigheten att skärpa bestämmelserna om vapenförvaltning, däribland nödvändigheten att skärpa och harmonisera lagstiftningen i det hänseendet, samt behovet av att införa utbildnings- och kapacitetsbyggande program för brottsbekämpade organ för frågans alla aspekter, men särskilt i fråga om gränskontroller, förvaltning av vapenförråd och registrering. |
| --- | --- |

—

Nödvändigheten att skärpa bestämmelserna om vapenförvaltning, däribland nödvändigheten att skärpa och harmonisera lagstiftningen i det hänseendet, samt behovet av att införa utbildnings- och kapacitetsbyggande program för brottsbekämpade organ för frågans alla aspekter, men särskilt i fråga om gränskontroller, förvaltning av vapenförråd och registrering.

| — | Förbättring, där så är nödvändigt, av den operativa genomförandekapaciteten, däribland förvaltning av vapenförråd, övervakning, förstöring, registrering och gränskontroller. |
| --- | --- |

—

Förbättring, där så är nödvändigt, av den operativa genomförandekapaciteten, däribland förvaltning av vapenförråd, övervakning, förstöring, registrering och gränskontroller.

| — | Förbättring av informationsutbytet och samarbetsmekanismerna för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW. |
| --- | --- |

—

Förbättring av informationsutbytet och samarbetsmekanismerna för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater som ännu inte gjort det att inleda genomförandet av FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater som ännu inte gjort det att inleda genomförandet av FN:s handlingsprogram.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att reglera förvaltningen av vapenförråd och säkra vapenförråd mot stöld eller förluster. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att reglera förvaltningen av vapenförråd och säkra vapenförråd mot stöld eller förluster.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater, särskilt AVS- och EU-staterna, att utbyta information om vapenförmedling. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater, särskilt AVS- och EU-staterna, att utbyta information om vapenförmedling.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att snarast möjligt anta nödvändiga rättsliga och andra åtgärder för att göra olaglig tillverkning av, handel med och olagligt innehav och olaglig användning av SALW, ammunition och andra relaterade material till ett brott enligt nationell lag. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att snarast möjligt anta nödvändiga rättsliga och andra åtgärder för att göra olaglig tillverkning av, handel med och olagligt innehav och olaglig användning av SALW, ammunition och andra relaterade material till ett brott enligt nationell lag.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att bekräfta sitt åtagande att skydda barn från inverkan av spridningen och missbruket av SALW såväl som från att användas som barnsoldater i krig. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att bekräfta sitt åtagande att skydda barn från inverkan av spridningen och missbruket av SALW såväl som från att användas som barnsoldater i krig.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att uppfylla sitt ansvar enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) genom att avskaffa strafflöshet och att lagföra alla personer som anklagas för folkmord, brott mot mänskligheten samt krigsförbrytelser, däribland brott som sammanhänger med sexuellt våld mot kvinnor och flickor, och betonar i detta hänseende nödvändigheten av att, där så är möjligt, undanta dessa brott från amnesti. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att uppfylla sitt ansvar enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) genom att avskaffa strafflöshet och att lagföra alla personer som anklagas för folkmord, brott mot mänskligheten samt krigsförbrytelser, däribland brott som sammanhänger med sexuellt våld mot kvinnor och flickor, och betonar i detta hänseende nödvändigheten av att, där så är möjligt, undanta dessa brott från amnesti.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att beakta könsrelaterade aspekter såväl som kvinnors särskilda behov i frågan om olaglig handel med SALW i alla avseenden för att effektivt genomföra handlingsprogrammet och FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att beakta könsrelaterade aspekter såväl som kvinnors särskilda behov i frågan om olaglig handel med SALW i alla avseenden för att effektivt genomföra handlingsprogrammet och FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet.

Avslutande överväganden och prioriterade åtgärder

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen bekräftar sin beslutsamhet att genomföra och utvidga FN:s handlingsprogram, som bör bevaras i sin helhet och som inte borde vara föremål för förhandling. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen bekräftar sin beslutsamhet att genomföra och utvidga FN:s handlingsprogram, som bör bevaras i sin helhet och som inte borde vara föremål för förhandling.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar att en årlig rapport skall läggas fram om FN:s framsteg i fråga om genomförandet av FN:s handlingsprogram, trots att översynskonferensen inte var någon framgång. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar att en årlig rapport skall läggas fram om FN:s framsteg i fråga om genomförandet av FN:s handlingsprogram, trots att översynskonferensen inte var någon framgång.

| 27. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar att allmänna principer om vapenöverföring, efter översynskonferensen om FN:s handlingsprogram, skall utarbetas av de berörda staterna under 2006 och/eller utarbetas vid sidan av och som ett komplement till FN-systemet och utmynna i inrättandet av ett internationellt instrument, samtidigt som AVS-EG-församlingen inser att denna process kommer att ske utanför ramen för FN:s handlingsprogram och vid sidan av detta avtal. |
| --- | --- |

27.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen rekommenderar att allmänna principer om vapenöverföring, efter översynskonferensen om FN:s handlingsprogram, skall utarbetas av de berörda staterna under 2006 och/eller utarbetas vid sidan av och som ett komplement till FN-systemet och utmynna i inrättandet av ett internationellt instrument, samtidigt som AVS-EG-församlingen inser att denna process kommer att ske utanför ramen för FN:s handlingsprogram och vid sidan av detta avtal.

| 28. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen välkomnar antagandet i FN:s generalförsamlings kommitté för internationell nedrustning den 26 oktober 2006 av en resolution som syftar till inrättandet av ett omfattande rättsligt bindande instrument med internationella normer för handeln med konventionella vapen och uppmanar AVS- och EU-staterna att stödja denna resolution i generalförsamlingen. |
| --- | --- |

28.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen välkomnar antagandet i FN:s generalförsamlings kommitté för internationell nedrustning den 26 oktober 2006 av en resolution som syftar till inrättandet av ett omfattande rättsligt bindande instrument med internationella normer för handeln med konventionella vapen och uppmanar AVS- och EU-staterna att stödja denna resolution i generalförsamlingen.

| 29. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen beklagar djupt att FN vid sin översynskonferens i juli 2006 inte kunde enas om principerna för ett framtida vapenhandelsfördrag och inte inrättade någon uppföljningsmekanism. |
| --- | --- |

29.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen beklagar djupt att FN vid sin översynskonferens i juli 2006 inte kunde enas om principerna för ett framtida vapenhandelsfördrag och inte inrättade någon uppföljningsmekanism.

| 30. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att multilaterala och regionala finansinstitut, där så är lämpligt, skall vidta åtgärder för att inrätta SALW-program inom ramen för insatserna för återuppbyggnad och återanpassning i områden där konflikter ägt rum och inom ramen för insatser för att ge styrelsefrågor större betydelse, skärpa lagstiftningen och förbättra de brottsbekämpande myndigheternas operativa kapacitet i fråga om SALW. |
| --- | --- |

30.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att multilaterala och regionala finansinstitut, där så är lämpligt, skall vidta åtgärder för att inrätta SALW-program inom ramen för insatserna för återuppbyggnad och återanpassning i områden där konflikter ägt rum och inom ramen för insatser för att ge styrelsefrågor större betydelse, skärpa lagstiftningen och förbättra de brottsbekämpande myndigheternas operativa kapacitet i fråga om SALW.

| 31. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar också dessa finansinstitut att främja program för socioekonomisk utveckling som ökar allmänhetens medvetenhet om problemen med och följderna av den olagliga handeln med SALW i alla avseenden. |
| --- | --- |

31.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar också dessa finansinstitut att främja program för socioekonomisk utveckling som ökar allmänhetens medvetenhet om problemen med och följderna av den olagliga handeln med SALW i alla avseenden.

| 32. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar där så är lämpligt till regionalt stöd för program för nationell avväpning, demobilisering och återanpassning, särskilt i situationer efter konflikter, med särskild hänvisning till införandet, efterlevnaden och genomförandet eller skärpningen av berörda lagar, bestämmelser och administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

32.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar där så är lämpligt till regionalt stöd för program för nationell avväpning, demobilisering och återanpassning, särskilt i situationer efter konflikter, med särskild hänvisning till införandet, efterlevnaden och genomförandet eller skärpningen av berörda lagar, bestämmelser och administrativa förfaranden.

| 33. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar regionerna att främja effektiv förvaltning av vapenförråd och säkerhet, i synnerhet fysiska säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

33.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar regionerna att främja effektiv förvaltning av vapenförråd och säkerhet, i synnerhet fysiska säkerhetsåtgärder.

| 34. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar regionerna att, där så är lämpligt och på frivillig basis, utarbeta åtgärder för att öka insynen i syfte att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden. |
| --- | --- |

34.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmuntrar regionerna att, där så är lämpligt och på frivillig basis, utarbeta åtgärder för att öka insynen i syfte att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden.

| 35. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla EU- och AVS-stater och de lämpliga internationella och regionala organisationer som har möjlighet att allvarligt överväga att lämna såväl tekniskt som ekonomiskt stöd för tillämpningen av åtgärderna i FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

35.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla EU- och AVS-stater och de lämpliga internationella och regionala organisationer som har möjlighet att allvarligt överväga att lämna såväl tekniskt som ekonomiskt stöd för tillämpningen av åtgärderna i FN:s handlingsprogram.

| 36. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater och internationella och regionala organisationer, såväl på regeringsnivå som på parlamentsnivå, att samarbeta och utveckla och befästa partnerskap för att dela resurser och information om olaglig handel med SALW i alla avseenden. |
| --- | --- |

36.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater och internationella och regionala organisationer, såväl på regeringsnivå som på parlamentsnivå, att samarbeta och utveckla och befästa partnerskap för att dela resurser och information om olaglig handel med SALW i alla avseenden.

| 37. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla EU- och AVS-stater och de internationella och regionala organisationerna, i syfte att underlätta tillämpningen av FN:s handlingsprogram, att allvarligt överväga att på begäran bistå de berörda staterna med kapacitetsbyggande på områdena för utarbetande av lämplig lagstiftning och lämpliga bestämmelser, brottsbekämpning, spårning och märkning, förvaltning av vapenförråd och säkerhet, förstöring av SALW och insamling och utbyte av information, och därigenom betona alla medlemsstaters ansvar för att garantera hållbara nationella initiativ för genomförandet av alla åtaganden enligt FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

37.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla EU- och AVS-stater och de internationella och regionala organisationerna, i syfte att underlätta tillämpningen av FN:s handlingsprogram, att allvarligt överväga att på begäran bistå de berörda staterna med kapacitetsbyggande på områdena för utarbetande av lämplig lagstiftning och lämpliga bestämmelser, brottsbekämpning, spårning och märkning, förvaltning av vapenförråd och säkerhet, förstöring av SALW och insamling och utbyte av information, och därigenom betona alla medlemsstaters ansvar för att garantera hållbara nationella initiativ för genomförandet av alla åtaganden enligt FN:s handlingsprogram.

| 38. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att inrätta en offentlig databas med information som medlemsstaterna och internationella, regionala och andra organisationer frivilligt lämnat om behoven i berörda länder, de lärdomar som dragits om tillämpningen av FN:s handlingsprogram och annan information som skulle kunna förbättra samordningen och anpassa resurserna till behoven. |
| --- | --- |

38.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar alla stater att inrätta en offentlig databas med information som medlemsstaterna och internationella, regionala och andra organisationer frivilligt lämnat om behoven i berörda länder, de lärdomar som dragits om tillämpningen av FN:s handlingsprogram och annan information som skulle kunna förbättra samordningen och anpassa resurserna till behoven.

| 39. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen erinrar om riktlinjerna från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd och andra åtgärder från utvecklingsparternas sida för att möjliggöra användningen av offentligt utvecklingsbistånd för genomförandet av FN:s handlingsprogram. Församlingen uppmuntrar alla stater, organ och institutioner att fullt ut utnyttja denna möjlighet. Församlingen begär att en ytterligare översyn skall göras av dessa riktlinjer för att öka användningen av offentligt utvecklingsbistånd i syfte att stödja genomförandet av FN:s handlingsprogram och motverka de negativa effekterna av spridning och olaglig användning av SALW. |
| --- | --- |

39.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen erinrar om riktlinjerna från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd och andra åtgärder från utvecklingsparternas sida för att möjliggöra användningen av offentligt utvecklingsbistånd för genomförandet av FN:s handlingsprogram. Församlingen uppmuntrar alla stater, organ och institutioner att fullt ut utnyttja denna möjlighet. Församlingen begär att en ytterligare översyn skall göras av dessa riktlinjer för att öka användningen av offentligt utvecklingsbistånd i syfte att stödja genomförandet av FN:s handlingsprogram och motverka de negativa effekterna av spridning och olaglig användning av SALW.

| 40. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar FN:s sekretariat att visa ledarskap och samordna tillämpningen av åtgärderna inom ramen för FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

40.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar FN:s sekretariat att visa ledarskap och samordna tillämpningen av åtgärderna inom ramen för FN:s handlingsprogram.

| 41. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar AVS-EU-rådet att åta sig att stärka samarbetet mellan EU- och AVS-länderna i fråga om genomförandet av FN:s handlingsprogram och att anordna regionala konferenser om behov och partnerskap vartannat år för att se över genomförandet i varje region, enligt modellen med den afrikanska konferensen om behov och partnerskap från 2002. |
| --- | --- |

41.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar AVS-EU-rådet att åta sig att stärka samarbetet mellan EU- och AVS-länderna i fråga om genomförandet av FN:s handlingsprogram och att anordna regionala konferenser om behov och partnerskap vartannat år för att se över genomförandet i varje region, enligt modellen med den afrikanska konferensen om behov och partnerskap från 2002.

| 42. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att frågorna om SALW skall införlivas i de berörda processerna och dokumenten i EU- och AVS-staterna, i synnerhet i all politik och alla åtgärder för fred och säkerhet i deras respektive regionala och nationella organ, vilket säkerhetsreformerna och avväpnings-, demobiliserings- och återanpassningsprocessen (DDR) kräver. |
| --- | --- |

42.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att frågorna om SALW skall införlivas i de berörda processerna och dokumenten i EU- och AVS-staterna, i synnerhet i all politik och alla åtgärder för fred och säkerhet i deras respektive regionala och nationella organ, vilket säkerhetsreformerna och avväpnings-, demobiliserings- och återanpassningsprocessen (DDR) kräver.

| 43. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver att parlamentsåtgärder och åtgärder för goda styrelseformer skall prioriteras som nödvändiga inslag i alla strategier för att hantera SALW och regionala konflikter. |
| --- | --- |

43.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver att parlamentsåtgärder och åtgärder för goda styrelseformer skall prioriteras som nödvändiga inslag i alla strategier för att hantera SALW och regionala konflikter.

| 44. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver att EU- och AVS medlemsstaterna, kommissionens delegationer och de tjänstgörande ordförandeskapen för EU- och AVS länderna skall försvara principerna och rekommendationerna i denna resolution. |
| --- | --- |

44.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver att EU- och AVS medlemsstaterna, kommissionens delegationer och de tjänstgörande ordförandeskapen för EU- och AVS länderna skall försvara principerna och rekommendationerna i denna resolution.

| 45. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att omgående avsluta sitt mål vid domstolen om frågan om behörighet för programmen för lätta vapen och att begära att Europaparlamentet genomför en bindande förlikning om de inte kan lösa frågan på egen hand. |
| --- | --- |

45.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att omgående avsluta sitt mål vid domstolen om frågan om behörighet för programmen för lätta vapen och att begära att Europaparlamentet genomför en bindande förlikning om de inte kan lösa frågan på egen hand.

| 46. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar medlemsstaterna att genomföra sina åtaganden i rådets gemensamma ståndpunkt från 2003 om vapenförmedling, och kräver vidare att översynen av strategin som skall göras vartannat år skall offentliggöras och innehålla en förteckning över de medlemsstater som inte har genomfört sina åtaganden på detta område. |
| --- | --- |

46.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar medlemsstaterna att genomföra sina åtaganden i rådets gemensamma ståndpunkt från 2003 om vapenförmedling, och kräver vidare att översynen av strategin som skall göras vartannat år skall offentliggöras och innehålla en förteckning över de medlemsstater som inte har genomfört sina åtaganden på detta område.

| 47. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver att EU:s uppförandekod för vapenexport från 1998 skall göras rättsligt bindande. Församlingen kräver att EU skall informera AVS-partnerna om de årliga rapporterna om uppförandekoden och om framstegen för dess tillämpning. |
| --- | --- |

47.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen kräver att EU:s uppförandekod för vapenexport från 1998 skall göras rättsligt bindande. Församlingen kräver att EU skall informera AVS-partnerna om de årliga rapporterna om uppförandekoden och om framstegen för dess tillämpning.

| 48. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar särskilt rådet och kommissionen att tillåta att resurser avsätts för SALW-åtgärder genom förordningarna om inrättandet av instrumentet för föranslutningsstöd, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingsstöd. |
| --- | --- |

48.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar särskilt rådet och kommissionen att tillåta att resurser avsätts för SALW-åtgärder genom förordningarna om inrättandet av instrumentet för föranslutningsstöd, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och instrumentet för utvecklingsstöd.

| 49. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att undersöka den mycket problematiska inverkan av krediter som beviljas av medlemsstaternas exportkreditinstitut på freden, säkerheten och utvecklingen i tredjeländer, och uppmanar alla medlemsstater att lämna detaljerad information om krediter för vapenexport, vilka enligt vissa uppskattningar för närvarande utgör ungefär 20 procent av de totala exportkrediter som beviljats och i vissa medlemsstater till och med 50 procent eller mer, och ber medlemsstaterna att särskilt åta sig att avstå från att bevilja krediter för vapenexport i framtiden. |
| --- | --- |

49.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att undersöka den mycket problematiska inverkan av krediter som beviljas av medlemsstaternas exportkreditinstitut på freden, säkerheten och utvecklingen i tredjeländer, och uppmanar alla medlemsstater att lämna detaljerad information om krediter för vapenexport, vilka enligt vissa uppskattningar för närvarande utgör ungefär 20 procent av de totala exportkrediter som beviljats och i vissa medlemsstater till och med 50 procent eller mer, och ber medlemsstaterna att särskilt åta sig att avstå från att bevilja krediter för vapenexport i framtiden.

| 50. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till ... rådet, Europeiska kommissionen, parlamenten i medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det parlamentariska forumet om SALW, den interparlamentariska unionens församling, den amerikanska kongressen och det panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

50.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till ... rådet, Europeiska kommissionen, parlamenten i medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det parlamentariska forumet om SALW, den interparlamentariska unionens församling, den amerikanska kongressen och det panafrikanska parlamentet.

---

(1)  Antagen av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen den 23 november 2006 i Bridgetown (Barbados).

(2)  Beslut A/60/463 (L.55), den 8 december 2005.

(3)  Protokollet som kallas ”FN:s protokoll om skjutvapen ”antogs i maj 2001 genom generalförsamlingens Resolution 55/255.

(4)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 311.

(5)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 587.

(6)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 136.

(7)  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 230.

(8)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 443.

(9)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 316.

(10)  Antagen av rådet den 26 juni 1997.

(11)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 1.

(12)  EGT L 156, 25.6.2003, s. 79.

(13)  Europeiska unionens råd, 5319/06, den 13 januari 2006.

(14)  2678:e mötet i Europeiska unionens råd, Luxemburg, den 3 oktober 2005.

(15)  EUT C 307, 15.12.2006.

(16)  Uppförandekoden för personal vid brottsbekämpande myndigheter, antagen genom Generalförsamlingens resolution 34/169 den 17 december 1979.

(17)  Grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter, som antogs vid FN:s åttonde kongress om brottsbekämpning och behandling av brottslingar, Havanna, Kuba, 27 augusti-7 september 1990.

RESOLUTION
   (1)

om vatten i utvecklingsländer

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen

| — | som sammanträdde i Bridgetown (Barbados) den 20–23 november 2006, utfärdar denna resolution, |
| --- | --- |

—

som sammanträdde i Bridgetown (Barbados) den 20–23 november 2006, utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180, 181 och 181a i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177, 178, 179, 180, 181 och 181a i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000 och särskilt artikel 32 i detta avtal i vilken nödvändigheten att tillvarata AVS-staternas naturresurser erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000 och särskilt artikel 32 i detta avtal i vilken nödvändigheten att tillvarata AVS-staternas naturresurser erkänns,

| — | med beaktande av resultaten från det fjärde World Water Forum i Mexiko den 16–22 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från det fjärde World Water Forum i Mexiko den 16–22 mars 2006,

| — | med beaktande av den Agenda 21 som godkändes vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 och särskilt punkt 18 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Agenda 21 som godkändes vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 och särskilt punkt 18 i denna,

| — | med beaktande av millenniedeklarationen och utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration samt slutrapporten (2005) från FN:s millennieprojekt om vatten och sanitet, vilket berör uppnåendet av hälsa, värdighet och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millenniedeklarationen och utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration samt slutrapporten (2005) från FN:s millennieprojekt om vatten och sanitet, vilket berör uppnåendet av hälsa, värdighet och utveckling,

| — | med beaktande av den politiska deklaration som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti–4 september 2002 vid vilket man definierade de åtgärder som bör prioriteras inom följande fem nyckelområden för att garantera att utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration uppnås: vatten och sanitet, energi, hälso- och sjukvård, jordbruk samt biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska deklaration som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg den 26 augusti–4 september 2002 vid vilket man definierade de åtgärder som bör prioriteras inom följande fem nyckelområden för att garantera att utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration uppnås: vatten och sanitet, energi, hälso- och sjukvård, jordbruk samt biologisk mångfald,

| — | med beaktande av världstoppmötet om social utveckling i Köpenhamn (1995) och dess förklaring om vattenförsörjning och sanitet i syfte att bekämpa fattigdom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världstoppmötet om social utveckling i Köpenhamn (1995) och dess förklaring om vattenförsörjning och sanitet i syfte att bekämpa fattigdom,

| — | med beaktande av den internationella konferensen om sötvatten i Bonn (2001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om sötvatten i Bonn (2001),

| — | med beaktande av FN:s konferens om vatten i Mar del Plata och dess åtgärdsplan om utveckling och utnyttjande av vattenresurser (1977), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konferens om vatten i Mar del Plata och dess åtgärdsplan om utveckling och utnyttjande av vattenresurser (1977),

| — | med beaktande av det globala samrådet i New Delhi (1990) om försörjning av rent vatten och genomförande av lämpliga åtgärder för avfallshantering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala samrådet i New Delhi (1990) om försörjning av rent vatten och genomförande av lämpliga åtgärder för avfallshantering,

| — | med beaktande av det ramdokument som antogs vid Afrikanska unionens 37:e toppmöte i vilket det fastslås att det nionde av de tio målen i Nytt partnerskap för Afrikas utveckling är att bygga ut och förbättra infrastrukturen inom områdena för informations- och kommunikationsteknik, energi, transport, vatten och sanitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramdokument som antogs vid Afrikanska unionens 37:e toppmöte i vilket det fastslås att det nionde av de tio målen i Nytt partnerskap för Afrikas utveckling är att bygga ut och förbättra infrastrukturen inom områdena för informations- och kommunikationsteknik, energi, transport, vatten och sanitet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 september 2003 om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (P5_TA(2003)0377), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 september 2003 om förvaltning av vatten i utvecklingsländer och prioriteringar för EU:s utvecklingssamarbete (P5_TA(2003)0377),

| — | med beaktande av EU:s vatteninitiativ (EUWI) som inleddes vid världstoppmötet för en hållbar utveckling i Johannesburg 2002 (WSSD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s vatteninitiativ (EUWI) som inleddes vid världstoppmötet för en hållbar utveckling i Johannesburg 2002 (WSSD),

| — | med beaktande av EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna, vilken inleddes 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna, vilken inleddes 2004,

| — | med beaktande av rapporten om vattenfinansiering som lades fram vid det tredje World Water Forum i Kyoto i mars 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om vattenfinansiering som lades fram vid det tredje World Water Forum i Kyoto i mars 2003,

| — | med beaktande av FN:s globala rapport om exploatering av vattenresurser, kallad ”Vatten – ett gemensamt ansvar”, som presenterades den 9 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala rapport om exploatering av vattenresurser, kallad ”Vatten – ett gemensamt ansvar”, som presenterades den 9 mars 2006,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö om vatten i utvecklingsländer (AVS–EU 3916/06), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö om vatten i utvecklingsländer (AVS–EU 3916/06), och av följande skäl:

| A. | 1,1 miljarder människor har inte acceptabel tillgång till dricksvatten och 2,6 miljarder människor har inte tillräcklig sanitetsteknik till sitt förfogande (WHO/UNICEF Joint Monitoring Programme (JMP) 2004) (2). |
| --- | --- |

A.

1,1 miljarder människor har inte acceptabel tillgång till dricksvatten och 2,6 miljarder människor har inte tillräcklig sanitetsteknik till sitt förfogande (WHO/UNICEF Joint Monitoring Programme (JMP) 2004) (2).

| B. | År 2015 kommer på grund av befolkningstillväxten 1,1 miljarder människor att behöva tillgång till dricksvatten och 2,6 miljarder människor tillgång till sanitetsteknik, varav 400 respektive 410 miljoner människor i Afrika. Behovet av dricksvatten kommer att fortsätta att öka, eftersom jordens totala befolkningsmängd kommer att stiga till över 9 miljarder människor fram till 2050. |
| --- | --- |

B.

År 2015 kommer på grund av befolkningstillväxten 1,1 miljarder människor att behöva tillgång till dricksvatten och 2,6 miljarder människor tillgång till sanitetsteknik, varav 400 respektive 410 miljoner människor i Afrika. Behovet av dricksvatten kommer att fortsätta att öka, eftersom jordens totala befolkningsmängd kommer att stiga till över 9 miljarder människor fram till 2050.

| C. | Vattnets betydelse för den socioekonomiska utvecklingen har redan klart konstaterats, eftersom vattnet är en viktig del av produktionsverksamheten och har en central roll för jordbruk, fiske, sjuk- och hälsovård, industri och energi samt för skyddet av ekosystem, för den biologiska mångfalden och för alla former av konsumtion som gynnar befolkningens välbefinnande. |
| --- | --- |

C.

Vattnets betydelse för den socioekonomiska utvecklingen har redan klart konstaterats, eftersom vattnet är en viktig del av produktionsverksamheten och har en central roll för jordbruk, fiske, sjuk- och hälsovård, industri och energi samt för skyddet av ekosystem, för den biologiska mångfalden och för alla former av konsumtion som gynnar befolkningens välbefinnande.

| D. | Tillgången till dricksvatten erkänns som en grundläggande mänsklig rättighet som ytterligare stärks av internationella konventioner om socioekonomiska och kulturella rättigheter. Vatten, som är oumbärligt för allt som lever och för människors välbefinnande, kan inte endast betraktas som en handelsvara utan måste också ses som en samhällelig tillgång. |
| --- | --- |

D.

Tillgången till dricksvatten erkänns som en grundläggande mänsklig rättighet som ytterligare stärks av internationella konventioner om socioekonomiska och kulturella rättigheter. Vatten, som är oumbärligt för allt som lever och för människors välbefinnande, kan inte endast betraktas som en handelsvara utan måste också ses som en samhällelig tillgång.

| E. | Vatten och sanitet är centrala genomgående teman i utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration. Att behandla dessa teman på lämpligt sätt är därför avgörande för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

E.

Vatten och sanitet är centrala genomgående teman i utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration. Att behandla dessa teman på lämpligt sätt är därför avgörande för att uppnå dessa mål.

| F. | Ingen strategi för att bekämpa fattigdom kan bortse från människors livsviktiga behov av vatten och nödvändigheten att garantera en opartisk och hållbar förvaltning av denna viktiga resurs, vilket ligger i hela samhällets intresse. |
| --- | --- |

F.

Ingen strategi för att bekämpa fattigdom kan bortse från människors livsviktiga behov av vatten och nödvändigheten att garantera en opartisk och hållbar förvaltning av denna viktiga resurs, vilket ligger i hela samhällets intresse.

| G. | Främjandet av en ekologisk och hållbar sanitetsteknik för vatten ger garantier för rent vatten samt möjlighet till gödsling av jordbruksmark som används för livsmedelsproduktion. I utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration betraktas vattnet som ett livsviktigt element inom ramen för den miljörelaterade dimensionen. |
| --- | --- |

G.

Främjandet av en ekologisk och hållbar sanitetsteknik för vatten ger garantier för rent vatten samt möjlighet till gödsling av jordbruksmark som används för livsmedelsproduktion. I utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration betraktas vattnet som ett livsviktigt element inom ramen för den miljörelaterade dimensionen.

| H. | Den dåliga tillgången till dricksvatten och sanitetsteknik är orsaken till flera sjukdomar. I Afrika är infektioner som orsakas av bristande hygien oräkneliga och hälsoriskerna för befolkningen är många. Orsakerna till detta är huvudsakligen föroreningar av vattenkällan, felaktig användning av vatten eller icke-hygieniska vanor. |
| --- | --- |

H.

Den dåliga tillgången till dricksvatten och sanitetsteknik är orsaken till flera sjukdomar. I Afrika är infektioner som orsakas av bristande hygien oräkneliga och hälsoriskerna för befolkningen är många. Orsakerna till detta är huvudsakligen föroreningar av vattenkällan, felaktig användning av vatten eller icke-hygieniska vanor.

| I. | Världens vattenresurser är ojämnt fördelade: 60 procent av allt sötvatten i världen finns i nio länder (Brasilien, Ryssland, Kanada, Indonesien, Kina, Colombia, Förenta staterna, Peru och Indien). De länder som har dåligt med sötvatten är särskilt östater, små länder och torra länder (bland dessa: Israel, Libyen, Mauretanien, Kap Verde, Djibouti och Kuwait). |
| --- | --- |

I.

Världens vattenresurser är ojämnt fördelade: 60 procent av allt sötvatten i världen finns i nio länder (Brasilien, Ryssland, Kanada, Indonesien, Kina, Colombia, Förenta staterna, Peru och Indien). De länder som har dåligt med sötvatten är särskilt östater, små länder och torra länder (bland dessa: Israel, Libyen, Mauretanien, Kap Verde, Djibouti och Kuwait).

| J. | Tre länder av fyra, vilka ofta är politiskt, kulturellt och ekonomiskt olika, genomströmmas av samma gränsöverskridande floder. Om det saknas en överenskommelse om ett förnuftigt och opartiskt utnyttjande av en flod blir vattnet, denna livets källa, en potentiell orsak till spänningar och tvister som kan urarta i konflikter. |
| --- | --- |

J.

Tre länder av fyra, vilka ofta är politiskt, kulturellt och ekonomiskt olika, genomströmmas av samma gränsöverskridande floder. Om det saknas en överenskommelse om ett förnuftigt och opartiskt utnyttjande av en flod blir vattnet, denna livets källa, en potentiell orsak till spänningar och tvister som kan urarta i konflikter.

| K. | I länderna i Asien och Afrika är tillgången till vatten underkastad flera årstidsrelaterade fluktuationer och de periodiska cyklerna av torka och översvämningar. Vissa stater med kustremsa och östater har problem med saltvatten som tränger in i sötvattendammarna. |
| --- | --- |

K.

I länderna i Asien och Afrika är tillgången till vatten underkastad flera årstidsrelaterade fluktuationer och de periodiska cyklerna av torka och översvämningar. Vissa stater med kustremsa och östater har problem med saltvatten som tränger in i sötvattendammarna.

| L. | Fenomenet torka beror ofta på felaktig användning av marken, alltför stark betesgång, skogsskövling och genomförande av icke-hållbara bevattningsprojekt. |
| --- | --- |

L.

Fenomenet torka beror ofta på felaktig användning av marken, alltför stark betesgång, skogsskövling och genomförande av icke-hållbara bevattningsprojekt.

| M. | Den pågående dynamiska utvecklingen, särskilt när det gäller demografin, den ökade urbaniseringen, klimatförändringarna, ekologin och de ekonomiska strukturerna, utgör en stor utmaning för vattenförvaltningen i utvecklingsländerna, särskilt i länderna i Sahelområdet. |
| --- | --- |

M.

Den pågående dynamiska utvecklingen, särskilt när det gäller demografin, den ökade urbaniseringen, klimatförändringarna, ekologin och de ekonomiska strukturerna, utgör en stor utmaning för vattenförvaltningen i utvecklingsländerna, särskilt i länderna i Sahelområdet.

| N. | Inom det intensiva och produktionsorienterade jordbruket används cirka 70 procent av sötvattnet till bevattning, varav 40 procent går förlorat. En förbättring av bevattningstekniken på åkrarna torde göra det möjligt att spara betydande mängder vatten och öka jordbruksproduktionen i syfte att kompensera det faktum att de grödor som fått regnvatten inte täcker det totala försörjningsbehovet. |
| --- | --- |

N.

Inom det intensiva och produktionsorienterade jordbruket används cirka 70 procent av sötvattnet till bevattning, varav 40 procent går förlorat. En förbättring av bevattningstekniken på åkrarna torde göra det möjligt att spara betydande mängder vatten och öka jordbruksproduktionen i syfte att kompensera det faktum att de grödor som fått regnvatten inte täcker det totala försörjningsbehovet.

| O. | En ökning på 50 procent av de nuvarande behoven av vatten för livsmedelsförsörjning är nödvändig under de kommande tio åren för att man skall kunna uppnå utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration, vilka syftar till att minska den undernärda delen av jordens befolkning med hälften. |
| --- | --- |

O.

En ökning på 50 procent av de nuvarande behoven av vatten för livsmedelsförsörjning är nödvändig under de kommande tio åren för att man skall kunna uppnå utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration, vilka syftar till att minska den undernärda delen av jordens befolkning med hälften.

| P. | På stora delar av den afrikanska landsbygden saknar befolkningen brunnar och husen och byarna är inte anslutna till något vattennät. Likaså saknas dricksvattenkällor och cisterner för regnvatten. |
| --- | --- |

P.

På stora delar av den afrikanska landsbygden saknar befolkningen brunnar och husen och byarna är inte anslutna till något vattennät. Likaså saknas dricksvattenkällor och cisterner för regnvatten.

| Q. | Utveckling och främjande av lämplig sanitetsteknik, genomförande av strategier grundande på endogena finansieringsresurser och samhälleligt deltagande kommer att göra det möjligt att på lokal nivå utveckla hållbar sanitetsteknik under nästa årtionde. |
| --- | --- |

Q.

Utveckling och främjande av lämplig sanitetsteknik, genomförande av strategier grundande på endogena finansieringsresurser och samhälleligt deltagande kommer att göra det möjligt att på lokal nivå utveckla hållbar sanitetsteknik under nästa årtionde.

| R. | Otillräckliga ekonomiska resurser för att garantera en förnyelse av infrastrukturen, underhåll och förvaltning av befintlig utrustning leder oundvikligt till en försämring av vattenförsörjningen och marginalisering av fattiga befolkningsgrupper, i synnerhet i områden runt städer, på grund av de höga kostnaderna för dessa tjänster. |
| --- | --- |

R.

Otillräckliga ekonomiska resurser för att garantera en förnyelse av infrastrukturen, underhåll och förvaltning av befintlig utrustning leder oundvikligt till en försämring av vattenförsörjningen och marginalisering av fattiga befolkningsgrupper, i synnerhet i områden runt städer, på grund av de höga kostnaderna för dessa tjänster.

| S. | En rationell vattenförvaltning förutsätter den lokala befolkningens deltagande – särskilt kvinnorna spelar en viktig roll i förvaltningen – på nationell, regional och lokal nivå samt en riktig prissättning för att möjliggöra en allmän tillgång till det vatten som behövs för att täcka de grundläggande behoven och samtidigt garantera en effektiv vattenanvändning genom att användarna görs mera ansvariga. |
| --- | --- |

S.

En rationell vattenförvaltning förutsätter den lokala befolkningens deltagande – särskilt kvinnorna spelar en viktig roll i förvaltningen – på nationell, regional och lokal nivå samt en riktig prissättning för att möjliggöra en allmän tillgång till det vatten som behövs för att täcka de grundläggande behoven och samtidigt garantera en effektiv vattenanvändning genom att användarna görs mera ansvariga.

| T. | I utvecklingsländer kan regeringarna inte införa vattenavgifter som återspeglar kostnaderna för vattenförsörjningen. |
| --- | --- |

T.

I utvecklingsländer kan regeringarna inte införa vattenavgifter som återspeglar kostnaderna för vattenförsörjningen.

| U. | Bristen på tekniska, ekonomiska och mänskliga resurser är orsaken till den dåliga förvaltningen av vatten och av vattenförsörjningen. |
| --- | --- |

U.

Bristen på tekniska, ekonomiska och mänskliga resurser är orsaken till den dåliga förvaltningen av vatten och av vattenförsörjningen.

| V. | Politiken för privatisering av förvaltningen av vattenresurser och avreglering av samhällsomfattande tjänster har ökat den externa skuldsättningen i de sydliga länder vars tillgängliga resurser huvudsakligen används till att återbetala skulder i stället för att användas till hållbar utveckling, tillgång till dricksvatten, utbildning, sjuk- och hälsovård, boende och energi. |
| --- | --- |

V.

Politiken för privatisering av förvaltningen av vattenresurser och avreglering av samhällsomfattande tjänster har ökat den externa skuldsättningen i de sydliga länder vars tillgängliga resurser huvudsakligen används till att återbetala skulder i stället för att användas till hållbar utveckling, tillgång till dricksvatten, utbildning, sjuk- och hälsovård, boende och energi.

| W. | Den privata sektorns deltagande på områdena för vattenförsörjning och sanitetsteknik är fortfarande låg i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

W.

Den privata sektorns deltagande på områdena för vattenförsörjning och sanitetsteknik är fortfarande låg i utvecklingsländer.

| X. | Den privata sektorns deltagande i vattenförsörjningen förblir kontroversiell på grund av att en allmän och icke-diskriminerande användning av vatten bör ses som en rättighet, men å andra sidan kan den privata sektorns deltagande i vissa fall utgöra ett ekonomiskt och organisatoriskt bidrag till vattenförsörjningen och bidra med ny teknik och kunskap. |
| --- | --- |

X.

Den privata sektorns deltagande i vattenförsörjningen förblir kontroversiell på grund av att en allmän och icke-diskriminerande användning av vatten bör ses som en rättighet, men å andra sidan kan den privata sektorns deltagande i vissa fall utgöra ett ekonomiskt och organisatoriskt bidrag till vattenförsörjningen och bidra med ny teknik och kunskap.

| Y. | I de flesta utvecklingsländerna finns det en verklig vilja att beakta dels frågor om vatten, hygien och sanitet inom ramen för utvecklingspolitik och utvecklingsstrategier (decentralisering, bekämpning av fattigdom, integrerad förvaltning av vattenresurser), dels initiativ om finansiering av vatten- och sanitetsteknik (EU, Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (NEPAD), Afrikanska utvecklingsbanken (ADB), African Ministerial Council on Water (AMCOW). |
| --- | --- |

Y.

I de flesta utvecklingsländerna finns det en verklig vilja att beakta dels frågor om vatten, hygien och sanitet inom ramen för utvecklingspolitik och utvecklingsstrategier (decentralisering, bekämpning av fattigdom, integrerad förvaltning av vattenresurser), dels initiativ om finansiering av vatten- och sanitetsteknik (EU, Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (NEPAD), Afrikanska utvecklingsbanken (ADB), African Ministerial Council on Water (AMCOW).

| Z. | För att uppnå utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration skall initiativen tas på europeisk nivå, såsom exempelvis Europeiska unionens initiativ ”Vatten för liv ”(EUWI), vilket syftar till att främja en förbättrad tillgång till dricksvatten och sanitetsteknik för missgynnade befolkningsgrupper i dessa länder genom att aktivt behandla frågan om finansieringsunderskott. |
| --- | --- |

Z.

För att uppnå utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration skall initiativen tas på europeisk nivå, såsom exempelvis Europeiska unionens initiativ ”Vatten för liv ”(EUWI), vilket syftar till att främja en förbättrad tillgång till dricksvatten och sanitetsteknik för missgynnade befolkningsgrupper i dessa länder genom att aktivt behandla frågan om finansieringsunderskott.

| AA. | Europeiska unionens och dess medlemsstaters bidrag till vatten och sanitet i utvecklingsländer uppgår till cirka 1,4 miljarder euro per år, vilket gör Europeiska unionen till den största bidragsgivaren i världen inom denna sektor. Denna finansiering måste användas för att stärka den offentliga sektorn som måste garantera vattenförsörjningen. |
| --- | --- |

AA.

Europeiska unionens och dess medlemsstaters bidrag till vatten och sanitet i utvecklingsländer uppgår till cirka 1,4 miljarder euro per år, vilket gör Europeiska unionen till den största bidragsgivaren i världen inom denna sektor. Denna finansiering måste användas för att stärka den offentliga sektorn som måste garantera vattenförsörjningen.

| AB. | EU:s vatteninitiativ (EUWI) har som mål att öka den internationella mobiliseringen för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och de mål för dricksvatten och sanitetsteknik som fastställdes vid världstoppmötet för en hållbar utveckling (WSSD). Detta skall ske genom strategiska regionala partnerskap som omfattar alla aktörer: regeringar, civilsamhället, lokala myndigheter och den privata sektorn. |
| --- | --- |

AB.

EU:s vatteninitiativ (EUWI) har som mål att öka den internationella mobiliseringen för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och de mål för dricksvatten och sanitetsteknik som fastställdes vid världstoppmötet för en hållbar utveckling (WSSD). Detta skall ske genom strategiska regionala partnerskap som omfattar alla aktörer: regeringar, civilsamhället, lokala myndigheter och den privata sektorn.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bekräftar åter att tillgången till vatten för alla, och utan diskriminering, är en rättighet, och anser att politik och strategier för utveckling och för bekämpning av fattigdom skall beakta människors livsviktiga behov av vatten, särskilt de minst gynnade befolkningsgruppernas behov, samt nödvändigheten att garantera en opartisk och hållbar förvaltning av vattenresurserna, vilket ligger i hela samhällets intresse. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen bekräftar åter att tillgången till vatten för alla, och utan diskriminering, är en rättighet, och anser att politik och strategier för utveckling och för bekämpning av fattigdom skall beakta människors livsviktiga behov av vatten, särskilt de minst gynnade befolkningsgruppernas behov, samt nödvändigheten att garantera en opartisk och hållbar förvaltning av vattenresurserna, vilket ligger i hela samhällets intresse.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att utforma jordbruksstrategier och en jordbrukspolitik som gynnar bevattningsteknik som gör det möjligt att spara betydande mängder vatten och att betrakta en säker vattenförsörjning som en prioritering som gör det möjligt att bygga upp en hållbar livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att utforma jordbruksstrategier och en jordbrukspolitik som gynnar bevattningsteknik som gör det möjligt att spara betydande mängder vatten och att betrakta en säker vattenförsörjning som en prioritering som gör det möjligt att bygga upp en hållbar livsmedelssäkerhet.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen rekommenderar AVS-länderna att införa nya produktions- och konsumtionssystem för vatten, vilka baserar sig på en integrerad och hållbar förvaltning av vattenresurserna och beaktar vattnets socioekonomiska dimension samt lyfter fram ett ekologiskt jordbruk som grundar sig på de endogena resurserna, främjande av lämplig teknik samt alla aktörers deltagande. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen rekommenderar AVS-länderna att införa nya produktions- och konsumtionssystem för vatten, vilka baserar sig på en integrerad och hållbar förvaltning av vattenresurserna och beaktar vattnets socioekonomiska dimension samt lyfter fram ett ekologiskt jordbruk som grundar sig på de endogena resurserna, främjande av lämplig teknik samt alla aktörers deltagande.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska unionen att, genom tilldelning av ökade ekonomiska resurser, särskilt uppmärksamma sådana AVS-länder som allvarligt berörs av bristen på vatten, som resulterar i torka och hungersnöd. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska unionen att, genom tilldelning av ökade ekonomiska resurser, särskilt uppmärksamma sådana AVS-länder som allvarligt berörs av bristen på vatten, som resulterar i torka och hungersnöd.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner att privatiseringen av vattenförsörjningen i utvecklingsländer fortfarande är en mycket känslig och kontroversiell fråga som måste behandlas därefter. Församlingen begär att politikområdena för en privatisering av förvaltningen av vattenresurser och en avreglering av samhällsomfattande tjänster i AVS-länderna genomgående beaktar det sociala ansvaret och ställer som villkor både att tillgången till vatten och sanitetsteknik ökar och är ekonomiskt överkomlig, särskilt för de allra fattigaste, och att en allmän och icke-diskriminerande användning av vatten bör ses som en rättighet. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erkänner att privatiseringen av vattenförsörjningen i utvecklingsländer fortfarande är en mycket känslig och kontroversiell fråga som måste behandlas därefter. Församlingen begär att politikområdena för en privatisering av förvaltningen av vattenresurser och en avreglering av samhällsomfattande tjänster i AVS-länderna genomgående beaktar det sociala ansvaret och ställer som villkor både att tillgången till vatten och sanitetsteknik ökar och är ekonomiskt överkomlig, särskilt för de allra fattigaste, och att en allmän och icke-diskriminerande användning av vatten bör ses som en rättighet.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär ett upphörande av de internationella påtryckningarna på utvecklingsländer i bilaterala och multilaterala förhandlingar och genom internationella finansinsitut att avreglera sina vattenindustrier, vilket undergräver deras samhällsomfattande tjänster på området. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen begär ett upphörande av de internationella påtryckningarna på utvecklingsländer i bilaterala och multilaterala förhandlingar och genom internationella finansinsitut att avreglera sina vattenindustrier, vilket undergräver deras samhällsomfattande tjänster på området.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om att trots att vatten och sanitet i högsta grad är en övergripande fråga har den ännu inte i tillräcklig utsträckning integrerats i utvecklingsåtgärder inom relaterade sektorer såsom jordbruk, industri, sjuk- och hälsovård, utbildning, skogsbruk och miljövård. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om att trots att vatten och sanitet i högsta grad är en övergripande fråga har den ännu inte i tillräcklig utsträckning integrerats i utvecklingsåtgärder inom relaterade sektorer såsom jordbruk, industri, sjuk- och hälsovård, utbildning, skogsbruk och miljövård.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att vattenresurserna håller på att försämras på grund av klimatförändringarna och påminner om att en dynamisk hållbar förvaltning av vattenekosystem är av ytterst stor betydelse för att förhindra och lindra klimatförändringarnas negativa effekter. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen konstaterar att vattenresurserna håller på att försämras på grund av klimatförändringarna och påminner om att en dynamisk hållbar förvaltning av vattenekosystem är av ytterst stor betydelse för att förhindra och lindra klimatförändringarnas negativa effekter.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om att det inom ramen för hållbara förvaltningsmetoder är synnerligen viktigt att öka medvetenheten för att garantera tillgången till vatten för kommande generationer, öka livsmedelssäkerheten samt förbättra befolkningens hygienvanor och sanitet. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om att det inom ramen för hållbara förvaltningsmetoder är synnerligen viktigt att öka medvetenheten för att garantera tillgången till vatten för kommande generationer, öka livsmedelssäkerheten samt förbättra befolkningens hygienvanor och sanitet.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser en integrerad förvaltning av vattenresurser där all legitim användning och alla krav beaktas med betoning på integrering av mark- och vattenanvändning, områden belägna uppströms och nedströms, förvaltning av kustområden och förvaltning av ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser en integrerad förvaltning av vattenresurser där all legitim användning och alla krav beaktas med betoning på integrering av mark- och vattenanvändning, områden belägna uppströms och nedströms, förvaltning av kustområden och förvaltning av ytvatten och grundvatten.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen medger att kön och kultur spelar en roll i utvecklingen av vatten- och sanitetsteknik, och påminner om att samtliga strategier och lösningar måste anpassas till den lokala kulturen och till könsrelaterade roller. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen medger att kön och kultur spelar en roll i utvecklingen av vatten- och sanitetsteknik, och påminner om att samtliga strategier och lösningar måste anpassas till den lokala kulturen och till könsrelaterade roller.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om att för att kunna uppnå en hållbar tillgång till och förvaltning av vatten krävs det starkt politiskt engagemang på det lokala planet, öppenhet och äganderätt för de berörda parterna. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om att för att kunna uppnå en hållbar tillgång till och förvaltning av vatten krävs det starkt politiskt engagemang på det lokala planet, öppenhet och äganderätt för de berörda parterna.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om vikten av att hos användarna utveckla ansvarsfulla vanor i anslutning till vattenanvändning, vilket innebär en övergång från en utbudsstrategi till en efterfrågestyrd strategi inom vattenförvaltningen. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen påminner om vikten av att hos användarna utveckla ansvarsfulla vanor i anslutning till vattenanvändning, vilket innebär en övergång från en utbudsstrategi till en efterfrågestyrd strategi inom vattenförvaltningen.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att offentliga myndigheter bör behålla kontrollen över vattenförvaltningen, ge alla tillgång till den och upprätthålla avgiftsnivåer som är överskådliga för allmänheten. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att offentliga myndigheter bör behålla kontrollen över vattenförvaltningen, ge alla tillgång till den och upprätthålla avgiftsnivåer som är överskådliga för allmänheten.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att de ekonomiska resurser som mobiliserats inom ramen för initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder (HIPC-initiativet) bör bidra till att finansiera de centrala sektorerna för vatten och sanitet, utbildning samt sjuk- och hälsovård. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser att de ekonomiska resurser som mobiliserats inom ramen för initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder (HIPC-initiativet) bör bidra till att finansiera de centrala sektorerna för vatten och sanitet, utbildning samt sjuk- och hälsovård.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar Europeiska unionen och AVS-länderna att upprätta nyskapande finansieringsinstrument såsom inrättandet av lokala, nationella, regionala och kontinentala fonder för stöd till vattenpolitik och till befintliga offentliga och privata finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmuntrar Europeiska unionen och AVS-länderna att upprätta nyskapande finansieringsinstrument såsom inrättandet av lokala, nationella, regionala och kontinentala fonder för stöd till vattenpolitik och till befintliga offentliga och privata finansieringsinstrument.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska unionen att fortsätta sina insatser för att ge AVS-länderna en hållbar tillgång till vatten, i syfte att göra vattenförsörjningen till en viktig strategisk prioritering, vilket gör det möjligt för AVS-länderna att minska den strukturella sårbarheten i de länder som berörs mest. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar Europeiska unionen att fortsätta sina insatser för att ge AVS-länderna en hållbar tillgång till vatten, i syfte att göra vattenförsörjningen till en viktig strategisk prioritering, vilket gör det möjligt för AVS-länderna att minska den strukturella sårbarheten i de länder som berörs mest.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser dels en förstärkning av potentialen i EG–AVS-samarbetsprocessen inom området för vatten och sanitet, dels en högre prioritering från AVS-ländernas sida av vatten och sanitet i utvecklingsstrategier och utvecklingsplaner samt en samordnad EU-respons genom sådana mekanismer som Europeiska unionens initiativ ”Vatten för liv ”(EUWI), EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna (ACP–EU Water Facility) samt kommissionens och medlemsstaternas utvecklingsbiståndsprogram. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser dels en förstärkning av potentialen i EG–AVS-samarbetsprocessen inom området för vatten och sanitet, dels en högre prioritering från AVS-ländernas sida av vatten och sanitet i utvecklingsstrategier och utvecklingsplaner samt en samordnad EU-respons genom sådana mekanismer som Europeiska unionens initiativ ”Vatten för liv ”(EUWI), EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna (ACP–EU Water Facility) samt kommissionens och medlemsstaternas utvecklingsbiståndsprogram.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att stödja forskning om vattenposter och uttorkning av floder i lågtliggande områden, vilket kan leda till uppkomsten av sumpmarker, avdunstning av 50 procent av vattenresurserna och brist på tillgänglig jod för flodfiskar, vilket i sin tur kan leda till brist på jod hos människor, särskilt barn. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar EU att stödja forskning om vattenposter och uttorkning av floder i lågtliggande områden, vilket kan leda till uppkomsten av sumpmarker, avdunstning av 50 procent av vattenresurserna och brist på tillgänglig jod för flodfiskar, vilket i sin tur kan leda till brist på jod hos människor, särskilt barn.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar kommissionen att fortsätta med en utvärdering av EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna (ACP–EU Water Facility) och de projekt som den finansierat, i syfte att fastställa om särskilda medel behöver avsättas för andra initiativ på detta område inom ramen för 10:e utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar kommissionen att fortsätta med en utvärdering av EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna (ACP–EU Water Facility) och de projekt som den finansierat, i syfte att fastställa om särskilda medel behöver avsättas för andra initiativ på detta område inom ramen för 10:e utvecklingsfonden.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser det nödvändigt att märkbart öka de ekonomiska resurserna för att garantera förnyelse av infrastrukturen, underhåll och förvaltning av utrustningen för vatten- och sanitetsteknik, i syfte att förbättra tjänsterna och öka deltagandet för en stor del av befolkningen som inte har möjlighet att betala de höga kostnaderna för vattenförsörjning. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen anser det nödvändigt att märkbart öka de ekonomiska resurserna för att garantera förnyelse av infrastrukturen, underhåll och förvaltning av utrustningen för vatten- och sanitetsteknik, i syfte att förbättra tjänsterna och öka deltagandet för en stor del av befolkningen som inte har möjlighet att betala de höga kostnaderna för vattenförsörjning.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erinrar om att de främsta målen för Europeiska unionens initiativ ”Vatten för liv ”(EUWI) är att stärka det politiska åtagandet för vatten och sanitet och förbättra effektiviteten för vattenförvaltningen genom en dialog med alla aktörer, inklusive civilsamhället, den offentliga och den privata sektorn, vilket främjar en efterfrågestyrd strategi och samordning av responsen från bidragsgivare. Församlingen uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sitt stöd och sitt engagemang för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen erinrar om att de främsta målen för Europeiska unionens initiativ ”Vatten för liv ”(EUWI) är att stärka det politiska åtagandet för vatten och sanitet och förbättra effektiviteten för vattenförvaltningen genom en dialog med alla aktörer, inklusive civilsamhället, den offentliga och den privata sektorn, vilket främjar en efterfrågestyrd strategi och samordning av responsen från bidragsgivare. Församlingen uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sitt stöd och sitt engagemang för att uppnå dessa mål.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser en förstärkning av institutionell uppbyggnad och åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i syfte att förbättra vattenförvaltningen och bekämpa korruption genom lagstiftnings- och policyreformer, utveckling av mänskliga resurser, fortbildning och upprättande av nätverk. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser en förstärkning av institutionell uppbyggnad och åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i syfte att förbättra vattenförvaltningen och bekämpa korruption genom lagstiftnings- och policyreformer, utveckling av mänskliga resurser, fortbildning och upprättande av nätverk.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar de AVS-länder som delar samma vattenområde att förbättra samordningspolitiken och strategierna för intervention och förvaltning av vattenresurserna, särskilt genom att skapa eller utveckla kapaciteten inom regionala organ som ansvarar för vattenpolitiken, i syfte att lösa konflikter om vattenanvändningen och därmed främja en kultur där man delar på de gemensamma resurserna och förvaltar dem på ett ansvarsfullt sätt. Församlingen uppmanar EU-ländernas regeringar och det internationella samfundet att stödja AVS-länderna i deras ansträngningar. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppmanar de AVS-länder som delar samma vattenområde att förbättra samordningspolitiken och strategierna för intervention och förvaltning av vattenresurserna, särskilt genom att skapa eller utveckla kapaciteten inom regionala organ som ansvarar för vattenpolitiken, i syfte att lösa konflikter om vattenanvändningen och därmed främja en kultur där man delar på de gemensamma resurserna och förvaltar dem på ett ansvarsfullt sätt. Församlingen uppmanar EU-ländernas regeringar och det internationella samfundet att stödja AVS-länderna i deras ansträngningar.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser en omfattande dialog mellan olika vattenanvändare på lokal, nationell och gränsöverskridande nivå, i syfte att utveckla en effektiv sektorsövergripande planering, garantera lämplig förvaltning av reservoarerna, utveckla en databas om bilaterala vattenprojekt, främja långsiktigt institutionellt samarbete mellan institutioner för högre utbildning, utbyta lokal kunskap samt bevara ekosystemen. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen efterlyser en omfattande dialog mellan olika vattenanvändare på lokal, nationell och gränsöverskridande nivå, i syfte att utveckla en effektiv sektorsövergripande planering, garantera lämplig förvaltning av reservoarerna, utveckla en databas om bilaterala vattenprojekt, främja långsiktigt institutionellt samarbete mellan institutioner för högre utbildning, utbyta lokal kunskap samt bevara ekosystemen.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, kommissionen, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionen och till samtliga organisationer som ansvarar för vattenförvaltning. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, kommissionen, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionen och till samtliga organisationer som ansvarar för vattenförvaltning.

---

(1)  Antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen den 23 november 2006 i Bridgetown (Barbados).

(2)  http://www.wssinfo.org

RESOLUTION
   (1)

om en översyn av förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA)

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sammanträdet i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanträdet i Bridgetown (Barbados) den 20-23 november 2006,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 mars 2002 som antogs i Kapstaden (Sydafrika) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 mars 2002 som antogs i Kapstaden (Sydafrika) (2),

| — | med beaktande av artikel 37.1 i Cotonouavtalet, i vilket det anges att förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap skall föras ”under den förberedande perioden, som skall löpa ut senast den 31 december 2007”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.1 i Cotonouavtalet, i vilket det anges att förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap skall föras ”under den förberedande perioden, som skall löpa ut senast den 31 december 2007”,

| — | med beaktande av den deklaration som handelsministrarna i medlemsstaterna i Afrikanska unionen antog i Nairobi (Kenya) den 14 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den deklaration som handelsministrarna i medlemsstaterna i Afrikanska unionen antog i Nairobi (Kenya) den 14 april 2006,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2006 om utvecklingspåverkan av avtalen om ekonomiskt partnerskap (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2006 om utvecklingspåverkan av avtalen om ekonomiskt partnerskap (3),

| — | med beaktande av Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT), särskilt artikel XXIV, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT), särskilt artikel XXIV,

| — | med beaktande av de beslut, resolutioner och deklarationer som antogs av AVS-EG-ministerrådet vid dess 83:e sammanträde som hölls i Port Moresby den 28-31 maj 2006, särskilt beslut nr 2 om ekonomiska partnerskapsavtal, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av de beslut, resolutioner och deklarationer som antogs av AVS-EG-ministerrådet vid dess 83:e sammanträde som hölls i Port Moresby den 28-31 maj 2006, särskilt beslut nr 2 om ekonomiska partnerskapsavtal, och av följande skäl:

| A. | Det är nödvändigt att göra en kritisk utvärdering av förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

A.

Det är nödvändigt att göra en kritisk utvärdering av förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| B. | I de flesta regionerna har förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap i stort sett kört fast när det gäller de olika åsikterna om vad som avses med den ”utvecklingsdimension ”som bör vara central i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

B.

I de flesta regionerna har förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap i stort sett kört fast när det gäller de olika åsikterna om vad som avses med den ”utvecklingsdimension ”som bör vara central i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| C. | EU har ännu inte vidtagit några bestämda och specifika åtgärder för att finansiera utvecklingsdimensionen. |
| --- | --- |

C.

EU har ännu inte vidtagit några bestämda och specifika åtgärder för att finansiera utvecklingsdimensionen.

| D. | I Cotonouavtalet behandlas frågan om stöd till ekonomisk utveckling och regionalt samarbete i AVS-länderna, särskilt i artiklarna 21, 22, 25, 29, 30, 33 och 35. |
| --- | --- |

D.

I Cotonouavtalet behandlas frågan om stöd till ekonomisk utveckling och regionalt samarbete i AVS-länderna, särskilt i artiklarna 21, 22, 25, 29, 30, 33 och 35.

| E. | I många stater, civilsamhället och den privata sektorn råder det en tydlig oro över slutsatserna från de konsekvensanalyser som gjorts på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

E.

I många stater, civilsamhället och den privata sektorn råder det en tydlig oro över slutsatserna från de konsekvensanalyser som gjorts på nationell och regional nivå.

| F. | Det främsta målet med avtalen om ekonomiskt partnerskap bör vara att bidra till en hållbar social och ekonomisk utveckling i AVS-länderna genom att främja ett större mervärde för varor och tjänster som produceras i AVS-länderna för nationella, regionala och internationella marknader. |
| --- | --- |

F.

Det främsta målet med avtalen om ekonomiskt partnerskap bör vara att bidra till en hållbar social och ekonomisk utveckling i AVS-länderna genom att främja ett större mervärde för varor och tjänster som produceras i AVS-länderna för nationella, regionala och internationella marknader.

| G. | Jordbrukssektorn är drivkraften för utvecklingen i de flesta AVS-länderna, eftersom den avsevärt bidrar till ländernas BNP och är den främsta källan till sysselsättning och inkomst för många människor. |
| --- | --- |

G.

Jordbrukssektorn är drivkraften för utvecklingen i de flesta AVS-länderna, eftersom den avsevärt bidrar till ländernas BNP och är den främsta källan till sysselsättning och inkomst för många människor.

| H. | För att uppfylla åtagandena i Cotonouavtalet bör avtalen om ekonomiskt partnerskap användas för att se till att den ökade handeln och ekonomiska tillväxten bidrar till att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

H.

För att uppfylla åtagandena i Cotonouavtalet bör avtalen om ekonomiskt partnerskap användas för att se till att den ökade handeln och ekonomiska tillväxten bidrar till att minska fattigdomen.

| I. | Befolkningens utbildningsnivå är av grundläggande betydelse för konkurrenskraften och undergrävs i vissa AVS-regioner av den växande hiv/aids-krisen. |
| --- | --- |

I.

Befolkningens utbildningsnivå är av grundläggande betydelse för konkurrenskraften och undergrävs i vissa AVS-regioner av den växande hiv/aids-krisen.

| J. | Inrättandet av en ordentlig regional marknad inom en tullunion utgör en grundförutsättning för ett framgångsrikt genomförande av avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

J.

Inrättandet av en ordentlig regional marknad inom en tullunion utgör en grundförutsättning för ett framgångsrikt genomförande av avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| K. | Den ökning av den intraregionala handeln som avtalen om ekonomiskt partnerskap syftar till hindras av den undermåliga intraregionala infrastrukturen och av en lång rad icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

K.

Den ökning av den intraregionala handeln som avtalen om ekonomiskt partnerskap syftar till hindras av den undermåliga intraregionala infrastrukturen och av en lång rad icke-tariffära handelshinder.

| L. | Europeiska unionen har rätt att ha höga fytosanitära normer och andra hälsonormer och efterlyser därför ökad hjälp till AVS-länder med att följa sådan lagstiftning för att kunna exportera sina produkter till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

L.

Europeiska unionen har rätt att ha höga fytosanitära normer och andra hälsonormer och efterlyser därför ökad hjälp till AVS-länder med att följa sådan lagstiftning för att kunna exportera sina produkter till Europeiska unionen.

| M. | Den ömsesidiga fria handeln mellan industriländerna i Europeiska unionen och AVS-länderna utgör en allvarlig risk tills AVS-länderna blir konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

M.

Den ömsesidiga fria handeln mellan industriländerna i Europeiska unionen och AVS-länderna utgör en allvarlig risk tills AVS-länderna blir konkurrenskraftiga.

| N. | Utformningen av avtalen om ekonomiskt partnerskap speglar inte de befintliga regionala ekonomiska integrationsåtgärderna. |
| --- | --- |

N.

Utformningen av avtalen om ekonomiskt partnerskap speglar inte de befintliga regionala ekonomiska integrationsåtgärderna.

| O. | AVS-länderna måste lösa frågan om överlappande medlemskap för regionala grupper och inrätta långsiktiga ramar för regional harmonisering om avtalen om ekonomiskt partnerskap skallfungera framgångsrikt. |
| --- | --- |

O.

AVS-länderna måste lösa frågan om överlappande medlemskap för regionala grupper och inrätta långsiktiga ramar för regional harmonisering om avtalen om ekonomiskt partnerskap skallfungera framgångsrikt.

| P. | Det undantag som Världshandelsorganisationen (WTO) beviljade i Doha 2001 om att tillåta en prioritering av handelsförbindelserna mellan EU och AVS-länder var tänkt att gälla tre år längre (till 2007) än förhandlingarna i Doharundan (avsedda att avlutas 2004) som inleddes samtidigt. |
| --- | --- |

P.

Det undantag som Världshandelsorganisationen (WTO) beviljade i Doha 2001 om att tillåta en prioritering av handelsförbindelserna mellan EU och AVS-länder var tänkt att gälla tre år längre (till 2007) än förhandlingarna i Doharundan (avsedda att avlutas 2004) som inleddes samtidigt.

| Q. | Det angelägna problemet med att få fram och i tid utbetala ekonomiska resurser förblir en allvarlig stötesten. |
| --- | --- |

Q.

Det angelägna problemet med att få fram och i tid utbetala ekonomiska resurser förblir en allvarlig stötesten.

| R. | De parallella förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och förhandlingarna i WTO har hindrats av den uppskjutna Doharundan, vilket har gett upphov till en befogad oro över de åtaganden som bör göras under förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

R.

De parallella förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och förhandlingarna i WTO har hindrats av den uppskjutna Doharundan, vilket har gett upphov till en befogad oro över de åtaganden som bör göras under förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| S. | Det är förståeligt att AVS-länderna ställer sig tveksamma till att, bilateralt eller på annat sätt, förhandla om frågor som har förkastats på multilateral nivå. |
| --- | --- |

S.

Det är förståeligt att AVS-länderna ställer sig tveksamma till att, bilateralt eller på annat sätt, förhandla om frågor som har förkastats på multilateral nivå.

| T. | Ett positivt resultat av förhandlingarna kan bidra till en omvärdering av vad en multilateral utvecklingsrunda bör innehålla. Avtalen om ekonomiskt partnerskap bör utgöra ett komplement, inte ett alternativ, till en överenskommelse inom Doharundan. |
| --- | --- |

T.

Ett positivt resultat av förhandlingarna kan bidra till en omvärdering av vad en multilateral utvecklingsrunda bör innehålla. Avtalen om ekonomiskt partnerskap bör utgöra ett komplement, inte ett alternativ, till en överenskommelse inom Doharundan.

| U. | Anpassningsmekanismer bör inrättas för att ta itu med förlusten av statsinkomster från den liberalisering av handeln som föranletts av avtalen om ekonomiskt partnerskap och strukturell anpassning och för att ge stöd till ekonomisk utveckling och regionalt samarbete i AVS-länderna. |
| --- | --- |

U.

Anpassningsmekanismer bör inrättas för att ta itu med förlusten av statsinkomster från den liberalisering av handeln som föranletts av avtalen om ekonomiskt partnerskap och strukturell anpassning och för att ge stöd till ekonomisk utveckling och regionalt samarbete i AVS-länderna.

| V. | I artikel 2 i Cotonouavtalet föreskrivs en differentierad behandling med hänsyn till AVS-ländernas olika utvecklingsnivåer. |
| --- | --- |

V.

I artikel 2 i Cotonouavtalet föreskrivs en differentierad behandling med hänsyn till AVS-ländernas olika utvecklingsnivåer.

| W. | Avtalen om ekonomiskt partnerskap bör främja en minskning av de befintliga ojämlikheterna mellan män och kvinnor i de ekonomiska och sociala sektorerna. |
| --- | --- |

W.

Avtalen om ekonomiskt partnerskap bör främja en minskning av de befintliga ojämlikheterna mellan män och kvinnor i de ekonomiska och sociala sektorerna.

| X. | För EU:s del kan det konstateras att konsekvenserna av avtalen om ekonomiskt partnerskap i förhandlingarnas nuvarande skede ännu inte blivit tydligt fastställda. |
| --- | --- |

X.

För EU:s del kan det konstateras att konsekvenserna av avtalen om ekonomiskt partnerskap i förhandlingarnas nuvarande skede ännu inte blivit tydligt fastställda.

| Y. | Avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer i vilket fall som helst att öka AVS-ländernas ekonomiska behov av att vidta intensivare regionala integrationspolitiska åtgärder och ekonomiska reformer. |
| --- | --- |

Y.

Avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer i vilket fall som helst att öka AVS-ländernas ekonomiska behov av att vidta intensivare regionala integrationspolitiska åtgärder och ekonomiska reformer.

| Z. | Parlamentarikerna, som är representanter för folket och deras institutioner, bör hållas underrättade under hela förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

Z.

Parlamentarikerna, som är representanter för folket och deras institutioner, bör hållas underrättade under hela förhandlingsprocessen.

| AA. | I Port Moresby begärde AVS-EU-ministerrådet att den ”heltäckande översyn ”som föreskrivs i artikel 37.4 i Cotonouavtalet skulle vara ”inkluderande och konsulterande med alla berörda parter, inbegripet icke-statliga aktörer och parlamentsledamöter”. Eftersom det inte finns mycket som tyder på att så har varit fallet välkomnar AVS-EU-ministerrådet att den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen utfärdar en andra resolution om avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

AA.

I Port Moresby begärde AVS-EU-ministerrådet att den ”heltäckande översyn ”som föreskrivs i artikel 37.4 i Cotonouavtalet skulle vara ”inkluderande och konsulterande med alla berörda parter, inbegripet icke-statliga aktörer och parlamentsledamöter”. Eftersom det inte finns mycket som tyder på att så har varit fallet välkomnar AVS-EU-ministerrådet att den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen utfärdar en andra resolution om avtal om ekonomiskt partnerskap.

| AB. | Reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och subventioner för produkter av exportintresse för AVS-länderna har avsevärd betydelse för AVS-ländernas export av jordbruksprodukter till den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

AB.

Reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och subventioner för produkter av exportintresse för AVS-länderna har avsevärd betydelse för AVS-ländernas export av jordbruksprodukter till den europeiska marknaden.

| 1. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen förstår att förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer av behovet av att göra handelsförbindelserna mellan AVS-länderna och EU-länderna förenliga med WTO-reglerna men uppmanar kommissionen att vara vaksam på att förenlighetsfrågan inte är överordnad det övergripande målet om en hållbar utveckling. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att tidsplanen för liberaliseringen anpassas till tidsplanen för AVS-ländernas regionala harmonisering när det gäller takt, tidpunkt och omfattning för att minimera antalet skadliga chocker. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen förstår att förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer av behovet av att göra handelsförbindelserna mellan AVS-länderna och EU-länderna förenliga med WTO-reglerna men uppmanar kommissionen att vara vaksam på att förenlighetsfrågan inte är överordnad det övergripande målet om en hållbar utveckling. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att tidsplanen för liberaliseringen anpassas till tidsplanen för AVS-ländernas regionala harmonisering när det gäller takt, tidpunkt och omfattning för att minimera antalet skadliga chocker.

| 2. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att inte bara fokusera på förenligheten med WTO-reglerna utan att i samarbete med utvecklingsländerna även sträva efter att förbättra WTO-reglerna så att de är bättre lämpade för utveckling. |
| --- | --- |

2.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att inte bara fokusera på förenligheten med WTO-reglerna utan att i samarbete med utvecklingsländerna även sträva efter att förbättra WTO-reglerna så att de är bättre lämpade för utveckling.

| 3. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen påminner om att målsättningen med avtalen om ekonomiskt partnerskap enligt Cotonouavtalet i grund och botten bör vara ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning i länder som till största delen klassas som de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen påminner om att målsättningen med avtalen om ekonomiskt partnerskap enligt Cotonouavtalet i grund och botten bör vara ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning i länder som till största delen klassas som de minst utvecklade länderna.

| 4. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen efterlyser att man i förhandlingarna prioriterar stödet till strukturella reformer av AVS-ländernas ekonomier och på så sätt stöder en hållbar ekonomisk och social utveckling. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att avtalen om ekonomiskt partnerskap planeras och förhandlas såsom utvecklingsavtal snarare än handelsavtal. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen efterlyser att man i förhandlingarna prioriterar stödet till strukturella reformer av AVS-ländernas ekonomier och på så sätt stöder en hållbar ekonomisk och social utveckling. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen anser att avtalen om ekonomiskt partnerskap planeras och förhandlas såsom utvecklingsavtal snarare än handelsavtal.

| 5. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att det, oavsett om det rör sig om liberalisering av tjänster eller av konkurrens och offentlig upphandling, krävs kraftfulla regelverk innan liberaliseringen äger rum och uppmanar kommissionen att stödja och övervaka oberoende tillsynsorgan som ett led i förändringarna av de nuvarande bestämmelserna. |
| --- | --- |

5.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att det, oavsett om det rör sig om liberalisering av tjänster eller av konkurrens och offentlig upphandling, krävs kraftfulla regelverk innan liberaliseringen äger rum och uppmanar kommissionen att stödja och övervaka oberoende tillsynsorgan som ett led i förändringarna av de nuvarande bestämmelserna.

| 6. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar förhandlarna att tillsammans arbeta för att ta fram en strategi för att öka AVS-ländernas konkurrenskraft på jordbruksområdet, som omfattar mer än tillträde till marknaden och som behandlar viktiga utvecklingsfrågor för jordbruket i AVS-länderna, till exempel en intensifiering av kvalitetsprogrammen för sanitära och fytosanitära åtgärder i AVS-länderna. |
| --- | --- |

6.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar förhandlarna att tillsammans arbeta för att ta fram en strategi för att öka AVS-ländernas konkurrenskraft på jordbruksområdet, som omfattar mer än tillträde till marknaden och som behandlar viktiga utvecklingsfrågor för jordbruket i AVS-länderna, till exempel en intensifiering av kvalitetsprogrammen för sanitära och fytosanitära åtgärder i AVS-länderna.

| 7. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen efterlyser en mer konkurrenskraftig produktionskapacitet i AVS-länderna innan tullavgifterna avskaffas. |
| --- | --- |

7.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen efterlyser en mer konkurrenskraftig produktionskapacitet i AVS-länderna innan tullavgifterna avskaffas.

| 8. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen och AVS-regionerna att utforma avtalen för ekonomiskt partnerskap kring principerna om asymmetri till förmån för AVS-regionerna, stöd till den regionala integrationen i AVS-länderna och genomförandet av en ordentlig och förutsägbar ram för att främja handel och investering i AVS-regionerna. |
| --- | --- |

8.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen och AVS-regionerna att utforma avtalen för ekonomiskt partnerskap kring principerna om asymmetri till förmån för AVS-regionerna, stöd till den regionala integrationen i AVS-länderna och genomförandet av en ordentlig och förutsägbar ram för att främja handel och investering i AVS-regionerna.

| 9. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uttrycker oro över EU:s nuvarande förslag om fri handel med AVS-länderna enligt Cotonouavtalet som leder till en liberalisering av handeln, bland annat handeln med jordbruksprodukter, och anser att politiken kan skapa problem för AVS-ländernas utveckling, särskilt när det gäller livsmedelssäkerhet och utveckling av lokala industrier. |
| --- | --- |

9.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uttrycker oro över EU:s nuvarande förslag om fri handel med AVS-länderna enligt Cotonouavtalet som leder till en liberalisering av handeln, bland annat handeln med jordbruksprodukter, och anser att politiken kan skapa problem för AVS-ländernas utveckling, särskilt när det gäller livsmedelssäkerhet och utveckling av lokala industrier.

| 10. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att avtalen om ekonomiskt partnerskap baseras på principen om att först bygga upp och förena de regionala marknaderna innan marknaderna öppnas för EU. |
| --- | --- |

10.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att avtalen om ekonomiskt partnerskap baseras på principen om att först bygga upp och förena de regionala marknaderna innan marknaderna öppnas för EU.

| 11. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att ta fram effektivare stödinstrument för att anpassa produktionen i AVS-länderna och på så sätt uppmuntra en diversifiering av produktionen och främja ett större mervärde. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att ta fram effektivare stödinstrument för att anpassa produktionen i AVS-länderna och på så sätt uppmuntra en diversifiering av produktionen och främja ett större mervärde.

| 12. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU på nytt att bidra till finansieringen av skatt och ekonomiska anpassningskostnader samt investeringar förenade med att häva leveransbegränsningarna. |
| --- | --- |

12.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU på nytt att bidra till finansieringen av skatt och ekonomiska anpassningskostnader samt investeringar förenade med att häva leveransbegränsningarna.

| 13. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen välkomnar de nyliga löftena om ytterligare handelsrelaterat bistånd särskilt avsett för att stödja avtalen om ekonomiskt partnerskap och uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att utförligt förklara systemen och tidsplanen för utbetalning av de utlovade medlen som ett led i svaret på AVS-ländernas begäran om extra medel för avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

13.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen välkomnar de nyliga löftena om ytterligare handelsrelaterat bistånd särskilt avsett för att stödja avtalen om ekonomiskt partnerskap och uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att utförligt förklara systemen och tidsplanen för utbetalning av de utlovade medlen som ett led i svaret på AVS-ländernas begäran om extra medel för avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 14. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att minska den byråkratiska börda som Europeiska utvecklingsfondens krav innebär. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att lägga fram detaljerade, kostnadsberäknade förslag på hur och till vad de extra medlen till avtalen för ekonomiskt partnerskap behövs. |
| --- | --- |

14.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att minska den byråkratiska börda som Europeiska utvecklingsfondens krav innebär. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar AVS-länderna att lägga fram detaljerade, kostnadsberäknade förslag på hur och till vad de extra medlen till avtalen för ekonomiskt partnerskap behövs.

| 15. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att extra medel, utöver befintliga åtaganden inom Europeiska utvecklingsfonden, skjuts till om det behövs. |
| --- | --- |

15.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär att extra medel, utöver befintliga åtaganden inom Europeiska utvecklingsfonden, skjuts till om det behövs.

| 16. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att stödja en gradvis utveckling av AVS-politiken på handelsområdet i AVS-länderna, som följs av ingående av interregionala avtal på handelsområdet för att garantera koherens. |
| --- | --- |

16.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att stödja en gradvis utveckling av AVS-politiken på handelsområdet i AVS-länderna, som följs av ingående av interregionala avtal på handelsområdet för att garantera koherens.

| 17. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att inte utöva otillbörliga påtryckningar och att vidta åtgärder för att se till att, om förhandlingarna inte har avslutats den 1 januari 2008, AVS-ländernas nuvarande export till EU inte avbryts innan en slutlig överenskommelse har nåtts. |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att inte utöva otillbörliga påtryckningar och att vidta åtgärder för att se till att, om förhandlingarna inte har avslutats den 1 januari 2008, AVS-ländernas nuvarande export till EU inte avbryts innan en slutlig överenskommelse har nåtts.

| 18. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen och AVS-änderna att se översynen av avtalen om ekonomiskt partnerskap som en möjlighet att öppet diskutera de hinder som står i vägen för ett fullbordande av förhandlingarna och att ta fram detaljerade förslag för att undanröja dem. |
| --- | --- |

18.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen och AVS-änderna att se översynen av avtalen om ekonomiskt partnerskap som en möjlighet att öppet diskutera de hinder som står i vägen för ett fullbordande av förhandlingarna och att ta fram detaljerade förslag för att undanröja dem.

| 19. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen påminner om att det i Cotonouavtalet föreskrivs att ett land eller en region som inte vill ansluta sig till ett avtal om ekonomiskt partnerskap eller ett frihandelsavtal inte skall hamna i en mindre fördelaktig position när det gäller marknadstillträde. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att undersöka alla andra möjligheter, bland annat förbättrade ursprungsregler, till exempel icke ömsesidiga system, enligt artikel 37.6 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

19.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen påminner om att det i Cotonouavtalet föreskrivs att ett land eller en region som inte vill ansluta sig till ett avtal om ekonomiskt partnerskap eller ett frihandelsavtal inte skall hamna i en mindre fördelaktig position när det gäller marknadstillträde. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att undersöka alla andra möjligheter, bland annat förbättrade ursprungsregler, till exempel icke ömsesidiga system, enligt artikel 37.6 i Cotonouavtalet.

| 20. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att undvika förslag som kan störa de regionala processerna i AVS-länderna. |
| --- | --- |

20.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att undvika förslag som kan störa de regionala processerna i AVS-länderna.

| 21. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen efterlyser därför en ordentlig debatt i AVS-länderna och EU-länderna, bland annat i civilsamhället samt i statliga och parlamentariska institutioner. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär även att det inrättas lämpliga mekanismer för information och samråd. |
| --- | --- |

21.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen efterlyser därför en ordentlig debatt i AVS-länderna och EU-länderna, bland annat i civilsamhället samt i statliga och parlamentariska institutioner. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen begär även att det inrättas lämpliga mekanismer för information och samråd.

| 22. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att en parlamentarisk tillsyn av granskningen av, och deltagandet i, genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer att bidra till de uttalade målen om god samhällsstyrning och öppenhet. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att den är det rätta organet för att formellt, heltäckande och officiellt granska konsekvenserna och genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap och begär att det inrättas en kontrollgrupp inom den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att en parlamentarisk tillsyn av granskningen av, och deltagandet i, genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap kommer att bidra till de uttalade målen om god samhällsstyrning och öppenhet. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen inser att den är det rätta organet för att formellt, heltäckande och officiellt granska konsekvenserna och genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap och begär att det inrättas en kontrollgrupp inom den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen.

| 23. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att respektera ståndpunkten hos de regioner som inte vill att ”Singaporefrågorna ”skall ingå i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och påminner om att man i bilaterala förhandlingar om handel med tjänster bör respektera varje lands rätt att fritt lagstifta om offentliga tjänster. |
| --- | --- |

23.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar kommissionen att respektera ståndpunkten hos de regioner som inte vill att ”Singaporefrågorna ”skall ingå i förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap och påminner om att man i bilaterala förhandlingar om handel med tjänster bör respektera varje lands rätt att fritt lagstifta om offentliga tjänster.

| 24. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att försäkra att bestämmelser om immateriella rättigheter inte kommer att tas med i avtalen om ekonomiskt partnerskap, eftersom de utgör ytterligare ett hinder för tillgången till viktiga läkemedel. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att hjälpa AVS-länderna att effektivt genomföra Dohaförklaringen från 2001, det vill säga att effektivt utnyttja flexibiliteten i TRIPS-avtalet om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att försäkra att bestämmelser om immateriella rättigheter inte kommer att tas med i avtalen om ekonomiskt partnerskap, eftersom de utgör ytterligare ett hinder för tillgången till viktiga läkemedel. Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppmanar EU att hjälpa AVS-länderna att effektivt genomföra Dohaförklaringen från 2001, det vill säga att effektivt utnyttja flexibiliteten i TRIPS-avtalet om handelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter.

| 25. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar hur viktiga de offentliga tjänsterna är för utveckling och demokrati och ber därför kommissionen att vara försiktig när man agerar i frågor som rör liberaliseringen av tjänster på områdena vatten, hälso- och sjukvård, utbildning, transport och energi. |
| --- | --- |

25.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen betonar hur viktiga de offentliga tjänsterna är för utveckling och demokrati och ber därför kommissionen att vara försiktig när man agerar i frågor som rör liberaliseringen av tjänster på områdena vatten, hälso- och sjukvård, utbildning, transport och energi.

| 26. | Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd och till kommissionen. |
| --- | --- |

26.

Den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS-EU:s ministerråd och till kommissionen.

---

(1)  Antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen den 23 november 2006 i Bridgetown (Barbados).

(2)  EUT C 231, 27.9.2002, s. 41.

(3)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

---