# Euroopa Liidu C 301E/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 301E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide12. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 301E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide12. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2006/C 301E/1 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 27/2006, 25. september 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 28/2006, 23. oktoober 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 29/2006, 14. november 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 30/2006, 14. november 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 31/2006, 14. november 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007—2013 (
  1
  ) | 103 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2006/C 301E/1

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 27/2006, 25. september 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

1

2006/C 301E/2

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 28/2006, 23. oktoober 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

51

2006/C 301E/3

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 29/2006, 14. november 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 30/2006, 14. november 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)

94

2006/C 301E/5

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 31/2006, 14. november 2006, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007—2013 (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 27/2006,

25. september 2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

(2006/C 301 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingus on ühenduse eesmärgiks sätestatud ühenduse tööstuse teaduslike ja tehnoloogiliste aluste tugevdamine, tagades seeläbi konkurentsivõime kõrge taseme rahvusvahelisel tasandil. Selleks edendab ühendus kõiki vajalikuks peetavaid teadusuuringuid, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (edaspidi “VKEd”), teadusuuringute keskusi ja ülikoole nende teadusuuringutes ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses. Seoses sellega tuleks eelistada neid valdkondi ja projekte, mille puhul Euroopa Liidu poolne rahastamine omab erilist tähtsust ning annab lisandväärtust. Ühenduse eesmärgiks on teaduse eesliinil teostatavate uuringute, rakendusuuringute ja innovatsiooni toetamise kaudu soodustada sünergiaid Euroopa teadusuuringutes ning panna nii stabiilsem alus Euroopa teadusruumile. See aitab kaasa kõikide liikmesriikide sotsiaalsele, kultuurilisele ja majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingus on ühenduse eesmärgiks sätestatud ühenduse tööstuse teaduslike ja tehnoloogiliste aluste tugevdamine, tagades seeläbi konkurentsivõime kõrge taseme rahvusvahelisel tasandil. Selleks edendab ühendus kõiki vajalikuks peetavaid teadusuuringuid, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (edaspidi “VKEd”), teadusuuringute keskusi ja ülikoole nende teadusuuringutes ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses. Seoses sellega tuleks eelistada neid valdkondi ja projekte, mille puhul Euroopa Liidu poolne rahastamine omab erilist tähtsust ning annab lisandväärtust. Ühenduse eesmärgiks on teaduse eesliinil teostatavate uuringute, rakendusuuringute ja innovatsiooni toetamise kaudu soodustada sünergiaid Euroopa teadusuuringutes ning panna nii stabiilsem alus Euroopa teadusruumile. See aitab kaasa kõikide liikmesriikide sotsiaalsele, kultuurilisele ja majanduslikule arengule.

| (2) | Lissaboni Euroopa Ülemkogu tunnustas 23.-24. märtsil 2000. aastal teadusuuringute keskset osa, seades Euroopa Liidule järgmiseks aastakümneks uue strateegilise eesmärgi: saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduskeskkonnaks, mida iseloomustab säästev majanduskasv koos uute ja paremate töökohtade loomisega ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega. Teadmiste kolmnurk — haridus, teadusuuringud ja innovatsioon — on selle eesmärgi saavutamise peamiseks vahendiks, mistõttu on ka ühenduse eesmärgiks mobiliseerida ja tugevdada vajalikku teadusuuringute- ja innovatsioonialast võimekust. Seitsmes raamprogramm on sellega seoses ühenduse keskne vahend, mis täiendab liikmesriikide ja Euroopa tööstuse püüdlusi. |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni Euroopa Ülemkogu tunnustas 23.-24. märtsil 2000. aastal teadusuuringute keskset osa, seades Euroopa Liidule järgmiseks aastakümneks uue strateegilise eesmärgi: saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduskeskkonnaks, mida iseloomustab säästev majanduskasv koos uute ja paremate töökohtade loomisega ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega. Teadmiste kolmnurk — haridus, teadusuuringud ja innovatsioon — on selle eesmärgi saavutamise peamiseks vahendiks, mistõttu on ka ühenduse eesmärgiks mobiliseerida ja tugevdada vajalikku teadusuuringute- ja innovatsioonialast võimekust. Seitsmes raamprogramm on sellega seoses ühenduse keskne vahend, mis täiendab liikmesriikide ja Euroopa tööstuse püüdlusi.

| (3) | Kooskõlas Lissaboni strateegiaga leppis Barcelona Euroopa Ülemkogu 15.-16. märtsil 2002. aastal kokku, et üldkulutusi teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse ning innovatsiooni liidus tuleks suurendada nii, et 2010. aastaks saavutataks eesmärk 3 % SKPst, millest kaks kolmandikku peaks pärinema erasektorist. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Lissaboni strateegiaga leppis Barcelona Euroopa Ülemkogu 15.-16. märtsil 2002. aastal kokku, et üldkulutusi teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse ning innovatsiooni liidus tuleks suurendada nii, et 2010. aastaks saavutataks eesmärk 3 % SKPst, millest kaks kolmandikku peaks pärinema erasektorist.

| (4) | Seitsmenda raamprogrammi üldeesmärk on aidata kaasa liidu arenemisele maailma juhtivaks teaduspiirkonnaks. See eeldab, et raamprogrammis pööratakse põhitähelepanu maailmatasemel olevate teadusuuringute edendamisele ja nendesse investeerimisele, tuginedes eelkõige tipptaseme põhimõttele teadusuuringutes. |
| --- | --- |

(4)

Seitsmenda raamprogrammi üldeesmärk on aidata kaasa liidu arenemisele maailma juhtivaks teaduspiirkonnaks. See eeldab, et raamprogrammis pööratakse põhitähelepanu maailmatasemel olevate teadusuuringute edendamisele ja nendesse investeerimisele, tuginedes eelkõige tipptaseme põhimõttele teadusuuringutes.

| (5) | Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tähtsust ning teadmiste suurenenud rolli majanduskasvu ning sotsiaalse ja keskkonnaalase heaolu jaoks, mainides seda eelkõige oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonis teaduse ja tehnoloogia kohta — Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised. (4) |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tähtsust ning teadmiste suurenenud rolli majanduskasvu ning sotsiaalse ja keskkonnaalase heaolu jaoks, mainides seda eelkõige oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonis teaduse ja tehnoloogia kohta — Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised. (4)

| (6) | Arvestades ühenduse poliitikate teadusuuringutega seonduvaid vajadusi ja tuginedes Euroopa tööstuse, teadusringkondade, ülikoolide ja teiste huvitatud ringkondade ulatuslikule toetusele, peaks ühendus kindlaks määrama seitsmenda raamprogrammiga saavutatavad teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid ajavahemikuks 2007–2013. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades ühenduse poliitikate teadusuuringutega seonduvaid vajadusi ja tuginedes Euroopa tööstuse, teadusringkondade, ülikoolide ja teiste huvitatud ringkondade ulatuslikule toetusele, peaks ühendus kindlaks määrama seitsmenda raamprogrammiga saavutatavad teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid ajavahemikuks 2007–2013.

| (7) | Tööstusuuringute jaoks on eriti olulised Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja kavandatavad ühised tehnoloogiaalgatused. Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad sidusrühmadel luua pika-ajalisi strateegilisi teadusuuringute kavasid ning võivad edasi arenedes saada tähtsaks mehhanismiks Euroopa konkurentsivõime edendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Tööstusuuringute jaoks on eriti olulised Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja kavandatavad ühised tehnoloogiaalgatused. Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad sidusrühmadel luua pika-ajalisi strateegilisi teadusuuringute kavasid ning võivad edasi arenedes saada tähtsaks mehhanismiks Euroopa konkurentsivõime edendamisel.

| (8) | Seitsmenda raamprogrammi eesmärgid peaksid olema valitud tuginedes kuuenda raamprogrammi saavutustele Euroopa teadusruumi loomisel ning aitama kaasa Euroopa teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna arendamisele, millega täidetakse Lissaboni strateegia eesmärgid kõikides ühenduse poliitikates. Neist seitsmenda raamprogrammi eesmärkidest on erilise tähtsusega järgmised:






  — | tuleks toetada riikidevahelist koostööd igal alal kogu ELis; |
| --- | --- | --- |

(8)

Seitsmenda raamprogrammi eesmärgid peaksid olema valitud tuginedes kuuenda raamprogrammi saavutustele Euroopa teadusruumi loomisel ning aitama kaasa Euroopa teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna arendamisele, millega täidetakse Lissaboni strateegia eesmärgid kõikides ühenduse poliitikates. Neist seitsmenda raamprogrammi eesmärkidest on erilise tähtsusega järgmised:

—

tuleks toetada riikidevahelist koostööd igal alal kogu ELis;

| — | tuleks suurendada teaduse eesliinil teostatavate Euroopa teadusuuringute dünaamikat, loovust ja tipptaset, tunnustades teadlaste vastutust ja sõltumatust kõnealuse valdkonna teadusuuringute põhisuundade kindlaksmääramisel. Seda silmas pidades peaksid seitsmendas raamprogrammis keskset rolli mängima teadlaste algatatud tipptaseme põhimõttel rajanevad alusuuringud; |
| --- | --- |

—

tuleks suurendada teaduse eesliinil teostatavate Euroopa teadusuuringute dünaamikat, loovust ja tipptaset, tunnustades teadlaste vastutust ja sõltumatust kõnealuse valdkonna teadusuuringute põhisuundade kindlaksmääramisel. Seda silmas pidades peaksid seitsmendas raamprogrammis keskset rolli mängima teadlaste algatatud tipptaseme põhimõttel rajanevad alusuuringud;

| — | tuleks tugevdada kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa teaduse ja tehnoloogia inimpotentsiaali; parem haridus ja teaduskoolitus, lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele, teadlase elukutse tunnustamine ning naisteadlaste osakaalu ja teadlaste mobiilsuse suurenemine ning karjääri areng on peamised vahendid selle eesmärgi saavutamiseks. Teadlaste Euroopa hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis kajastatud peamised põhimõtted võiksid olla abiks Euroopa toimiva teadlaste tööturu loomisel. Lisaks sellele tuleks arendada ja edendada Euroopa teadusasutuste ja ülikoolide tipptaset. |
| --- | --- |

—

tuleks tugevdada kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa teaduse ja tehnoloogia inimpotentsiaali; parem haridus ja teaduskoolitus, lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele, teadlase elukutse tunnustamine ning naisteadlaste osakaalu ja teadlaste mobiilsuse suurenemine ning karjääri areng on peamised vahendid selle eesmärgi saavutamiseks. Teadlaste Euroopa hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis kajastatud peamised põhimõtted võiksid olla abiks Euroopa toimiva teadlaste tööturu loomisel. Lisaks sellele tuleks arendada ja edendada Euroopa teadusasutuste ja ülikoolide tipptaset.

| (9) | Lisaks sellele tuleks Euroopas tihendada dialoogi teaduse ja ühiskonna vahel, sealhulgas soodustades kriitilist mõtlemist, et töötada välja kodanike ootustele vastav teadus- ja uurimistegevuse kava ning tugevdada üldsuse usku teadusesse. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele tuleks Euroopas tihendada dialoogi teaduse ja ühiskonna vahel, sealhulgas soodustades kriitilist mõtlemist, et töötada välja kodanike ootustele vastav teadus- ja uurimistegevuse kava ning tugevdada üldsuse usku teadusesse.

| (10) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata teadlaste erialase karjääri edendamisele nende kõige viljakamal eluperioodil. Karjääri alustavad teadlased võivad olla Euroopa teaduse peamiseks juhtivaks jõuks. |
| --- | --- |

(10)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata teadlaste erialase karjääri edendamisele nende kõige viljakamal eluperioodil. Karjääri alustavad teadlased võivad olla Euroopa teaduse peamiseks juhtivaks jõuks.

| (11) | Tuleks suurendada kogu Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni alast võimekust nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks suurendada kogu Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni alast võimekust nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt.

| (12) | Toetada tuleks avaliku sektori poolt rahastatavate teadusuuringutega saadud teadmiste laialdast kasutamist ja levitamist. |
| --- | --- |

(12)

Toetada tuleks avaliku sektori poolt rahastatavate teadusuuringutega saadud teadmiste laialdast kasutamist ja levitamist.

| (13) | Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja edendada nelja liiki tegevusi: riikidevaheline koostöö poliitilistest vajadustest lähtuvalt kindlaks määratud teemavaldkondades (programm “Koostöö”), teadusringkondadest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud (programm “Ideed”), üksikisikutest teadlaste toetamine (programm “Inimesed”) ning teadusuuringute alase võimekuse toetamine (programm “Võimekus”). |
| --- | --- |

(13)

Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja edendada nelja liiki tegevusi: riikidevaheline koostöö poliitilistest vajadustest lähtuvalt kindlaks määratud teemavaldkondades (programm “Koostöö”), teadusringkondadest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud (programm “Ideed”), üksikisikutest teadlaste toetamine (programm “Inimesed”) ning teadusuuringute alase võimekuse toetamine (programm “Võimekus”).

| (14) | Programmi “Koostöö” raames tuleks toetada riikidevahelist koostööd asjakohasel määral kogu liidus ja väljaspool liitu mitmetes teemavaldkondades vastavalt teadmiste ja tehnoloogia edusammudele aladel, kus tuleks teadusuuringuid toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna-, rahvatervise- ja tööstusalaseid probleeme, teenida üldsuse huve ja aidata arengumaid. Vajadusel võimaldab see programm paindlikkust mitmeid temaatilisi prioriteete hõlmavate eesmärgipõhiste programmide puhul. |
| --- | --- |

(14)

Programmi “Koostöö” raames tuleks toetada riikidevahelist koostööd asjakohasel määral kogu liidus ja väljaspool liitu mitmetes teemavaldkondades vastavalt teadmiste ja tehnoloogia edusammudele aladel, kus tuleks teadusuuringuid toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna-, rahvatervise- ja tööstusalaseid probleeme, teenida üldsuse huve ja aidata arengumaid. Vajadusel võimaldab see programm paindlikkust mitmeid temaatilisi prioriteete hõlmavate eesmärgipõhiste programmide puhul.

| (15) | Programmis “Ideed” sätestatud tegevusi peaks teostama Euroopa Teadusnõukogu, mis peaks olema suures osas sõltumatu, et arendada väga kõrgetasemelisi teaduse eesliinil teostatavaid uuringuid Euroopa tasandil, tuginedes Euroopa tipptasemele ja parandades nende mainet rahvusvahelisel tasandil. Euroopa Teadusnõukogu peaks suhtlema korrapäraselt teadusringkondade ja Euroopa institutsioonidega. |
| --- | --- |

(15)

Programmis “Ideed” sätestatud tegevusi peaks teostama Euroopa Teadusnõukogu, mis peaks olema suures osas sõltumatu, et arendada väga kõrgetasemelisi teaduse eesliinil teostatavaid uuringuid Euroopa tasandil, tuginedes Euroopa tipptasemele ja parandades nende mainet rahvusvahelisel tasandil. Euroopa Teadusnõukogu peaks suhtlema korrapäraselt teadusringkondade ja Euroopa institutsioonidega.

| (16) | Programmi “Inimesed” raames tuleks ergutada inimesi valima teadlase ametit, Euroopa teadlasi tuleks julgustada jääma Euroopasse, kogu maailma teadlasi peaks meelitama tööle Euroopasse ning Euroopas töötamine tuleks muuta tippteadlastele huvipakkuvamaks. Tuginedes eelmiste raamprogrammide raames Marie Curie' meetmetega saadud positiivsetele kogemustele, tuleks programmiga “Inimesed” ergutada inimesi valima teadlase ametit; struktureerida teaduskoolituse pakkumisi ja valikuvõimalusi; soodustada Euroopa teadlaste jäämist või tagasipöördumist Euroopasse; soodustada sektoritevahelist mobiilsust; muuta Euroopa huvipakkuvaks teadlastele kogu maailmast. Teadlaste mobiilsus ei ole keskse tähtsusega mitte üksnes nende karjääri arengut silmas pidades, vaid selle eesmärgiks on ka jagada ja edastada teavet riikide ja sektorite vahel ning tagada, et teaduse eesliinil erinevates valdkondades teostatavates innovatiivsetes uuringutes rakendatakse pühendunud ja pädevaid teadlasi ning samuti suuremaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(16)

Programmi “Inimesed” raames tuleks ergutada inimesi valima teadlase ametit, Euroopa teadlasi tuleks julgustada jääma Euroopasse, kogu maailma teadlasi peaks meelitama tööle Euroopasse ning Euroopas töötamine tuleks muuta tippteadlastele huvipakkuvamaks. Tuginedes eelmiste raamprogrammide raames Marie Curie' meetmetega saadud positiivsetele kogemustele, tuleks programmiga “Inimesed” ergutada inimesi valima teadlase ametit; struktureerida teaduskoolituse pakkumisi ja valikuvõimalusi; soodustada Euroopa teadlaste jäämist või tagasipöördumist Euroopasse; soodustada sektoritevahelist mobiilsust; muuta Euroopa huvipakkuvaks teadlastele kogu maailmast. Teadlaste mobiilsus ei ole keskse tähtsusega mitte üksnes nende karjääri arengut silmas pidades, vaid selle eesmärgiks on ka jagada ja edastada teavet riikide ja sektorite vahel ning tagada, et teaduse eesliinil erinevates valdkondades teostatavates innovatiivsetes uuringutes rakendatakse pühendunud ja pädevaid teadlasi ning samuti suuremaid rahalisi vahendeid.

| (17) | Programmi “Võimekus” raames tuleks optimeerida teadustöö infrastruktuuri kasutamist ja arendamist; tuleks tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ning nende võimet teadusuuringutest kasu saada; tuleks toetada piirkondlike teaduspõhiste klastrite arengut; tuleks vabastada ELi lähenemis- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täielik potentsiaal; tuleks lähendada teadust ja ühiskonda Euroopa ühiskonnas; toetada tuleks teaduspoliitika ühtset arengut nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil ning rahvusvahelise koostöö toetuseks tuleks rakendada horisontaaltegevusi ja -meetmeid. |
| --- | --- |

(17)

Programmi “Võimekus” raames tuleks optimeerida teadustöö infrastruktuuri kasutamist ja arendamist; tuleks tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ning nende võimet teadusuuringutest kasu saada; tuleks toetada piirkondlike teaduspõhiste klastrite arengut; tuleks vabastada ELi lähenemis- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täielik potentsiaal; tuleks lähendada teadust ja ühiskonda Euroopa ühiskonnas; toetada tuleks teaduspoliitika ühtset arengut nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil ning rahvusvahelise koostöö toetuseks tuleks rakendada horisontaaltegevusi ja -meetmeid.

| (18) | Teadusuuringute Ühiskeskus peaks kaasa aitama kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumisele ühenduse poliitikavaldkondade kujundamises, väljatöötamises, rakendamises ning järelevalves. Sellega seoses on kasulik, et ühiskeskus jätkab oma tööd Euroopa Liidus sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase võrdluskeskusena oma konkreetsetes pädevusvaldkondades. |
| --- | --- |

(18)

Teadusuuringute Ühiskeskus peaks kaasa aitama kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumisele ühenduse poliitikavaldkondade kujundamises, väljatöötamises, rakendamises ning järelevalves. Sellega seoses on kasulik, et ühiskeskus jätkab oma tööd Euroopa Liidus sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase võrdluskeskusena oma konkreetsetes pädevusvaldkondades.

| (19) | Piirkondadel on oluline roll Euroopa teadusruumi rakendamisel. Piirkondade arengupotentsiaali vabastamine ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste levitamine aitab kaasa tehnoloogilise lõhe vähendamisele ja Euroopa konkurentsivõime tugevdamisele. |
| --- | --- |

(19)

Piirkondadel on oluline roll Euroopa teadusruumi rakendamisel. Piirkondade arengupotentsiaali vabastamine ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste levitamine aitab kaasa tehnoloogilise lõhe vähendamisele ja Euroopa konkurentsivõime tugevdamisele.

| (20) | Seitsmes raamprogramm täiendab liikmesriikides läbiviidavaid tegevusi ja muid ühenduse meetmeid, mis on vajalikud üldisteks strateegilisteks jõupingutusteks Lissaboni eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses eesmärkidega struktuurifondide osas ning põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Seitsmes raamprogramm täiendab liikmesriikides läbiviidavaid tegevusi ja muid ühenduse meetmeid, mis on vajalikud üldisteks strateegilisteks jõupingutusteks Lissaboni eesmärkide saavutamisel, eelkõige seoses eesmärkidega struktuurifondide osas ning põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas.

| (21) | Tagada tuleks vastastikune sünergia ja täiendavus ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, tegeledes nii ka vajadusega teadusuuringute rahastamist käsitleva tugevdatud ja lihtsustatud lähenemisviisi järele, mis on eriti oluline VKEde jaoks. |
| --- | --- |

(21)

Tagada tuleks vastastikune sünergia ja täiendavus ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, tegeledes nii ka vajadusega teadusuuringute rahastamist käsitleva tugevdatud ja lihtsustatud lähenemisviisi järele, mis on eriti oluline VKEde jaoks.

| (22) | Seitsmenda raamprogrammi eesmärk peaks olema eelkõige tagada VKEde piisav kaasamine. Käesoleva raamprogrammi raames toetatavad innovatsiooni ning VKEdega seotud tegevused peaks täiendama konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi kohaseid tegevusi. |
| --- | --- |

(22)

Seitsmenda raamprogrammi eesmärk peaks olema eelkõige tagada VKEde piisav kaasamine. Käesoleva raamprogrammi raames toetatavad innovatsiooni ning VKEdega seotud tegevused peaks täiendama konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi kohaseid tegevusi.

| (23) | Käesoleva raamprogrammi tegevustes osalemist tuleks hõlbustada kogu asjaomase teabe avaldamisega, kusjuures teave tuleks avalikustada õigeaegselt ja kasutajasõbralikul moel kõikidele potentsiaalsetele osalejatele. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva raamprogrammi tegevustes osalemist tuleks hõlbustada kogu asjaomase teabe avaldamisega, kusjuures teave tuleks avalikustada õigeaegselt ja kasutajasõbralikul moel kõikidele potentsiaalsetele osalejatele.

| (24) | Arvestades kuuenda raamprogrammi uute instrumentide kasutamise vahekokkuvõtet ja raamprogrammi viie aasta hinnangut, määrati kindlaks uus lähenemisviis ühenduse teaduspoliitika poliitiliste eesmärkide lihtsamaks, tulemuslikumaks ja paindlikumaks saavutamiseks. Selleks tuleks kasutada erinevate meetmete toetamiseks senisest vähem ja lihtsamaid rahastamisskeeme, kasutades neid kas eraldi või teistega kombineerituna ning paindlikumalt ja vabamalt ning osalejatele tuleks tagada suurem sõltumatus juhtimisel. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades kuuenda raamprogrammi uute instrumentide kasutamise vahekokkuvõtet ja raamprogrammi viie aasta hinnangut, määrati kindlaks uus lähenemisviis ühenduse teaduspoliitika poliitiliste eesmärkide lihtsamaks, tulemuslikumaks ja paindlikumaks saavutamiseks. Selleks tuleks kasutada erinevate meetmete toetamiseks senisest vähem ja lihtsamaid rahastamisskeeme, kasutades neid kas eraldi või teistega kombineerituna ning paindlikumalt ja vabamalt ning osalejatele tuleks tagada suurem sõltumatus juhtimisel.

| (25) | Arvestades ulatuslikku huvi raamprogrammi meetmete vastu, riikliku ja erainvesteeringute rahastamise võimendavat mõju, ühenduse vajadust reageerida uutele teaduse- ja tehnoloogiaalastele väljakutsetele ja kasutada täielikult ja diskrimineerimiseta ära oma teadlaste potentsiaal, ühenduse tähtsat rolli Euroopa teadusuuringute süsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmisel ning raamprogrammi võimalikku panust jõupingutustesse, millega muu hulgas otsitakse lahendust probleemidele seoses kliimamuutuse, jätkusuutlikkuse, Euroopa rahvastiku tervise ja Lissaboni strateegia hoogustamisega, eksisteerib vajadus ühenduse teadusuuringute järele. |
| --- | --- |

(25)

Arvestades ulatuslikku huvi raamprogrammi meetmete vastu, riikliku ja erainvesteeringute rahastamise võimendavat mõju, ühenduse vajadust reageerida uutele teaduse- ja tehnoloogiaalastele väljakutsetele ja kasutada täielikult ja diskrimineerimiseta ära oma teadlaste potentsiaal, ühenduse tähtsat rolli Euroopa teadusuuringute süsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmisel ning raamprogrammi võimalikku panust jõupingutustesse, millega muu hulgas otsitakse lahendust probleemidele seoses kliimamuutuse, jätkusuutlikkuse, Euroopa rahvastiku tervise ja Lissaboni strateegia hoogustamisega, eksisteerib vajadus ühenduse teadusuuringute järele.

| (26) | Raamprogrammi rakendamine võib kaasa tuua ainult teatavate liikmesriikide osalust hõlmavaid lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi rakendatavates programmides või ühisettevõtete loomist või muu korralduse kasutamist asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 kindlaksmääratud tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Raamprogrammi rakendamine võib kaasa tuua ainult teatavate liikmesriikide osalust hõlmavaid lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi rakendatavates programmides või ühisettevõtete loomist või muu korralduse kasutamist asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 kindlaksmääratud tähenduses.

| (27) | Ühendus on sõlminud mitmeid teadusuuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks, et kasutada täielikult ära teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse rahvusvaheliseks muutumine, aidata kaasa ülemaailmsete üldkasutatavate hüvede loomisele ja et integreerida ühendus veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. |
| --- | --- |

(27)

Ühendus on sõlminud mitmeid teadusuuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks, et kasutada täielikult ära teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse rahvusvaheliseks muutumine, aidata kaasa ülemaailmsete üldkasutatavate hüvede loomisele ja et integreerida ühendus veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda.

| (28) | Juba praegu on olemas märkimisväärne hulk teaduslikult põhjendatud teadmisi, mille abil oleks võimalik oluliselt parandada nende inimeste elu, kes elavad arengumaades; võimaluse korral aitab seitsmes raamprogramm eespool kirjeldatud tegevuste raames kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(28)

Juba praegu on olemas märkimisväärne hulk teaduslikult põhjendatud teadmisi, mille abil oleks võimalik oluliselt parandada nende inimeste elu, kes elavad arengumaades; võimaluse korral aitab seitsmes raamprogramm eespool kirjeldatud tegevuste raames kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele 2010. aastaks.

| (29) | Seitsmes raamprogramm peaks aitama kaasa majanduskasvu, säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamisele, tegeledes sealhulgas ka kliimamuutuse probleemiga. |
| --- | --- |

(29)

Seitsmes raamprogramm peaks aitama kaasa majanduskasvu, säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamisele, tegeledes sealhulgas ka kliimamuutuse probleemiga.

| (30) | Seitsmenda raamprogrammiga toetatavate teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika põhialuseid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. Arvesse võetakse teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadusuuringutes tuleks arvestada ka loomade kaitse ja heaolu protokolliga ning vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada. |
| --- | --- |

(30)

Seitsmenda raamprogrammiga toetatavate teadusuuringute puhul tuleks järgida eetika põhialuseid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. Arvesse võetakse teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadusuuringutes tuleks arvestada ka loomade kaitse ja heaolu protokolliga ning vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada.

| (31) | Seitsmenda raamprogrammi kohaselt edendatakse asjaomaste meetmetega aktiivselt naiste rolli teaduses ja teadusuuringutes, et julgustada rohkem naisi selles valdkonnas osalema ja täiendavalt suurendada nende aktiivset osalemist teadusuuringutes. |
| --- | --- |

(31)

Seitsmenda raamprogrammi kohaselt edendatakse asjaomaste meetmetega aktiivselt naiste rolli teaduses ja teadusuuringutes, et julgustada rohkem naisi selles valdkonnas osalema ja täiendavalt suurendada nende aktiivset osalemist teadusuuringutes.

| (32) | Käesolev otsus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Käesolev otsus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses.

| (33) | Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed, mis on proportsionaalsed Euroopa ühenduste finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toetuse tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/1995 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (6), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (8) |
| --- | --- |

(33)

Samuti tuleks võtta asjakohased meetmed, mis on proportsionaalsed Euroopa ühenduste finantshuvidega, ühelt poolt antud rahalise toetuse tõhususe ja teiselt poolt nende vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/1995 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (6), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (8)

| (34) | On oluline tagada seitsmenda raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik rakendamine, tagades samas ka õiguskindluse ja programmi juurdepääsetavuse kõigile osalejatele. Vajalik on tagada nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (9), järgimine ning samuti lihtsustamise ja parema reguleerimise nõuete täitmine. |
| --- | --- |

(34)

On oluline tagada seitsmenda raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik rakendamine, tagades samas ka õiguskindluse ja programmi juurdepääsetavuse kõigile osalejatele. Vajalik on tagada nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (9), järgimine ning samuti lihtsustamise ja parema reguleerimise nõuete täitmine.

| (35) | Kuna liikmesriigid ei suuda teadmistepõhise Euroopa ühiskonna ja majanduse rajamiseks asutamislepingu artikli 163 kohaselt võetavate meetmete eesmärki piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev seitsmes raamprogramm nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(35)

Kuna liikmesriigid ei suuda teadmistepõhise Euroopa ühiskonna ja majanduse rajamiseks asutamislepingu artikli 163 kohaselt võetavate meetmete eesmärki piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev seitsmes raamprogramm nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Seitsmenda raamprogrammi vastuvõtmine

Käesolevaga võetakse vastu ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogramm (edaspidi “seitsmes raamprogramm”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eesmärgid ja tegevused

1)   Seitsmenda raamprogrammiga toetatakse taanetes i kuni iv sätestatud tegevusi. Kõnealuste tegevuste eesmärgid ja põhisuunad on kindlaks määratud I lisas.

| i) | Koostöö: riikidevahelise koostöö raames läbiviidavate erinevate teadusuuringute toetamine järgmistes teemavaldkondades:






  a) | tervis; |
| --- | --- | --- |

i)

Koostöö: riikidevahelise koostöö raames läbiviidavate erinevate teadusuuringute toetamine järgmistes teemavaldkondades:

a)

tervis;

| b) | toit, põllumajandus ja biotehnoloogia; |
| --- | --- |

b)

toit, põllumajandus ja biotehnoloogia;

| c) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad; |
| --- | --- |

c)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad;

| d) | nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; |
| --- | --- |

d)

nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

| e) | energeetika; |
| --- | --- |

e)

energeetika;

| f) | keskkond (sealhulgas kliimamuutused); |
| --- | --- |

f)

keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

| g) | transport (sealhulgas lennundus); |
| --- | --- |

g)

transport (sealhulgas lennundus);

| h) | sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; |
| --- | --- |

h)

sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

| i) | kosmos; |
| --- | --- |

i)

kosmos;

| j) | julgeolek. |
| --- | --- |

j)

julgeolek.

| ii) | Ideed: teadlaste algatatud kõikide valdkondade teadusuuringute toetamine, mida teostavad Euroopa tasandil konkureerivad üksikud riiklikud või riikidevahelised töörühmad. |
| --- | --- |

ii)

Ideed: teadlaste algatatud kõikide valdkondade teadusuuringute toetamine, mida teostavad Euroopa tasandil konkureerivad üksikud riiklikud või riikidevahelised töörühmad.

| iii) | Inimesed: Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse inimpotentsiaali kvantitatiivne ja kvalitatiivne tugevdamine ning mobiilsuse edendamine. |
| --- | --- |

iii)

Inimesed: Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse inimpotentsiaali kvantitatiivne ja kvalitatiivne tugevdamine ning mobiilsuse edendamine.

| iv) | Võimekus: Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni alase võimekuse põhiaspektide (nagu teadustöö infrastruktuur) toetamine; piirkondlikud teaduspõhised klastrid; ühenduse lähenemis- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täieliku potentsiaali arendamine; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) (10) huvides läbiviidavad teadusuuringud; “teadus ühiskonnas” teemad; poliitikate kooskõlastatud väljatöötamise toetamine; rahvusvahelise koostööga seotud horisontaalsed tegevused. |
| --- | --- |

iv)

Võimekus: Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni alase võimekuse põhiaspektide (nagu teadustöö infrastruktuur) toetamine; piirkondlikud teaduspõhised klastrid; ühenduse lähenemis- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täieliku potentsiaali arendamine; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) (10) huvides läbiviidavad teadusuuringud; “teadus ühiskonnas” teemad; poliitikate kooskõlastatud väljatöötamise toetamine; rahvusvahelise koostööga seotud horisontaalsed tegevused.

2.   Lisaks toetatakse seitsmenda raamprogrammiga Teadusuuringute Ühiskeskuse võetavaid otseseid teaduslikke ja tehnoloogilisi meetmeid väljaspool tuumaenergeetika valdkonda, nagu on kindlaks määratud I lisas.

Artikkel 3

Eriprogrammid

Seitsmendat raamprogrammi viiakse ellu eriprogrammide kaudu. Kõnealustes programmides määratakse kindlaks täpsed eesmärgid ja üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 4

Maksimaalne kogusumma ja iga programmi jaoks eraldatud summa

1.   Ühenduse finantsosaluse maksimaalne kogusumma seitsmenda raamprogrammi kohta on 50 521 miljonit eurot (11). Kõnealune summa jaotatakse artikli 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tegevuste ja meetmete vahel järgmiselt (miljonites eurodes):

| Koostöö | 32 365 |
| --- | --- |
| Ideed | 7 460 |
| Inimesed | 4 728 |
| Võimekus | 4 217 |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda | 1 751 |

Koostöö

32 365

Ideed

7 460

Inimesed

4 728

Võimekus

4 217

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda

1 751

2.   Kogusumma jaotus lõikes 1 nimetatud tegevuste teemavaldkondade vahel on esitatud II lisas.

3.   Ühenduse finantsosalust käesolevas raamprogrammis käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad määratakse kindlaks III lisas.

Artikkel 5

Ühenduse finantshuvide kaitse

Käesoleva otsuse kohaselt rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse ühenduse õiguse sätete rikkumise suhtes, sh programmi alusel kehtestatud lepingulise kohustuse täitmata jätmise suhtes, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegevusetusest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda liidu hallatavat eelarvet, määrust (Euratom, EÜ) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96.

Artikkel 6

Eetika põhimõtted

1.   Kõikide seitsmenda raamprogrammi kohaste teadusuuringute läbiviimisel järgitakse eetika põhialuseid.

2.   Kõnealuse raamprogrammi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringute valdkondi:

| — | inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine; |
| --- | --- |

—

inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine;

| — | inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta (12); |
| --- | --- |

—

inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta (12);

| — | teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil. |
| --- | --- |

—

teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

3.   Raamprogrammi raames võib teadustöö sisust ja asjaomas(t)e liikmesriigi/liikmesriikide õigusraamistikust olenevalt rahastada nii täiskasvanud inimese kui ka embrüonaalsete tüvirakkude alaseid teadusuuringuid.

Taotlused inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute rahastamiseks sisaldavad teavet selle kohta, kuidas liikmesriigi pädevad ametiasutused on korraldanud litsentsimise ja kontrollimeetmed, ning antava eetilise heakskiidu üksikasju.

Inimese embrüonaalsete tüvirakkude eraldamisega tegelevad institutsioonid, organisatsioonid ja teadlased alluvad rangele litsentsimisele ja kontrollile, mis on kooskõlas asjaomase liikmesriigi/asjaomaste liikmesriikide õigusraamistikuga.

4.   Lõikes 2 nimetatud uurimisvaldkonnad vaadatakse teaduse arengu valguses üle käesoleva programmi teise etapi ajal (2010–2013).

Artikkel 7

Järelevalve, hindamine ja uuesti läbivaatamine

1.   Komisjon teostab seitsmenda raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise üle pidevat ja süstemaatilist järelevalvet ning avaldab ja levitab korrapäraselt nimetatud järelevalve tulemusi.

2.   Komisjon annab välisekspertide abiga hiljemalt 2010. aastaks raamprogrammi ja selle eriprogrammide kohta tõenditel põhineva vahehinnangu, tuginedes kuuenda raamprogrammi järelhindamisele. Nimetatud hinnang hõlmab käimasolevate teadusuuringute kvaliteeti, sealhulgas rakendamise ja juhtimise kvaliteeti, ning edusamme seatud eesmärkide saavutamisel.

Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkuste ning vajaduse korral käesoleva raamprogrammi kohandamist käsitlevate ettepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Vahehinnangule eelneb eduaruanne, mis esitatakse niipea kui saadaval on piisavalt palju teavet ning milles esitatakse esialgsed järeldused seitsmenda raamprogrammi raames algatatud uute meetmete tõhususe ja lihtsustamise osas tehtud jõupingutuste kohta.

3.   Komisjon tellib kaks aastat pärast käesoleva raamprogrammi lõpuleviimist sõltumatutelt välisekspertidelt hinnangu selle põhjenduste, rakendamise ja tulemuste kohta.

Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Brüssel, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 65, 17.3.2006, lk 9.

1

(2)  ELT C 115, 16.5.2006, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 25. september 2006 ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

(4)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 259.

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

6

(7)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

7

(8)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

9

(10)  Seitsmendas raamprogrammis mõeldakse VKEde all igal pool ka mikroettevõtteid.

10

(11)  Märkus: kõik arvnäitajad on esitatud jooksevhindades, kajastades institutsioonidevahelist kokkulepet (IIA) finantsraamistiku (2007–2013) kohta. Vastavalt sellele vastab IIAs seitsmenda raamprogrammi summa 48 081 milj. eurot 2004. aasta hindades praeguste hindade alusel 54 582 milj. eurole ajavahemikuks 2007–2013, millest 50 521 milj. eurot on eraldatud seitsmendale raamprogrammile (EÜ) 2007.–2013. aastaks, 2 751 milj. eurot eraldatud seitsmendale raamprogrammile (Euratom) 2007.–2011. aastaks ja soovituslikult 1 310 milj. eurot on eraldatud Euratomi programmile 2012.–2013. aastaks.

11

(12)  Sugunäärmete vähi raviga seotud teadusuuringuid võib rahastada.

12

---

I LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMAVALDKONDADE JA TEGEVUSTE PÕHISUUNAD

Seitsmenda raamprogrammi läbiviimisel püütakse saavutada asutamislepingu artiklis 163 kirjeldatud üldeesmärke, et suurendada tööstuse konkurentsivõimet ja täita teiste ühenduse poliitikavaldkondade teadusuuringute alaseid vajadusi, aidates seeläbi kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmistepõhise ühiskonna loomisele ning riigi ja piirkonna tasandi tegevuste vastastikusele täiendavusele. Teadus- ja tehnoloogiauuringute, arendus- ja tutvustamistegevuse tipptaset edendatakse järgmise nelja programmiga: koostöö, ideed, inimesed ja võimekus.

I.   Koostöö

Käesolevas seitsmenda raamprogrammi osas toetatakse mitmel viisil riikidevahelist koostööd kogu liidus ja väljaspool liitu ning tehakse seda mitmetes teemavaldkondades, mis vastavad peamistele teadmiste ja tehnoloogia valdkondadele, kus tuleks kõrgeima kvaliteediga teadusuuringuid toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna- ja tööstusalaseid probleeme. Suurem osa neist jõupingutustest on suunatud tööstuse konkurentsivõime suurendamisele ning teadusuuringute kava kajastab kasutajate vajadusi kogu Euroopas.

Üldeesmärk on aidata kaasa säästvale arengule.

Programmi “Koostöö” kümme kindlaksmääratud teemavaldkonda on järgmised:

| 1) | tervis; |
| --- | --- |

1)

tervis;

| 2) | toit, põllumajandus ja biotehnoloogia; |
| --- | --- |

2)

toit, põllumajandus ja biotehnoloogia;

| 3) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad; |
| --- | --- |

3)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad;

| 4) | nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; |
| --- | --- |

4)

nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

| 5) | energeetika; |
| --- | --- |

5)

energeetika;

| 6) | keskkond (sealhulgas kliimamuutused); |
| --- | --- |

6)

keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

| 7) | transport (sealhulgas lennundus); |
| --- | --- |

7)

transport (sealhulgas lennundus);

| 8) | sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; |
| --- | --- |

8)

sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

| 9) | kosmos; |
| --- | --- |

9)

kosmos;

| 10) | julgeolek. |
| --- | --- |

10)

julgeolek.

Need teemavaldkonnad on kindlaks määratud üldjoontes, suhteliselt kõrgel tasemel, nii et neid on võimalik kohandada seitsmenda raamprogrammi kehtivusaja jooksul tekkida võivatele muutuvatele vajadustele ja võimalustele. Iga teema puhul on kindlaks määratud rida tegevusi, mis näitavad ära ühenduse toetuse kavandatavad põhisuunad. Need tegevused on kindlaks määratud vastavalt ühenduse eesmärkide saavutamisse tehtavale panusele, kaasa arvatud üleminek teadmistepõhisesse ühiskonda, asjakohane Euroopa teadusuuringute potentsiaal ja ühenduse tasandil võetavate sekkumismeetmete lisandväärtus nende teemade puhul.

Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada erinevate teemavaldkondade vaheline tõhus koordineerimine, ja mitut teemavaldkonda läbivatele prioriteetsetele teadusvaldkondadele, nagu näiteks metsandusalased teadusuuringud, kultuuripärand, mereteadused ja -tehnoloogia.

Multidistsiplinaarsust soodustatakse mitut teemavaldkonda läbivate ühiste lähenemisviisidega, mis on seotud enam kui ühte teemat käsitlevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega, ning sel puhul kasutatakse olulise koostöövormina ühiseid projektikonkursse.

Eelkõige tööstuse seisukohalt oluliste teemade puhul on muude allikate kõrval võetud aluseks selliste erinevate Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö, mis on loodud valdkondades, kus Euroopa konkurentsivõime, majanduskasv ja heaolu sõltuvad keskmise tähtajaga kuni pikaajalises perspektiivis olulistest teadusuuringutest ja tehnoloogiaarendusest. Euroopa tehnoloogiaplatvormid koondavad tööstuse juhtimisel sidusrühmasid, et määrata kindlaks strateegiline teadusuuringute kava ja seda rakendada. Käesolev raamprogramm aitab kaasa nende strateegiliste teadusuuringute kavade elluviimisele aladel, mis annavad tõelist Euroopa lisandväärtust. Euroopa tehnoloogiaplatvormid võivad mängida rolli, et hõlbustada ja korraldada tööstuse, sealhulgas VKEde osalemist nende konkreetse valdkonnaga seotud teadusprojektides, sealhulgas raamprogrammi kohaselt rahastamiskõlblikes projektides.

Kümme teemavaldkonda hõlmavad ka teadusuuringuid, mis on vajalikud ühenduse poliitika kujundamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks sellistes valdkondades nagu tervis, ohutus, tarbijakaitse, energeetika, keskkond, arenguabi, kalandus, merendus, põllumajandus, loomade heaolu, transport, haridus ja koolitus, tööhõive, sotsiaalküsimused, ühtekuuluvus ning vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala loomine, samuti normide määramisele eelnevad ja samaaegsed teadusuuringud, mis on seotud standardite koostalitusvõime ja kvaliteedi ning nende rakendamise parandamisega.

Lisaks nimetatud tegevustele käsitletakse iga teemavaldkonna raames avatult ja paindlikult kahte liiki võimalusi:

| — | tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad: toetatakse teadusuuringuid, mille eesmärgiks on konkreetses valdkonnas ja/või koostoimes teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega teha kindlaks või uurida põhjalikumalt uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi; selleks antakse eritoetust spontaansetele uurimisettepanekutele ja kasutatakse muuhulgas ühiseid projektikonkursse; toetatakse uudseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsitakse uusi võimalusi teadusprogrammide jaoks, eelkõige nende jaoks, mis võivad kaasa tuua märkimisväärseid teaduslikke läbimurdeid; tagatakse piisav kooskõlastamine ideede programmi raames toimuvate tegevustega, et vältida kattumist ja tagada rahastamise optimaalne kasutamine; |
| --- | --- |

—

tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad: toetatakse teadusuuringuid, mille eesmärgiks on konkreetses valdkonnas ja/või koostoimes teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega teha kindlaks või uurida põhjalikumalt uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi; selleks antakse eritoetust spontaansetele uurimisettepanekutele ja kasutatakse muuhulgas ühiseid projektikonkursse; toetatakse uudseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsitakse uusi võimalusi teadusprogrammide jaoks, eelkõige nende jaoks, mis võivad kaasa tuua märkimisväärseid teaduslikke läbimurdeid; tagatakse piisav kooskõlastamine ideede programmi raames toimuvate tegevustega, et vältida kattumist ja tagada rahastamise optimaalne kasutamine;

| — | ettenägematud poliitilised vajadused: paindlik reageerimine raamprogrammi käigus ilmnevatele uutele poliitilistele vajadustele, nagu näiteks ettenägematud arengutendentsid või kiiret reageerimist eeldavad sündmused (nt uued epideemiad, esilekerkivad probleemid seoses toidu ohutuse või loodusõnnetustega). |
| --- | --- |

—

ettenägematud poliitilised vajadused: paindlik reageerimine raamprogrammi käigus ilmnevatele uutele poliitilistele vajadustele, nagu näiteks ettenägematud arengutendentsid või kiiret reageerimist eeldavad sündmused (nt uued epideemiad, esilekerkivad probleemid seoses toidu ohutuse või loodusõnnetustega).

Teadmiste levitamine ja edasiandmine on Euroopa teadusuuringute olulisimaks lisandväärtuseks ning võetakse meetmeid teadusuuringute tulemuste kasutamise suurendamiseks tööstuse, poliitikakujundajate ja ühiskonna poolt. Teadmiste levitamist käsitletakse kõikide teemavaldkondade lahutamatu osana (julgeoleku teemavaldkonna osas kehtivad tegevuste konfidentsiaalsuse tõttu asjakohased piirangud) ning seda toetatakse koostöövõrgustikega seotud algatuste, seminaride ja ürituste rahastamise, välisekspertide abi ning teabe- ja elektrooniliste teenuste, eelkõige CORDISe kaudu.

Tagatakse vastastikune täiendavus ja sünergia käesoleva programmi ja ühenduse muude programmide vahel. Innovatsiooni toetavaid meetmeid võetakse konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi alusel.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada VKEde (1) (eelkõige teadmistemahuka ettevõtlusega tegelevate VKEde) piisav osalus riikidevahelises koostöös. Programmi “Koostöö” osa kohaselt võetakse iga teemavaldkonna kohta väljatöötatava strateegia raames konkreetseid meetmeid, sealhulgas VKEde osalust hõlbustavaid toetusmeetmeid. Nimetatud strateegiatega kaasneb kehtestatud eesmärkide täitmise kvantitatiivne ja kvalitatiivne jälgimine. Eesmärgiks on võimaldada vähemalt 15 % programmi “Koostöö” osa raames saadaolevate rahaliste vahendite eraldamine VKEdele.

Toetust antakse ka algatustele, mille eesmärk on alustada teadusküsimusi ja teadusuuringute tulemusi käsitlevat ja võimalikult laia avalikkust kaasavat arutelu väljaspool teadusringkondi, ning teadusalase suhtlemise ja hariduse valdkonnas tehtavatele algatustele, kaasates sealhulgas vajadusel kodanikuorganisatsioone või selliste organisatsioonide võrgustikke. Teadusuuringute igas valdkonnas käsitletakse soolise mõõtme ja soolise võrdõiguslikkuse integreerimise küsimusi.

Euroopa teadusuuringute konkurentsivõime suurendamine eeldab kogu Euroopa teadusruumi potentsiaali täielikku vabastamist. Teaduslikke, tipptaseme saavutamisele suunatud projekte tuleks juhtida optimaalsuse põhimõttel, pöörates erilist tähelepanu ressursside kasutamisele.

Kõikide teemavaldkondade raames toetatakse riikidevahelist koostööd järgmiste vahenditega:

| — | koostöö teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

—

koostöö teadusuuringute valdkonnas;

| — | ühised tehnoloogiaalgatused; |
| --- | --- |

—

ühised tehnoloogiaalgatused;

| — | ühenduse poolt mittehallatavate teadusuuringute programmide kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

ühenduse poolt mittehallatavate teadusuuringute programmide kooskõlastamine;

| — | rahvusvaheline koostöö. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline koostöö.

Koostöö teadusuuringute valdkonnas

Koostöö teadusuuringute valdkonnas on ühenduse poolse teadusuuringute rahastamise suurimaks ja olulisimaks objektiks. Eesmärk on teha kindlaks teadmiste edendamise põhivaldkondade parimad teadusprojektid ja võrgustikud, mis pakuvad huvi Euroopa ja kogu maailma teadlastele ning Euroopast ja väljastpoolt seda lähtuvatele investeeringutele.

Seda on võimalik saavutada, toetades koostööd teadusuuringute valdkonnas mitme rahastamiskava raames: koostööprojektid, tippkeskuste võrgustikud, kooskõlastamis- ja toetusmeetmed (vt III lisa).

Ühised tehnoloogiaalgatused

Väga piiratud arvul juhtudel võivad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärgid ning seonduvate ressursside mastaabid õigustada pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerluste loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis. Need algatused, mis on peamiselt Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö tulemuseks ja hõlmavad üht või väikest hulka nende valdkonna aspektidest, ühendavad erasektori investeeringuid ning siseriikliku ja Euroopa avaliku sektori finantseeringuid, hõlmates seitsmenda raamprogrammi raames antud toetusi ja Euroopa Investeerimispanga poolseid laene ja tagatavat rahastamist. Iga ühise tehnoloogiaalgatuse kohta tehakse eraldi otsus, tehes seda kas asutamislepingu artikli 171 alusel (see võib hõlmata ka ühisettevõtte loomist) või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel kooskõlas asutamislepingu artikli 166 lõikega 3.

Võimalikud ühised tehnoloogiaalgatused tuvastatakse avatult ja läbipaistvalt ning lähtudes hinnangust, mille aluseks on terve rida kriteeriume:

| — | suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil; |
| --- | --- |

—

suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil;

| — | mõju tööstuse konkurentsivõimele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

—

mõju tööstuse konkurentsivõimele ja majanduskasvule;

| — | Euroopa tasandil võetavate meetmete lisandväärtus; |
| --- | --- |

—

Euroopa tasandil võetavate meetmete lisandväärtus;

| — | taotletava eesmärgi ja väljundite määratluse tase ja selgus; |
| --- | --- |

—

taotletava eesmärgi ja väljundite määratluse tase ja selgus;

| — | tööstussektori rahalise ja materiaalse panuse osakaal; |
| --- | --- |

—

tööstussektori rahalise ja materiaalse panuse osakaal;

| — | ulatuslikumate poliitikaeesmärkide saavutamiseks antav panus, sealhulgas ühiskonnakasulikkus; |
| --- | --- |

—

ulatuslikumate poliitikaeesmärkide saavutamiseks antav panus, sealhulgas ühiskonnakasulikkus;

| — | võime saada lisatoetust riigilt ning võimendada kas kohe või tulevikus tööstussektoripoolset rahastamist. |
| --- | --- |

—

võime saada lisatoetust riigilt ning võimendada kas kohe või tulevikus tööstussektoripoolset rahastamist.

Ühiste tehnoloogiaalgatuste laad tuleb selgelt kindaks määrata, eelkõige seoses järgmiste küsimustega:

| — | rahalised kohustused; |
| --- | --- |

—

rahalised kohustused;

| — | osalejate kohustuste kestus; |
| --- | --- |

—

osalejate kohustuste kestus;

| — | lepingu sõlmimise ja lõpetamise eeskirjad; |
| --- | --- |

—

lepingu sõlmimise ja lõpetamise eeskirjad;

| — | intellektuaalomandi õigused. |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi õigused.

Võttes arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste erilist ulatust ja keerukust, tehakse suuri jõupingutusi, et tagada nende läbipaistev toimimine ning raamprogrammi tipptaseme ja konkurentsi põhimõtete järgimine ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu eraldatavate ühenduse rahaliste vahendite mis tahes jaotamisel.

Erilist tähelepanu pööratakse samasse valdkonda kuuluvate ühiste tehnoloogiaalgatuste ning programmide ja projektide (2) vahelisele üldisele sidususele ja kooskõlastatusele (austades samas nende kehtivaid rakendusmenetlusi) ning selle tagamisele, et projektides osalemine on avatud paljudele erinevatele osalejatele kogu Euroopas, eelkõige VKEdele.

Ühenduse poolt mittehallatavate teadusuuringute programmide kooskõlastamine

Selles valdkonnas võetavad meetmed tuginevad kahele põhilisele vahendile: ERA-NET-skeemid ja ühenduse osalemine ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusuuringute programmides (asutamislepingu artikli 169 alusel). Meetmed võivad hõlmata valdkondi, mis ei ole otseselt seotud kõnealuse kümne teemavaldkonnaga, kui neil on piisav Euroopa lisandväärtus. Meetmeid kasutatakse ka seitsmenda raamprogrammi ja selliste valitsustevaheliste struktuuride nagu EUREKA ja COST raames toimunud tegevuste vahelise täiendavuse ja sünergia edendamiseks. (3)

ERA-NET-skeem arendab ja tugevdab riiklike ja piirkondlike teadusuuringute kooskõlastamist:

| — | luues avalikke uurimisprogramme rakendavatele osalejatele raamistiku, et tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist. See hõlmab toetust uutele ERA-NET-skeemidele, samuti olemasolevate ERA-NET-skeemide ulatuse laiendamisele ja süvendamisele, näiteks muutes nende partnerluse ulatuslikumaks ning avades vastastikku nende programme. Asjakohastel puhkudel võib ERA-NET-skeeme võib kasutada programmide kooskõlastamiseks Euroopa piirkondade ja liikmesriikide vahel, et võimaldada nende koostööd laiaulatuslike algatuste osas. |
| --- | --- |

—

luues avalikke uurimisprogramme rakendavatele osalejatele raamistiku, et tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist. See hõlmab toetust uutele ERA-NET-skeemidele, samuti olemasolevate ERA-NET-skeemide ulatuse laiendamisele ja süvendamisele, näiteks muutes nende partnerluse ulatuslikumaks ning avades vastastikku nende programme. Asjakohastel puhkudel võib ERA-NET-skeeme võib kasutada programmide kooskõlastamiseks Euroopa piirkondade ja liikmesriikide vahel, et võimaldada nende koostööd laiaulatuslike algatuste osas.

| — | pakkudes piiratud juhtudel täiendavat ühenduse rahalist toetust osalejatele, kes korraldavad ressursside koondamist vastavate riiklike ja piirkondlike programmide vaheliste (“ERA-NET PLUS”) ühiste projektikonkursside jaoks. |
| --- | --- |

—

pakkudes piiratud juhtudel täiendavat ühenduse rahalist toetust osalejatele, kes korraldavad ressursside koondamist vastavate riiklike ja piirkondlike programmide vaheliste (“ERA-NET PLUS”) ühiste projektikonkursside jaoks.

Ühenduse osalus teadusuuringute programmides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel, on eriti oluline ulatusliku Euroopa koostöö jaoks ühiste vajaduste ja/või huvidega liikmesriikide vahelisel “muutuva geomeetria” skaalal. Sellised artikli 169 kohased algatused võidakse käivitada täpselt määratletud juhtudel valdkondades, mis määratakse kindlaks tihedas koostöös liikmesriikidega (sealhulgas on võimalik ka koostöö valitsustevaheliste programmidega) mitmete kriteeriumide alusel:

| — | olulisus ühenduse eesmärkide suhtes; |
| --- | --- |

—

olulisus ühenduse eesmärkide suhtes;

| — | taotletava eesmärgi selge kindlaksmääramine ja selle asjakohasus raamprogrammi eesmärkide suhtes; |
| --- | --- |

—

taotletava eesmärgi selge kindlaksmääramine ja selle asjakohasus raamprogrammi eesmärkide suhtes;

| — | eelnev baas (olemasolevad või kavandatavad teadusuuringute programmid); |
| --- | --- |

—

eelnev baas (olemasolevad või kavandatavad teadusuuringute programmid);

| — | Euroopa lisandväärtus; |
| --- | --- |

—

Euroopa lisandväärtus;

| — | hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass, hõlmatud programmide tegevuste sarnasus; |
| --- | --- |

—

hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass, hõlmatud programmide tegevuste sarnasus;

| — | artikli 169 vastavus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendi kriteeriumile. |
| --- | --- |

—

artikli 169 vastavus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendi kriteeriumile.

Rahvusvaheline koostöö

Seitsmenda raamprogrammi käesoleva osa raames võetavad Euroopa lisandväärtusega ja vastastikku huvipakkuvad rahvusvahelise koostöö meetmed tähendavad järgmist:

| — | meetmed kolmandate riikide teadlaste ja teadusasutuste tõhustatud osalemiseks teemavaldkondades (julgeoleku teemavaldkonna osas kehtivad tegevuste konfidentsiaalsuse tõttu asjakohased piirangud) ning teadlaste ergutamine seda võimalust ära kasutama; |
| --- | --- |

—

meetmed kolmandate riikide teadlaste ja teadusasutuste tõhustatud osalemiseks teemavaldkondades (julgeoleku teemavaldkonna osas kehtivad tegevuste konfidentsiaalsuse tõttu asjakohased piirangud) ning teadlaste ergutamine seda võimalust ära kasutama;

| — | kolmandatele riikidele mõeldud koostööalased erimeetmed igas teemavaldkonnas, mille osas on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel, mis valitakse välja nende teadusliku ja tehnoloogilise taseme ja asjaomaste kolmandate riikide vajaduste alusel. Olles tihedalt seotud kahepoolsete koostöölepingute või mitmepoolse aruteluga ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel, kujutavad kõnealused meetmed endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed on eelkõige järgmised: meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide teadusuuringute võimekust; koostööga seotud tegevused, mis on suunatud arengu- ja reformijärgus maadele ning keskendub nende konkreetsetele vajadustele sellistes valdkondades nagu tervis, põllumajandus, kalandus ja keskkond ning mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes. |
| --- | --- |

—

kolmandatele riikidele mõeldud koostööalased erimeetmed igas teemavaldkonnas, mille osas on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel, mis valitakse välja nende teadusliku ja tehnoloogilise taseme ja asjaomaste kolmandate riikide vajaduste alusel. Olles tihedalt seotud kahepoolsete koostöölepingute või mitmepoolse aruteluga ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel, kujutavad kõnealused meetmed endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed on eelkõige järgmised: meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide teadusuuringute võimekust; koostööga seotud tegevused, mis on suunatud arengu- ja reformijärgus maadele ning keskendub nende konkreetsetele vajadustele sellistes valdkondades nagu tervis, põllumajandus, kalandus ja keskkond ning mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes.

Käesolev raamprogrammi osa hõlmab rahvusvahelisi koostöömeetmeid igas teemavaldkonnas ja valdkondade vahel. Kõnealuseid meetmeid rakendatakse kooskõlas raamprogrammi osades “Inimesed” ja “Võimekus” käsitletud meetmetega. Selle tegevuse aluseks on raamprogrammi raames tehtava rahvusvahelise koostöö üldstrateegia.

TEEMAVALDKONNAD

1.   Tervis

Eesmärk

Parandada Euroopa kodanike tervist ning suurendada tervisega seotud Euroopa tööstusharude ja ettevõtete konkurentsivõimet ning innovatsioonialast võimekust pöörates samas tähelepanu ülemaailmsetele terviseküsimustele, sealhulgas puhkevatele epideemiatele. Erilist tähelepanu pööratakse uurimistulemuste ülekantavusele (alusuuringute ülekanne kliiniliste rakenduste valdkonda, sealhulgas katsetulemuste teaduslik valideerimine), uute raviviiside arendamisele ja valideerimisele, haiguste ennetamise ja tervise edendamise (sealhulgas tervena vananemise edendamise) meetoditele, diagnostikavahenditele ja meditsiinitehnoloogiale, samuti jätkusuutlikule ja tõhusale tervishoiusüsteemile.

Lähtealused

Inimese genoomi järjestuse määramine ja viimased edusammud postgenoomikas on toonud põhjaliku pöörde inimese tervist ja haigusi käsitlevatesse teadusuuringutesse. Suurte andmekoguste integreerimiseks, bioloogiliste alusprotsesside mõistmiseks ja tervisega seotud biotööstuse jaoks võtmetähtsusega tehnoloogia väljaarendamiseks on vaja koondada teatud kriitiline mass erinevaid ekspertteadmisi ja vahendeid, mis ei ole ühe riigi tasandil võimalik, et arendada teadmisi ja võimekust sekkumiseks.

Ülekantavates terviseuuringutes (mis on vajalikud tagamaks, et biomeditsiinilised uuringud annavad praktilist kasu ja parandavad elukvaliteeti) märkimisväärsete edusammude tegemiseks on vaja ka valdkondadevahelisi ja üleeuroopalisi lähenemisviise, kaasates eri sidusrühmasid. Selliste lähenemisviiside abil saab Euroopa aidata tõhusamalt kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele ülemaailmselt oluliste haigustega võitlemisel.

Paljude haigustega (nt vähkkasvaja, südame-veresoonkonna ja nakkushaigused, vaimu- ja neuroloogilised haigused, eelkõige sellised vananemisega seotud haigused nagu Alzheimeri ja Parkinsoni tõbi) seotud kliinilised uuringud põhinevad mitmes keskuses teostatud rahvusvahelistel uuringutel, et leida lühikese aja jooksul nõutav arv patsiente.

Epidemioloogilised teadusuuringud peavad märkimisväärsete järelduste tegemiseks hõlmama erinevaid populatsioone ja rahvusvahelisi võrgustikke. Harvaesinevate tervisehäirete uudse diagnostika ja ravi väljatöötamiseks ja harvaesinevate tervisehäirete osas epidemioloogilisteks teadusuuringute teostamiseks on samuti vaja mitme riigi osalust, et suurendada iga uuringu puhul patsientide arvu. Lisaks saab Euroopa tasandil tehtud tervisepoliitikaga seotud uuringute alusel võrrelda mudeleid, süsteeme, andmeid ning riiklikes andmebaasides ja biopankades hoitavaid patsiente käsitlevaid materjale.

ELis läbiviidavad põhjalikud biomeditsiinilised teadusuuringud aitavad tugevdada Euroopa tervishoiualase biotehnoloogia-, meditsiinitehnoloogia- ja farmaatsiatööstuse konkurentsivõimet. ELi koostöö arengumaadega võimaldab neil riikidel tugevdada teadusuuringute võimekust. ELil on samuti täita aktiivne roll ka sellise keskkonna loomisel, mis soodustab tervisega seotud avalikke huve edendavat innovatsiooni avalikus ja farmaatsiasektoris, eelkõige kliiniliste uuringute valdkonnas maksimaalse edu saavutamist. Teadusuuringutele keskendunud VKEd on tervishoiualase biotehnoloogia- ja meditsiinitehnoloogiatööstuse peamised majanduslikud liikumapanevad jõud. Kuigi Euroopas on praegu rohkem biotehnoloogiaettevõtteid kui USAs, on suurem osa neist siiski väikesed ja konkurentidest napima kogemusega. Nende arengut soodustavad avaliku ja erasektori teadusuuringutealased jõupingutused ELi tasandil. ELi teadusuuringud aitavad kaasa uute normide ja standardite väljatöötamisele, et luua uute meditsiinitehnoloogiate (nt taastav meditsiin) jaoks asjakohane õigusraamistik. Tagada tuleb Euroopa ülemaailmne juhtpositsioon teadusuuringutes ja innovatsioonis alternatiivsete katsestrateegiate, eriti loomi mittekasutavate meetodite valdkonnas.

Poliitiliste nõuete jaoks vajalikke teadusuuringuid hõlmavad tegevused on nimetatud allpool. Kõikides tegevustes pööratakse erilist tähelepanu strateegilistele küsimustele, laste tervisele, vananeva elanikkonna tervisele. Vajaduse korral toetatakse pikaajalisi teadustööde selliseid kavasid, mis on kehtestatud Euroopa tehnoloogiaplatvormidega (nt innovatiivse meditsiini tehnoloogiaplatvormiga). Uutele poliitilistele vajadustele reageerimiseks võidakse toetada lisameetmeid näiteks tervisepoliitika ning töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas.

Eetikaküsimusi ning juriidilisi ja sotsiaalmajanduslikke küsimusi võetakse arvesse kõikide järgnevate tegevuste raames.

Tegevused

| — | Biotehnoloogia, üldised vahendid ja inimese tervise jaoks vajalik meditsiinitehnoloogia






  — | Kõrge efektiivsusega teadusuuringud: katalüüsida edusamme fundamentaalses genoomikas (genoomsetes ja postgenoomsetes uuringutes) ja biomeditsiinilistes teadusuuringutes, tõhustades andmete kogumist, standardimist, säilimist ja analüüsimist. |
| --- | --- | --- |

—

Biotehnoloogia, üldised vahendid ja inimese tervise jaoks vajalik meditsiinitehnoloogia

—

Kõrge efektiivsusega teadusuuringud: katalüüsida edusamme fundamentaalses genoomikas (genoomsetes ja postgenoomsetes uuringutes) ja biomeditsiinilistes teadusuuringutes, tõhustades andmete kogumist, standardimist, säilimist ja analüüsimist.

| — | Avastamine, diagnoosimine ja jälgimine: rõhuasetus on mitteinvasiivsetel või minimaalselt invasiivsetel lähenemisviisidel ja tehnoloogiatel nagu näiteks regeneratiivse meditsiini uued ennetusvahendid (nt molekulaarkuvamine ja -diagnostika). |
| --- | --- |

—

Avastamine, diagnoosimine ja jälgimine: rõhuasetus on mitteinvasiivsetel või minimaalselt invasiivsetel lähenemisviisidel ja tehnoloogiatel nagu näiteks regeneratiivse meditsiini uued ennetusvahendid (nt molekulaarkuvamine ja -diagnostika).

| — | Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine: bioloogiliste markerite, in vivo ja in vitro meetodite ja mudelite väljatöötamine ja valideerimine, kaasa arvatud simulatsioonid, farmakogenoomika, selektiiv- ja edastusmeetodid ning alternatiivid loomkatsetele. |
| --- | --- |

—

Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine: bioloogiliste markerite, in vivo ja in vitro meetodite ja mudelite väljatöötamine ja valideerimine, kaasa arvatud simulatsioonid, farmakogenoomika, selektiiv- ja edastusmeetodid ning alternatiivid loomkatsetele.

| — | Innovatiivsed raviviisid ja sekkumine: teaduskoostöö tugevdamine ja tagamine selliste efektiivsete raviviiside ja tehnoloogiate edasiarendamiseks, mida on võimalik rakendada paljude haiguste ja tervisehäirete puhul (nagu näiteks uued taastusravi võimalused). |
| --- | --- |

—

Innovatiivsed raviviisid ja sekkumine: teaduskoostöö tugevdamine ja tagamine selliste efektiivsete raviviiside ja tehnoloogiate edasiarendamiseks, mida on võimalik rakendada paljude haiguste ja tervisehäirete puhul (nagu näiteks uued taastusravi võimalused).

| — | Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt






  — | Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine — ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia (sealhulgas keeruliste süsteemide modelleerimine): suurte andmekoguste loomine ja analüüsimine, et mõista paremini olulisi bioloogilisi protsesse juhtivate tuhandete geenide ja geeniproduktide keerulisi võrgustikke kõikides organismides ja kõikidel organisatsiooni tasanditel. |
| --- | --- | --- |

—

Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt

—

Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine — ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia (sealhulgas keeruliste süsteemide modelleerimine): suurte andmekoguste loomine ja analüüsimine, et mõista paremini olulisi bioloogilisi protsesse juhtivate tuhandete geenide ja geeniproduktide keerulisi võrgustikke kõikides organismides ja kõikidel organisatsiooni tasanditel.

| — | Teadusuuringud, mis käsitlevad aju ning ajuga seonduvaid haigusi, inimeste arengut ja vananemist: normaalse vananemisprotsessi uurimine ning selle uurimine, kuidas geenid ja keskkond mõjutavad ajutegevust nii tavapärastes tingimustes kui ka ajuhaiguste ja vanusest tulenevate haiguste (nt dementsuse) korral. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringud, mis käsitlevad aju ning ajuga seonduvaid haigusi, inimeste arengut ja vananemist: normaalse vananemisprotsessi uurimine ning selle uurimine, kuidas geenid ja keskkond mõjutavad ajutegevust nii tavapärastes tingimustes kui ka ajuhaiguste ja vanusest tulenevate haiguste (nt dementsuse) korral.

| — | Nakkushaigusi käsitlevad translatiivsed teadusuuringud: ravimiresistentsuse ning HIVi/AIDSi, malaaria, tuberkuloosi ja C-hepatiidi ülemaailmse ohu ning võimalike uute epideemiate ja taas puhkeda võivate epideemiate (nt SARS ja väga patogeenne gripp) temaatikaga tegelemine. |
| --- | --- |

—

Nakkushaigusi käsitlevad translatiivsed teadusuuringud: ravimiresistentsuse ning HIVi/AIDSi, malaaria, tuberkuloosi ja C-hepatiidi ülemaailmse ohu ning võimalike uute epideemiate ja taas puhkeda võivate epideemiate (nt SARS ja väga patogeenne gripp) temaatikaga tegelemine.

| — | Translatiivsed teadusuuringud järgmiste raskemate haiguste korral — vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused, diabeet/ülekaalulisus; haruldased haigused; teised kroonilised haigused, sealhulgas reumaatilised haigused, artriit ning luu- ja lihaskonnahaigused: patsientidele suunatud strateegiate arendamine alates ennetamisest kuni diagnoosimiseni, pöörates eriti tähelepanu ravile, sealhulgas kliinilistele uuringutele. Arvestatakse palliatiivse meditsiini aspektidega. |
| --- | --- |

—

Translatiivsed teadusuuringud järgmiste raskemate haiguste korral — vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused, diabeet/ülekaalulisus; haruldased haigused; teised kroonilised haigused, sealhulgas reumaatilised haigused, artriit ning luu- ja lihaskonnahaigused: patsientidele suunatud strateegiate arendamine alates ennetamisest kuni diagnoosimiseni, pöörates eriti tähelepanu ravile, sealhulgas kliinilistele uuringutele. Arvestatakse palliatiivse meditsiini aspektidega.

| — | Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine






  — | Kliiniliste uurimistulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse: kliiniliste otsuste tegemiseks vajaliku teadmistebaasi loomine ja kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, eelkõige patsientide ohutuse ja ravimite parema kasutamise (sealhulgas ravimiohutuse ja teaduslikult testitud täiendavate ja alternatiivsete ravimitega) käsitlemine ning laste, naiste ja eakate inimeste eripäraga tegelemine. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine

—

Kliiniliste uurimistulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse: kliiniliste otsuste tegemiseks vajaliku teadmistebaasi loomine ja kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse, eelkõige patsientide ohutuse ja ravimite parema kasutamise (sealhulgas ravimiohutuse ja teaduslikult testitud täiendavate ja alternatiivsete ravimitega) käsitlemine ning laste, naiste ja eakate inimeste eripäraga tegelemine.

| — | Tervishoiusüsteemide, sealhulgas tervishoiu üleminekusüsteemide ja koduhoolduse strateegiate kvaliteet, tõhusus ja solidaarsus: tõhusate sekkumismeetmete ülekandmine juhtimisalastesse otsustesse, erinevate sekkumiste kulude, tõhususe ja kasu hindamine, sealhulgas patsientide ohutuse hindamine, piisavate inimressursside vajaduste ja tingimuste kindlaksmääramine, kvaliteetsele tervishoiule võrdset juurdepääsu (ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääsu) mõjutavate tegurite analüüsimine, kaasa arvatud elanikkonnas toimuvaid muutusi (nt vananemist, mobiilsust ja migratsiooni ning töökoha vahetust) käsitlevad analüüsid. |
| --- | --- |

—

Tervishoiusüsteemide, sealhulgas tervishoiu üleminekusüsteemide ja koduhoolduse strateegiate kvaliteet, tõhusus ja solidaarsus: tõhusate sekkumismeetmete ülekandmine juhtimisalastesse otsustesse, erinevate sekkumiste kulude, tõhususe ja kasu hindamine, sealhulgas patsientide ohutuse hindamine, piisavate inimressursside vajaduste ja tingimuste kindlaksmääramine, kvaliteetsele tervishoiule võrdset juurdepääsu (ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääsu) mõjutavate tegurite analüüsimine, kaasa arvatud elanikkonnas toimuvaid muutusi (nt vananemist, mobiilsust ja migratsiooni ning töökoha vahetust) käsitlevad analüüsid.

| — | Tõhus haiguste ennetamine ja ravimite parem kasutamine: rahvatervise alaste tõhusate sekkumismeetmete arendamine, et käsitleda tervist mõjutavaid üldisemaid tegureid (stress, toitumine, eluviisid või keskkonnategurid ning nende ja ravi vastastikune mõju); erinevates tervishoiuolukordades eduka sekkumistegevuse kindlakstegemine, et parandada retseptiravimite määramist ja nende kasutamist patsientide poolt (sealhulgas ravimiohutuse aspektid ja ravimite vastastikune mõju). |
| --- | --- |

—

Tõhus haiguste ennetamine ja ravimite parem kasutamine: rahvatervise alaste tõhusate sekkumismeetmete arendamine, et käsitleda tervist mõjutavaid üldisemaid tegureid (stress, toitumine, eluviisid või keskkonnategurid ning nende ja ravi vastastikune mõju); erinevates tervishoiuolukordades eduka sekkumistegevuse kindlakstegemine, et parandada retseptiravimite määramist ja nende kasutamist patsientide poolt (sealhulgas ravimiohutuse aspektid ja ravimite vastastikune mõju).

| — | Uute ravimeetodite ja uue ravitehnoloogia asjakohane kasutamine: ohutuse ja tõhususe osas pikaajalise hinnangu andmine ning uue meditsiinitehnoloogia (sealhulgas seadmete) ja täiustatud raviviiside laiaulatusliku kasutuse jälgimine, et tagada rahvatervise kaitse kõrge tase ja soodustada rahvatervise parandamist. |
| --- | --- |

—

Uute ravimeetodite ja uue ravitehnoloogia asjakohane kasutamine: ohutuse ja tõhususe osas pikaajalise hinnangu andmine ning uue meditsiinitehnoloogia (sealhulgas seadmete) ja täiustatud raviviiside laiaulatusliku kasutuse jälgimine, et tagada rahvatervise kaitse kõrge tase ja soodustada rahvatervise parandamist.

2.   Toit, põllumajandus ja biotehnoloogia

Eesmärk

Euroopa teadmistepõhise biomajanduse (4) loomine, ühendades teaduse, tööstuse ja muud sidusrühmad, et kasutada uusi ja kujunemisjärgus uurimisvõimalusi, mis käsitlevad sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke probleeme: kasvav nõudlus ohutuma, tervislikuma ja kvaliteetsema toidu ning taastuvate bioressursside säästlikuma kasutuse ja tootmise järele; episootiliste ja zoonootiliste haiguste ning toiduga seotud tervisehäirete suurenev oht; ohud põllumajandus-, akvakultuuri- ja kalandussektori tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele; ning suurenev nõudlus kvaliteetse toidu järele, võttes arvesse loomade heaolu ja maaeluga ning rannikuäärsete tingimustega seonduvat ning tarbijate spetsiifiliste toitumisvajaduste täitmist.

Lähtealused

Bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja loomad) säästva majandamise, tootmise ja kasutamise innovatsiooni ja teadmiste edendamine loob aluse uutele, säästvatele, ohututele, ökoloogiliselt tõhusatele ja konkurentsivõimelistele põllumajandus-, kalandus-, sööda-, toidu-, tervise-, metsandus- ja muude seonduvate tööstuste toodetele. Euroopa bioteaduste ja biotehnoloogia strateegia (5) kohaselt aitab see suurendada Euroopa põllumajanduse, biotehnoloogia ning seemne- ja toidutootjate, eelkõige kõrgtehnoloogiliste VKEde konkurentsivõimet, parandades samal ajal sotsiaalset heaolu.

Toidu ohutust ja loomade toiduahelat, toitumisega seotud haigusi, toiduvalikut ning toidu ja toitumise mõju tervisele käsitlevad teadusuuringud aitavad võidelda toiduga seotud tervisehäiretega (nt ülekaalulisus, allergia) ja nakkushaigustega (nt transmissiivne spongioosne entsefalopaatia, linnugripp), aidates inimeste, loomade ja taimede tervise ning tarbijakaitse valdkonnas kaasa olemasolevate põhimõtete ja eeskirjade rakendamisele ning tulevaste põhimõtete ja eeskirjade sõnastamisele.

Nimetatud valdkondades on Euroopa tööstussektor mitmekesine ja koosneb peamiselt väikestest ettevõtetest, mis ühelt poolt on liidu tugevaks ja võimalusi loovaks küljeks, kuid toob teiselt poolt kaasa killustunud lähenemisviisid sarnastele probleemidele. Neid on parem lahendada suurema koostöö ja ekspertteadmiste jagamise abil, näiteks muudetud ühenduse õigusaktidest tulenevate uute meetodite, tehnoloogiate, protsesside ja normide osas saadud kogemuste jagamise abil.

Mitmed Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad kaasa teadusuuringute ühiste prioriteetide seadmisele sellistes valdkondades nagu taimegenoomika ja biotehnoloogia, metsandus ja metsatööstus, ülemaailmne loomade tervis, põllumajandusloomade kasvatamine, toidutööstus ja tööstuslik biotehnoloogia. Teadusuuringud annavad ka alusteadmisi, millega toetatakse: ühist põllumajanduspoliitikat ja Euroopa metsastrateegiat; põllumajandus- ja kaubandusküsimusi; geneetiliselt muundatud organismide (“GMOde”) ohutusega seotud aspekte; toidu ohutust käsitlevaid eeskirju; loomade tervist, haiguste tõrjet ja heaolu käsitlevaid ühenduse norme; samuti ühise kalanduspoliitika reformimist, mille eesmärk on tagada kalanduse ja akvakultuuri jätkusuutlik areng ning mereandidest toodete ohutus (6). Pidades silmas küsimuse sotsiaalse tähtsuse tagamist, on samuti ette nähtud paindlik reageerimine uutele poliitilistele vajadustele, eelkõige seoses uute ohtude ning sotsiaalsete või majanduslike arengusuundade ja vajadustega.

Tegevused

| — | Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringute võimaldamine, sealhulgas sellistes valdkondades nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika ning süsteemibioloogia, bioinformaatika ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide, taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud teadusuuringud nende bioloogilise mitmekesisuse säästvaks kasutamiseks.
  Maaga seotud bioloogiliste ressursside osas keskendutakse teadusuuringutes järgmistele valdkondadele: mullaviljakus, täiustatud põllukultuurid ja tootmissüsteemid kogu oma mitmekesisuses, sealhulgas mahepõllumajandus, kvaliteetse tootmise kavad ning GMOde poolt keskkonnale ja inimestele avaldatavate mõjude jälgimine ja hindamine; taimetervis, jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus; maaelu areng; loomade tervis ja heaolu, aretamine ja tootmine; loomade nakkushaigused, sealhulgas epidemioloogilised uuringud, zoonoosid ja nende patogeensed mehhanismid ning loomasöötadega seotud haigused; muud ohud toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele, sealhulgas kliimamuutustest tulenevad ohud; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine.
  Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside osas keskendutakse teadusuuringutes kalanduse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime toetamisele, kalavarude majandamise teaduslike ja tehniliste baaside loomisele ja akvakultuuri säästva arengu toetamisele, hõlmates ka aretustööd ja heaolu.
  Valdkondades nagu põllumajandus, kalandus, akvakultuur ja maaelu arendamine (maastik, maakorraldus jne) poliitika kujundajatele ja muudele osalejatele vajalike vahendite (sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate vahendite) väljatöötamine; tootmise sotsiaalmajanduslik ja eetiline kontekst. |
| --- | --- |

—

Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringute võimaldamine, sealhulgas sellistes valdkondades nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika ning süsteemibioloogia, bioinformaatika ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide, taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud teadusuuringud nende bioloogilise mitmekesisuse säästvaks kasutamiseks.

Maaga seotud bioloogiliste ressursside osas keskendutakse teadusuuringutes järgmistele valdkondadele: mullaviljakus, täiustatud põllukultuurid ja tootmissüsteemid kogu oma mitmekesisuses, sealhulgas mahepõllumajandus, kvaliteetse tootmise kavad ning GMOde poolt keskkonnale ja inimestele avaldatavate mõjude jälgimine ja hindamine; taimetervis, jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus; maaelu areng; loomade tervis ja heaolu, aretamine ja tootmine; loomade nakkushaigused, sealhulgas epidemioloogilised uuringud, zoonoosid ja nende patogeensed mehhanismid ning loomasöötadega seotud haigused; muud ohud toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele, sealhulgas kliimamuutustest tulenevad ohud; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine.

Veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside osas keskendutakse teadusuuringutes kalanduse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime toetamisele, kalavarude majandamise teaduslike ja tehniliste baaside loomisele ja akvakultuuri säästva arengu toetamisele, hõlmates ka aretustööd ja heaolu.

Valdkondades nagu põllumajandus, kalandus, akvakultuur ja maaelu arendamine (maastik, maakorraldus jne) poliitika kujundajatele ja muudele osalejatele vajalike vahendite (sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate vahendite) väljatöötamine; tootmise sotsiaalmajanduslik ja eetiline kontekst.

| — | “Toidulauast taluni” põhimõte: toit, tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, ühiskondlikud, kultuurilised, tööstuslikud ja tervise ning ka traditsioonilised aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja kognitiivsed teadused; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, kaasa arvatud laste ja täiskasvanute ülekaalulisus ja allergiad; haiguste ennetamisega seotud toitumine (sealhulgas suurem teadlikkus tervistavate koostisosade ja toidu omaduste osas); innovatiivne toidu- ja söödatöötlemistehnoloogia (sealhulgas pakendamine ja toitu mittetootvate sektorite tehnoloogia); toidu, jookide ja sööda tõhustatud keemiline ja bioloogiline kvaliteet ja ohutus; toiduohutuse tõhustatud tagamismeetodid; toiduahela terviklikkus (ja kontroll); füüsilised ja bioloogilised keskkonnamõjud inimeste/loomade toiduahelale ning inimeste/loomade toiduahela füüsiline ja bioloogiline keskkonnaalane mõju; ülemaailmsete muutuste mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele; kogu toiduahela mõiste (sealhulgas mereannid ja muud toidu toorained ja komponendid); jälgitavus ja selle edasine arendamine; toidu autentsus; uute koostisosade ja toodete arendamine. |
| --- | --- |

—

“Toidulauast taluni” põhimõte: toit, tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, ühiskondlikud, kultuurilised, tööstuslikud ja tervise ning ka traditsioonilised aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja kognitiivsed teadused; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, kaasa arvatud laste ja täiskasvanute ülekaalulisus ja allergiad; haiguste ennetamisega seotud toitumine (sealhulgas suurem teadlikkus tervistavate koostisosade ja toidu omaduste osas); innovatiivne toidu- ja söödatöötlemistehnoloogia (sealhulgas pakendamine ja toitu mittetootvate sektorite tehnoloogia); toidu, jookide ja sööda tõhustatud keemiline ja bioloogiline kvaliteet ja ohutus; toiduohutuse tõhustatud tagamismeetodid; toiduahela terviklikkus (ja kontroll); füüsilised ja bioloogilised keskkonnamõjud inimeste/loomade toiduahelale ning inimeste/loomade toiduahela füüsiline ja bioloogiline keskkonnaalane mõju; ülemaailmsete muutuste mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele; kogu toiduahela mõiste (sealhulgas mereannid ja muud toidu toorained ja komponendid); jälgitavus ja selle edasine arendamine; toidu autentsus; uute koostisosade ja toodete arendamine.

| — | Bioteadused ja biotehnoloogia toiduks mittekasutatavate säästvate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid ja metsaressursid, sööt, meretooted ja biomass (sealhulgas mere elusressursid) energeetika ja keskkonna jaoks ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks (sealhulgas farmaatsiatööstuses ja meditsiinis kasutatavad bioloogilised ressursid), sealhulgas innovatiivsed põllumajandustootmise süsteemid, bioprotsessid ja biorafineerimise lahendused; biokatalüüs; uued ja parendatud mikroorganismid ja ensüümid; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna bioremediatsioon ja keskkonnasäästlikum biotöötlemine, agrotööstusjäätmete ja kõrvalsaaduste utiliseerimine. |
| --- | --- |

—

Bioteadused ja biotehnoloogia toiduks mittekasutatavate säästvate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid ja metsaressursid, sööt, meretooted ja biomass (sealhulgas mere elusressursid) energeetika ja keskkonna jaoks ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks (sealhulgas farmaatsiatööstuses ja meditsiinis kasutatavad bioloogilised ressursid), sealhulgas innovatiivsed põllumajandustootmise süsteemid, bioprotsessid ja biorafineerimise lahendused; biokatalüüs; uued ja parendatud mikroorganismid ja ensüümid; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna bioremediatsioon ja keskkonnasäästlikum biotöötlemine, agrotööstusjäätmete ja kõrvalsaaduste utiliseerimine.

3.   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT)

Eesmärk

Suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja võimaldada Euroopal IKT edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et täita Euroopa ühiskonna ja majanduse nõudmisi. IKT on teadmistepõhise ühiskonna tuum. Tegevustega tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnilist baasi, tagatakse Euroopa ülemaailmne juhtpositsioon IKT valdkonnas, soodustatakse ja edendatakse toote, teenuse ja protsessiga seotud innovatsiooni ja loovust IKT kasutamise kaudu ning tagatakse, et IKT areng toob kiiresti kasu Euroopa kodanikele, ettevõtetele, tööstusele ja riikidele. Nende tegevustega aidatakse ka vähendada digitaalset lõhet ja sotsiaalset tõrjutust.

Lähtealused

IKTd on Euroopa tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega ja Lissaboni strateegia elluviimise aluseks. IKT on katalüüsiv mõju kolmes peamises valdkonnas: tootlikkus ja innovatsioon, avalike teenuste ajakohastamine ning edusammud teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Pool meie majanduse tootlikkuse suurenemisest tuleneb IKT mõjust toodetele, teenustele ja äritegevusele. IKT on peamine tegur innovatsiooni ja loovuse edendamisel ning väärtusahelate muutmisel tööstus- ja teenindussektorites.

IKT on oluline, et rahuldada suurenenud tervishoiu ja sotsiaalhoolduse nõudlust, eelkõige erivajadustega inimeste ja rahvastiku vananemise osas, ning ajakohastada teenuseid sellistes üldist huvi pakkuvates valdkondades nagu haridus, kultuuripärand, julgeolek, energeetika, transport ja keskkond ning edendada juhtimise ja poliitika väljatöötamise protsesside mõistetavust ning läbipaistvust. IKT mängib olulist rolli teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse juhtimises ja kommunikatsioonis ning kiirendab muude teadus- ja tehnoloogiavaldkondade arengut, kuna see muutub vastavalt sellele, kuidas teadlased teevad teadus- ja koostööd ja viivad läbi uuendusi.

Suurenevad majanduslikud ja ühiskondlikud nõudmised koos IKT kasutamise jätkuva süvalaiendamise ning vajadusega tehnoloogiat veelgi edasi arendada ning IKT-l põhinevaid innovatiivseid ja väärtuslikke tooteid ja teenuseid välja töötada suurendab üha teadusuuringute kava mahtu. Selleks, et tehnoloogia vastaks paremini inimeste ja organisatsioonide vajadustele: tuleks tehnoloogiline keerukus peita ning vajaduse korral tuua esile funktsionaalsus; tehnoloogia kasutamine tuleb muuta funktsionaalseks, väga lihtsaks, kättesaadavaks ja hinna poolest vastuvõetavaks; tuleb pakkuda uusi IKT-l põhinevaid rakendusi, lahendusi ja teenuseid, mis on usaldusväärsed ning kasutajate vajadustele ja eelistustele kohandatavad. Kuna turul nõutakse madalama hinna eest rohkem, keskenduvad IKT valdkonna teadlased kogu maailmas minimeerimisele, infotöötlus-, kommunikatsiooni- ja meediatehnoloogiate omavahelisele lähendamisele, sealhulgas süsteemide täiendavale koostalitlusvõimele ning teistele asjakohastele teadusharudele lähendamisele ning õpi- ja arenemisvõimeliste süsteemide väljatöötamisele.

Nendest eri jõupingutustest on kujunemas uus tehnoloogialaine. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alased teadusuuringud põhinevad ka mitmetel teistel teaduse ja tehnoloogia harudel, sealhulgas bioteadustel, psühholoogial, pedagoogikal, kognitiivsetel ja sotsiaalteadustel ning humanitaarteadustel.

IKT on üks kõige teadustöömahukam valdkond. IKT alane teadustegevus (nii avalikus kui ka erasektoris) moodustab kolmandiku kõikides suuremates riikides teostatavast teadustegevusest. Kuigi Euroopa on olulistes IKT valdkondades tööstuse ja tehnoloogia alal juhtpositsioonil, jääb ta info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatesse tehtavate investeeringute puhul oma peamistest konkurentidest maha. Ainult uute ja intensiivsemate Euroopa tasandil tehtavate ühiste jõupingutustega saab ära kasutada kõiki võimalusi, mida IKT areng meile pakub. “Avatud lähtekoodi” arengumudelil põhinev uurimistegevus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas näitab oma kasulikkust uuenduste ja tiheneva koostöö allikana. IKT valdkonna teadusuuringute tulemusi võib erinevatel viisidel kasutada ning need võivad viia erinevate ärimudeliteni.

IKT valdkonna teadusuuringud on tihedalt seotud IKT kasutamise poliitiliste meetmetega ning ühtse ja tervikliku strateegia raames võetavate reguleerivate meetmetega. Prioriteedid seati pärast ulatuslikku konsulteerimist, mis hõlmas ka mitme Euroopa tehnoloogiaplatvormi ja tööstusalgatuse panust sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika, mikrosüsteemid, manussüsteemid, mobiil- ja traadita side, elektrooniline meedia, fototoonika, robootika ja tarkvara, teenused ja võrgustikud, sealhulgas vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara. Selles valdkonnas käsitletakse ka säästvusega seotud küsimusi, eelkõige elektroonika valdkonnas.

Tegevused

Käesolevas teemavaldkonnas on erakordselt olulised tulevase ja kujunemisjärgus tehnoloogia alased teadusuuringud, et toetada IKT põhivaldkondades (ning kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega) teaduse eesliinil teostatavaid uuringuid; edendada innovatiivseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsida uusi võimalusi IKT teekaartide jaoks, hõlmates muu hulgas kvanttehnoloogiat, süsteemide integreerimist ja intelligentsete süsteemide kasutamist.

| — | IKT alused:






  — | Nanoelektroonika, fototoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: minimeerimise, integreerimise, mitmekesisuse, salvestamise ja kompaktsuse piiride laiendamine; toimivuse suurendamine ja senisest odavam tootmine; IKT kasutamise hõlbustamine erinevate rakenduste puhul; liidesed; uuenduslikud teadusuuringud, milleks on vaja välja töötada uued mõisted. |
| --- | --- | --- |

—

IKT alused:

—

Nanoelektroonika, fototoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: minimeerimise, integreerimise, mitmekesisuse, salvestamise ja kompaktsuse piiride laiendamine; toimivuse suurendamine ja senisest odavam tootmine; IKT kasutamise hõlbustamine erinevate rakenduste puhul; liidesed; uuenduslikud teadusuuringud, milleks on vaja välja töötada uued mõisted.

| — | Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega kommunikatsioonivõrgud: asukohast sõltumatu juurdepääs heterogeensete võrkude kaudu (milleks on kas paiksed, mobiilsed, traadita või ringhäälinguvõrgud ning mis ulatuvad personaalvõrgust piirkondliku ja ülemaailmse võrguni) võimaldab igal ajal toimetada takistusteta kõikjale üha suuremat hulka andmeid ja teenuseid. |
| --- | --- |

—

Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega kommunikatsioonivõrgud: asukohast sõltumatu juurdepääs heterogeensete võrkude kaudu (milleks on kas paiksed, mobiilsed, traadita või ringhäälinguvõrgud ning mis ulatuvad personaalvõrgust piirkondliku ja ülemaailmse võrguni) võimaldab igal ajal toimetada takistusteta kõikjale üha suuremat hulka andmeid ja teenuseid.

| — | Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll: võimsad, turvalised ja hajutatud, usaldusväärsed ja tõhusad arvuti-, salvestus- ja kommunikatsioonisüsteemid ning tooted, mis on paigaldatud esemete ja füüsiliste infrastruktuuride sisse ning mis suudavad ümbritsevat keskkonda tajuda, kontrollida ja sellega kohaneda; diskreetsete ja pidevate süsteemide koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll: võimsad, turvalised ja hajutatud, usaldusväärsed ja tõhusad arvuti-, salvestus- ja kommunikatsioonisüsteemid ning tooted, mis on paigaldatud esemete ja füüsiliste infrastruktuuride sisse ning mis suudavad ümbritsevat keskkonda tajuda, kontrollida ja sellega kohaneda; diskreetsete ja pidevate süsteemide koostalitlusvõime.

| — | Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus: dünaamilised, kohandatavad, töökindlad ja usaldusväärsed tarkvara ja teenused, tarkvara ja teenuste platvormid, komplekssüsteemid ning uued töötlemissüsteemid, kaasa arvatud nende üldkasutatavus. |
| --- | --- |

—

Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus: dünaamilised, kohandatavad, töökindlad ja usaldusväärsed tarkvara ja teenused, tarkvara ja teenuste platvormid, komplekssüsteemid ning uued töötlemissüsteemid, kaasa arvatud nende üldkasutatavus.

| — | Teadmised, kognitiivsed ja õppesüsteemid: semantilised süsteemid; veebi- ja multimeedia sisus leiduvate teadmiste omandamine ja kasutamine; bioloogilise mudeli alusel loodud kunstlikud süsteemid, mis tajuvad, mõistavad, õpivad ja arenevad iseseisvalt; seltskondlike masinate ja inimeste poolt teostatav õppimistegevus, mille aluseks on inimtunnetuse parem mõistmine. |
| --- | --- |

—

Teadmised, kognitiivsed ja õppesüsteemid: semantilised süsteemid; veebi- ja multimeedia sisus leiduvate teadmiste omandamine ja kasutamine; bioloogilise mudeli alusel loodud kunstlikud süsteemid, mis tajuvad, mõistavad, õpivad ja arenevad iseseisvalt; seltskondlike masinate ja inimeste poolt teostatav õppimistegevus, mille aluseks on inimtunnetuse parem mõistmine.

| — | Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: uuenduslikku disaini ning toodete, teenuste ja digitaalmeedia osas loovust suurendavad vahendid ning vahendid loomulikuks, keelepõhiseks ja mitmekülgseks suhtlemiseks. |
| --- | --- |

—

Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: uuenduslikku disaini ning toodete, teenuste ja digitaalmeedia osas loovust suurendavad vahendid ning vahendid loomulikuks, keelepõhiseks ja mitmekülgseks suhtlemiseks.

| — | Muudel teaduse ja tehnoloogia harudel (kaasa arvatud sisendid matemaatika ja füüsika, biotehnoloogia, materjali- ja bioteaduse valdkondadest) põhinevad IKT uued perspektiivid IKT seadiste mõõtmete vähendamiseks, et need sobiksid kokku ja toimiksid koos elusorganismidega, süsteemide kavandamise ja infotöötluse tulemuslikkuse ja kasutajasõbralikkuse suurendamiseks, ning elava looduse modelleerimiseks ja simuleerimiseks. |
| --- | --- |

—

Muudel teaduse ja tehnoloogia harudel (kaasa arvatud sisendid matemaatika ja füüsika, biotehnoloogia, materjali- ja bioteaduse valdkondadest) põhinevad IKT uued perspektiivid IKT seadiste mõõtmete vähendamiseks, et need sobiksid kokku ja toimiksid koos elusorganismidega, süsteemide kavandamise ja infotöötluse tulemuslikkuse ja kasutajasõbralikkuse suurendamiseks, ning elava looduse modelleerimiseks ja simuleerimiseks.

| — | Tehnoloogiate integreerimine:






  — | Personaalne keskkond: personaalsed kommunikatsiooni- ja arvutiseadmed, tarvikud, kantavad seadmed, implantaadid; nende liidesed ning ühendused teenuste ja ressurssidega. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloogiate integreerimine:

—

Personaalne keskkond: personaalsed kommunikatsiooni- ja arvutiseadmed, tarvikud, kantavad seadmed, implantaadid; nende liidesed ning ühendused teenuste ja ressurssidega.

| — | Kodukeskkond: kommunikatsioon, seire, kontroll, abi; kõikide seadmete tõrgeteta koostalitusvõime ja kasutamine; interaktiivne digitaalne infosisu ja teenused. |
| --- | --- |

—

Kodukeskkond: kommunikatsioon, seire, kontroll, abi; kõikide seadmete tõrgeteta koostalitusvõime ja kasutamine; interaktiivne digitaalne infosisu ja teenused.

| — | Robotsüsteemid: täiustatud autonoomsed süsteemid; taju, kontroll, tegutsemisoskused, loomulik koostoimimine ja koostöö; minimeerimine, humanoidtehnoloogia. |
| --- | --- |

—

Robotsüsteemid: täiustatud autonoomsed süsteemid; taju, kontroll, tegutsemisoskused, loomulik koostoimimine ja koostöö; minimeerimine, humanoidtehnoloogia.

| — | Intelligentsed infrastruktuurid: vahendid, millega muudetakse igapäevaelus olulised infrastruktuurid tõhusamaks ja kasutajasõbralikumaks, lihtsamini kohandatavaks ja hooldatavaks ning vastupidavamaks nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt. |
| --- | --- |

—

Intelligentsed infrastruktuurid: vahendid, millega muudetakse igapäevaelus olulised infrastruktuurid tõhusamaks ja kasutajasõbralikumaks, lihtsamini kohandatavaks ja hooldatavaks ning vastupidavamaks nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt.

| — | Rakenduslikud teadusuuringud:






  — | Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutatava IKT valdkonnas: avalikku huvi pakkuvate valdkondadega seotud uued süsteemid, uudsed materjalid, struktuurid, tehnoloogia ja teenused, mis parandavad kvaliteeti, tõhusust, juurdepääsu ja kaasatust, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsu; kasutajasõbralikud rakendused, uue tehnoloogia ja uute algatuste, mille teemaks on näiteks intelligentne elukeskkond, integreerimine.






  — | Tervise valdkonnas — haiguste ennetamise ja tervishoiuteenuste osutamise, varajase diagnoosimise, ravi ja personaalse lähenemise parandamine; patsientide iseseisvuse, turvalisuse, järelevalve ja mobiilsuse tagamine; terviseteabes sisalduvate teadmiste omandamine ja haldamine. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Rakenduslikud teadusuuringud:

—

Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutatava IKT valdkonnas: avalikku huvi pakkuvate valdkondadega seotud uued süsteemid, uudsed materjalid, struktuurid, tehnoloogia ja teenused, mis parandavad kvaliteeti, tõhusust, juurdepääsu ja kaasatust, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsu; kasutajasõbralikud rakendused, uue tehnoloogia ja uute algatuste, mille teemaks on näiteks intelligentne elukeskkond, integreerimine.

—

Tervise valdkonnas — haiguste ennetamise ja tervishoiuteenuste osutamise, varajase diagnoosimise, ravi ja personaalse lähenemise parandamine; patsientide iseseisvuse, turvalisuse, järelevalve ja mobiilsuse tagamine; terviseteabes sisalduvate teadmiste omandamine ja haldamine.

| — | kaasatuse ja võrdse osalemise parandamine ning digitaalsete lõhede tekkimise vältimine; tugitehnoloogia vanuritele ja puuetega isikutele; universaaldisain. |
| --- | --- |

—

kaasatuse ja võrdse osalemise parandamine ning digitaalsete lõhede tekkimise vältimine; tugitehnoloogia vanuritele ja puuetega isikutele; universaaldisain.

| — | Mobiilsuse tagamiseks; info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad intelligentsed transpordisüsteemid, sõidukid ja intelligentsed teenuste lahendused turismisektoris, mis võimaldavad inimestel ja kaupadel liikuda ohutult, ökoloogiliselt, mugavalt ja tõhusalt. |
| --- | --- |

—

Mobiilsuse tagamiseks; info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad intelligentsed transpordisüsteemid, sõidukid ja intelligentsed teenuste lahendused turismisektoris, mis võimaldavad inimestel ja kaupadel liikuda ohutult, ökoloogiliselt, mugavalt ja tõhusalt.

| — | Keskkonna, riskijuhtimise ja säästva arengu toetamine, et vältida või vähendada haavatavust ning leevendada loodusõnnetuste, tööstuslike suurõnnetuste ja majandusarenguga seonduvate inimtegevuste tagajärgi. |
| --- | --- |

—

Keskkonna, riskijuhtimise ja säästva arengu toetamine, et vältida või vähendada haavatavust ning leevendada loodusõnnetuste, tööstuslike suurõnnetuste ja majandusarenguga seonduvate inimtegevuste tagajärgi.

| — | Valitsuste jaoks kõikidel tasanditel: tõhusus, avatus ja vastutustundlikkus, mis tagavad maailmatasemel riigihalduse ning sidemed kodanike ja ettevõtetega, mis toetavad demokraatiat ja võimaldavad kõigile ligipääsu teabele. |
| --- | --- |

—

Valitsuste jaoks kõikidel tasanditel: tõhusus, avatus ja vastutustundlikkus, mis tagavad maailmatasemel riigihalduse ning sidemed kodanike ja ettevõtetega, mis toetavad demokraatiat ja võimaldavad kõigile ligipääsu teabele.

| — | Infosisu, loovuse ja isikliku arenguga seotud IKT:






  — | uued meedia paradigmad ja infosisu uued vormid, sealhulgas meelelahutus; interaktiivse digitaalse infosisu loomine ja sellele juurdepääsu võimaldamine; suuremad kasutajakogemused; infosisu tulus edastamine; digitaalõiguste haldamine; hübriidmeedia; |
| --- | --- | --- |

—

Infosisu, loovuse ja isikliku arenguga seotud IKT:

—

uued meedia paradigmad ja infosisu uued vormid, sealhulgas meelelahutus; interaktiivse digitaalse infosisu loomine ja sellele juurdepääsu võimaldamine; suuremad kasutajakogemused; infosisu tulus edastamine; digitaalõiguste haldamine; hübriidmeedia;

| — | tehnoloogia abil tõhustatud õppimine; kohandatud ja kontekstist olenevad õpilahendused; aktiivne õppimine; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia abil tõhustatud õppimine; kohandatud ja kontekstist olenevad õpilahendused; aktiivne õppimine;

| — | IKT-l põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele kultuuri- ja teadusressurssidele ja -varadele ning nende kasutamist mitmekeelses/multikultuurses keskkonnas. |
| --- | --- |

—

IKT-l põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele kultuuri- ja teadusressurssidele ja -varadele ning nende kasutamist mitmekeelses/multikultuurses keskkonnas.

| — | Ettevõtteid ja tööstust toetav IKT:






  — | dünaamilised ja võrgustikus olevad, koostööpõhised äriprotsessid, digitaalsed ökosüsteemid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade positsiooni parandamiseks; optimeeritud töökorraldus ja koostööd soodustav töökeskkond, nagu näiteks teadmistevahetus ja interaktiivsed teenused (nt turismisektoris); |
| --- | --- | --- |

—

Ettevõtteid ja tööstust toetav IKT:

—

dünaamilised ja võrgustikus olevad, koostööpõhised äriprotsessid, digitaalsed ökosüsteemid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade positsiooni parandamiseks; optimeeritud töökorraldus ja koostööd soodustav töökeskkond, nagu näiteks teadmistevahetus ja interaktiivsed teenused (nt turismisektoris);

| — | tootmine, sealhulgas traditsioonilised tööstusharud: tarbijaspetsiifiliste toodete kiire ja kohandamisvõimeline kavandamine, tootmine ja tarnimine; digitaalne ja virtuaalne tootmine; modelleerimis-, simulatsiooni-, optimeerimis- ja esitlemisvahendid; minimiseeritud ja integreeritud IKT tooted; |
| --- | --- |

—

tootmine, sealhulgas traditsioonilised tööstusharud: tarbijaspetsiifiliste toodete kiire ja kohandamisvõimeline kavandamine, tootmine ja tarnimine; digitaalne ja virtuaalne tootmine; modelleerimis-, simulatsiooni-, optimeerimis- ja esitlemisvahendid; minimiseeritud ja integreeritud IKT tooted;

| — | usaldust ja usaldusväärsust edendav IKT: kasutaja tuvastamine; autentimine ja autoriseerimine; privaatsust soodustav tehnoloogia; õiguste ja varade haldamine; kaitse küberohtude eest. |
| --- | --- |

—

usaldust ja usaldusväärsust edendav IKT: kasutaja tuvastamine; autentimine ja autoriseerimine; privaatsust soodustav tehnoloogia; õiguste ja varade haldamine; kaitse küberohtude eest.

4.   Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

Eesmärk

Euroopa tööstuse konkurentsivõime parandamine ja teadmiste loomine, eesmärgiga tagada selle ümberkujundamine ressursimahukast teadmistepõhiseks, tehes teadmistes astmelisi muudatusi ja rakendades otsustavaid teadmisi erineva tehnoloogia ja eri teadusharude ristumispunktis asuvates uutes rakendustes. See toob kasu nii uutele, kõrgtehnoloogilistele tööstussektoritele kui suurema lisandväärtusega teadmistepõhistele traditsioonilistele tööstussektoritele, kusjuures tähelepanu keskmes on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste asjakohane edastamine VKEdele. Nimetatud tegevused on eelkõige seotud sellise tehnoloogia võimaldamisega, mis omab mõju kõigile tööstussektoritele ja mitmetele teistele seitsmenda raamprogrammi teemavaldkondadele.

Lähtealused

Paljusid tööstustegevusi mõjutavad üha süvenevad probleemid ei piirdu enam traditsiooniliste ja tööjõumahukate sektoritega, vaid neid võib juba täheldada ka vahetoodete sektorites (mis on traditsiooniliselt Euroopa tööstuse tugevaks küljeks) ja isegi mõnes kõrgtehnoloogia sektoris. Säilitada tuleb tugevat tööstuslikku baasi, suurendades olemasoleva tööstuse aluseks olevaid teadmisi ning luues Euroopas tugeva teadmistepõhise, teadmismahuka tööstuse, rõhutades alusuuringute kasutamist tööstuslikes rakendustes. See hõlmab olemasolevate VKEde moderniseerimist ning uute teadmistepõhiste VKEde loomist ja arendamist teadmiste ja ekspertteadmiste levitamise teel koostööprogrammide kaudu.

Tööstuse tulevane konkurentsivõime sõltub suurel määral nanotehnoloogiast ja selle rakendustest. Mitmes valdkonnas käivitatud nanoteaduse ja nanotehnoloogia alased teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus võivad kiirendada Euroopa tööstuse ümberkujundamist. ELil on kindel juhtpositsioon sellistes valdkondades nagu nanoteadused, nanotehnoloogia ning materjali- ja tootmistehnoloogia, ning seda positsiooni tuleb tugevdada, et maailmas valitseva tiheda konkurentsi tingimustes ELi positsiooni kindlustada ja suurendada.

Uute omadustega materjalidel on otsustav tähtsus selles, et Euroopa tööstus oleks tulevikus konkurentsivõimeline, ja need on tehnoloogilise arengu aluseks paljudes valdkondades.

Tööstuse seisukohalt olulisi prioriteete ja nende sektorisisestesse rakendustesse integreerimist on võimalik saavutada selliste tegevuste kaudu nagu Euroopa tehnoloogiaplatvormid nanoelektroonika, tootmise, energia tootmise, terase-, keemia-, energia- ja transporditööstuse, ehituse, tööstusohutuse, tekstiili-, keraamika- ja metsatööstuse ning nanomeditsiini valdkonnas. See aitab kehtestada ühiseid teadusuuringute prioriteete ja eesmärke. Lisaks käsitletakse asjakohaseid poliitika, regulatsiooni ja standardimise ning mõjuga seotud küsimusi, reageerides paindlikult seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal tekkivatele uutele poliitilistele vajadustele.

Tegevused

| — | Nanoteadused, nanotehnoloogia






  — | Uute teadmiste loomine liideste ja suurusega seotud nähtuste osas; uute rakenduste jaoks materjali omaduste kontrollimine nanotasandil; tehnoloogiate integreerimine nanotasandil, sealhulgas järelevalve ja seire; isestruktureeruvad omadused; nanomootorid; nanomasinad ja -süsteemid; nanotasandil iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks kasutatavad meetodid ja vahendid; keemias kasutatav nano- ja täppistehnoloogia alusmaterjalide ja -komponentide tootmiseks; nanomeetriliselt täpsete komponentide uurimine ja tootmine; mõju inimeste ohutusele, tervisele ja keskkonnale; metroloogia, järelevalve ja seire, nomenklatuur ja standardid; uute mõistete ja lähenemisviiside väljatöötamine sektorisiseste rakenduste jaoks, kaasa arvatud esilekerkiva tehnoloogia integreerimine ja lähendamine. Tegevuste käigus uuritakse ka nanotehnoloogia mõju ühiskonnale ning nanoteaduse ja -tehnoloogia olulisust ühiskondlike probleemide lahendamisel. |
| --- | --- | --- |

—

Nanoteadused, nanotehnoloogia

—

Uute teadmiste loomine liideste ja suurusega seotud nähtuste osas; uute rakenduste jaoks materjali omaduste kontrollimine nanotasandil; tehnoloogiate integreerimine nanotasandil, sealhulgas järelevalve ja seire; isestruktureeruvad omadused; nanomootorid; nanomasinad ja -süsteemid; nanotasandil iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks kasutatavad meetodid ja vahendid; keemias kasutatav nano- ja täppistehnoloogia alusmaterjalide ja -komponentide tootmiseks; nanomeetriliselt täpsete komponentide uurimine ja tootmine; mõju inimeste ohutusele, tervisele ja keskkonnale; metroloogia, järelevalve ja seire, nomenklatuur ja standardid; uute mõistete ja lähenemisviiside väljatöötamine sektorisiseste rakenduste jaoks, kaasa arvatud esilekerkiva tehnoloogia integreerimine ja lähendamine. Tegevuste käigus uuritakse ka nanotehnoloogia mõju ühiskonnale ning nanoteaduse ja -tehnoloogia olulisust ühiskondlike probleemide lahendamisel.

| — | Materjalid






  — | Uute, kõrgtehnoloogilisi pindasid ja materjale puudutavate teadmiste loomine uute toodete ja protsesside ning nende parandamise jaoks; teadmistepõhised materjalid, mis on sihtotstarbeliste omaduste ja prognoositava tõhususega; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; arvutuslik modelleerimine; suurem keerukus; keskkonnasäästlikkust; keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes integratsioon nano-, mikro- ja makrofunktsionaalsuse tasandil; uued nanomaterjalid, sealhulgas nanokomposiidid, biomaterjalid ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud nende töötlemise, omaduste ja tõhususe kavandamine ja juhtimine. |
| --- | --- | --- |

—

Materjalid

—

Uute, kõrgtehnoloogilisi pindasid ja materjale puudutavate teadmiste loomine uute toodete ja protsesside ning nende parandamise jaoks; teadmistepõhised materjalid, mis on sihtotstarbeliste omaduste ja prognoositava tõhususega; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; arvutuslik modelleerimine; suurem keerukus; keskkonnasäästlikkust; keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes integratsioon nano-, mikro- ja makrofunktsionaalsuse tasandil; uued nanomaterjalid, sealhulgas nanokomposiidid, biomaterjalid ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud nende töötlemise, omaduste ja tõhususe kavandamine ja juhtimine.

| — | Uus tootmine






  — | Jätkusuutliku teadmistemahuka tootmise jaoks tingimuste ja vahendite loomine, sealhulgas esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade loomine, arendamine ja valideerimine ning Euroopa tööstusbaasi moderniseerimise soodustamine; kohanduva, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks üldiste tootmisvahendite arendamine; suure lisandväärtusega uute või uuendatud toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks uute tehnoloogiliste nõuete väljatöötamine, kasutades tehnoloogia (nt nano-, mikro-, bio-, geo-, info-, optilise ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehniliste nõuete) lähendamist, ning muutuvate vajadustega kohanemine; suure tootlikkusega tootmistehnoloogia kaasamine. |
| --- | --- | --- |

—

Uus tootmine

—

Jätkusuutliku teadmistemahuka tootmise jaoks tingimuste ja vahendite loomine, sealhulgas esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade loomine, arendamine ja valideerimine ning Euroopa tööstusbaasi moderniseerimise soodustamine; kohanduva, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks üldiste tootmisvahendite arendamine; suure lisandväärtusega uute või uuendatud toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks uute tehnoloogiliste nõuete väljatöötamine, kasutades tehnoloogia (nt nano-, mikro-, bio-, geo-, info-, optilise ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehniliste nõuete) lähendamist, ning muutuvate vajadustega kohanemine; suure tootlikkusega tootmistehnoloogia kaasamine.

| — | Tehnoloogia integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks






  — | Uute teadmiste, nano- ja mikrotehnoloogia, materjalide ja tootmise integreerimine järgmiste sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul nagu näiteks tervis, toiduainetööstus, ehitus ja hooned, transport, energeetika, info ja kommunikatsiooni, keemia, keskkond, tekstiili- ja rõivatööstus, jalatsitööstus, metsatööstus, terase- ja masinatööstus. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloogia integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks

—

Uute teadmiste, nano- ja mikrotehnoloogia, materjalide ja tootmise integreerimine järgmiste sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul nagu näiteks tervis, toiduainetööstus, ehitus ja hooned, transport, energeetika, info ja kommunikatsiooni, keemia, keskkond, tekstiili- ja rõivatööstus, jalatsitööstus, metsatööstus, terase- ja masinatööstus.

5.   Energeetika

Eesmärk

Praeguse energiasüsteemi ümberkujundamine jätkusuutlikumaks süsteemiks, mis on vähem sõltuv imporditud kütustest ja põhineb erinevatel energiaallikatel, eelkõige taastuvatel energiaallikatel, energiakandjatel ja saastevabadel allikatel; energiatõhususe parandamine, sealhulgas ratsionaalsema kasutuse ja energia salvestamise abil; varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakiliste ülesannete lahendamine, suurendades samas Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.

Lähtealused

Energiasüsteemid seisavad silmitsi tõsiste väljakutsetega. Arvestades rahutukstegevaid suundumusi ülemaailmses energianõudluses, tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammendavust ja vajadust vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid, et leevendada kliimamuutuste hävitavaid tagajärgi, naftahinna kahjulikku kõikumist (eriti transpordisektori puhul, mis sõltub suuresti naftast) ja geopoliitilist ebastabiilsust tarnepiirkondades, on põhjendatud sobivate ja õigeaegsete lahenduste kiire kindlaksmääramine ja väljatöötamine. Energeetikaalane teadustöö on oluline panus kodanikele ja tööstusele taskukohase energiahinna tagamise saavutamisse. Vaja on nii teadus- kui ka tutvustamistegevust, et tagada kõige keskkonnasäästlikumad ja kulutõhusamad meetmed ja tehnoloogia, mis võimaldavad ELil saavutada Kyoto protokolli kohaseid ja muid eesmärke ning rakendada oma energiapoliitika-alaseid kohustusi, mida on kirjeldatud energiavarustuse kindlust käsitlevas 2000. aasta rohelises raamatus (7), energiatõhusust käsitlevas 2005. aasta rohelises raamatus (8) ning 2006. aasta rohelises raamatus “Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks”. (9)

Euroopa on saavutanud maailmas juhtpositsiooni mitmes energia tootmise ja energiatõhususe tehnoloogia valdkonnas. Ta on teerajajaks sellise kaasaegse taastuva energia tehnoloogia alal nagu näiteks päikeseenergia, bioenergia ja tuuleenergia. Samuti on EL ülemaailmselt konkurentsivõimeline energia tootmis- ja jaotustehnoloogia valdkonnas ning omab suurt teaduspotentsiaali süsiniku sidumise ja kõrvaldamise valdkonnas. Need positsioonid on nüüd aga terava (eelkõige USAst ja Jaapanist tuleneva) konkurentsisurve all. Seetõttu peab Euroopa oma juhtpositsiooni säilitama ja arendama, mis nõuab olulisi jõupingutusi ja rahvusvahelist koostööd.

Energiasüsteemi radikaalne ümberkujundamine vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavaks või neid mittetekitavaks, usaldusväärseks, konkurentsivõimeliseks ja jätkusuutlikuks energiasüsteemiks nõuab uut tehnoloogiat, mis kätkeb endas erasektori ettevõtete jaoks liiga suuri riske ja kaheldavat tulu, et teha kõik vajalikud investeeringud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuseks ning kasutamiseks. Seepärast oleks erainvesteeringute mobiliseerimiseks eriti oluline üldsuse toetus ning üleeuroopalised jõupingutused ja vahendid tuleks ühendada senisest tõhusamalt, et konkureerida riikidega, kes teevad sarnasesse tehnoloogiasse märkimisväärseid ja järjepidevaid investeeringuid. Vajalike teadusuuringute alaste jõupingutuste koondamisel on oluline osa Euroopa tehnoloogiaplatvormidel. Eesmärgi saavutamiseks vajalikud tegevused on esitatud allpool. Lisatud on energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikke teadmisi käsitlev eritegevus, mis võib samuti toetada uusi poliitilisi vajadusi, mis kerkivad esile näiteks seoses Euroopa energiapoliitika rolliga kliimamuutusi käsitlevate rahvusvaheliste meetmete kavandamises ning seoses energiavarustuse ja hinna ebastabiilsuse ja häiretega.

Tegevused

| — | Vesinik ja kütuseelemendid
  Integreeritud meetmed ELi konkurentsivõimelisele vesiniku ja kütuseelementide tööstusele tugeva tehnoloogilise aluse loomiseks ning statsionaarsete, portatiivsete ja transpordialaste rakenduste väljatöötamiseks. Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud teadusuuringute ja kasutusstrateegia. |
| --- | --- |

—

Vesinik ja kütuseelemendid

Integreeritud meetmed ELi konkurentsivõimelisele vesiniku ja kütuseelementide tööstusele tugeva tehnoloogilise aluse loomiseks ning statsionaarsete, portatiivsete ja transpordialaste rakenduste väljatöötamiseks. Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud teadusuuringute ja kasutusstrateegia.

| — | Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest
  Üldise energia muundamise kasuteguri, kulutõhususe ja usaldusväärsuse suurendamise tehnoloogia, kohalikest taastuvatest energiaallikatest (sealhulgas jäätmetest) elektrienergia tootmise kulude alandamine ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobiva tehnoloogia arendamine ja tutvustamine. |
| --- | --- |

—

Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest

Üldise energia muundamise kasuteguri, kulutõhususe ja usaldusväärsuse suurendamise tehnoloogia, kohalikest taastuvatest energiaallikatest (sealhulgas jäätmetest) elektrienergia tootmise kulude alandamine ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobiva tehnoloogia arendamine ja tutvustamine.

| — | Kütuse tootmine taastuvatest energiaallikatest
  Integreeritud kütuse tootmissüsteemid ja muundamistehnoloogia: taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas biomassist ja jäätmetest toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) ühikuhinna kujundamine ja alandamine, seades eesmärgiks süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste, eelkõige transpordisektoris ja elektrienergia tootmises kasutatavate biokütuste kulutõhusa tootmise, salvestamise, jaotamise ja kasutamise. |
| --- | --- |

—

Kütuse tootmine taastuvatest energiaallikatest

Integreeritud kütuse tootmissüsteemid ja muundamistehnoloogia: taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas biomassist ja jäätmetest toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) ühikuhinna kujundamine ja alandamine, seades eesmärgiks süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste, eelkõige transpordisektoris ja elektrienergia tootmises kasutatavate biokütuste kulutõhusa tootmise, salvestamise, jaotamise ja kasutamise.

| — | Soojuse tootmiseks ja jahutamiseks kasutatavad taastuvad energiaallikad
  Tehnoloogia ja vahenditega, sealhulgas energia salvestamise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärgiks on nende tõhususe suurendamine ning taastuvatest energiaallikatest saadava aktiivse ja passiivse soojuse tootmise ja jahutamise maksumuse vähendamine, tagades nende kasutamise erinevates piirkondlikes tingimustes, mis omavad piisavat potentsiaali. |
| --- | --- |

—

Soojuse tootmiseks ja jahutamiseks kasutatavad taastuvad energiaallikad

Tehnoloogia ja vahenditega, sealhulgas energia salvestamise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärgiks on nende tõhususe suurendamine ning taastuvatest energiaallikatest saadava aktiivse ja passiivse soojuse tootmise ja jahutamise maksumuse vähendamine, tagades nende kasutamise erinevates piirkondlikes tingimustes, mis omavad piisavat potentsiaali.

| — | Süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogia saastevaba energia tootmiseks
  Fossiilkütuste kasutamise keskkonnamõjusid oluliselt vähendava tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, seades eesmärgiks suure tõhususega, kulutõhusad ning peaaegu saastevabad soojatootmisjaamad, mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogial, eelkõige maa-alusel ladustamisel. |
| --- | --- |

—

Süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogia saastevaba energia tootmiseks

Fossiilkütuste kasutamise keskkonnamõjusid oluliselt vähendava tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, seades eesmärgiks suure tõhususega, kulutõhusad ning peaaegu saastevabad soojatootmisjaamad, mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogial, eelkõige maa-alusel ladustamisel.

| — | Puhas söepõletustehnoloogia
  Sellise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mis parandab märkimisväärselt elektrijaamade tõhusust, usaldusväärsust ja kulutõhusust, arendades ja tutvustades puhast söe- ja muude tahkekütuste muundamise tehnoloogiat, mille abil toodetakse ka sekundaarseid energiakandjaid (sealhulgas vesinik) ja vedel- ja gaaskütuseid. Tegevused seotakse vajadusel süsinikdioksiidi eemaldamise ja sidustamise tehnoloogia või biomassi kooskasutamisega. |
| --- | --- |

—

Puhas söepõletustehnoloogia

Sellise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mis parandab märkimisväärselt elektrijaamade tõhusust, usaldusväärsust ja kulutõhusust, arendades ja tutvustades puhast söe- ja muude tahkekütuste muundamise tehnoloogiat, mille abil toodetakse ka sekundaarseid energiakandjaid (sealhulgas vesinik) ja vedel- ja gaaskütuseid. Tegevused seotakse vajadusel süsinikdioksiidi eemaldamise ja sidustamise tehnoloogia või biomassi kooskasutamisega.

| — | Intelligentsed energiavõrgud
  Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on suurendada eelkõige rohkem integreeritud Euroopa energiaturu kontekstis Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhusust, ohutust, usaldusväärsust ja kvaliteeti, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks, luues energia salvestamise võimalusi ning kõrvaldades tarnitud ja taastuvate energiaallikate ulatusliku kasutuse ja tõhusa integreerimise ees seisvad takistused. |
| --- | --- |

—

Intelligentsed energiavõrgud

Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on suurendada eelkõige rohkem integreeritud Euroopa energiaturu kontekstis Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhusust, ohutust, usaldusväärsust ja kvaliteeti, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks, luues energia salvestamise võimalusi ning kõrvaldades tarnitud ja taastuvate energiaallikate ulatusliku kasutuse ja tõhusa integreerimise ees seisvad takistused.

| — | Energiatõhusus ja energiasäästlikkus
  Hoonete (nende elutsükli jooksul), sealhulgas valgustuse, transpordi, teenuste ja tööstuse energiakasutuse tõhustamise ning energia lõpptarbimisel ja primaarenergia tarbimisel täiendava energiasäästu võimaldamise uute kontseptsioonidega seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus ning toimivate kontseptsioonide ja tehnoloogia arendamine ja tutvustamine. See hõlmab energiatõhususe valdkonnas strateegiate ja tehnoloogia integreerimist (sealhulgas ühis- ja koostootmist), uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogia kasutamist, energianõudluse reguleerimise meetmeid ja vahendeid ning minimaalse kliimamõjuga hoonetega seotud tutvustamistegevust. |
| --- | --- |

—

Energiatõhusus ja energiasäästlikkus

Hoonete (nende elutsükli jooksul), sealhulgas valgustuse, transpordi, teenuste ja tööstuse energiakasutuse tõhustamise ning energia lõpptarbimisel ja primaarenergia tarbimisel täiendava energiasäästu võimaldamise uute kontseptsioonidega seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus ning toimivate kontseptsioonide ja tehnoloogia arendamine ja tutvustamine. See hõlmab energiatõhususe valdkonnas strateegiate ja tehnoloogia integreerimist (sealhulgas ühis- ja koostootmist), uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogia kasutamist, energianõudluse reguleerimise meetmeid ja vahendeid ning minimaalse kliimamõjuga hoonetega seotud tutvustamistegevust.

| — | Energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikud teadmised
  Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiaga seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada keskmise tähtajaga ja pikaajalisi mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume (sealhulgas teaduslik tugi poliitika kujundamisele). |
| --- | --- |

—

Energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikud teadmised

Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiaga seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada keskmise tähtajaga ja pikaajalisi mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume (sealhulgas teaduslik tugi poliitika kujundamisele).

6.   Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

Eesmärk

Keskkonna ja selle ressursside säästev majandamine kliima, biosfääri, ökosüsteemide ja inimtegevuse vastastikuse mõju kohaste teadmiste edendamise ning uue tehnoloogia, vahendite ja teenuste arendamise kaudu, et lahendada ülemaailmseid keskkonnaprobleeme integreeritud alustel. Peamist tähelepanu pööratakse kliimamuutuste ning öko-, maa- ja ookeanisüsteemides toimuvate muutuste prognoosimisele ning vahenditele ja tehnoloogiale, mis võimaldavad jälgida, ennetada, leevendada ja kohandada keskkonnakoormust ja ohtusid, sealhulgas ohtu tervisele, ning vahenditele ja tehnoloogiale, mis on seotud loodus- ja kultuurkeskkonna jätkusuutlikkusega.

Lähtealused

Keskkonnaprobleemid ulatuvad väljapoole riigipiire ja nende lahendamiseks on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi Euroopa ja sageli ka ülemaailmsel tasandil. Loodusvaradele ja kultuurkeskkonnale avaldavad väga suurt survet elanikkonna kasv, linnastumine ja ehitustegevus, põllumajandus-, akvakultuuri-, kalandus-, transpordi- ja energiasektori jätkuv laienemine, samuti kliimaolude varieerumine ning kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne kliima soojenemine. Euroopa peab leidma uue keskkonnasäästliku käitumismudeli, parandades ja tugevdades samal ajal oma konkurentsivõimet ja Euroopa tööstussektorit. Keskkonnaalaste teadusuuringute mastaapi, ulatust ja suurt keerukust arvesse võttes on selles valdkonnas teadusuuringute kriitilise massi saavutamiseks vaja kogu ELi hõlmavat koostööd. See hõlbustab ühist planeerimist, ühendatud ja koostalitusvõimeliste andmebaaside kasutamist ning ühtsete ja ulatuslike vaatlus- ja prognoosisüsteemide arendamist. Teadusuuringud peaksid käsitlema andmehalduse ja infoteenuste vajadust ning andmete edastamise, integreerimise ja kaardistamise probleeme.

ELi tasandil asetleidvat teadustegevust on vaja ka selleks, et täita rahvusvahelisi kohustusi seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolliga, bioloogilise mitmekesisuse ÜRO konventsiooniga, kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga ja püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooniga ning saavutada 2002. aasta ülemaailmse jätkusuutliku arengu tippkohtumise, kaasa arvatud EL veemajandusalase algatuse eesmärgid, aidates samuti kaasa valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ja maapinna kaugseire algatusele.

Lisaks sellele eksisteerib vajadus ulatuslike teadusuuringute järele, mis tuleneb olemasolevatest ja esilekerkivatest ELi tasandi poliitikatest, kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ja seonduvate temaatiliste strateegiate (nt ELi merendusstrateegia) rakendamisest ning keskkonnatehnoloogiat, keskkonda ja tervist käsitlevatest tegevuskavadest, programmidest ja direktiividest, veepoliitika raamdirektiivist ja programmist Natura 2000.

EL peab tugevdama oma positsiooni keskkonnatehnoloogia maailmaturul. Selline tehnoloogia toetab säästvat tarbimist ja tootmist, mis aitavad kaasa jätkusuutlikule majanduskasvule, pakkudes eri tasandi keskkonnaprobleemidele ökoloogiliselt tõhusaid lahendusi ja kaitstes meie kultuuri- ja looduspärandit. Keskkonnanõuded soodustavad innovatsiooni ja võivad pakkuda ettevõtlusalaseid võimalusi ning tagada suurema konkurentsivõime, garanteerides samal ajal jätkusuutlikuma tuleviku järgmistele põlvkondadele. Veevarustuse ja kanalisatsiooni ning säästva keemia valdkonna Euroopa tehnoloogiaplatvormid kinnitavad vajadust ELi tasandi meetmete järele ja nende teadusuuringute programme on allpool käsitletud tegevuste puhul arvesse võetud. Teised tehnoloogiaplatvormid (nt ehitus ja metsandus) tegelevad samuti osaliselt keskkonnatehnoloogiat käsitlevate küsimustega ning ka nende teadusuuringute programme on arvesse võetud. Sotsiaalmajanduslikud küsimused mõjutavad eriti olulisel määral keskkonnatehnoloogia arendamist ja turuleviimist ning selle järgnevat kasutuselevõtmist, siinkohal on sobivaks näiteks veeressursside majandamine. Tegevused peavad pöörama tähelepanu seda teemat mõjutavatele poliitika ja tehnoloogiliste arengute sotsiaalmajanduslikele aspektidele.

Allpool on loetletud tegevused (10), millest paljud on otseselt seotud poliitiliste vajadustega. Siiski on võimalik pakkuda täiendavat toetust uutele esilekerkivatele poliitilistele vajadustele, mis on näiteks seotud hinnangutega ELi poliitika jätkusuutlikkuse hindamisega; Kyoto kohtumisele järgnevate ja kliimamuutustega soetud meetmete järelevalvega; ning uute keskkonnapoliitiliste valdkondadega, nagu näiteks Euroopa pinnasestrateegia ja merenduspoliitika, -normid ja -eeskirjad.

Tegevused

| — | Kliimamuutus, reostus ja ohud






  — | Surve keskkonnale ja kliimale: kliima ja loodussüsteemi toimimine, sealhulgas polaarpiirkondade toimimine; kohandamis- ja leevendusmeetmed; õhu-, pinnase- ja veereostus; muutused atmosfääri koostises ja veeringes; kliima ja atmosfääri, maapinna, jää ja ookeani vastastikune mõju globaalsel ja piirkondlikul tasandil; ning mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele, sealhulgas merepinna taseme tõusu tagajärjed rannikualadele ning mõju eriti tundlikele aladele. |
| --- | --- | --- |

—

Kliimamuutus, reostus ja ohud

—

Surve keskkonnale ja kliimale: kliima ja loodussüsteemi toimimine, sealhulgas polaarpiirkondade toimimine; kohandamis- ja leevendusmeetmed; õhu-, pinnase- ja veereostus; muutused atmosfääri koostises ja veeringes; kliima ja atmosfääri, maapinna, jää ja ookeani vastastikune mõju globaalsel ja piirkondlikul tasandil; ning mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemidele, sealhulgas merepinna taseme tõusu tagajärjed rannikualadele ning mõju eriti tundlikele aladele.

| — | Keskkond ja tervis: keskkonnastressi tekitajate ja inimese tervise vastastikune mõju, kaasa arvatud selle allikate kindlakstegemine, keskkonnaga seotud tervise bioloogiline seire, siseõhu kvaliteet ja seosed sisekeskkonnaga, linnakeskkond, autode heitgaasid ja nende mõju ning esilekerkivad ohutegurid; ohtlike ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud alternatiivid loomkatsetele; keskkonnast tulenevate terviseriskide ja näitajate koguseline hindamine ja kulude-tulude analüüs ennetusstrateegiate jaoks. |
| --- | --- |

—

Keskkond ja tervis: keskkonnastressi tekitajate ja inimese tervise vastastikune mõju, kaasa arvatud selle allikate kindlakstegemine, keskkonnaga seotud tervise bioloogiline seire, siseõhu kvaliteet ja seosed sisekeskkonnaga, linnakeskkond, autode heitgaasid ja nende mõju ning esilekerkivad ohutegurid; ohtlike ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud alternatiivid loomkatsetele; keskkonnast tulenevate terviseriskide ja näitajate koguseline hindamine ja kulude-tulude analüüs ennetusstrateegiate jaoks.

| — | Looduslikud ohutegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskihindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, hiidlained) ja kliimaga (nagu näiteks tormid, põuad, üleujutused, metsatulekahjud, maalihked, laviinid ja muud ekstreemsed sündmused), ning nende mõju puhul; varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus-, leevendus- ja juhtimisstrateegiate parandamine, samuti mitut riski hõlmava lähenemisviisi raames. |
| --- | --- |

—

Looduslikud ohutegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskihindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, hiidlained) ja kliimaga (nagu näiteks tormid, põuad, üleujutused, metsatulekahjud, maalihked, laviinid ja muud ekstreemsed sündmused), ning nende mõju puhul; varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus-, leevendus- ja juhtimisstrateegiate parandamine, samuti mitut riski hõlmava lähenemisviisi raames.

| — | Ressursside säästev majandamine






  — | Looduslike ja inimese loodud ressursside ning bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev majandamine: ökosüsteemid; veeressursside majandamine; jäätmekäitlus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamine, sealhulgas sissetungivate võõrliikide levimise kontrollimine mullakaitse, merepõhja, laguunide ja rannikualade kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid, maastiku säilitamine; metsade säästev kasutamine ja majandamine; linnakeskkonna, sealhulgas postindustriaalalade säästev juhtimine ja planeerimine; andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine. |
| --- | --- | --- |

—

Ressursside säästev majandamine

—

Looduslike ja inimese loodud ressursside ning bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev majandamine: ökosüsteemid; veeressursside majandamine; jäätmekäitlus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamine, sealhulgas sissetungivate võõrliikide levimise kontrollimine mullakaitse, merepõhja, laguunide ja rannikualade kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid, maastiku säilitamine; metsade säästev kasutamine ja majandamine; linnakeskkonna, sealhulgas postindustriaalalade säästev juhtimine ja planeerimine; andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine.

| — | Merekeskkonna haldamine: inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia; ookeaniressursside säästliku kasutamise strateegiate, kontseptsioonide ja vahendite väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Merekeskkonna haldamine: inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia; ookeaniressursside säästliku kasutamise strateegiate, kontseptsioonide ja vahendite väljatöötamine.

| — | Keskkonnatehnoloogia






  — | Keskkonnatehnoloogia loodusliku ja kultuurkeskkonna jälgimiseks, simuleerimiseks, kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks: keskkonnatehnoloogia, mis on seotud vee, kliima, õhu, mere, linna- ja maakeskkonna, pinnase, jäätmekäitluse, ringlussevõtu, keskkonnasäästlike tootmisprotsesside, säästlike toodete ja kemikaalide ohutusega. |
| --- | --- | --- |

—

Keskkonnatehnoloogia

—

Keskkonnatehnoloogia loodusliku ja kultuurkeskkonna jälgimiseks, simuleerimiseks, kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks: keskkonnatehnoloogia, mis on seotud vee, kliima, õhu, mere, linna- ja maakeskkonna, pinnase, jäätmekäitluse, ringlussevõtu, keskkonnasäästlike tootmisprotsesside, säästlike toodete ja kemikaalide ohutusega.

| — | Kultuuripärandi (sealhulgas inimeste elukeskkonna) kaitsmine, säilitamine ja arendamine: kultuuripärandile tekitatud kahju hindamise parandamine; uuenduslike säilitamisstrateegiate arendamine; kultuuripärandi ja linnakeskkonna integreerimise edendamine. |
| --- | --- |

—

Kultuuripärandi (sealhulgas inimeste elukeskkonna) kaitsmine, säilitamine ja arendamine: kultuuripärandile tekitatud kahju hindamise parandamine; uuenduslike säilitamisstrateegiate arendamine; kultuuripärandi ja linnakeskkonna integreerimise edendamine.

| — | Tehnoloogia hindamine, kontrollimine ja katsetamine: protsesside, tehnoloogia ja toodete keskkonnariskide ja elutsükli hindamise meetodid ja vahendid, sealhulgas alternatiivsed katsetamisstrateegiad ning eelkõige loomkatseid mittehõlmavad meetodid tööstuskemikaalide puhul; säästva keemia, metsandussektori tehnoloogia, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormide toetamine (11); Kolmanda osapoole hindamisvahendeid täiendava Euroopa tulevase keskkonnatehnoloogia kontrolli- ja katsetamisprogrammi teaduslikud ja tehnoloogilised aspektid. |
| --- | --- |

—

Tehnoloogia hindamine, kontrollimine ja katsetamine: protsesside, tehnoloogia ja toodete keskkonnariskide ja elutsükli hindamise meetodid ja vahendid, sealhulgas alternatiivsed katsetamisstrateegiad ning eelkõige loomkatseid mittehõlmavad meetodid tööstuskemikaalide puhul; säästva keemia, metsandussektori tehnoloogia, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormide toetamine (11); Kolmanda osapoole hindamisvahendeid täiendava Euroopa tulevase keskkonnatehnoloogia kontrolli- ja katsetamisprogrammi teaduslikud ja tehnoloogilised aspektid.

| — | Maapinna kaugseire ja hindamise vahendid






  — | Maa ja ookeani vaatlussüsteemid ning keskkonna ja säästva arengu jälgimise meetodid: keskkonna- ja säästvusküsimuste osas GEOSSi (mida täiendab GMES) raames seiresüsteemide arendamisele ja integreerimisele kaasaaitamine; süsteemide koostalitlusvõime tagamine ja teabe optimeerimine keskkonnanähtuste mõistmiseks, kujundamiseks ja prognoosimiseks, loodusvarade hindamiseks, uurimiseks ja majandamiseks. |
| --- | --- | --- |

—

Maapinna kaugseire ja hindamise vahendid

—

Maa ja ookeani vaatlussüsteemid ning keskkonna ja säästva arengu jälgimise meetodid: keskkonna- ja säästvusküsimuste osas GEOSSi (mida täiendab GMES) raames seiresüsteemide arendamisele ja integreerimisele kaasaaitamine; süsteemide koostalitlusvõime tagamine ja teabe optimeerimine keskkonnanähtuste mõistmiseks, kujundamiseks ja prognoosimiseks, loodusvarade hindamiseks, uurimiseks ja majandamiseks.

| — | Säästva arengu prognoosimismeetodid ja hindamisvahendid, võttes arvesse erinevaid seire ulatusi: majanduse/keskkonna/ühiskonna vahelised modelleerimisseosed, kaasa arvatud turupõhised vahendid, välismõjud, lävitasemed ning alusteadmiste ja meetodite arendamine säästvuse alaseks mõjuhindamiseks sellistes põhivaldkondades nagu maaskasutus ja merendusküsimused; linnastumine, kliimamuutustega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud pinged. |
| --- | --- |

—

Säästva arengu prognoosimismeetodid ja hindamisvahendid, võttes arvesse erinevaid seire ulatusi: majanduse/keskkonna/ühiskonna vahelised modelleerimisseosed, kaasa arvatud turupõhised vahendid, välismõjud, lävitasemed ning alusteadmiste ja meetodite arendamine säästvuse alaseks mõjuhindamiseks sellistes põhivaldkondades nagu maaskasutus ja merendusküsimused; linnastumine, kliimamuutustega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud pinged.

7.   Transport (sealhulgas lennundus)

Eesmärk

Integreeritud, ohutumate ning keskkonnasäästlikumate ja intelligentsemate üleeuroopaliste transpordisüsteemide arendamine, tuginedes tehnoloogilistele ja rakenduslikele arengutele ning Euroopa transpordipoliitikale, ning mille eesmärgiks on tuua kasu kõigile kodanikele, ühiskonnale ja kliimapoliitikale, säästes keskkonda ja loodusvarasid; ning kindlustavad ja arendavad edasi Euroopa tööstuste saavutatud konkurentsivõimet maailmaturul.

Lähtealused

Transport on üks Euroopa tugevaid majandusharusid — õhutranspordi sektor annab 2,6 % ELi SKPst (3,1 miljonit töökohta) ning maatranspordi sektor toodab 11 % ELi SKPst (andes tööd umbes 16 miljonile inimesele). Samas tekitab transport 25 % kogu ELi süsinikdioksiidi heitmetest, millest tuleneb põhjendatud vajadus muuta süsteem keskkonnasäästlikumaks, et tagada säästvamad transpordiviisid ning vastavus kasvumääradele, mis on esitatud valges raamatus “Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada”. (12)

Euroopa Liidu laienemine (territoorium suurenes 25 % ning rahvastik 20 %) ja ELi majandusareng esitavad uued väljakutsed seoses inimeste ja kaupade vedamisega tõhusal, kulutõhusal ja säästval viisil. Transport on samuti otseselt seotud muude tähtsate poliitikavaldkondadega, nagu kaubandus, konkurents, tööhõive, keskkond, sidusus, energeetika, julgeolek ja siseturg.

ELi transporditööstuses tehtavad investeeringud teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse on maailmaturgudel tehnoloogilise konkurentsieelise tagamise eeltingimuseks (13). Euroopa tasandi tegevused aitavad samuti kaasa tööstuse ümberkorraldamisele, sealhulgas turustusahela ning eriti VKEde integreerimisele.

Euroopa tehnoloogiaplatvormide (14) väljatöötatud teadusuuringute programmides toetatakse vajadust juurutada uut transpordisüsteemidel põhinevat lähenemist, milles võetakse arvesse sõidukite, sealhulgas veesõidukite, transpordivõrkude või -infrastruktuuride ja liiklusteenuste kasutamise vastasmõju, ja mida saab arendada ainult Euroopa tasandil. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kulud kõigis neis valdkondades kasvavad märkimisväärselt ning ELi tasandil koostoimimine on oluline, et võimaldada erinevate teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse pakkujate kriitilisel massil vastata teadusuuringute laiahaardelisusest ning valdkondade paljususest tulenevatele väljakutsetele kõige kulutõhusamal viisil ning ületada poliitilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, mis kaasnevad selliste küsimustega nagu tuleviku keskkonnasäästlik ja ohutu sõiduk, transpordiliikide koostalitlusvõime ja kokkusobivus iseäranis vee- ja raudteetranspordi puhul, taskukohasus, ohutus, veomaht, turvalisus ja keskkonnamõjud laienenud Euroopa Liidus. Euroopa poliitika elluviimisel on väga olulisel kohal ka tehnoloogia arendamine Galileo süsteemi ning selle rakenduste toetuseks.

Allpool esitatud teemavaldkonnad ja tegevused omavad olulist tähtsust tööstuse seisukohast, kuid ka poliitikakujundajate vajadusi käsitletakse kompleksselt, hõlmates ka transpordipoliitika majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspekte. Lisaks pakutakse tuge ka olemasolevate ja uute poliitiliste vajaduste täitmiseks, näiteks seoses merenduspoliitika arenguga või ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamisega.

Tegevused

| — | Lennundus ja õhutransport






  — | Õhutranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: heitkoguste, sealhulgas kasvuhoonegaaside ja mürahäirete vähendamine, mis hõlmab ka mootorite, alternatiivkütuste, struktuuride ja uute õhusõidukimudelite, sealhulgas tiivikõhusõidukite, lennujaamade käitamise ja liikluskorraldusega seotud tegevusi. |
| --- | --- | --- |

—

Lennundus ja õhutransport

—

Õhutranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: heitkoguste, sealhulgas kasvuhoonegaaside ja mürahäirete vähendamine, mis hõlmab ka mootorite, alternatiivkütuste, struktuuride ja uute õhusõidukimudelite, sealhulgas tiivikõhusõidukite, lennujaamade käitamise ja liikluskorraldusega seotud tegevusi.

| — | Ajakasutuse tõhustamine: lennugraafikute tõhustamine, pannes rõhku ühtse Euroopa taeva algatuse efektiivse elluviimisega kooskõlas olevatele uuenduslikele lennuliikluse korraldussüsteemidele, millega ühendatakse õhu-, maa- ja kosmosetranspordi komponendid, sealhulgas liiklusvoogude korraldamine ja õhusõidukite suurema sõltumatuse kindlustamine. |
| --- | --- |

—

Ajakasutuse tõhustamine: lennugraafikute tõhustamine, pannes rõhku ühtse Euroopa taeva algatuse efektiivse elluviimisega kooskõlas olevatele uuenduslikele lennuliikluse korraldussüsteemidele, millega ühendatakse õhu-, maa- ja kosmosetranspordi komponendid, sealhulgas liiklusvoogude korraldamine ja õhusõidukite suurema sõltumatuse kindlustamine.

| — | Tarbija rahulolu ja ohutuse tagamine: reisijate mugavuse parandamine, uuenduslikud pardateeninduse viisid ja reisijate käitluse tõhustamine; õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest väiksemate sõidukiteni, mis on sobilikud erinevatel eesmärkidel kasutamiseks (sealhulgas piirkondlikuks kasutuseks). |
| --- | --- |

—

Tarbija rahulolu ja ohutuse tagamine: reisijate mugavuse parandamine, uuenduslikud pardateeninduse viisid ja reisijate käitluse tõhustamine; õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest väiksemate sõidukiteni, mis on sobilikud erinevatel eesmärkidel kasutamiseks (sealhulgas piirkondlikuks kasutuseks).

| — | Kulutõhususe parandamine: toote arendamise, valmistamise ja kasutamisega seotud kulude vähendamine uuenduslike ja hooldusvabade õhusõidukite, remondi ja kapitaalremondi, automatiseerimise ja simulatsiooni ulatuslikuma kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Kulutõhususe parandamine: toote arendamise, valmistamise ja kasutamisega seotud kulude vähendamine uuenduslike ja hooldusvabade õhusõidukite, remondi ja kapitaalremondi, automatiseerimise ja simulatsiooni ulatuslikuma kasutamise kaudu.

| — | Õhusõidukite ja reisijate kaitse: reisija, meeskonna, õhusõiduki ja õhutranspordisüsteemi kaitsemeetmete parandamine, nt tõhustatud andmekorraldus- ja tuvastamismeetodid, tõhustatud õhusõiduki rünnakuvastane kaitse ning õhusõiduki turvaskeemi parandamine. |
| --- | --- |

—

Õhusõidukite ja reisijate kaitse: reisija, meeskonna, õhusõiduki ja õhutranspordisüsteemi kaitsemeetmete parandamine, nt tõhustatud andmekorraldus- ja tuvastamismeetodid, tõhustatud õhusõiduki rünnakuvastane kaitse ning õhusõiduki turvaskeemi parandamine.

| — | Tuleviku õhutranspordi osas teedrajav tegevus: lennunduse pikaajalisemate probleemide lahendamine radikaalsema, keskkonnasäästlikuma, puuetega inimestele juurdepääsetava ja uuenduslikuma tehnoloogia kombinatsioonidega, mis viiks õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi. |
| --- | --- |

—

Tuleviku õhutranspordi osas teedrajav tegevus: lennunduse pikaajalisemate probleemide lahendamine radikaalsema, keskkonnasäästlikuma, puuetega inimestele juurdepääsetava ja uuenduslikuma tehnoloogia kombinatsioonidega, mis viiks õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi.

| — | Säästev pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)






  — | Pinnatranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: keskkonna- ja mürasaaste vähendamine, sealhulgas kasvuhoonegaaside vähendamine; transpordi poolt kliimamuutustele avaldatava mõju piiramine, vähendades heitkoguseid tehnoloogiliste ja sotsiaalmajanduslike vahendite ning kasutajate koolituse abil; puhaste ja tõhusate mootorite ja ülekannete arendamine, sealhulgas hübriidtehnoloogia ning alternatiivsete kütuste, nt vesiniku ja kütuseelementide kasutamine transpordis, võttes arvesse kulutõhususe ja energiatõhususe kaalutlusi; kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja laevade jaoks strateegiate väljatöötamine. |
| --- | --- | --- |

—

Säästev pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)

—

Pinnatranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: keskkonna- ja mürasaaste vähendamine, sealhulgas kasvuhoonegaaside vähendamine; transpordi poolt kliimamuutustele avaldatava mõju piiramine, vähendades heitkoguseid tehnoloogiliste ja sotsiaalmajanduslike vahendite ning kasutajate koolituse abil; puhaste ja tõhusate mootorite ja ülekannete arendamine, sealhulgas hübriidtehnoloogia ning alternatiivsete kütuste, nt vesiniku ja kütuseelementide kasutamine transpordis, võttes arvesse kulutõhususe ja energiatõhususe kaalutlusi; kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja laevade jaoks strateegiate väljatöötamine.

| — | Ümbersuunamise toetamine ja suurendamine ning transpordikoridoride ummistumise vähendamine: säästvate, uuenduslike, mitmeliigiliste ja koostalitlusvõimeliste piirkondlike ja riiklike transpordi- ja logistikavõrkude, infrastruktuuride ja -süsteemide arendamine Euroopas; kulude arvessevõtmine; sõiduki/veesõiduki ja transpordi infrastruktuuri vaheline teabevahetus; infrastruktuuri läbilaskevõime optimeerimine; ümbersuunamise strateegiad, mis toetavad energiatõhusaid transpordiliike. |
| --- | --- |

—

Ümbersuunamise toetamine ja suurendamine ning transpordikoridoride ummistumise vähendamine: säästvate, uuenduslike, mitmeliigiliste ja koostalitlusvõimeliste piirkondlike ja riiklike transpordi- ja logistikavõrkude, infrastruktuuride ja -süsteemide arendamine Euroopas; kulude arvessevõtmine; sõiduki/veesõiduki ja transpordi infrastruktuuri vaheline teabevahetus; infrastruktuuri läbilaskevõime optimeerimine; ümbersuunamise strateegiad, mis toetavad energiatõhusaid transpordiliike.

| — | Säästva linnaliikluse tagamine kõikidele kodanikele, sealhulgas ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele: uuenduslikud liikluskorraldusskeemid, sealhulgas keskkonnasäästlikud ja ohutud sõidukid ja vähemsaastavad transpordivahendid, uued kõrgekvaliteedilised ühistranspordi liigid ja eratranspordi ratsionaliseerimine, sideinfrastruktuur, integreeritud linnaplaneerimine ja transport, võttes arvesse nende seost majanduskasvu ja tööhõivega. |
| --- | --- |

—

Säästva linnaliikluse tagamine kõikidele kodanikele, sealhulgas ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele: uuenduslikud liikluskorraldusskeemid, sealhulgas keskkonnasäästlikud ja ohutud sõidukid ja vähemsaastavad transpordivahendid, uued kõrgekvaliteedilised ühistranspordi liigid ja eratranspordi ratsionaliseerimine, sideinfrastruktuur, integreeritud linnaplaneerimine ja transport, võttes arvesse nende seost majanduskasvu ja tööhõivega.

| — | Ohutuse ja turvalisuse parandamine vastavalt transpordisüsteemile: juhtide, reisijate, meeskonna, jalgratturite ja jalakäijatega ning kaubaga seotud veotoimingute, sõidukite ja veesõidukite konstruktsiooni ja toimingute, infrastruktuuride ning transpordisüsteemi kui terviku ohutuse ja turvalisuse parandamine. |
| --- | --- |

—

Ohutuse ja turvalisuse parandamine vastavalt transpordisüsteemile: juhtide, reisijate, meeskonna, jalgratturite ja jalakäijatega ning kaubaga seotud veotoimingute, sõidukite ja veesõidukite konstruktsiooni ja toimingute, infrastruktuuride ning transpordisüsteemi kui terviku ohutuse ja turvalisuse parandamine.

| — | Konkurentsivõime tugevdamine: projekteerimisprotsesside parandamine; nüüdisaegse ülekandetehnoloogia ning sõiduki- ja veesõidukitehnoloogia arendamine; uuenduslike ja kulutõhusate tootmissüsteemide ning infrastruktuuride rajamine ja hooldus; integratsiooni võimaldav struktuur. |
| --- | --- |

—

Konkurentsivõime tugevdamine: projekteerimisprotsesside parandamine; nüüdisaegse ülekandetehnoloogia ning sõiduki- ja veesõidukitehnoloogia arendamine; uuenduslike ja kulutõhusate tootmissüsteemide ning infrastruktuuride rajamine ja hooldus; integratsiooni võimaldav struktuur.

| — | Tugi Euroopa globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile (Galileo ja EGNOS): paljudes sektorites kasutatavad täpsed navigatsiooni- ja ajamääramisteenused; satelliitnavigatsiooni tõhus kasutamine ning teise põlvkonna tehnoloogia ja rakenduste väljaarendamise toetamine. |
| --- | --- |

—

Tugi Euroopa globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile (Galileo ja EGNOS): paljudes sektorites kasutatavad täpsed navigatsiooni- ja ajamääramisteenused; satelliitnavigatsiooni tõhus kasutamine ning teise põlvkonna tehnoloogia ja rakenduste väljaarendamise toetamine.

8.   Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

Eesmärk

Sügava ühise arusaama loomine sellistest Euroopa ees seisvatest keerukatest ja omavahel seotud sotsiaalmajanduslikest võtmeküsimustest nagu majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime, sotsiaalne sidusus, laienenud ELi sotsiaalsed, kultuurilised ja hariduslikud väljakutsed ning jätkusuutlikkus, demograafilised muutused, migratsioon ja integratsioon, elukvaliteet ja globaalne seotus, eriti selleks, et anda parema kvaliteediga alusteadmisi asjaomaste valdkondadega seotud poliitika väljatöötamiseks.

Lähtealused

Sotsiaalmajandus- ja sotsiaalkultuuriliste ning humanitaarteaduslik teadusbaas on Euroopas tugev ja kõrgetasemeline. Majandus-, sotsiaal-, poliitika- ja kultuuri valdkonnas on ELi sees märgatav lähenemisviiside mitmekesisus, mis pakub nimetatud valdkondades ELi tasandil teadusuuringuteks väga viljakat pinnast. Nimetatud valdkondades annavad suurt lisandväärtust Euroopa sotsiaalmajanduslikke ja sotsiaalkultuurilisi küsimusi käsitlevad ühised teadusuuringud. Esiteks peetakse neid teemasid ja probleeme Euroopa tasandil esmatähtsateks ning need on ühenduse poliitikavaldkondade objektiks. Teiseks kujutavad kogu ELis või teistes riikides teostatavad võrdlevad teadusuuringud endast eriti tõhusat instrumenti ning pakuvad eri riikides ja piirkondades samas ka märkimisväärseid õppimisvõimalusi.

Kolmandaks on ELi tasandi teadusuuringutel erilised eelised, sest need võimaldavad koguda andmeid üle Euroopa ja rakendada keeruliste küsimuste mõistmiseks vajalikke võimalusi. Lõpetuseks aitab neid võtmeküsimusi puudutava tõeliselt euroopaliku sotsiaalmajanduslike teadmiste baasi arendamine oluliselt kaasa ühiste arusaamade edendamisele kogu Euroopa Liidus ja — mis kõige tähtsam — Euroopa kodanike poolt.

Toetatavad tegevused on loetletud allpool ning eeldatakse, et need aitavad märkimisväärselt kaasa poliitika kujundamisel, rakendamisele, mõjule ja hinnangutele ning reguleerivate meetmete kindlaksmääramisele mitmetes poliitikavaldkondades, nagu majandus, sotsiaalküsimused, kultuur, haridus ja koolitus, sooline võrdõiguslikkus, ettevõtlus, rahvusvaheline kaubandus, tarbijakaitse, välissuhted, teaduse ja tehnoloogia valdkonnad, ametliku statistikaga seonduv poliitika ning vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala loomine. Lisaks pakutakse võimalusi tegeleda nii tekkivate sotsiaalmajanduslike probleemidega kui ka alustada uute või ettenägematute poliitiliste vajaduste alaseid teadusuuringuid. Lisaks võib tulevaste teadusuuringute programmide arutamiseks kasutada ka sotsiaalseid platvorme.

Tegevused

| — | Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmistepõhises ühiskonnas: teadusuuringute arendamine ja integreerimine küsimustes, mis mõjutavad majanduskasvu, sotsiaalmajanduslikku stabiilsust, tööhõivet ja konkurentsivõimet; nimetatud küsimused hõlmavad nii innovatsiooni, haridust (sealhulgas elukestvat õpet) ning teadusalaste ja muude teadmiste ja mittemateriaalsete väärtuste ülemaailmset rolli, noori ja noorsoopoliitikat, tööturupoliitika kohandamist ning riiklikke institutsioonilisi kontekste. |
| --- | --- |

—

Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmistepõhises ühiskonnas: teadusuuringute arendamine ja integreerimine küsimustes, mis mõjutavad majanduskasvu, sotsiaalmajanduslikku stabiilsust, tööhõivet ja konkurentsivõimet; nimetatud küsimused hõlmavad nii innovatsiooni, haridust (sealhulgas elukestvat õpet) ning teadusalaste ja muude teadmiste ja mittemateriaalsete väärtuste ülemaailmset rolli, noori ja noorsoopoliitikat, tööturupoliitika kohandamist ning riiklikke institutsioonilisi kontekste.

| — | Majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide ühendamine Euroopas: kahe omavahel tihedalt seotud võtmeküsimuse — Euroopa sotsiaalmajanduslike mudelite ning laienenud Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku sidususe jätkuva arendamise — käsitlemine, võttes arvesse jätkusuutlikkust ja keskkonnakaitset, säästvat linnakeskkonna planeerimist ning keskkonna, energeetika ja ühiskonna vahelisi vastasmõjusid ning linnade ja suurlinnapiirkondade rolli ning Euroopa poliitikate ja õigusaktide sotsiaalmajanduslikku mõju. |
| --- | --- |

—

Majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide ühendamine Euroopas: kahe omavahel tihedalt seotud võtmeküsimuse — Euroopa sotsiaalmajanduslike mudelite ning laienenud Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku sidususe jätkuva arendamise — käsitlemine, võttes arvesse jätkusuutlikkust ja keskkonnakaitset, säästvat linnakeskkonna planeerimist ning keskkonna, energeetika ja ühiskonna vahelisi vastasmõjusid ning linnade ja suurlinnapiirkondade rolli ning Euroopa poliitikate ja õigusaktide sotsiaalmajanduslikku mõju.

| — | Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju: näiteks demograafilised muutused, sealhulgas rahvastiku vananemine ja selle mõju pensionisüsteemile, ränne ja integratsioon, demograafiliste muutuste poolt linnastumisele osutatavate mõjude analüüs; eluviis, töö, perekond, töö- ja pereelu ühitamine, soolise mõõtmega seonduvad küsimused, puudega inimestega seotud küsimused, tervis ja elukvaliteet; majanduslik tarbijakaitse; ebavõrdsus; kuritegevus; ettevõtluse roll ühiskonnas ja rahvastiku mitmekesisus, rahvuslik kuuluvus, uskude paljusus kultuuride vaheline vastasmõju, kultuuride paljususe küsimused ning põhiõiguste kaitse ja mis tahes diskrimineerimise vastase võitluse probleemid. |
| --- | --- |

—

Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju: näiteks demograafilised muutused, sealhulgas rahvastiku vananemine ja selle mõju pensionisüsteemile, ränne ja integratsioon, demograafiliste muutuste poolt linnastumisele osutatavate mõjude analüüs; eluviis, töö, perekond, töö- ja pereelu ühitamine, soolise mõõtmega seonduvad küsimused, puudega inimestega seotud küsimused, tervis ja elukvaliteet; majanduslik tarbijakaitse; ebavõrdsus; kuritegevus; ettevõtluse roll ühiskonnas ja rahvastiku mitmekesisus, rahvuslik kuuluvus, uskude paljusus kultuuride vaheline vastasmõju, kultuuride paljususe küsimused ning põhiõiguste kaitse ja mis tahes diskrimineerimise vastase võitluse probleemid.

| — | Euroopa roll maailmas: maailma eri piirkondade, sealhulgas arengupiirkondade vaheliste muutuvate vastasmõjude, kultuuridevaheliste suhete ja vastastikuse sõltuvuse ning nende mõju mõistmine; ähvardavate ohtude ja riskidega võitlemine, kahjustamata inimõigusi, vabadust ja heaolu ning edendades rahu. |
| --- | --- |

—

Euroopa roll maailmas: maailma eri piirkondade, sealhulgas arengupiirkondade vaheliste muutuvate vastasmõjude, kultuuridevaheliste suhete ja vastastikuse sõltuvuse ning nende mõju mõistmine; ähvardavate ohtude ja riskidega võitlemine, kahjustamata inimõigusi, vabadust ja heaolu ning edendades rahu.

| — | Euroopa Liidu kodanik: demokraatliku omanikutunde tekkimine ja Euroopa rahvaste aktiivse osaluse saavutamine laienenud Euroopa Liidu edasise arengu kontekstis; tõhus ja demokraatlik valitsemistava kõikidel tasanditel, sealhulgas majanduse ja õigussüsteemi osas ning seoses kodanikuühiskonna rolliga; Teadusuuringud, mille eesmärk on saavutada ühine arusaam meie mitmekultuurilise Euroopa identiteedi ja pärandi aluseks olevate Euroopa kultuuri, religiooni, kultuuripärandi, institutsioonide, õigussüsteemi, ajaloo, keele ja väärtustega seotud erinevustest ja sarnasustest ning austus nende vastu. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kodanik: demokraatliku omanikutunde tekkimine ja Euroopa rahvaste aktiivse osaluse saavutamine laienenud Euroopa Liidu edasise arengu kontekstis; tõhus ja demokraatlik valitsemistava kõikidel tasanditel, sealhulgas majanduse ja õigussüsteemi osas ning seoses kodanikuühiskonna rolliga; Teadusuuringud, mille eesmärk on saavutada ühine arusaam meie mitmekultuurilise Euroopa identiteedi ja pärandi aluseks olevate Euroopa kultuuri, religiooni, kultuuripärandi, institutsioonide, õigussüsteemi, ajaloo, keele ja väärtustega seotud erinevustest ja sarnasustest ning austus nende vastu.

| — | Sotsiaalmajanduslikud ja teaduslikud näitajad: nende kasutamine poliitika väljatöötamise ning selle rakendamise ja järelevalve käigus, olemasolevate näitajate täiustamine, nende analüüsimise meetodid ja uute näitajate väljatöötamine samal eesmärgil ja teadusuuringute programmide hindamiseks, sealhulgas ametlikul statistikal põhinevad näitajad. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalmajanduslikud ja teaduslikud näitajad: nende kasutamine poliitika väljatöötamise ning selle rakendamise ja järelevalve käigus, olemasolevate näitajate täiustamine, nende analüüsimise meetodid ja uute näitajate väljatöötamine samal eesmärgil ja teadusuuringute programmide hindamiseks, sealhulgas ametlikul statistikal põhinevad näitajad.

| — | Visiooniuuringud sellistes tähtsamates teaduse, tehnoloogia ja asjassepuutuvates sotsiaalmajanduslikes küsimustes nagu tuleviku demograafilised suundumused ning teadmiste globaliseerumine, teadmiste levitamine ja teadusuuringute süsteemide areng, samuti edaspidised arengud peamistes teadusuuringute valdkondades ja teadusharudes. |
| --- | --- |

—

Visiooniuuringud sellistes tähtsamates teaduse, tehnoloogia ja asjassepuutuvates sotsiaalmajanduslikes küsimustes nagu tuleviku demograafilised suundumused ning teadmiste globaliseerumine, teadmiste levitamine ja teadusuuringute süsteemide areng, samuti edaspidised arengud peamistes teadusuuringute valdkondades ja teadusharudes.

9.   Kosmos

Eesmärk

Euroopa kosmoseprogrammi toetamine, pöörates tähelepanu sellistele rakendustele nagu GMES (üleilmne keskkonna- ja turvaseire), mis teenivad kodanike ja Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime huve. See aitab kaasa Euroopa kosmosepoliitika arendamisele, täiendades liikmesriikide ja teiste peamiste osalejate, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri jõupingutusi.

Lähtealused

Selles valdkonnas saab ühendus aidata paremini kindlaks määrata kasutaja nõudmistel ja poliitika eesmärkidel põhinevaid ühiseid eesmärke; kooskõlastada tegevust, et vältida kattumisi ja saavutada võimalikult suur koostalitlusvõime; suurendada kulutõhusust ning määrata kindlaks standardid. Täpselt kindlaks määratud Euroopa kosmosepoliitika olulised võimalikud kasutajad on ametiasutused ja poliitikakujundajad ning ka Euroopa tööstus saab kasu Euroopa kosmosepoliitikast, mida viiakse ellu Euroopa kosmoseprogrammi kaudu, mida toetavad osaliselt ka kavandatud teaduse ja tehnoloogia arendamisele suunatud meetmed. Euroopa tasandi meetmed on samuti vajalikud selleks, et toetada ühenduse poliitilisi eesmärke, näiteks sellistes valdkondades nagu põllumajandus, metsandus, kalandus, keskkond, tervis, telekommunikatsioonid, julgeolek ja transport, ning et kindlustada piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös Euroopa kui usaldusväärse partneri mainet.

Viimase 40 aasta jooksul on Euroopas nii riikide kui Euroopa Kosmoseagentuuri tasandil tehtud töö tulemusel saavutanud suurepärase tehnoloogilise taseme. Konkurentsivõimelise tööstuse (sealhulgas tootjad, teenusepakkujad ja operaatorid) säilitamine nõuab uusi teadusuuringuid ja uut tehnoloogiat. Kosmoserakendustest tõuseb tänu tehnoloogilistele vastasmõjudele kodanikele olulist tulu ja need on kõrgtehnoloogilises ühiskonnas asendamatud.

Allpool esitatud tegevuste eesmärgiks on: kosmosevarade tõhus kasutamine (kooskõlas kohapealsete varadega, sealhulgas lennuvahenditel paiknevad varad) mitmesuguste vahendite, GMES rakendamiseks ja nende panus ühenduse poliitika õiguskaitse aspektide tõhustamisel; kosmosealased teadusuuringud, mis toovad kaasa rahvusvahelise koostöö võimalusi ning ulatuslikke tehnoloogilisi läbimurdeid ning kulutõhusaid missioone; kosmose kasutamine ja uurimine, mida toetavad mitmesugused tegevused, mis kindlustavad Euroopa Liidu strateegilise rolli. Neid tegevusi täiendavad konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning haridus- ja koolitusprogrammi muud meetmed. Maksimeeritakse ka allpool esitatud tegevustest lähtuvat kasu poliitikale, sealhulgas toetades ka võimalikke uusi poliitilisi vajadusi, näiteks kosmosepõhiseid lahendusi arenguriikide toetuseks ning kosmoseseire vahendite ja meetodite kasutamist ühenduse poliitikavaldkondade arengu toetamiseks.

Tegevused

| — | Euroopa ühiskonna teenistuses olevad kosmosepõhised rakendused






  — | GMES: keskkonnahaldamise ja turvalisuse (sealhulgas toimetulemine loodusõnnetustega) tagamisega seotud satelliidipõhiste ja kohapealsete seire- ja varajase hoiatamise süsteemide (sealhulgas kodanike julgeoleku tagamiseks) ja -meetodite arendamine ning nende integreerimine maapealsete, laevadel ning lennuvahenditel paiknevate osistega; toetus GMESi andmete (nii satelliidipõhiste kui kohapealsete, sh maapealsete, laevadel ning lennuvahenditel kogutud andmete) ja teenuste integreerimisele, ühtlustamisele, kasutamisele ja pakkumisele. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa ühiskonna teenistuses olevad kosmosepõhised rakendused

—

GMES: keskkonnahaldamise ja turvalisuse (sealhulgas toimetulemine loodusõnnetustega) tagamisega seotud satelliidipõhiste ja kohapealsete seire- ja varajase hoiatamise süsteemide (sealhulgas kodanike julgeoleku tagamiseks) ja -meetodite arendamine ning nende integreerimine maapealsete, laevadel ning lennuvahenditel paiknevate osistega; toetus GMESi andmete (nii satelliidipõhiste kui kohapealsete, sh maapealsete, laevadel ning lennuvahenditel kogutud andmete) ja teenuste integreerimisele, ühtlustamisele, kasutamisele ja pakkumisele.

| — | Sujuvalt ülemaailmsetesse elektroonilistesse sidevõrkudesse integreeritud uuenduslikud satelliitsideteenused, mis on loodud kodanike ja ettevõtete jaoks kodanikukaitset, e-valitsemist, telemeditsiini, teleõpet, otsinguid ja päästmist, turismi ja vaba aega, personaalset navigatsiooni, laevastiku juhtimist, põllumajandust ja metsandust, meteoroloogiat ning tavakasutajaid hõlmavates rakendussektorites. |
| --- | --- |

—

Sujuvalt ülemaailmsetesse elektroonilistesse sidevõrkudesse integreeritud uuenduslikud satelliitsideteenused, mis on loodud kodanike ja ettevõtete jaoks kodanikukaitset, e-valitsemist, telemeditsiini, teleõpet, otsinguid ja päästmist, turismi ja vaba aega, personaalset navigatsiooni, laevastiku juhtimist, põllumajandust ja metsandust, meteoroloogiat ning tavakasutajaid hõlmavates rakendussektorites.

| — | Jälgimistehnoloogia ja kosmosepõhiste teenuste kaitstust suurendavate süsteemide arendamine ning kosmoseseire edendamine. |
| --- | --- |

—

Jälgimistehnoloogia ja kosmosepõhiste teenuste kaitstust suurendavate süsteemide arendamine ning kosmoseseire edendamine.

| — | Kosmosepõhiste süsteemide rakendused riskide ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust süsteemidega, mis ei ole kosmosepõhised. |
| --- | --- |

—

Kosmosepõhiste süsteemide rakendused riskide ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust süsteemidega, mis ei ole kosmosepõhised.

| — | Kosmosealased teadusuuringud






  — | Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alase toetuse osutamine ning Euroopa Kosmoseagentuuri või riiklike kosmoseagentuuride algatustest tuleneva sünergia kaudu teadusliku lisandväärtuse maksimeerimine kosmoseuuringute valdkonnas; teadusandmetele ligipääsu hõlbustamine. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmosealased teadusuuringud

—

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alase toetuse osutamine ning Euroopa Kosmoseagentuuri või riiklike kosmoseagentuuride algatustest tuleneva sünergia kaudu teadusliku lisandväärtuse maksimeerimine kosmoseuuringute valdkonnas; teadusandmetele ligipääsu hõlbustamine.

| — | Kosmoses paiknevate teleskoopide ja andurite väljaarendamiseks ja kosmoseuuringute andmete analüüsiks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamise toetamine. |
| --- | --- |

—

Kosmoses paiknevate teleskoopide ja andurite väljaarendamiseks ja kosmoseuuringute andmete analüüsiks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamise toetamine.

| — | Kosmosevaldkonna baase tugevdavad teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus






  — | Kosmoseuuringud ja arendustegevus pikaajaliste vajaduste, sealhulgas kosmosetranspordiga seotud vajaduste rahuldamiseks; Euroopa kosmosetehnoloogia sektori konkurentsivõimet ja kulutõhusust suurendavad teadusuuringud. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmosevaldkonna baase tugevdavad teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus

—

Kosmoseuuringud ja arendustegevus pikaajaliste vajaduste, sealhulgas kosmosetranspordiga seotud vajaduste rahuldamiseks; Euroopa kosmosetehnoloogia sektori konkurentsivõimet ja kulutõhusust suurendavad teadusuuringud.

| — | Kosmoseteadused, sealhulgas biomeditsiin ning loodus- ja füüsikateadused. |
| --- | --- |

—

Kosmoseteadused, sealhulgas biomeditsiin ning loodus- ja füüsikateadused.

10.   Julgeolek

Eesmärk

Tehnoloogia ja teadmiste arendamine, et luua kodanike julgeoleku tagamise võime selliste ohtude suhtes nagu terrorism, loodusõnnetused ja kuritegevus, austades samal ajal põhilisi inimõigusi, sealhulgas eraelu puutumatust; Euroopa tsiviiljulgeoleku huvides olemasoleva tehnoloogia optimaalse ja kooskõlastatud kasutamise kindlustamine ning tsiviiljulgeoleku valdkonnas lahenduste pakkujate ja kasutajate vahelise koostöö soodustamine, suurendades Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimet ja jõudes ülesandepõhiste uurimistulemusteni, mis aitavad vähendada julgeoleku puudujääke.

Lähtealused

Julgeolek Euroopas on heaolu ja vabaduse eeltingimuseks. Euroopa Ülemkogu vastuvõetud Euroopa Liidu julgeolekustrateegia “Turvaline Euroopa paremas maailmas” osutab vajadusele koostada julgeolekut käsitlev laiaulatuslik strateegia, mis hõlmab nii tsiviilalaseid kui ka sõjalisi julgeolekumeetmeid.

Julgeolekuga seotud teadusuuringutel on tähtis roll vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneval alal julgeoleku kõrge taseme saavutamisel. Samuti annavad teadusuuringud panuse sellise tehnoloogia ning võimekuse arengusse, mis toetab muid ühenduse poliitikavaldkondi, nagu transport, kodanikukaitse, energeetika, keskkond ja tervis. Praegused julgeolekualased teadusuuringud vajavad eraldi rakenduseeskirju, et võtta arvesse valdkonna iseärasusi.

Olemasolevad julgeolekuga seotud Euroopa teadusuuringud kannatavad jõupingutuste killustatuse, mastaabi ja katvuse kriitilise massi ning sidemete ja koostalitusvõime puudumise tõttu. Euroopas tuleb parandada jõupingutuste sidusust, arendades tõhusat institutsioonilist korraldust ning ergutades erinevaid riiklikke ja rahvusvahelisi osalejaid tegema koostööd ning kooskõlastama oma tegevust dubleerimise vältimiseks ja võimaluse korral sünergiavõimaluste leidmiseks. Ühenduse tasandil teostatavad julgeolekualased teadusuuringud on jätkuvalt täielikult tsiviilalase suunitlusega ja need keskenduvad tegevustele, mis annavad selge lisandväärtuse riiklikul tasandil. Selle tulemusena tugevdavad seitsmenda raamprogrammi raames teostatavad tsiviiljulgeoleku alased teadusuuringud Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimet. Tunnistades, et teatud valdkondades eksisteerib kahesuguse kasutusega tehnoloogia, on täiendavuse tagamiseks vaja tihedat kooskõlastamist Euroopa Kaitseagentuuri tegevustega.

Julgeolekualased teadusuuringud rõhutavad Euroopa võimeid seoses ohtude ja intsidentide seire, neid käsitleva teabe ja teadmiste levitamise ning parema hindamise ja olukorra kontrollimise süsteemidega ühiste IKT-süsteemide tõhusama kasutamise kaudu erinevates tegevusvaldkondades.

Allpool esitatud kaitseküsimustega mitteseotud tegevused täiendavad ja integreerivad tsiviiljulgeolekuga seotud tehnoloogia- ja süsteemipõhiseid teadusuuringuid, mida viiakse läbi teiste teemavaldkondade raames. Tegevused on ülesandepõhised ning arendavad konkreetsete julgeolekuülesannete täitmiseks vajaliku tehnoloogiat ja võimeid. Tegevused on loomult paindlikud, et vajadusel hõlmata tulevikus esilekerkivaid tundmatuid julgeolekuohte ja koos nendega võimalikult kujunevaid asjaomaseid poliitilisi vajadusi ning et stimuleerida vastastikku kasulikku infovahetust ja olemasoleva tehnoloogia kasutamist tsiviiljulgeoleku sektoris; Euroopa julgeolekualased teadusuuringud edendavad samuti mitmeotstarbelise tehnoloogia arendamist, et laiendada maksimaalselt selle rakendusvaldkondi.

Tegevused

| — | Kodanike julgeolek: kodanikukaitsealaste tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamine, sealhulgas bio-ohutus ning kaitse kuritegevusest ja terrorirünnakutest tulenevate ohtude eest. |
| --- | --- |

—

Kodanike julgeolek: kodanikukaitsealaste tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamine, sealhulgas bio-ohutus ning kaitse kuritegevusest ja terrorirünnakutest tulenevate ohtude eest.

| — | Infrastruktuuride ja avalike teenuste julgeolek: olemasolevate ja tulevaste avalike ja erasektori kriitilise tähtsusega võrkinfrastruktuuride (nt transpordis, energeetikas, seoses info- ja sidetehnoloogiaga), süsteemide ja teenuste (sealhulgas finants- ja haldusteenuste) analüüsimine ja turvamine. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuuride ja avalike teenuste julgeolek: olemasolevate ja tulevaste avalike ja erasektori kriitilise tähtsusega võrkinfrastruktuuride (nt transpordis, energeetikas, seoses info- ja sidetehnoloogiaga), süsteemide ja teenuste (sealhulgas finants- ja haldusteenuste) analüüsimine ja turvamine.

| — | Intelligentne seire ja julgeolek piiridel: Euroopa maa- ja merepiiril julgeoleku parandamiseks vajalike süsteemide, seadmete, vahendite ja protsesside ja kiire tuvastamise meetodite (sealhulgas piirikontroll ja seireküsimused) tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamise eesmärgil vastavale tehnoloogiale ja võimekusele keskendumine. |
| --- | --- |

—

Intelligentne seire ja julgeolek piiridel: Euroopa maa- ja merepiiril julgeoleku parandamiseks vajalike süsteemide, seadmete, vahendite ja protsesside ja kiire tuvastamise meetodite (sealhulgas piirikontroll ja seireküsimused) tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamise eesmärgil vastavale tehnoloogiale ja võimekusele keskendumine.

| — | Julgeoleku ja ohutuse taastamine kriisi korral: keskendumine mitmesugustest hädaolukordade ohjamisoperatsioonidest (nt kodanikukaitse, humanitaar- ja päästeülesanded) ülevaadet andvale ja neid toetavale tehnoloogiale ning samuti sellistele küsimustele nagu organisatsioonidevaheline ettevalmistus, kooskõlastamine ja kommunikatsioon, hajutatud infrastruktuurid ja inimtegurid. |
| --- | --- |

—

Julgeoleku ja ohutuse taastamine kriisi korral: keskendumine mitmesugustest hädaolukordade ohjamisoperatsioonidest (nt kodanikukaitse, humanitaar- ja päästeülesanded) ülevaadet andvale ja neid toetavale tehnoloogiale ning samuti sellistele küsimustele nagu organisatsioonidevaheline ettevalmistus, kooskõlastamine ja kommunikatsioon, hajutatud infrastruktuurid ja inimtegurid.

Eespool nimetatud nelja valdkonda toetavad järgmised mitut valdkonda hõlmavad teemavaldkonnad:

| — | Julgeolekusüsteemide integreerimine, vastastikune seotus ja koostalitlusvõime: luure, teabe kogumine ja tsiviiljulgeolek, keskendumine tehnoloogiale, mis suurendab süsteemide, seadmete, teenuste ja protsesside, sealhulgas õiguskaitse, tuletõrje, tsiviilkaitse ja meditsiini valdkonna teabeinfrastruktuuride koostalitlusvõimet; samuti keskendumine usaldusväärsusele, korralduslikele aspektidele, konfidentsiaalsuse kaitsele ja teabe õigsusele ning kõikide tehingute ja toimingute jälgitavusele. |
| --- | --- |

—

Julgeolekusüsteemide integreerimine, vastastikune seotus ja koostalitlusvõime: luure, teabe kogumine ja tsiviiljulgeolek, keskendumine tehnoloogiale, mis suurendab süsteemide, seadmete, teenuste ja protsesside, sealhulgas õiguskaitse, tuletõrje, tsiviilkaitse ja meditsiini valdkonna teabeinfrastruktuuride koostalitlusvõimet; samuti keskendumine usaldusväärsusele, korralduslikele aspektidele, konfidentsiaalsuse kaitsele ja teabe õigsusele ning kõikide tehingute ja toimingute jälgitavusele.

| — | Julgeolek ja ühiskond: ülesandekesksed teadusuuringud, mis keskenduvad sotsiaalmajanduslikule analüüsile, stsenaariumide väljatöötamisele ja tegevustele, mis on seotud: julgeoleku kultuurilise, sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku mõõtmega, ühiskonnaga suhtlemisega, inimeste väärtushinnangute ja poliitika kujundamisega, terrorismi psühholoogia ja selle sotsiaalse keskkonnaga, kodanike arusaamaga julgeolekust, eetikaga, eraelu puutumatusega, ühiskonna arengu prognooside ja süsteemsete riskide analüüsiga. Teadusuuringute objektiks on samuti tehnoloogia, mis senisest paremini kaitseb eraelu puutumatust ja vabadusi ning mida saab kasutada nõrkade kohtade ja uute ohtude korral, samuti nende võimalike tagajärgedega toimetulekul ja nende võimaliku mõju hindamisel. |
| --- | --- |

—

Julgeolek ja ühiskond: ülesandekesksed teadusuuringud, mis keskenduvad sotsiaalmajanduslikule analüüsile, stsenaariumide väljatöötamisele ja tegevustele, mis on seotud: julgeoleku kultuurilise, sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku mõõtmega, ühiskonnaga suhtlemisega, inimeste väärtushinnangute ja poliitika kujundamisega, terrorismi psühholoogia ja selle sotsiaalse keskkonnaga, kodanike arusaamaga julgeolekust, eetikaga, eraelu puutumatusega, ühiskonna arengu prognooside ja süsteemsete riskide analüüsiga. Teadusuuringute objektiks on samuti tehnoloogia, mis senisest paremini kaitseb eraelu puutumatust ja vabadusi ning mida saab kasutada nõrkade kohtade ja uute ohtude korral, samuti nende võimalike tagajärgedega toimetulekul ja nende võimaliku mõju hindamisel.

| — | Julgeolekualaste teadusuuringute kooskõlastamine ja struktureerimine: Euroopa ja rahvusvahelise julgeolekualaste teadusuuringute kooskõlastamine ja tsiviil-, julgeoleku- ja kaitsealaste teadusuuringute vahelise sünergia arendamine, õigustingimuste parandamine ning olemasolevate infrastruktuuride optimaalse kasutamise soodustamine. |
| --- | --- |

—

Julgeolekualaste teadusuuringute kooskõlastamine ja struktureerimine: Euroopa ja rahvusvahelise julgeolekualaste teadusuuringute kooskõlastamine ja tsiviil-, julgeoleku- ja kaitsealaste teadusuuringute vahelise sünergia arendamine, õigustingimuste parandamine ning olemasolevate infrastruktuuride optimaalse kasutamise soodustamine.

II   Ideed

Eesmärk

Käesolev programm aitab suurendada teaduse eesliinil läbiviidavate Euroopa teadusuuringute dünaamikat, loovust ja tipptaset. See saavutatakse, toetades teadlaste algatatud uurimisprojekte, mida viiakse läbi kõikides valdkondades individuaalsete rühmade poolt üleeuroopalise konkurentsi alusel. Projekte rahastatakse nii era- kui ka avaliku sektori teadlaste poolt vabalt valitud teemal esitatud ettepanekute alusel ning ainsaks hindamiskriteeriumiks on tipptase, mille üle otsustatakse vastastikuse eksperthindamise (peer review) alusel. Teadusuuringute tulemuste edastamine ja levitamine on selle programmi oluline aspekt.

Lähtealused

Tavakäsitluses alusuuringutena käsitletavate tegevuste raames teaduse eesliinil teostatavad teadlaste algatatud uuringud on jõukuse ja sotsiaalse progressi peamised edasiviijad, sest need avavad teaduse ja tehnoloogia arengule uusi võimalusi ning aitavad kaasa uute teadmiste tekkele, mille tulemusena sünnivad uued rakendused ja turud.

Hoolimata paljudest saavutustest ja väga suurest võimekusest paljudes valdkondades, ei kasuta Euroopa ära kogu oma teadusuuringute potentsiaali ja kõiki ressursse ning vajab kiiresti suuremat võimekust teadmiste kogumiseks ning selleks, et muuta need teadmised majanduslikeks ja sotsiaalseteks väärtusteks ning majanduskasvuks ja sotsiaalseks arenguks.

Üksikute (riiklike või ka riikidevaheliste) uurimisrühmade poolt teaduse eesliinil teostatavate uuringute üleeuroopaline konkurentsipõhine rahastamisstruktuur (mis täiendab ning ei asenda riiklikku rahastamist) on Euroopa teadusruumi üks keskseid koostisosi, millega täiendatakse teisi ühenduse ja riiklikke tegevusi. See aitab nii Euroopa kui ka kolmandate riikide parimate teadlaste silmis Euroopat muuta dünaamilisemaks ja atraktiivsemaks ning samuti edendada Euroopasse tehtavaid tööstusinvesteeringuid.

Tegevused

Selle meetmega toetatakse kõige lootustandvamaid ja produktiivsemaid teadusuuringute valdkondi ning parimaid võimalusi valdkonnasiseseks ja valdkondadevaheliseks teaduse ja tehnoloogia arenguks, kaasa arvatud inseneri-, sotsiaal- ja humanitaarteadusi. Meedet rakendatakse sõltumatult seitsmenda raamprogrammi muude osade temaatilisest orientatsioonist ning sellega pööratakse tähelepanu karjääri alustavatele teadlastele ja nii uutele kui ka väljakujunenud uurimisrühmadele.

Teaduse eesliinil teostatavate teadusuuringutega seonduvat ühenduse tegevust rakendab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), mis koosneb sõltumatust teaduslikust nõukogust ning seda toetavast lihtsast ja kulutõhusast spetsiaalsest rakendusstruktuurist. Euroopa Teadusnõukogu juhib kas selleks palgatud või ühenduse institutsioonidest lähetatud personal, sealhulgas ELi institutsioonide ametnikud, ja see tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks haldamiseks vajalik stabiilsus ja järjepidevus.

Teadusliku nõukogu koosseisu puhul tagatakse erinevate teadusuuringute valdkondade esindatus ning see koosneb Euroopa teadusringkondade kõrgeima tasandi esindajatest, kes tegutsevad sõltumatute üksikisikutena ning ei esinda poliitilisi või muid huve. Teadusliku nõukogu liikmed valitakse välja sõltumatu menetluse käigus ning nad nimetab ametisse komisjon. Nad nimetatakse ametisse neljaks aastaks rotatsioonisüsteemi alusel, mis tagab teadusliku nõukogu tegevuse järjepidevuse, kusjuures nende ametiaega võib pikendada ühe korra.

Muu hulgas kehtestab teaduslik nõukogu üldise teadusstrateegia, tal on täielikud volitused otsustada selle üle, millist liiki teadusuuringuid rahastatakse, ja ta tagab tegevuse teadusliku kvaliteedi. Teadusliku nõukogu ülesandeks on iga-aastase tööprogrammi väljatöötamine, vastastikuse eksperthindamise (peer review) korra kehtestamine ning samuti programmi rakendamise teaduslik järelevalve ja kvaliteedikontroll. Teaduslik nõukogu kehtestab käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti vältimist.

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab programmi rakendamise ja täideviimise kõigi aspektide eest vastavalt iga-aastasele tööprogrammile. Eelkõige viib rakendusstruktuur vastavalt teaduslik nõukogu kehtestatud põhimõtetele läbi vastastikuse eksperthindamise (peer review) ja projektide valikumenetlused ning kindlustab antud toetuste rahalise ja teadusalase haldamise.

Euroopa Teadusnõukogu (teaduslik nõukogu ja spetsiaalne rakendusstruktuur) haldus- ja personalikulud on kooskõlas sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega; halduskulusid hoitakse minimaalsel tasemel, tagades kõrgekvaliteediliseks rakendamiseks vajalikud ressursid.

Komisjon tagab Euroopa Teadusnõukogu täieliku sõltumatuse ja usaldusväärsuse. Ta tagab, et Euroopa Teadusnõukogu tegutseb kooskõlas teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtetega ning et see järgib täpselt teaduslik nõukogu kehtestatud strateegiat ja rakendusmeetodeid. Komisjon koostab koostöös teaduslik nõukoguga Euroopa Teadusnõukogu tegevust ja eesmärkide saavutamist käsitleva aastaaruande ning esitab selle nõukogule ja parlamendile.

Euroopa Teadusnõukogul on õigus läbi viia strateegilisi uuringuid oma tegevuse ettevalmistamiseks ja toetamiseks. Eelkõige võib ta konsulteerida Euroopa, valitsusvaheliste ja riiklike algatustega, et koostada oma tegevusprogrammid muid Euroopa ja riikliku tasandi teadusuuringuid arvesse võttes.

Tegevuse rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutatud tulemustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele. Artikli 7 lõikes 2 osutatud vahehinnangu kontekstis antakse teadusliku nõukogu täielikul osalusel samuti sõltumatu hinnang Euroopa Teadusnõukogu struktuurile ja mehhanismidele, lähtudes teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumitest. Hinnangus antakse selgesõnaline ülevaade rakendusasutusel põhineva struktuuri ja asutamislepingu artiklil 171 põhineva struktuuri eelistest ja puudustest. Nimetatud hinnangu põhjal peaks neid struktuure ja mehhanisme vastavalt muutma. Komisjon tagab, et muudetud struktuuri kasutuselevõtmiseks tehakse võimalikult kiiresti kõik vajalikud ettevalmistavad tööd ning vastav teave esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikli 7 lõikes 2 osutatud eduaruanne, mis eelneb vahehindamisele, annab esialgse ülevaate Euroopa Teadusnõukogu toimimisest.

III   Inimesed

Eesmärk

Kvantitatiivne ja kvalitatiivne inimpotentsiaali tugevdamine Euroopas teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, ergutades inimesi valima teadlase elukutset, julgustades Euroopa teadlasi jääma Euroopasse ja meelitades Euroopasse teadlasi kogu maailmast, muutes Euroopa parimate teadlaste jaoks atraktiivsemaks. Lähtudes varasemate raamprogrammide kohaselt rakendatud Marie Curie' meetmetega seoses saadud kogemustest, jõutakse selle eesmärgini ühtse Marie Curie' meetmete kogumi kehtestamise kaudu, võttes eelkõige arvesse Euroopa lisandväärtust, mis on saavutatud nende meetmete Euroopa teadusruumile avaldatava mõju osas. Kõnealused meetmed toetavad teadlasi nende karjääri igal etapil esmasest, spetsiaalselt noortele suunatud teaduskoolitusest elukestva õppe ning karjääriarenduseni avalikus ja erasektoris. Samuti tehakse jõupingutusi, et suurendada naisteadlaste osalemist, edendades võrdsete võimaluste tagamist kõigi Marie Curie' meetmete puhul, kavandades meetmeid, mis tagaksid teadlastele võimaluse saavutada sobiv töö ja eraelu tasakaal, ning hõlbustades vahepeal teadlasetööst eemal olnud teadlaste tagasipöördumist teadlaskarjääri juurde.

Lähtealused

Teaduse edendamise ja innovatsiooni juurutamise vajalikuks eeltingimuseks on piisav arv kõrgelt haritud ning kvalifitseeritud teadlasi ning teadlased on ka oluliseks teguriks, mis motiveerib avalikku ja erasektorit teadusuuringutesse investeerima ning investeeringuid jätkama. Kuna konkurents maailmatasemel aina kasvab, on Euroopas teadlaste avatud ja igasuguse diskrimineerimiseta tööturu väljatöötamine ning oskuste ja karjäärivõimaluste mitmekesistamine väga oluline, et toetada teadlaste ja nende teadmiste tulutoovat liikumist nii Euroopas kui kogu maailmas. Kasutusele tuleb võtta erimeetmed karjääri alustavate teadlaste ergutamiseks ja teadlaskarjääri varajaste etappide teostamiseks, samuti tuleks kasutusele võtta meetmeid nn ajude äravoolu vähendamiseks, näiteks pakkuda teadlaste taasintegreerumise toetusi.

Nii riikide- kui ka sektoritevahelisel mobiilsusel, sealhulgas tööstuse osaluse stimuleerimisel ning üleeuroopalisel tasandil teadlaskarjäärivõimaluste ja akadeemiliste ametikohtade loomisel, on Euroopa teadusruumis võtmeroll ning see on hädavajalik Euroopa teadusuuringute mahu ja sellealase võimekuse suurendamisel. Teadlaste rahvusvaheline konkurents on käesoleva tegevusvaldkonna raames jätkuvalt teadusuuringute kõrgeima kvaliteedi tagamise peamiseks vahendiks. Teadlaste mobiilsuse suurendamine ja rahvusvaheliselt teadlaste huviobjektiks olevate asutuste ressursside parandamine aitavad kaasa teaduse tippkeskuste kujunemisele Euroopa Liidus. Tagamaks teaduse ja tehnoloogis uute valdkondade sisest koolitust ja mobiilsust, tagatakse asjakohane kooskõlastamine seitsmenda raamprogrammi teiste osadega ning püütakse saavutada sünergia ühenduse teiste poliitikavaldkondadega, näiteks hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõivega. Programmi “Võimekus” osa “Teadus ühiskonnas” raames on ette nähtud meetmed, mis seovad teadushariduse karjääriga, ning teadushariduse uusi meetodeid käsitlevad teadusuuringud ja kooskõlastusmeetmed.

Tegevused

| — | Teadlaste esmane koolitus nende karjäärivõimaluste parandamiseks nii avalikus kui erasektoris, kaasa arvatud nende teadusalaste ja üldoskuste, sealhulgas tehnosiirde ja ettevõtlusega seotud oskuste laiendamine ning suurema hulga noorte meelitamine teadlaskarjääri juurde. Koolitust organiseeritakse Marie Curie' koolitusvõrgustiku kaudu, kusjuures peamiseks eesmärgiks on vabaneda killustatusest teadlaste esmase koolituse ja karjääriarenduse valdkonnas ning neid Euroopa tasandil parandada. Ette on nähtud toetus parimatele karjääri alustavate teadlastele väljakujunenud uurimisrühmadega liitumiseks. Riikidevahelise võrgustiku liikmed peavad saama integreeritud koolitusprogrammide kaudu kasu üksteise täiendavast pädevusest. Toetus hõlmab karjääri alustavate teadlaste värbamist, sellise koolituse organiseerimist, mis on avatud ka teadlastele väljaspool võrgustikku ja kõrgematele ametikohtadele, ja/või kohti erasektoris teadmiste edasiandmiseks ja juhtimiseks. |
| --- | --- |

—

Teadlaste esmane koolitus nende karjäärivõimaluste parandamiseks nii avalikus kui erasektoris, kaasa arvatud nende teadusalaste ja üldoskuste, sealhulgas tehnosiirde ja ettevõtlusega seotud oskuste laiendamine ning suurema hulga noorte meelitamine teadlaskarjääri juurde. Koolitust organiseeritakse Marie Curie' koolitusvõrgustiku kaudu, kusjuures peamiseks eesmärgiks on vabaneda killustatusest teadlaste esmase koolituse ja karjääriarenduse valdkonnas ning neid Euroopa tasandil parandada. Ette on nähtud toetus parimatele karjääri alustavate teadlastele väljakujunenud uurimisrühmadega liitumiseks. Riikidevahelise võrgustiku liikmed peavad saama integreeritud koolitusprogrammide kaudu kasu üksteise täiendavast pädevusest. Toetus hõlmab karjääri alustavate teadlaste värbamist, sellise koolituse organiseerimist, mis on avatud ka teadlastele väljaspool võrgustikku ja kõrgematele ametikohtadele, ja/või kohti erasektoris teadmiste edasiandmiseks ja juhtimiseks.

| — | Elukestev õpe ja karjääriarendus kogenud teadlaste karjääri toetamiseks. Uute oskuste ja pädevuse täiendamise ja omandamise, või teadusharudevahelise/mitme teadusharu ja/või sektoritevahelise mobiilsuse suurendamise eesmärgil on ette nähtud toetus teadlastele, kellel on vajadus lisa- või täiendava pädevuse ja oskuste omandamiseks, teadlastele, kes asuvad pärast eemalolekut taas uurimistööle, ning samuti nende teadlaste (taas)integreerumise toetamiseks, kes asuvad pärast riikidevahelise/rahvusvahelise mobiilsuse kogemust tegema pikaajalisemat teadusuuringut Euroopas, sealhulgas oma päritolumaal. Seda meedet rakendatakse nii otse ühenduse tasandil antava individuaalse stipendiumina kui ka piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise kaudu, kui see vastab Euroopa lisandväärtuse, läbipaistvuse ja avatuse kriteeriumitele. |
| --- | --- |

—

Elukestev õpe ja karjääriarendus kogenud teadlaste karjääri toetamiseks. Uute oskuste ja pädevuse täiendamise ja omandamise, või teadusharudevahelise/mitme teadusharu ja/või sektoritevahelise mobiilsuse suurendamise eesmärgil on ette nähtud toetus teadlastele, kellel on vajadus lisa- või täiendava pädevuse ja oskuste omandamiseks, teadlastele, kes asuvad pärast eemalolekut taas uurimistööle, ning samuti nende teadlaste (taas)integreerumise toetamiseks, kes asuvad pärast riikidevahelise/rahvusvahelise mobiilsuse kogemust tegema pikaajalisemat teadusuuringut Euroopas, sealhulgas oma päritolumaal. Seda meedet rakendatakse nii otse ühenduse tasandil antava individuaalse stipendiumina kui ka piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise kaudu, kui see vastab Euroopa lisandväärtuse, läbipaistvuse ja avatuse kriteeriumitele.

Kaasrahastamise hõlmavat kohaldatakse esialgu kontrollitud ulatuses, et koguda vajalikke kogemusi.

| — | Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostöö ja partnerlus: kõrgkoolide ja tööstuse, eelkõige VKEde ja sealhulgas traditsioonilise töötleva tööstuse vaheliste pikaajalisemate koostööprogrammide toetamine, mille eesmärgiks on stimuleerida sektoritevahelist mobiilsust ja suurendada teadmistevahetust ühisuuringute partnerluse raames; seda toetavad kogenud teadlaste kaasamine partnerlusprogrammi, töötajate sektoritevaheline lähetamine ning ürituste korraldamine. |
| --- | --- |

—

Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostöö ja partnerlus: kõrgkoolide ja tööstuse, eelkõige VKEde ja sealhulgas traditsioonilise töötleva tööstuse vaheliste pikaajalisemate koostööprogrammide toetamine, mille eesmärgiks on stimuleerida sektoritevahelist mobiilsust ja suurendada teadmistevahetust ühisuuringute partnerluse raames; seda toetavad kogenud teadlaste kaasamine partnerlusprogrammi, töötajate sektoritevaheline lähetamine ning ürituste korraldamine.

| — | Rahvusvaheline mõõde: tõsta Euroopa teadusuuringute taset, äratades väljaspool Euroopat töötavate andekate teadlaste huvi ja edendades väljaspool Euroopat töötavate teadlastega vastastikku kasulikku uurimiskoostööd. Seda püütakse saavutada Euroopast välja suunatud stipendiumide abil (mille kohustuslikuks osaks on naasmine Euroopasse); Euroopasse suunatud rahvusvaheliste stipendiumidega; teadlasvahetuse partnerluse toetamisega; toetatakse ka ühisalgatusi Euroopast ja nendest ELi naaberriikidest, kellega ühendusel on teadus- ja tehnikaalase koostöö leping, pärit organisatsioonide vahel. Tegevus hõlmab ka meetmeid arenguriikidest ja esilekerkivatest majanduskeskkondadest nn ajude väljavoolu tõkestamiseks ning meetmeid välismaal töötavate Euroopa teadlaste võrgustiku loomiseks. Nimetatuid meetmeid rakendatakse kooskõlas programmide “Koostöö” ja “Võimekus” kohaste rahvusvaheliste tegevustega. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline mõõde: tõsta Euroopa teadusuuringute taset, äratades väljaspool Euroopat töötavate andekate teadlaste huvi ja edendades väljaspool Euroopat töötavate teadlastega vastastikku kasulikku uurimiskoostööd. Seda püütakse saavutada Euroopast välja suunatud stipendiumide abil (mille kohustuslikuks osaks on naasmine Euroopasse); Euroopasse suunatud rahvusvaheliste stipendiumidega; teadlasvahetuse partnerluse toetamisega; toetatakse ka ühisalgatusi Euroopast ja nendest ELi naaberriikidest, kellega ühendusel on teadus- ja tehnikaalase koostöö leping, pärit organisatsioonide vahel. Tegevus hõlmab ka meetmeid arenguriikidest ja esilekerkivatest majanduskeskkondadest nn ajude väljavoolu tõkestamiseks ning meetmeid välismaal töötavate Euroopa teadlaste võrgustiku loomiseks. Nimetatuid meetmeid rakendatakse kooskõlas programmide “Koostöö” ja “Võimekus” kohaste rahvusvaheliste tegevustega.

| — | Erimeetmed Euroopas toimiva teadlaste tööturu loomiseks, kõrvaldades teadlaste mobiilsusega seotud takistused ja suurendades teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas. Samuti toetatakse teadlaste mobiilsust, kvaliteeti ja profiili edendavatele ametiasutustele suunatud stimuleerivad meetmed. Lisaks eraldatakse toetussummasid, tõstmaks üldsuse teadlikkust Marie Curie' meetmetest ja nende eesmärkidest. |
| --- | --- |

—

Erimeetmed Euroopas toimiva teadlaste tööturu loomiseks, kõrvaldades teadlaste mobiilsusega seotud takistused ja suurendades teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas. Samuti toetatakse teadlaste mobiilsust, kvaliteeti ja profiili edendavatele ametiasutustele suunatud stimuleerivad meetmed. Lisaks eraldatakse toetussummasid, tõstmaks üldsuse teadlikkust Marie Curie' meetmetest ja nende eesmärkidest.

IV   Võimekus

Seitsmenda raamprogrammi käesolev osa suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni alast võimekust kogu Euroopas ja tagab nende optimaalse kasutamise. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja:

| — | optimeerida teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist; |
| --- | --- |

—

optimeerida teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist;

| — | tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada; |
| --- | --- |

—

tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada;

| — | toetada piirkondlike teaduspõhiste klastrite arengut; |
| --- | --- |

—

toetada piirkondlike teaduspõhiste klastrite arengut;

| — | vabastada ELi lähenemis- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaal; |
| --- | --- |

—

vabastada ELi lähenemis- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaal;

| — | lähendada teadust ja ühiskonda, et teadust ja tehnoloogiat harmooniliselt Euroopa ühiskonda integreerida; |
| --- | --- |

—

lähendada teadust ja ühiskonda, et teadust ja tehnoloogiat harmooniliselt Euroopa ühiskonda integreerida;

| — | toetada teaduspoliitika kooskõlastatud väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

toetada teaduspoliitika kooskõlastatud väljatöötamist;

| — | rakendada horisontaalmeetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks. |
| --- | --- |

—

rakendada horisontaalmeetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks.

TEADUSTÖÖ INFRASTRUKTUURID

Eesmärk

Parimate Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride kasutamise ja arendamise optimeerimine ning kaasaaitamine kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades selliste uute, üleeuroopalisi huve teenivate teadustöö infrastruktuuride loomisele, mida Euroopa teadusringkonnad vajavad, et jääda teadusuuringute arendamises esirinda ning et võimaldada tööstusel tugevdada oma alusteadmisi ja tehnoloogilist oskusteavet.

Lähtealused

Teadustöö infrastruktuurid mängivad üha kasvavat rolli teadmiste ja tehnoloogia edendamisel ning kasutamisel. Nimetatud infrastruktuuride olulisust on juba tõestatud sellistes valdkondades nagu energeetika, kosmoseuuringud ja osakeste füüsika ning nende olulisus teistes valdkondades suureneb. Näiteks on teadusuuringute teostamise tähtsaks eeltingimuseks kiirgusallikad, genoomika- ja sotsiaalteaduste andmepangad, keskkonna- ja kosmoseteaduste vaatluskeskused, kuvamissüsteemid ja puhtad ruumid uute materjalide või nanoelektroonika uurimiseks ja arendamiseks. Nimetatud infrastruktuurid on kulukad, nende väljatöötamine nõuab mitmekülgseid ekspertteadmisi ning neid peaks kasutama suur hulk teadlasi ja tööstuskliente üle kogu Euroopa.

Teadustöö infrastruktuure (sealhulgas infotöötlus- ja sidepõhiseid elektroonilisi ja virtuaalseid infrastruktuure) käsitleva Euroopa lähenemisviisi väljatöötamine ning selles valdkonnas toimuv tegevus liidu tasandil võivad anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaali suurendamisele ja selle rakendamisele ning Euroopa teadusruumi arendamisele.

Samal ajal kui liikmesriikidel on keskne roll infrastruktuuride arendamisel ja rahastamisel, saab ühendus omama ja peaks ühendus omama edasiviivat ja võimendava mõjuga rolli, aidates tagada laiemat ja tõhusamat juurdepääsu erinevate liikmesriikide infrastruktuuridele ning nende kasutamist, soodustades kooskõlastatud viisil nende infrastruktuuride arengut ja nendevaheliste võrkude loomist ning aidates keskmises kuni pikaajalises perspektiivis kaasa uute üleeuroopalist huvi pakkuvate teadustöö infrastruktuuride tekkele. Selles suhtes omab vajaduste ja Euroopa teadustöö infrastruktuuride teekaardi kindlaksmääramisel võtmerolli teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorum (ESFRI).

Tegevused

Infrastruktuuridega seotud tegevused hõlmavad kõiki teaduse ja tehnoloogia valdkondi. Neid rakendatakse tihedas koostöös teemavaldkondade kohaste tegevustega, et kindlustada kõikide ühenduse raames Euroopa tasandil võetavate meetmete vastavus teadustöö infrastruktuuride vajadustele vastavas valdkonnas, kaasa arvatud seoses rahvusvahelise koostööga.

Tegevused on järgmised:

| — | Toetus olemasolevatele teadustöö infrastruktuuridele






  — | tegevuste integreerimine, et Euroopa tasandil paremini struktureerida infrastruktuuride toimimist teatavas valdkonnas ning et edendada nende ühtset kasutust ja arendamist (eelkõige võimaldades teiste riikide juurdepääsu nendele), et tagada Euroopa teadlastele, sealhulgas tööstuses ja VKEdes töötavatele teadlastele võimalus juurdepääsuks oma teadustööks vajalikele kõrgetasemelistele teadustöö infrastruktuuridele, sõltumata infrastruktuuri asukohast; |
| --- | --- | --- |

—

Toetus olemasolevatele teadustöö infrastruktuuridele

—

tegevuste integreerimine, et Euroopa tasandil paremini struktureerida infrastruktuuride toimimist teatavas valdkonnas ning et edendada nende ühtset kasutust ja arendamist (eelkõige võimaldades teiste riikide juurdepääsu nendele), et tagada Euroopa teadlastele, sealhulgas tööstuses ja VKEdes töötavatele teadlastele võimalus juurdepääsuks oma teadustööks vajalikele kõrgetasemelistele teadustöö infrastruktuuridele, sõltumata infrastruktuuri asukohast;

| — | teadusuuringute e-infrastruktuuri tugevdamine, edendades kõrge jõudluse ja võimsusega kommunikatsiooni- ja võrguinfrastruktuuride edasist arendamist ning ülemaailmset koostalitlusvõimet ning tugevdades infotöötluse valdkonna võimekust Euroopas; samuti toetades kasutajaskonna poolt infrastruktuuride kasutuselevõttu, kui see on vajalik, ning suurendades infrastruktuuride ülemaailmset tähtsust ja usaldusväärsust, toetudes GEANT ja Grid-infrastruktuuride saavutustele ning võttes aluseks koostalitlusvõime avatud standardid. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute e-infrastruktuuri tugevdamine, edendades kõrge jõudluse ja võimsusega kommunikatsiooni- ja võrguinfrastruktuuride edasist arendamist ning ülemaailmset koostalitlusvõimet ning tugevdades infotöötluse valdkonna võimekust Euroopas; samuti toetades kasutajaskonna poolt infrastruktuuride kasutuselevõttu, kui see on vajalik, ning suurendades infrastruktuuride ülemaailmset tähtsust ja usaldusväärsust, toetudes GEANT ja Grid-infrastruktuuride saavutustele ning võttes aluseks koostalitlusvõime avatud standardid.

| — | Toetus uutele teadustöö infrastruktuuridele






  — | uute infrastruktuuride rajamine ning olemasolevate ulatuslik uuendamine, keskendudes põhiliselt ettevalmistavatele etappidele, et “muutuva geomeetria” põhimõtte kohaselt edendada uute teadusrajatiste loomist, mis tuginevad peamiselt ESFRI (15) tööl; |
| --- | --- | --- |

—

Toetus uutele teadustöö infrastruktuuridele

—

uute infrastruktuuride rajamine ning olemasolevate ulatuslik uuendamine, keskendudes põhiliselt ettevalmistavatele etappidele, et “muutuva geomeetria” põhimõtte kohaselt edendada uute teadusrajatiste loomist, mis tuginevad peamiselt ESFRI (15) tööl;

| — | ettevalmistavad uuringud, kasutades nn alt üles lähenemisviisi ja avalikke konkursse, et edendada uute teadustöö infrastruktuuride väljatöötamist, rahastades teadustöö stipendiume ja uute infrastruktuuride teostatavusuuringuid. |
| --- | --- |

—

ettevalmistavad uuringud, kasutades nn alt üles lähenemisviisi ja avalikke konkursse, et edendada uute teadustöö infrastruktuuride väljatöötamist, rahastades teadustöö stipendiume ja uute infrastruktuuride teostatavusuuringuid.

Rahastamiseks esitatud infrastruktuuride projektid valitakse välja mitmete kriteeriumide alusel, mille hulka kuuluvad eelkõige:

| — | olemasolevate mehhanismide suutmatus eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

—

olemasolevate mehhanismide suutmatus eesmärki saavutada;

| — | ühenduse rahalise toetuse lisandväärtus; |
| --- | --- |

—

ühenduse rahalise toetuse lisandväärtus;

| — | võime pakkuda teenust, mis vastab kogu Euroopa teadusringkondade (akadeemiliste ja tööstusringkondade) kasutajate vajadustele, sealhulgas lisandväärtust Euroopa teadusruumile; |
| --- | --- |

—

võime pakkuda teenust, mis vastab kogu Euroopa teadusringkondade (akadeemiliste ja tööstusringkondade) kasutajate vajadustele, sealhulgas lisandväärtust Euroopa teadusruumile;

| — | teaduslik tipptase; |
| --- | --- |

—

teaduslik tipptase;

| — | asjakohasus rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

asjakohasus rahvusvahelisel tasandil;

| — | panus tehnoloogiaarenduse-alasesse võimekusse; |
| --- | --- |

—

panus tehnoloogiaarenduse-alasesse võimekusse;

| — | panus teaduspõhiste tipptaseme klastrite arendamisse; |
| --- | --- |

—

panus teaduspõhiste tipptaseme klastrite arendamisse;

| — | tehnoloogiline ja organisatsiooniline teostatavus; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiline ja organisatsiooniline teostatavus;

| — | üleeuroopalise partnerluse võimalused ning liikmesriikide ja teiste peamiste sidusrühmade poolt kindla rahalise ja muu kohustuse võtmine ning samuti Euroopa Investeerimispanga laenude ning struktuurifondide võimalik kasutamine; |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise partnerluse võimalused ning liikmesriikide ja teiste peamiste sidusrühmade poolt kindla rahalise ja muu kohustuse võtmine ning samuti Euroopa Investeerimispanga laenude ning struktuurifondide võimalik kasutamine;

| — | ehitus- ja tegevuskulude hindamine. |
| --- | --- |

—

ehitus- ja tegevuskulude hindamine.

Uute infrastruktuuride väljaehitamisel peaks vajadusel võtma arvesse lähenemispiirkondade ja äärepoolseimate piirkondade teadusliku tipptaseme potentsiaali. Tagatakse ühenduse finantsvahendite, eriti seitsmenda raamprogrammi ja struktuurifondide vahendite kasutamise tõhus koordineerimine.

VKEde HUVIDES LÄBIVIIDAVAD TEADUSUURINGUD

Eesmärgid

Euroopa VKEde innovatsioonialase võimekuse tugevdamine ning nende poolt uuel tehnoloogial põhinevate toodete ja turgude arendamisse antava panuse suurendamine, aidates neil läbi viia teadusuuringute allhankeid, intensiivistada nende teadusuuringute alaseid jõupingutusi, laiendada nende võrgustikke, paremini kasutada teadusuuringute tulemusi ja omandada tehnilist oskusteavet, lähendades teadusuuringuid ja innovatsiooni.

Lähtealused

VKEd moodustavad Euroopa tööstussektori tuumiku. Nad peaksid etendama võtmerolli innovatsioonisüsteemis ja teadmiste muundamisel uuteks toodeteks, menetlusteks ja teenusteks. Seistes silmitsi suureneva konkurentsiga siseturul ja ülemaailmselt, peavad Euroopa VKEd suurendama teadmisi ja teadusuuringute intensiivsust, edendama teadusuuringute kasutamist, laiendama äritegevust suurematele turgudele ja muutma oma teadmistevõrgustikud rahvusvaheliseks. Enamik liikmesriikide VKEdele suunatud meetmeid ei kannusta ega toeta riikidevahelist teadusuuringute alast koostööd ja tehnosiiret. ELi tasandi meetmed on vajalikud, et täiendada ja suurendada siseriiklike ja piirkondlike meetmete mõju. Lisaks allpool loetletud meetmetele soodustatakse ja hõlbustatakse VKEde osalemist ning nende vajadusi võetakse arvesse kogu seitsmenda raamprogrammi ulatuses.

Tegevused

VKEde toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada VKEsid ja VKEde ühendusi, kellel on vajadus teostada teadusuuringute allhanget: peamiselt peetakse silmas madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega ning vähese või puuduva teadusuuringute teostamise võimekusega VKEsid. Intensiivsete teadusuuringutega tegelevad VKEd võivad osaleda teadusuuringute pakkujatena või teostada teadusuuringute allhanget oma teadusuuringute teostamise võimekuse täiendamiseks. Meetmeid rakendatakse kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades, kasutades nn alt üles lähenemisviisi. Meetmed hõlmavad tutvustamis- ja teisi tegevusi, mis aitavad kaasa teadusuuringute tulemuste kasutamisele, tagades vastastikuse täiendavuse konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammiga. Rahastamine toimub järgmise kahe kava alusel:

| — | VKEdele suunatud teadusuuringud: toetus väikestele innovatiivsete VKEde rühmadele, ühiste või täiendavate tehnoloogiliste probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

—

VKEdele suunatud teadusuuringud: toetus väikestele innovatiivsete VKEde rühmadele, ühiste või täiendavate tehnoloogiliste probleemide lahendamiseks.

| — | VKEde assotsiatsioonidele suunatud teadusuuringud: toetus VKEde ühendustele ja rühmitustele, et töötada välja tehnilised lahendused probleemidele, mis on ühised paljudele teatavate tööstussektorite või väärtusahela mingil etapil asuvatele VKEdele. |
| --- | --- |

—

VKEde assotsiatsioonidele suunatud teadusuuringud: toetus VKEde ühendustele ja rühmitustele, et töötada välja tehnilised lahendused probleemidele, mis on ühised paljudele teatavate tööstussektorite või väärtusahela mingil etapil asuvatele VKEdele.

Eelkõige keskendutakse teadusprojektide toetamisele. Lisaks antakse toetust riiklikele rahastamiskavadele, mis toetavad VKEsid või VKEde ühendusi jaotuse “VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” kohaste meetmete rahastamistaotluste ettevalmistamisel. Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi rakendamise ajal tagatakse vastastikune täiendavus ja sünergia konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi meetmetega.

Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm soosib ja hõlbustab VKEde osalemist seitsmenda raamprogrammis ettevõtlust ja innovatsiooni toetavate horisontaalsete teenuste osutamise kaudu. Tagatakse vastastikune täiendavus ja sünergia muude ühenduse programmidega.

TEADMISTE PIIRKONNAD

Eesmärgid

Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali tugevdamine, eelkõige soodustades ja toetades kogu Euroopas selliste piirkondlike teaduspõhiste klastrite arengut, mis ühendavad ülikoole, teadusuuringute keskusi, ettevõtteid ja piirkondlikke ametiasutusi.

Lähtealused

Piirkondi peetakse üha enam märkimisväärseks osalejaks ELi teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses. Piirkondliku tasandi teaduspoliitika ja tegevused sõltuvad tihti avalikku ja erasektorit ühendavate klastrite arengust. Pilootprojekt “Teadmiste piirkonnad” näitas sellise arengu dünaamikat ning vajadust toetada ja soosida kõnealuste struktuuride arengut.

Selles valdkonnas võetavad meetmed võimaldavad Euroopa piirkondadel tugevdada oma teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alast investeerimissuutlikkust ja teostada teadusuuringuid, samas suurendades võimalikult palju nende teadlaste ja ettevõtjate Euroopa teadusprojektidesse kaasamise potentsiaali ning hõlbustades piirkondlike klastrite teket, edendades seeläbi piirkondlikku arengut Euroopas. Meetmed hõlbustavad Euroopa teadusruumi arengule kaasaaitavate piirkondlike klastrite loomist.

Tegevused

Uus algatus “Teadmiste piirkonnad” hõlmab ja koondab teadusuuringutega seotud piirkondlikke osalejaid, näiteks ülikoole, teadusuuringute keskusi, tööstusettevõtteid, ametiasutusi (piirkondlikud nõukogud või piirkondliku arengu asutused). Projektid hõlmavad piirkondlike klastrite teadusuuringute programmide ühist analüüsi (kooskõlas teiste tegevusega, mis on seotud piirkondlike innovatsioonirühmitiste laiema valdkonnaga) ja selliste vahendite kogumi väljatöötamist, mis võimaldavad neid kaasata konkreetsetesse teadusuuringutesse, kaasa arvatud vähemarenenud teadustööga piirkondade juhendamise kaudu kõrgema tasemega piirkondade poolt ja tekkivatele teadmiste piirkondadele antava toetuse kaudu.

See sisaldab meetmeid, mille eesmärgiks on parandada teadustöö võrgustikke ja juurdepääsu teadustöö rahastamisallikatele, samuti paremini integreerida ja siduda piirkondlikes majandustes teadustöös osalejaid ja ametiasutusi. Selliseid tegevusi rakendatakse tihedas seoses ühenduse regionaalpoliitika (struktuurifondid), konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning hariduse ja koolituse programmidega.

Algatuse “Teadmiste piirkonnad” konkreetsete tegevustega püütakse saavutada sünergia ühenduse regionaalpoliitika ning asjakohaste riiklike ja piirkondlike programmidega, eriti lähenemispiirkondi ja äärepoolsemaid piirkondi arvestades.

TEADUSUURINGUTE POTENTSIAAL

Eesmärk

Laienenud liidu teadusuuringute potentsiaali täieliku ärakasutamise toetamine, vabastades ja arendades olemasolevat ja kujunevat tipptaset ELi lähenemis- ja äärepoolseimates piirkondades (16) ning aidates tugevdada nende piirkondade teadlaste võimet osaleda edukalt ühenduse tasandi teadusuuringutes.

Lähtealused

Euroopa ei kasuta täielikult ära oma teadusuuringute potentsiaali, seda eriti Euroopa teadus- ja tööstusarengu keskmest kaugel asuvates vähemarenenud piirkondades. Aitamaks nende piirkondade avaliku ja erasektori teadlastel ja asutustel panustada Euroopa teadusuuringutesse, kasutades ühtlasi teiste Euroopa piirkondade teadmisi ja kogemusi, on käesoleva meetme eesmärk luua tingimused, mis võimaldavad neil rakendada oma potentsiaali ning toetavad Euroopa teadusruumi täielikku elluviimist laienenud liidus. Meetmed tuginevad lõpuleviidud ja olemasolevatele meetmetele, nagu näiteks viienda raamprogrammi raames selleaegsetes liituvates- ja kandidaatriikides toiminud Euroopa tippkeskused ning Marie Curie' stipendiumid teadmiste edasiandmiseks.

Tegevused

Selles valdkonnas toetatakse järgmiseid meetmeid:

| — | riikidevaheline kahepoolne teadlaste lähetamine lähenemispiirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel; valitud olemasolevate ja kujunevate teaduse tippkeskuste poolt teistest riikidest pärinevate kogenud teadlaste värbamise toetamine; |
| --- | --- |

—

riikidevaheline kahepoolne teadlaste lähetamine lähenemispiirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel; valitud olemasolevate ja kujunevate teaduse tippkeskuste poolt teistest riikidest pärinevate kogenud teadlaste värbamise toetamine;

| — | uurimisseadmete hankimine ja arendamine ning sellise materiaalse keskkonna väljaarendamine, mis võimaldab täielikult ära kasutada lähenemispiirkondade valitud olemasolevate ja kujunevate teaduse tippkeskuste kogu intellektuaalse potentsiaali; |
| --- | --- |

—

uurimisseadmete hankimine ja arendamine ning sellise materiaalse keskkonna väljaarendamine, mis võimaldab täielikult ära kasutada lähenemispiirkondade valitud olemasolevate ja kujunevate teaduse tippkeskuste kogu intellektuaalse potentsiaali;

| — | töörühmade ja konverentside organiseerimine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist; edendustegevus ja algatused, mille eesmärgiks on levitada ja edasi anda uurimistulemusi teistes riikides ning rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

—

töörühmade ja konverentside organiseerimine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist; edendustegevus ja algatused, mille eesmärgiks on levitada ja edasi anda uurimistulemusi teistes riikides ning rahvusvahelistel turgudel;

| — | hindamismehhanismid, mille kaudu lähenemispiirkondade teadusuuringute keskused saavad hankida rahvusvahelise sõltumatu eksperthinnangu oma teadustöö kvaliteedi ja infrastruktuuride kohta. |
| --- | --- |

—

hindamismehhanismid, mille kaudu lähenemispiirkondade teadusuuringute keskused saavad hankida rahvusvahelise sõltumatu eksperthinnangu oma teadustöö kvaliteedi ja infrastruktuuride kohta.

Taotletakse tugevat sünergiat ühenduse regionaalpoliitikaga. Käesoleva jaotise raames toetatavate meetmetega määratakse kindlaks lähenemispiirkondades tekkivate ja olemasolevate tippkeskuste teadusuuringute teostamise võime tugevdamise vajadused ja võimalused, mida võib toetada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditega.

Taotletakse ka sünergiat konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammiga, et edendada koostöös tööstusega teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse piirkondlikku turuleviimist.

TEADUS ÜHISKONNAS

Eesmärk

Pidades silmas avatud, tõhusa ja demokraatliku Euroopa teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamist, on eesmärgiks soodustada teaduse- ja tehnoloogiaalaste püüdluste ning nendega seotud teaduspoliitika harmoonilist integreerimist Euroopa sotsiaalvõrku, ergutades üleeuroopalist teaduse ja tehnoloogia ning nende ja kogu ühiskonna ja kultuuri vaheliste seoste analüüsi ja arutelu.

Lähtealused

Teaduse ja tehnoloogia mõju meie igapäevaelule muutub üha sügavamaks. Kuigi teadus ja tehnoloogia on sotsiaalse tegevuse tulemused ning neid kujundavad sotsiaalsed ja kultuurilised tegurid, jäävad nad siiski suure osa üldsuse ja poliitiliste otsuste langetajate igapäevaelust kõrvale ning põhjustavad jätkuvalt arusaamatusi. Ühiskond peaks lahendama kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud vastuolulisi küsimusi, tuginedes hästi ettevalmistatud aruteludele, mis viivad välja arukate valikute ja otsusteni.

Tegevused

Nimetatud valdkonnas tehtava olulise ja integreeritud algatusega toetatakse järgmisi tegevusi:

| — | Euroopa teadussüsteemi tugevdamine ja parandamine ning järgmiste küsimuste käsitlemine: poliitika kujundamise (sealhulgas riskijuhtimise) otstarbel toimuva teadusliku nõustamise ja ekspertteadmiste kasutamise parandamine ja mõju jälgimine; teadusväljaannete tulevik; meetmed, mille eesmärk on muuta teadusväljaanded kättesaadavamaks kõigile ühiskonnaliikmetele, kes neid soovivad lugeda; kuritarvitusi võimaldavate teadusvaldkondade järelevalvemeetmed; ning pettused, usaldus ja isereguleerimine; |
| --- | --- |

—

Euroopa teadussüsteemi tugevdamine ja parandamine ning järgmiste küsimuste käsitlemine: poliitika kujundamise (sealhulgas riskijuhtimise) otstarbel toimuva teadusliku nõustamise ja ekspertteadmiste kasutamise parandamine ja mõju jälgimine; teadusväljaannete tulevik; meetmed, mille eesmärk on muuta teadusväljaanded kättesaadavamaks kõigile ühiskonnaliikmetele, kes neid soovivad lugeda; kuritarvitusi võimaldavate teadusvaldkondade järelevalvemeetmed; ning pettused, usaldus ja isereguleerimine;

| — | teadlaste ja laiema üldsuse, sealhulgas organiseerunud kodanikuühiskonna ulatuslikum kaasamine teadusega seotud küsimustesse, et ette näha ja selgitada poliitilisi ja sotsiaalküsimusi, sealhulgas eetikaküsimusi; |
| --- | --- |

—

teadlaste ja laiema üldsuse, sealhulgas organiseerunud kodanikuühiskonna ulatuslikum kaasamine teadusega seotud küsimustesse, et ette näha ja selgitada poliitilisi ja sotsiaalküsimusi, sealhulgas eetikaküsimusi;

| — | teaduse ja tehnoloogia ning nende ühiskondliku positsiooni alane analüüs ja arutelu, tuginedes sellisetele teadusdistsipliinidele nagu teaduse ja tehnika ajalugu, sotsioloogia ja filosoofia; |
| --- | --- |

—

teaduse ja tehnoloogia ning nende ühiskondliku positsiooni alane analüüs ja arutelu, tuginedes sellisetele teadusdistsipliinidele nagu teaduse ja tehnika ajalugu, sotsioloogia ja filosoofia;

| — | soouuringud, sealhulgas soolise mõõtme integreerimine teadusuuringute kõikidesse valdkondadesse ning naiste rolli edendamine teadusuuringutes ja teaduse valdkonna otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

—

soouuringud, sealhulgas soolise mõõtme integreerimine teadusuuringute kõikidesse valdkondadesse ning naiste rolli edendamine teadusuuringutes ja teaduse valdkonna otsuseid tegevates organites;

| — | noortes teaduse vastu huvi tekitava avatud keskkonna loomine, tõhustades kõikide tasemete, sealhulgas koolide teadusharidust ning ergutades igasuguse taustaga noorte huvi teaduse vastu ja täielikku osalemist selles; |
| --- | --- |

—

noortes teaduse vastu huvi tekitava avatud keskkonna loomine, tõhustades kõikide tasemete, sealhulgas koolide teadusharidust ning ergutades igasuguse taustaga noorte huvi teaduse vastu ja täielikku osalemist selles;

| — | ülikoolides ja teistes kõrgharidust pakkuvates asutustes teostatavate teadusuuringute rolli tugevdamine ja selliste ülikoolide ja kõrgharidust pakkuvate asutuste kaasamine globaliseerumisega seotud probleemide lahendamisse; |
| --- | --- |

—

ülikoolides ja teistes kõrgharidust pakkuvates asutustes teostatavate teadusuuringute rolli tugevdamine ja selliste ülikoolide ja kõrgharidust pakkuvate asutuste kaasamine globaliseerumisega seotud probleemide lahendamisse;

| — | teadusringkondade ja poliitiliste otsustajate laiema ringi, ajakirjanduse ja üldsuse vahelise kommunikatsiooni ja vastastikuse mõistmise parandamine, aidates teadlastel paremini oma tööd vahendada ja tutvustada ning toetades teadusalast teavet ja väljaandeid ning ajakirjandust. |
| --- | --- |

—

teadusringkondade ja poliitiliste otsustajate laiema ringi, ajakirjanduse ja üldsuse vahelise kommunikatsiooni ja vastastikuse mõistmise parandamine, aidates teadlastel paremini oma tööd vahendada ja tutvustada ning toetades teadusalast teavet ja väljaandeid ning ajakirjandust.

Kõnealused tegevused toimuvad eelkõige teadusprojektide, uurimuste, võrgustike ja vahetuste, üldsusele suunatud ürituste ja algatuste, auhindade, ülevaadete ja andmekogumite vormis. Paljudel juhtudel eeldavad sellised tegevused rahvusvahelist partnerlust kolmandate riikide organisatsioonidega.

TEADUSPOLIITIKA KOOSKÕLASTATUD VÄLJATÖÖTAMISE TOETAMINE

Eesmärgid

Riikide ja ühenduse teaduspoliitika tõhususe ja kooskõlastatuse ning nende ja teiste poliitikavaldkondade vahelise seotuse tugevdamine, avaliku sektori teadusuuringute mõju ja tööstusega omatavate seoste suurendamine ning üldsuse toetuse ja selle poolt erasektori investeeringutele avalduva võimendava mõju suurendamine.

Lähtealused

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia keskseks prioriteediks on teadus- ja arendustegevusalaste investeeringute suurendamine kuni 3 %-ni SKPst ning nimetatud investeeringute tõhususe suurendamine. Seetõttu on ametiasutuste peamine ülesanne töötada välja tõhus ning avaliku ja erasektori teadusuuringutealaseid investeeringuid võimendav poliitika, mis kiirendab üleminekut konkurentsivõimelisele ja teadmistepõhisele majandusele. See eeldab teaduspoliitika kohanemisvõimelisust, suurema arvu vahendite mobiliseerimist, jõupingutuste piiriülest kooskõlastamist ja teiste poliitikavaldkondade kaasamist, et luua teadusuuringutele paremad raamtingimused.

Tegevused

Käesoleva jaotise kohased tegevused täiendavad programmi “Koostöö” raames teostatavaid kooskõlastamistegevusi ning parandavad piirkondliku, riikliku ja ühenduse tasandi poliitika ja algatuste (nt rahastamisprogrammid, õigusaktid, soovitused ja suunised) ühtsust ja mõju. Tegevused on järgmised:

| — | teadusuuringutega seotud riikliku poliitika ja tööstusstrateegiate, sealhulgas nende mõju analüüs ja järelevalve ning poliitika väljatöötamise, rakendamise, hindamise ja riikidevahelise kooskõlastamise kohta teavet ja tõendusmaterjale edastavate näitajate väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

teadusuuringutega seotud riikliku poliitika ja tööstusstrateegiate, sealhulgas nende mõju analüüs ja järelevalve ning poliitika väljatöötamise, rakendamise, hindamise ja riikidevahelise kooskõlastamise kohta teavet ja tõendusmaterjale edastavate näitajate väljatöötamine;

| — | teaduspoliitika vabatahtliku kooskõlastamise tugevdamine, võttes avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist toetavaid meetmeid ning tehes riiklikul või piirkondlikul tasandil nn alt üles põhimõttele tuginevaid riikidevahelisi koostööalgatusi ühist huvi pakkuvatel teemadel. |
| --- | --- |

—

teaduspoliitika vabatahtliku kooskõlastamise tugevdamine, võttes avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist toetavaid meetmeid ning tehes riiklikul või piirkondlikul tasandil nn alt üles põhimõttele tuginevaid riikidevahelisi koostööalgatusi ühist huvi pakkuvatel teemadel.

RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖGA SEOTUD TEGEVUSED

Selleks et muutuda konkurentsivõimeliseks ja edendada maailmatasemel juhtrolli, vajab Euroopa Ühendus tugevat ja ühtset rahvusvahelist teaduse ja tehnoloogia valdkonda käsitlevat poliitikat. Seitsmenda raamprogrammi erinevate programmide raames võetavaid rahvusvahelisi meetmeid rakendatakse üldise rahvusvahelise koostöö strateegia kontekstis.

Nimetatud rahvusvahelise koostöö strateegial on kolm omavahel seotud eesmärki:

| — | toetada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste partnerluste kaudu kolmandate riikidega valitud teadusvaldkondades ning kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas; |
| --- | --- |

—

toetada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste partnerluste kaudu kolmandate riikidega valitud teadusvaldkondades ning kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas;

| — | hõlbustada kontakte kolmandate riikide partneritega, et tekiks parem juurdepääs mujal maailmas teostatavale teadustööle; |
| --- | --- |

—

hõlbustada kontakte kolmandate riikide partneritega, et tekiks parem juurdepääs mujal maailmas teostatavale teadustööle;

| — | käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, lähtudes ühisest huvist ja kasust. |
| --- | --- |

—

käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, lähtudes ühisest huvist ja kasust.

Seitsmenda raamprogrammiga seotud koostöö kolmandate riikidega on suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele:

| — | kandidaatriigid; |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid;

| — | ELi naaberriigid, Vahemere piirkonna partnerriigid, Lääne-Balkani riigid (17) ning Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riigid; (18) |
| --- | --- |

—

ELi naaberriigid, Vahemere piirkonna partnerriigid, Lääne-Balkani riigid (17) ning Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riigid; (18)

| — | arengumaad, keskendudes iga asjaomase riigi või piirkonna erivajadustele; (19) |
| --- | --- |

—

arengumaad, keskendudes iga asjaomase riigi või piirkonna erivajadustele; (19)

| — | esilekerkivad majanduskeskkonnad. |
| --- | --- |

—

esilekerkivad majanduskeskkonnad.

Teemavaldkonnal põhinevaid rahvusvahelisi koostöömeetmeid võetakse programmi “Koostöö” raames. Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse programmi “Inimesed” raames.

Programmi “Võimekus” raames rakendatakse horisontaalseid toetusmeetmeid, mis ei keskendu teatavale konkreetsele teemavaldkonnale või interdistsiplinaarsele valdkonnale, mis on hõlmatud programmiga “Koostöö”, ning nendele võib piiratud juhtudel lisada spetsiifilisi koostöömeetmeid, mis pakuvad vastastikust huvi. Tehakse jõupingutusi, et parandada riikide tegevuse ühtsust, toetades rahvusvahelise teaduskoostöö siseriiklike programmide kooskõlastamist. Võttes arvesse INTASi kaudu saadud kogemusi ning arendades edasi selle tööd Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riikidega tehtava koostöö raames, teostatakse käesoleva programmi ning programmide “Koostöö” ja “Inimeste” kaudu järjepidevust tagavaid tegevusi.

Tagatakse seitsmenda raamprogrammi erinevate programmide alusel võetavate rahvusvahelise koostöö meetmete kooskõlastatus ning samuti nende kooskõla ühenduse muude vahenditega.

TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MEETMED VÄLJASPOOL TUUMAENERGEETIKA VALDKONDA

Eesmärk

Ühenduse poliitika kujundamise protsessile kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe osutamine, olemasolevate poliitikavaldkondade rakendamise ja järelevalve toetamise tagamine ning uute poliitikavaldkondade nõudmistele reageerimine.

Lähtealused

Teadusuuringute Ühiskeskuse sõltumatus era- ja riigi huvidest ning tehnilised ekspertteadmised võimaldavad keskusel hõlbustada sidusrühmade (tööstusühendused, keskkonnarühmad, liikmesriikide pädevad asutused, muud teadusuuringute keskused jne) ja poliitikakujundajate vahelist suhtlemist ja konsensuse saavutamist, iseäranis ühenduse tasandil. Teadusuuringute Ühiskeskus aitab teadusliku ja tehnoloogilise toe kaudu muuta ühenduse poliitika kujundamise protsessi tõhusamaks, läbipaistvamaks ja teaduslikel alustel põhinevaks. Kattuvuse ja dubleerimise vältimiseks tuleks vajadusel kooskõlastada Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu tehtav teadustöö eriprogrammi “Koostöö” teemavaldkondade raames teostatavate teadusuuringutega.

Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt ühenduse poliitikale osutatava toetuse kasulikkus ja usaldusväärsus on tihedalt seotud keskuse teaduse valdkonna ekspertteadmiste kvaliteediga ning keskuse kuulumisega rahvusvahelistesse teadusringkondadesse. Seetõttu jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus investeerimist teadusuuringutesse, mida teostatakse koostöös teiste asjaomaste valdkondade tippkeskustega, samuti jätkatakse investeerimist nendega loodud võrgustikesse. Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb kaudsete meetmete kõigis valdkondades, kusjuures huvi keskmes on ühised teaduslikud viitesüsteemid, võrgustikud, koolitus ja mobiilsus, teadustöö infrastruktuur ja osalemine tehnoloogiaplatvormide töös ning kooskõlastamisprojektides, kus keskusel on asjakohased ekspertteadmised lisandväärtuse loomiseks.

Teadusuuringute Ühiskeskus püüab aktiivselt edendada uute liikmesriikide ja kandidaatriikide integreerimist oma tegevusse, et nende kaasatus oleks samal tasemel nagu EL15 riikidel.

Tegevused

Teadusuuringute Ühiskeskuse prioriteedid on seotud valdkondadega, mis on liidu jaoks strateegiliselt olulised ja kus keskuse osalemine annab suurt lisandväärtust. Ühenduse poliitikale antakse jätkuvalt teaduslikku ja tehnoloogilist tuge sellistel kesksetel aladel nagu jätkusuutlik areng, kliimamuutused, toit, energeetika, transport, kemikaalid, alternatiivid loomkatsemeetoditele, teaduspoliitika, infotehnoloogia, standardmeetodid ja etalonained, biotehnoloogia, selle riskid, ohud ja sotsiaalmajanduslik mõju. Tegevust intensiivistatakse järgmistes ühenduse jaoks keskse tähtsusega valdkondades:

| — | Jõukus teadmistemahukas ühiskonnas:






  — | nüüdisaegsete ökonomeetriliste modelleerimis- ja analüüsitehnikate väljatöötamine ja arendamine, arvestades poliitika määramise ja järelevalve konteksti, näiteks Lissaboni strateegia, siseturu ning ühenduse teadusuuringute ja koolituspoliitika järelevalve konteksti; |
| --- | --- | --- |

—

Jõukus teadmistemahukas ühiskonnas:

—

nüüdisaegsete ökonomeetriliste modelleerimis- ja analüüsitehnikate väljatöötamine ja arendamine, arvestades poliitika määramise ja järelevalve konteksti, näiteks Lissaboni strateegia, siseturu ning ühenduse teadusuuringute ja koolituspoliitika järelevalve konteksti;

| — | säästlikkuse eesmärkide ja konkurentsivõime vahelist uut tasakaalu toetavate mudelite väljatöötamine vastutustundlikul viisil; |
| --- | --- |

—

säästlikkuse eesmärkide ja konkurentsivõime vahelist uut tasakaalu toetavate mudelite väljatöötamine vastutustundlikul viisil;

| — | teadusliku/tehnoloogilise toe andmine riskihindamis- ja riskijuhtimismenetluste kui Euroopa otsusetegemise protsessi vahendi arendamisele. |
| --- | --- |

—

teadusliku/tehnoloogilise toe andmine riskihindamis- ja riskijuhtimismenetluste kui Euroopa otsusetegemise protsessi vahendi arendamisele.

| — | Solidaarsus ja ressursside vastutustundlik majandamine:






  — | säästva põllumajanduse alal tunnustatud teadus- ja tehnoloogiaalaseks võrdluskeskuseks muutumine, keskendudes toidu kvaliteedile, päritolu määramisele ja ohutusele (sealhulgas geneetiliselt muundatud toit ja sööt), ruumiandmete haldamisele ja nende vastavusnõuetele ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamise toetamisele; |
| --- | --- | --- |

—

Solidaarsus ja ressursside vastutustundlik majandamine:

—

säästva põllumajanduse alal tunnustatud teadus- ja tehnoloogiaalaseks võrdluskeskuseks muutumine, keskendudes toidu kvaliteedile, päritolu määramisele ja ohutusele (sealhulgas geneetiliselt muundatud toit ja sööt), ruumiandmete haldamisele ja nende vastavusnõuetele ning ühise põllumajanduspoliitika rakendamise toetamisele;

| — | teadusliku ja tehnoloogilise toe andmine ühisele kalanduspoliitikale; |
| --- | --- |

—

teadusliku ja tehnoloogilise toe andmine ühisele kalanduspoliitikale;

| — | Euroopa ühtlustatud geograafiliste võrdlusandmete ja ruumiteabesüsteemide tagamise toetamine (toetus programmile INSPIRE) ning ülemaailmse keskkonna- ja ressursiseirega seotud uute lähenemisviiside arendamise jätkamine (toetus GMESile); |
| --- | --- |

—

Euroopa ühtlustatud geograafiliste võrdlusandmete ja ruumiteabesüsteemide tagamise toetamine (toetus programmile INSPIRE) ning ülemaailmse keskkonna- ja ressursiseirega seotud uute lähenemisviiside arendamise jätkamine (toetus GMESile);

| — | ekspertteadmiste andmine ja osalemine GMESi puudutavates teadusuuringutes ja selles valdkonnas uute rakenduste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

ekspertteadmiste andmine ja osalemine GMESi puudutavates teadusuuringutes ja selles valdkonnas uute rakenduste väljatöötamisel;

| — | ühenduse keskkonna ja tervishoiu tegevuskava rakendamise toetamine, sealhulgas ühenduse tasemel integreeritud keskkonna ja tervishoiu infosüsteemi loomise eesmärgil käimasolevate tegevuste toetamine; |
| --- | --- |

—

ühenduse keskkonna ja tervishoiu tegevuskava rakendamise toetamine, sealhulgas ühenduse tasemel integreeritud keskkonna ja tervishoiu infosüsteemi loomise eesmärgil käimasolevate tegevuste toetamine;

| — | alternatiivsete katsetamisstrateegiate ja eelkõige loomkatseid mittehõlmavate meetodite väljatöötamise ja valideerimise edendamine kõikides asjakohastes teadusuuringute valdkondades (ohutushindamine, vaktsiinide katsetamine, tervise ning biomeditsiini valdkonna uuringud jne). |
| --- | --- |

—

alternatiivsete katsetamisstrateegiate ja eelkõige loomkatseid mittehõlmavate meetodite väljatöötamise ja valideerimise edendamine kõikides asjakohastes teadusuuringute valdkondades (ohutushindamine, vaktsiinide katsetamine, tervise ning biomeditsiini valdkonna uuringud jne).

| — | Vabadus, turvalisus ja õigus:






  — | vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala loomist soodustavate tegevuste arendamine, eelkõige sellistes valdkondades, mis seonduvad terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja pettuse vastase kaitse, piiride turvalisuse ja suurte riskide ennetamisega, tehes seda koostöös asjaomaste teenistustega; |
| --- | --- | --- |

—

Vabadus, turvalisus ja õigus:

—

vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala loomist soodustavate tegevuste arendamine, eelkõige sellistes valdkondades, mis seonduvad terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja pettuse vastase kaitse, piiride turvalisuse ja suurte riskide ennetamisega, tehes seda koostöös asjaomaste teenistustega;

| — | loodus- ja tehnoloogiliste katastroofide korral ühenduse poolt võetavate meetmete toetamine. |
| --- | --- |

—

loodus- ja tehnoloogiliste katastroofide korral ühenduse poolt võetavate meetmete toetamine.

| — | Euroopa kui globaalne partner:






  — | Ühenduse välissuhete poliitika teatud valdkondadele (nagu sisejulgeoleku välisaspektid, arengukoostöö ja humanitaarabi) antava toetuse suurendamine. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa kui globaalne partner:

—

Ühenduse välissuhete poliitika teatud valdkondadele (nagu sisejulgeoleku välisaspektid, arengukoostöö ja humanitaarabi) antava toetuse suurendamine.

---

(1)  Seitsmenda raamprogrammi mõistes hõlmavad “VKEd” ka mikroettevõtteid.

(2)  Eelkõige valitsustevahelise struktuuri EUREKA poolt teostatavate tegevuste puhul. Lisaks sellele võivad EUREKA klastrite kogemused olla olulised seotud valdkondade ühiseid tehnoloogiaalgatusi silmas pidades

(3)  See hõlmab ka COSTi haldamiseks ja kooskõlastamiseks antavat rahalist toetust.

(4)  Termin “biomajandus” hõlmab kõiki tööstus- ja majandussektoreid, mis toodavad, majandavad ja kasutavad muul viisil bioloogilisi ressursse ja seonduvaid teenuseid, ning tarnivaid ja tarbivaid tööstussektoreid, näiteks põllumajandust, toidutööstust, kalandust, metsandust jne.

(5)  “Bioteadused ja biotehnoloogia: Euroopa strateegia” — KOM(2002) 27.

(6)  Loodusvarade säästva majandamise ja säilitamisega seotud täiendavaid teadusuuringuid käsitletakse teemavaldkonna “Keskkond, sealhulgas kliimamuutused” all.

(7)  KOM(2000)0769.

(8)  KOM(2005)0265.

(9)  KOM(2006)0105.

(10)  Bioloogiliste ressursside tootmise ja kasutamisega seotud täiendavaid teadusuuringuid käsitletakse teema “Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” raames.

(11)  Asjaomaste Euroopa tehnoloogiaplatvormide uurimisprogramme võetakse eri tegevuste puhul arvesse.

(12)  KOM(2001)0370.

(13)  Euroopa lennundustööstus investeerib teadusuuringutesse 14 %, Euroopa autotööstus peaaegu 5 % oma käibest; ELi laevaehitustööstuse konkurentsieelis põhineb täielikult teadusuuringutel ja tehnoloogiaarendusel.

(14)  ACARE: Euroopa lennundusalaste teadusuuringute nõuandekomisjon. ACARE loodi 2001. aastal ning see on esimene näide tegutsevast tehnoloogiaplatvormist; ERRAC: Euroopa raudteetranspordi alaste teadusuuringute nõuandekomisjon; ERTRAC: Euroopa maatranspordi alaste teadusuuringute nõuandekomisjon; Veetranspordi tehnoloogiaplatvorm.

(15)  ESFRI alustas tööd 2002. aasta aprillis. ESFRI ühendab Euroopa Liidu 25 liikmesriigi esindajaid, kelle on ametisse nimetanud teadustöö eest vastutavad ministrid ja Euroopa Komisjoni esindaja. Teadusuuringute raamprogrammidega liitunud riigid kutsuti osalema 2004. aastal.

(16)  Lähenemispiirkonnad on kindlaks määratud nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/199 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25 et 78.), artiklis 5. Peetakse silmas lähenemiseesmärgi piirkondi ja piirkondi, mis on abikõlblikud Ühtekuuluvusfondist abi saamiseks, ning äärepoolseimaid piirkondi.

(17)  Välja arvatud assotsieerunud kandidaatriigid.

(18)  Varem nimetusega “uued sõltumatud riigid”: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Valgevene ja Venemaa.

(19)  Märkides, et Ladina-Ameerika hõlmab nii arenguriike kui esilekerkivaid majanduskeskkondi.

---

II LISA

KOGUSUMMA SOOVITUSLIK JAOTUS PROGRAMMIDE LÕIKES

Kogusumma soovituslik jaotus programmide lõikes on järgmine (miljonites eurodes):

| Koostöö (1), (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Tervis | 6 050 |
| Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia | 1 935 |
| Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad | 9 110 |
| Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | 3 500 |
| Energeetika | 2 300 |
| Keskkond (sealhulgas kliimamuutused) | 1 900 |
| Transport (sealhulgas lennundus) | 4 180 |
| Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused | 610 |
| Kosmoseuuringud | 1 430 |
| Julgeolek | 1 350 |
| Ideed | 7 460 |
| Inimesed | 4 728 |
| Võimekus | 4 217 |
| Teadustöö infrastruktuurid | 1 850 |
| VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud | 1 336 |
| Teadmiste piirkonnad | 126 |
| Teadusuuringute potentsiaal | 370 |
| Teadus ühiskonnas | 280 |
| Teaduspoliitika kooskõlastatud väljatöötamine | 70 |
| Rahvusvahelise koostööga seotud tegevused | 185 |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda | 1 751 |
| Kokku: | 50 521 |

Koostöö (1), (2)

32 365

Tervis

6 050

Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

1 935

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad

9 110

Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

3 500

Energeetika

2 300

Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

1 900

Transport (sealhulgas lennundus)

4 180

Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

610

Kosmoseuuringud

1 430

Julgeolek

1 350

Ideed

7 460

Inimesed

4 728

Võimekus

4 217

Teadustöö infrastruktuurid

1 850

VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud

1 336

Teadmiste piirkonnad

126

Teadusuuringute potentsiaal

370

Teadus ühiskonnas

280

Teaduspoliitika kooskõlastatud väljatöötamine

70

Rahvusvahelise koostööga seotud tegevused

185

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda

1 751

Kokku:

50 521

Riskijagamise rahastamisvahendeid käsitlevad erisätted

Programmide “Koostöö” ja “Võimekus” soovituslik eelarve sisaldab rahalist toetust Euroopa Investeerimispangale (EIP) III lisas osutatud riskijagamise rahastamisvahendite moodustamiseks. Eriprogramme kehtestavate nõukogu otsustega määratakse muu hulgas kindlaks rakendamise kord, mille alusel komisjon otsustab riskijagamise rahastamisvahenditele antud ühenduse rahalise toetuse ja nendest vahenditest saadud tulu, mida EIP ei ole kasutanud, ümberjaotamise raamprogrammi muudele tegevustele.

Seitsmenda raamprogrammiga toetatakse riskijagamise rahastamisvahendeid kuni 1 miljardi euro suuruse summaga, millele Euroopa Investeerimispank lisab sama suure summa. Kõnealune summa kaetakse programmide “Koostöö” (kuni 800 miljonit eurot proportsionaalse toetusena kõigist valdkondlikest prioriteetidest, välja arvatud sotsiaalmajanduslikud teadusuuringud) ning “Võimekus” (kuni 200 miljonit eurot teadusuuringute infrastruktuuride realt) raames.

Nimetatud summa tehakse Euroopa Investeerimispangale kättesaadavaks järk-järgult, võttes arvesse nõudluse taset.

Ressursside kriitilise massi kiire kasutuselevõtmise tagamiseks eraldatakse eelarvesse järk-järgult 500 miljoni euro suurune summa ajavahemikuks, mis kestab kuni artikli 7 lõikes 2 osutatud seitsmenda raamprogrammi vahehindamiseni. Vahehindamise tulemusi võetakse arvesse ülejäänud ajavahemikuks summa eraldamisel.

---

(1)  Kaasa arvatud ühised tehnoloogiaalgatused (sealhulgas rahastamiskava jne) ja teemavaldkondade raames rahastatav koordineerimis- ja rahvusvahelise koostöö alane tegevus.

(2)  Eesmärgiks on võimaldada, et vähemalt 15 % programmi “Koostöö” osa raames saadaolevast rahastamisest läheks VKEdele.

---

III LISA

RAHASTAMISSKEEMID

Kaudsed meetmed

Seitsmenda raamprogrammiga toetatavaid tegevusi rahastatakse mitmete rahastamisskeemide kaudu. Neid skeeme kasutatakse kas eraldi või teistega koostoimes raamprogrammi ajal rakendatavate meetmete rahastamiseks.

Eri- ja tööprogramme ning konkursikutseid käsitlevates otsustes täpsustatakse vajaduse korral järgmised asjaolud:

| — | erinevate meetmete rahastamisskeemi liik (rahastamisskeemide liigid); |
| --- | --- |

—

erinevate meetmete rahastamisskeemi liik (rahastamisskeemide liigid);

| — | osalejate kategooriad (teadusasutused, ülikoolid, tööstusettevõtted, VKEd, ametiasutused), kes võivad sellest kasu saada; |
| --- | --- |

—

osalejate kategooriad (teadusasutused, ülikoolid, tööstusettevõtted, VKEd, ametiasutused), kes võivad sellest kasu saada;

| — | iga üksiku rahastamisskeemi kaudu rahastatavate tegevuste liigid (nagu näiteks teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, tutvustamistegevus, juhtimine, koolitus, levitamine ja teised seotud tegevused). |
| --- | --- |

—

iga üksiku rahastamisskeemi kaudu rahastatavate tegevuste liigid (nagu näiteks teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus, tutvustamistegevus, juhtimine, koolitus, levitamine ja teised seotud tegevused).

Kui teemavaldkonna puhul, mille kohta ettepanekuid oodatakse, on võimalik kasutada eri rahastamisskeeme, võib tööprogrammides kindlaks määrata kasutatava rahastamisskeemi.

Rahastamisskeemid on järgmised:

| a) | Eelkõige konkursikutsete kaudu rakendatavate meetmete toetamine:






  1. | Koostööprojektid
  Toetus teadusprojektidele, mis viiakse läbi eri riikidest pärit osalejate konsortsiumidena uute teadmiste, uue tehnoloogia, uute toodete, tutvustamistegevuse või ühiste teadusuuringute ressursside arendamiseks. Projektide suurus, ulatus ja sisemine korraldus võib erineda olenevalt valdkonnast ja teemast. Projektid võivad kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks ulatuda väikese ja keskmise ulatusega teadusuuringutest laiaulatuslike integreeritud projektideni. Projektid võivad samuti olla suunatud teatavatele kindlatele rühmadele, nagu näiteks VKEd. |
| --- | --- | --- |

a)

Eelkõige konkursikutsete kaudu rakendatavate meetmete toetamine:

1.

Koostööprojektid

Toetus teadusprojektidele, mis viiakse läbi eri riikidest pärit osalejate konsortsiumidena uute teadmiste, uue tehnoloogia, uute toodete, tutvustamistegevuse või ühiste teadusuuringute ressursside arendamiseks. Projektide suurus, ulatus ja sisemine korraldus võib erineda olenevalt valdkonnast ja teemast. Projektid võivad kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks ulatuda väikese ja keskmise ulatusega teadusuuringutest laiaulatuslike integreeritud projektideni. Projektid võivad samuti olla suunatud teatavatele kindlatele rühmadele, nagu näiteks VKEd.

| 2. | Tippkeskuste võrgustikud
  Toetus ühisele tegevusprogrammile, mida rakendavad mitmed teadusasutused, integreerides kõnealuses valdkonnas oma tegevused, ja mida uurimisrühmad viivad läbi pikaajalise koostöö raames. Sellise ühise tegevusprogrammi rakendamine eeldab ressursse ja tegevusi integreerivate asutuste ametlikku osalemiskohustust. |
| --- | --- |

2.

Tippkeskuste võrgustikud

Toetus ühisele tegevusprogrammile, mida rakendavad mitmed teadusasutused, integreerides kõnealuses valdkonnas oma tegevused, ja mida uurimisrühmad viivad läbi pikaajalise koostöö raames. Sellise ühise tegevusprogrammi rakendamine eeldab ressursse ja tegevusi integreerivate asutuste ametlikku osalemiskohustust.

| 3. | Kooskõlastus- ja toetusmeetmed
  Toetus teadusuuringute ja -poliitika kooskõlastamiseks või toetamiseks vajalikele tegevustele (koostöövõrgud, teabevahetus, riikidevaheline juurdepääs teadustöö infrastruktuuridele, uuringud, konverentsid jne). Neid meetmeid võib rakendada ka muul viisil kui konkursikutsete kaudu. |
| --- | --- |

3.

Kooskõlastus- ja toetusmeetmed

Toetus teadusuuringute ja -poliitika kooskõlastamiseks või toetamiseks vajalikele tegevustele (koostöövõrgud, teabevahetus, riikidevaheline juurdepääs teadustöö infrastruktuuridele, uuringud, konverentsid jne). Neid meetmeid võib rakendada ka muul viisil kui konkursikutsete kaudu.

| 4. | Toetus teaduse eesliinil teostatavatele uuringutele
  Toetus üksikute riiklike või riikidevaheliste uurimisrühmade läbiviidavatele projektidele. Kõnealust kava kasutatakse Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavate teadlaste algatatud ja teaduse eesliinil teostatavate teadusprojektide toetamiseks. |
| --- | --- |

4.

Toetus teaduse eesliinil teostatavatele uuringutele

Toetus üksikute riiklike või riikidevaheliste uurimisrühmade läbiviidavatele projektidele. Kõnealust kava kasutatakse Euroopa Teadusnõukogu raames rahastatavate teadlaste algatatud ja teaduse eesliinil teostatavate teadusprojektide toetamiseks.

| 5. | Teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetamine
  Teadlaste koolitusele ja karjääri kujundamisele antav toetus, mida kasutatakse peamiselt Marie Curie' meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

5.

Teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetamine

Teadlaste koolitusele ja karjääri kujundamisele antav toetus, mida kasutatakse peamiselt Marie Curie' meetmete rakendamiseks.

| 6. | Teadusuuringud konkreetsete rühmade (eriti VKEde) huvides
  Toetus teadusprojektidele, mille puhul enamik ülikoolide, teadusuuringute keskuste või muude juriidiliste isikute läbiviidavast teadusuuringutest ja tehnoloogiaarenduse alasest tegevusest toimub konkreetsete rühmade, eelkõige VKEde või VKEde assotsiatsioonide huvides. Tehakse jõupingutusi EIPst ja muudest finantsasutustest lisavahendite saamiseks. |
| --- | --- |

6.

Teadusuuringud konkreetsete rühmade (eriti VKEde) huvides

Toetus teadusprojektidele, mille puhul enamik ülikoolide, teadusuuringute keskuste või muude juriidiliste isikute läbiviidavast teadusuuringutest ja tehnoloogiaarenduse alasest tegevusest toimub konkreetsete rühmade, eelkõige VKEde või VKEde assotsiatsioonide huvides. Tehakse jõupingutusi EIPst ja muudest finantsasutustest lisavahendite saamiseks.

| b) | Komisjoni ettepanekul põhinevate nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsuste või Euroopa Parlamendiga konsulteerides vastu võetud nõukogu otsuste alusel rakendatavate meetmete toetamiseks annab ühendus rahalist toetust mitmest allikast rahastatavatele ja laiaulatuslikele algatustele.






  — | Ühenduse rahaline toetus selgelt kindlaksmääratud siseriiklike teadusuuringute programmide ühtseks rakendamiseks vastavalt asutamisepingu artiklile 169. Selline ühtne rakendamine nõuab spetsiaalse rakendamisstruktuuri loomist või olemasolu. Ühenduse rahalise toetuse andmine sõltub rahastamiskava kindlaksmääramisest, mis põhineb pädevate siseriiklike asutuste ametlikul osalemiskohustusel. |
| --- | --- | --- |

b)

Komisjoni ettepanekul põhinevate nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsuste või Euroopa Parlamendiga konsulteerides vastu võetud nõukogu otsuste alusel rakendatavate meetmete toetamiseks annab ühendus rahalist toetust mitmest allikast rahastatavatele ja laiaulatuslikele algatustele.

—

Ühenduse rahaline toetus selgelt kindlaksmääratud siseriiklike teadusuuringute programmide ühtseks rakendamiseks vastavalt asutamisepingu artiklile 169. Selline ühtne rakendamine nõuab spetsiaalse rakendamisstruktuuri loomist või olemasolu. Ühenduse rahalise toetuse andmine sõltub rahastamiskava kindlaksmääramisest, mis põhineb pädevate siseriiklike asutuste ametlikul osalemiskohustusel.

| — | Ühenduse rahaline toetus ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamiseks, et saavutada eesmärke, mida ei ole võimalik saavutada eespool esitatud a osas nimetatud rahastamiskavade kaudu. Ühiste tehnoloogiaalgatuste rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri rahastamisallikatest (era- ja avalik sektor, Euroopa ja siseriiklikud allikad) pärinevaid vahendeid. Selline rahastamine võib toimuda mitmel viisil ja vahendite eraldamiseks või kasutamiseks kohaldatakse mitmeid mehhanisme: raamprogrammi toetus, Euroopa Investeerimispanga laenud, riskikapitali toetus. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib algatada ja rakendada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 (see võib hõlmata ühisettevõtete loomist) või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Ühenduse toetuse andmine sõltub finantskorralduse üldprojekti kindlaksmääramisest, mis põhineb kõikide asjaosaliste ametlikul osalemiskohustusel. |
| --- | --- |

—

Ühenduse rahaline toetus ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamiseks, et saavutada eesmärke, mida ei ole võimalik saavutada eespool esitatud a osas nimetatud rahastamiskavade kaudu. Ühiste tehnoloogiaalgatuste rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri rahastamisallikatest (era- ja avalik sektor, Euroopa ja siseriiklikud allikad) pärinevaid vahendeid. Selline rahastamine võib toimuda mitmel viisil ja vahendite eraldamiseks või kasutamiseks kohaldatakse mitmeid mehhanisme: raamprogrammi toetus, Euroopa Investeerimispanga laenud, riskikapitali toetus. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib algatada ja rakendada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 (see võib hõlmata ühisettevõtete loomist) või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Ühenduse toetuse andmine sõltub finantskorralduse üldprojekti kindlaksmääramisest, mis põhineb kõikide asjaosaliste ametlikul osalemiskohustusel.

| — | Ühenduse rahaline toetus üleeuroopalistele huvidele vastavate uute infrastruktuuride arendamiseks. Rahastamise võib otsustada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Uute infrastruktuuride arendamise rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri allikatest (siseriiklik rahastamine, raamprogramm, struktuurifondid, EIP laenud ja teised allikad) pärinevaid vahendeid. Ühenduse toetuse andmine sõltub üldise rahastamiskava kindlaksmääramisest, mis põhineb kõikide asjaosaliste ametlikul osalemiskohustusel. |
| --- | --- |

—

Ühenduse rahaline toetus üleeuroopalistele huvidele vastavate uute infrastruktuuride arendamiseks. Rahastamise võib otsustada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Uute infrastruktuuride arendamise rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri allikatest (siseriiklik rahastamine, raamprogramm, struktuurifondid, EIP laenud ja teised allikad) pärinevaid vahendeid. Ühenduse toetuse andmine sõltub üldise rahastamiskava kindlaksmääramisest, mis põhineb kõikide asjaosaliste ametlikul osalemiskohustusel.

Ühendus rakendab eespool esitatud a osas toodud rahastamiskavasid kooskõlas asutamislepingu artikli 167 alusel vastu võetava määruse sätete ja asjakohaste riigiabi vahenditega, eelkõige vastavalt teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevale ühenduse raamistikule ning samuti vastavalt kõnealust valdkonda käsitlevatele rahvusvahelistele eeskirjadele. Kõnesoleva rahvusvahelise raamistiku kohaselt peab olema võimalik kohandada finantsosaluse mahtu ja vormi vastavalt igale üksikjuhtumile, eriti juhul, kui on võimalik rahastamine muudest avaliku sektori allikatest, sealhulgas niisugustest muudest ühenduse rahastamisallikatest nagu näiteks EIP.

Lisaks teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetes osalejate otsesele rahalisele toetamisele parandab ühendus riskijagamise rahastamisvahendite kaudu nende juurdepääsu laenurahale, andes selleks EIPle asjakohase rahalise panuse. Riskijagamise partner EIP peab kasutama ühenduse antavat toetust, et toetada laenude rahastamiseks tehtavaid makseid ja kapitali assigneeringuid ning et tagada rahastamist omavahenditest. Ühenduse eelarvele ei tekitata lisakohustusi. Võttes arvesse asutamislepingu artikli 167 alusel vastuvõetava määrusega ja eriprogrammide vastuvõtmist käsitlevate nõukogu otsustega kehtestatavat korda ning vastavalt sellele korrale võimaldab kõnealune mehhanism EIPl turu puudujääkide ületamiseks suurendada Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete (näiteks ühiste tehnoloogiaalgatuste, suurte projektide, sealhulgas Eureka-projektide ja uute teadustöö infrastruktuuride ning VKEde projektide) rahastamist.

Arengus mahajäänud piirkonnas (lähenemis- ja äärepoolseimates piirkondades (1)) asuvatele kaudses meetmes osalejatele võib vastavalt võimalusele ja vajadusele ette näha lisatoetuse struktuurifondidest. Kandidaatriikide üksuste osalemise korral võib samadel tingimustel anda lisatoetust ühinemiseelsetest rahastamisvahenditest. Seitsmenda raamprogrammi programmis “Võimekus” määratakse teadustöö infrastruktuuride meetmete jaoks kindlaks üksikasjalik rahastamise kord, et tagada ühenduse teadusuuringute rahastamise ning teiste ühenduse ja siseriiklike, eelkõige struktuurifondide vahendite vaheline tõhus vastastikune täiendavus.

Otsesed meetmed

Otseste meetmetena käsitletakse ühenduse poolt teostatavaid tegevusi, mida rakendab Teadusuuringute Ühiskeskus.

---

(1)  Lähenemispiirkonnad on kindlaks määratud nõukogu määruse(EÜ) nr 1083/2006 artiklis 5. Peetakse silmas lähenemiseesmärgi piirkondi ja piirkondi, mis on abikõlblikud Ühtekuuluvusfondist abi saamiseks, ning äärepoolseimaid piirkondi.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 15. aprillil 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), ja nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (1). |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 15. aprillil 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma ettepanekud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), ja nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (1).

| 2. | Nimetatud ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artikli 166 lõikel 1. |
| --- | --- |

2.

Nimetatud ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artikli 166 lõikel 1.

| 3. | Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 15. detsembril 2005. aastal (2). Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 17. novembril 2005. aastal (3). |
| --- | --- |

3.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 15. detsembril 2005. aastal (2). Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 17. novembril 2005. aastal (3).

| 4. | Euroopa Parlament esitas oma arvamuse ettepaneku kohta 15. juunil 2006. aastal (4). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse ettepaneku kohta 15. juunil 2006. aastal (4).

| 5. | Nõukogu võttis 25. septembril 2006. aastal kooskõlas asutamislepingu artikliga 251 vastu oma ühise seisukoha, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (5). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu võttis 25. septembril 2006. aastal kooskõlas asutamislepingu artikliga 251 vastu oma ühise seisukoha, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (5).

II.   ETTEPANEKU TAUST JA EESMÄRK

| a) | Ühendus teostab vastavalt EÜ asutamislepingu XVIII jaotisele (artiklid 163–173) teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. Eelkõige:






  — | EÜ asutamislepingu artikli 163 lõike 1 kohaselt on ühenduse eesmärgiks tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetada selle muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil, samal ajal edendades igasuguseid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks nimetatud lepingu teiste peatükkide põhjal; |
| --- | --- | --- |

a)

Ühendus teostab vastavalt EÜ asutamislepingu XVIII jaotisele (artiklid 163–173) teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. Eelkõige:

—

EÜ asutamislepingu artikli 163 lõike 1 kohaselt on ühenduse eesmärgiks tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetada selle muutumist konkurentsivõimelisemaks rahvusvahelisel tasandil, samal ajal edendades igasuguseid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks nimetatud lepingu teiste peatükkide põhjal;

| — | EÜ asutamislepingu artikli 165 lõike 1 kohaselt kooskõlastavad ühendus ja liikmesriigid oma teadusuuringud ja tehnoloogia arendamise, et tagada liikmesriikide poliitika ja ühenduse poliitika vastastikune sobivus; |
| --- | --- |

—

EÜ asutamislepingu artikli 165 lõike 1 kohaselt kooskõlastavad ühendus ja liikmesriigid oma teadusuuringud ja tehnoloogia arendamise, et tagada liikmesriikide poliitika ja ühenduse poliitika vastastikune sobivus;

| — | EÜ asutamislepingu artikli 166 lõike 1 kohaselt sätestatakse ühenduse kogu teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevus mitmeaastases raamprogrammis (praeguse kuuenda raamprogrammi kehtivusaeg lõpeb 2006. aasta lõpus). |
| --- | --- |

—

EÜ asutamislepingu artikli 166 lõike 1 kohaselt sätestatakse ühenduse kogu teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevus mitmeaastases raamprogrammis (praeguse kuuenda raamprogrammi kehtivusaeg lõpeb 2006. aasta lõpus).

| b) | Euroopa Ülemkogu kohtumistel 2000. aasta märtsis Lissabonis, 2000. aasta juunis Santa Maria de Feiras ja 2001. aasta märtsis Stockholmis võeti vastu järeldused, mille eesmärgiks on luua kiiresti Euroopa teadus- ja innovatsiooniruum, eesmärgiga muuta Euroopa Liit aastaks 2010 maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmispõhiseks majandussüsteemiks, millega kaasneb jätkusuutlik majanduskasv, uute ja paremate töökohtade loomine ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni käsitleva strateegia paikapidavust kinnitati Lissaboni strateegia taaskäivitamisega 2005. aastal ning Esko Aho juhitud ning Euroopa riigipeade ja valitsusjuhtide Hampton Courti kohtumisel antud mandaadi alusel tegutsenud kõrgetasemelise sõltumatute ekspertide rühma aruandega.
  Seda arvesse võttes on komisjon teinud ettepaneku, et seitsmendal raamprogrammil peaks asutamislepingus sätestatud eesmärkide täitmiseks ning Lissaboni protsessile kaasaaitamiseks (Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi saavutamisele kaasaaitamise ning liikmesriikide ja Euroopa tasandil teaduslike ja tehniliste teadusuuringute valdkonnas asjakohast koostööd võimaldava avatud kooskõlastusmeetodi kasutamise kaudu) olema järgmised uued tunnused:






  — | keskendumine teatud arvule temaatilistele prioriteetidele, milles võetavad ühenduse meetmed saavad lisada suurimat võimalikku väärtust ning mille pikaajalisi strateegilisi teadusuuringuid võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel toetada ühiste tehnoloogiaalgatuste raames; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa Ülemkogu kohtumistel 2000. aasta märtsis Lissabonis, 2000. aasta juunis Santa Maria de Feiras ja 2001. aasta märtsis Stockholmis võeti vastu järeldused, mille eesmärgiks on luua kiiresti Euroopa teadus- ja innovatsiooniruum, eesmärgiga muuta Euroopa Liit aastaks 2010 maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmispõhiseks majandussüsteemiks, millega kaasneb jätkusuutlik majanduskasv, uute ja paremate töökohtade loomine ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni käsitleva strateegia paikapidavust kinnitati Lissaboni strateegia taaskäivitamisega 2005. aastal ning Esko Aho juhitud ning Euroopa riigipeade ja valitsusjuhtide Hampton Courti kohtumisel antud mandaadi alusel tegutsenud kõrgetasemelise sõltumatute ekspertide rühma aruandega.

Seda arvesse võttes on komisjon teinud ettepaneku, et seitsmendal raamprogrammil peaks asutamislepingus sätestatud eesmärkide täitmiseks ning Lissaboni protsessile kaasaaitamiseks (Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi saavutamisele kaasaaitamise ning liikmesriikide ja Euroopa tasandil teaduslike ja tehniliste teadusuuringute valdkonnas asjakohast koostööd võimaldava avatud kooskõlastusmeetodi kasutamise kaudu) olema järgmised uued tunnused:

—

keskendumine teatud arvule temaatilistele prioriteetidele, milles võetavad ühenduse meetmed saavad lisada suurimat võimalikku väärtust ning mille pikaajalisi strateegilisi teadusuuringuid võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel toetada ühiste tehnoloogiaalgatuste raames;

| — | sõltumatu Euroopa Teadusnõukogu loomise kaudu toetuse osutamine teaduse eesliinil teostatavatele teadusuuringutele, mida teadlaste algatatud alusuuringute raames viivad läbi Euroopa kõige kõrgetasemelisemad uurimisrühmad; |
| --- | --- |

—

sõltumatu Euroopa Teadusnõukogu loomise kaudu toetuse osutamine teaduse eesliinil teostatavatele teadusuuringutele, mida teadlaste algatatud alusuuringute raames viivad läbi Euroopa kõige kõrgetasemelisemad uurimisrühmad;

| — | raamprogrammi raames inimressursi poliitika tugevdamise kaudu (tuginedes eelmiste raamprogrammide raames “Marie Curie” meetmetega saadud positiivsele kogemusele) parem haridus- ja teadusalane koolitus, lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele ja ühiskonna eesmärkide täitmisse teadlaste antava panuse suurem tunnustamine; |
| --- | --- |

—

raamprogrammi raames inimressursi poliitika tugevdamise kaudu (tuginedes eelmiste raamprogrammide raames “Marie Curie” meetmetega saadud positiivsele kogemusele) parem haridus- ja teadusalane koolitus, lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele ja ühiskonna eesmärkide täitmisse teadlaste antava panuse suurem tunnustamine;

| — | Euroopa teadustöö infrastruktuuride kasutamise ja arendamise optimeerimine; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete innovatsioonialase võimekuse tugevdamine ja nende võime suurendamine saada kasu teadusuuringutest; teadusuuringukesksete klastrite arengu toetamine; ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade potentsiaali vabastamine; teaduse ja ühiskonna lähendamine ja toetuse osutamine teaduspoliitika ühtsele arengule ühenduse ja riikide tasandil; |
| --- | --- |

—

Euroopa teadustöö infrastruktuuride kasutamise ja arendamise optimeerimine; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete innovatsioonialase võimekuse tugevdamine ja nende võime suurendamine saada kasu teadusuuringutest; teadusuuringukesksete klastrite arengu toetamine; ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade potentsiaali vabastamine; teaduse ja ühiskonna lähendamine ja toetuse osutamine teaduspoliitika ühtsele arengule ühenduse ja riikide tasandil;

| — | Teadusuuringute Ühiskeskuse olulise rolli tugevdamine ühenduse poliitikavaldkondade kujundamise, väljatöötamise, rakendamise ning järelevalve küsimustes tellijakeskse teadusliku ja tehnoloogilise toetuse osutamisel ning sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase võrdluskeskusena toimimisel oma konkreetsetes pädevusvaldkondades; |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute Ühiskeskuse olulise rolli tugevdamine ühenduse poliitikavaldkondade kujundamise, väljatöötamise, rakendamise ning järelevalve küsimustes tellijakeskse teadusliku ja tehnoloogilise toetuse osutamisel ning sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase võrdluskeskusena toimimisel oma konkreetsetes pädevusvaldkondades;

| — | rakendamiskorra lihtsustamine ja sujuvamaks muutmine, tuginedes tõhustatud haldusmenetlustele. |
| --- | --- |

—

rakendamiskorra lihtsustamine ja sujuvamaks muutmine, tuginedes tõhustatud haldusmenetlustele.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Üldised märkused

Nõukogu ühise seisukohaga kajastatakse raamprogrammi struktuuri, teadusliku ja tehnoloogilise sisu, rakendusmeetmete ning kogusumma ja selle suunava jaotuse osas olulisel määral nii komisjoni ettepanekut kui Euroopa Parlamendi arvamust.

Komisjoni ettepaneku läbivaatamisel püüdis nõukogu inkorporeerida võimalikult palju Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, et kajastada kahe seadusandliku organi märkimisväärset konsensust, samas austades komisjoni ettepanekus sisalduvaid üldeesmärke. Sel eesmärgil on nõukogu järginud teatud juhtpõhimõtteid:

| 1) | raamprogrammi, kui ühenduse põhieesmärkide saavutamise vahendi, rolli tunnustamine, võttes arvesse, et suuremat osa Euroopa teadusuuringutest ja tehnoloogiaarendusest rahastavad liikmesriigid riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

1)

raamprogrammi, kui ühenduse põhieesmärkide saavutamise vahendi, rolli tunnustamine, võttes arvesse, et suuremat osa Euroopa teadusuuringutest ja tehnoloogiaarendusest rahastavad liikmesriigid riiklikul tasandil;

| 2) | vajadus teha teadusuuringute alaseid keskendatud ühenduse jõupingutusi, et saavutada ekspertteadmiste ja Euroopa lisandväärtuse kriitiline mass, tagades samas ühenduse teadusuuringute valdkondade raames asjakohaste teemade piisav sügavutiminev käsitlus; |
| --- | --- |

2)

vajadus teha teadusuuringute alaseid keskendatud ühenduse jõupingutusi, et saavutada ekspertteadmiste ja Euroopa lisandväärtuse kriitiline mass, tagades samas ühenduse teadusuuringute valdkondade raames asjakohaste teemade piisav sügavutiminev käsitlus;

| 3) | vajadus täiendada keskendatud jõupingutusi teadusuuringute võtmetähtsusega teemavaldkondades, osutades paindlikku toetust ühenduse poliitikale ning võimaldades kiiresti arenevas teaduskeskkonnas reageerida kujunemisjärgus teaduslikele ja tehnoloogilistele vajadustele, kehtestades samas nimetatud paindlikkuse asjakohased parameetrid, et tagada õiguslik selgus; |
| --- | --- |

3)

vajadus täiendada keskendatud jõupingutusi teadusuuringute võtmetähtsusega teemavaldkondades, osutades paindlikku toetust ühenduse poliitikale ning võimaldades kiiresti arenevas teaduskeskkonnas reageerida kujunemisjärgus teaduslikele ja tehnoloogilistele vajadustele, kehtestades samas nimetatud paindlikkuse asjakohased parameetrid, et tagada õiguslik selgus;

| 4) | vajadus rakendada raamprogramm, kasutades vahendeid, mis on sobivad, et saavutada teadusuuringutes ekspertteadmiste ja Euroopa lisandväärtuse kriitiline mass, tagades samas sujuva ülemineku kuuendast raamprogrammist ning kõigi huvitatud poolte/isikute võimalus osaleda ühenduse teadusuuringutes, tingimusel et teadusliku tipptaseme tingimus on täidetud; |
| --- | --- |

4)

vajadus rakendada raamprogramm, kasutades vahendeid, mis on sobivad, et saavutada teadusuuringutes ekspertteadmiste ja Euroopa lisandväärtuse kriitiline mass, tagades samas sujuva ülemineku kuuendast raamprogrammist ning kõigi huvitatud poolte/isikute võimalus osaleda ühenduse teadusuuringutes, tingimusel et teadusliku tipptaseme tingimus on täidetud;

| 5) | vajadus pöörata suuremat tähelepanu avaliku ja erasektori partnerlustele kõikidel tasanditel, sealhulgas oluliselt parandada toetust VKEde teadusuuringute ja tehnoloogiaalasele arendamisele ning kõikide tööstussektorite pikaajalistele strateegilistele teadusuuringute programmidele, nagu need on Euroopa tehnoloogiaplatvormide poolt kindlaks määratud, ning — vähestel hoolikalt valitud juhtudel — ühiste tehnoloogiaalgatuste loomise kaudu; |
| --- | --- |

5)

vajadus pöörata suuremat tähelepanu avaliku ja erasektori partnerlustele kõikidel tasanditel, sealhulgas oluliselt parandada toetust VKEde teadusuuringute ja tehnoloogiaalasele arendamisele ning kõikide tööstussektorite pikaajalistele strateegilistele teadusuuringute programmidele, nagu need on Euroopa tehnoloogiaplatvormide poolt kindlaks määratud, ning — vähestel hoolikalt valitud juhtudel — ühiste tehnoloogiaalgatuste loomise kaudu;

| 6) | vajadus saavutada selgus (eelkõige vajaliku detailsuse kaudu) nii teadusliku ja tehnoloogilise sisu kui selle rahastamise osas, võttes arvesse, et raamprogrammi tuleb rakendada eriprogrammide kaudu, millega (nende olemuse tõttu) kehtestatakse üksikasjalikum rakenduskord. |
| --- | --- |

6)

vajadus saavutada selgus (eelkõige vajaliku detailsuse kaudu) nii teadusliku ja tehnoloogilise sisu kui selle rahastamise osas, võttes arvesse, et raamprogrammi tuleb rakendada eriprogrammide kaudu, millega (nende olemuse tõttu) kehtestatakse üksikasjalikum rakenduskord.

B.   Konkreetsed märkused

1.   Komisjoni ettepaneku peamised muudatused

a)   Eetikaküsimused

Eetikaküsimuste osas nõustus nõukogu Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamuses esitatud seisukohaga: seitsmenda raamprogrammi eetikaalased eeskirjad, eelkõige embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute eetikaalased eeskirjad, on nüüd selgesõnaliselt sätestatud raamprogrammi otsuse artikli 6 tekstis. Lisaks on komisjon teinud teatavaks, et ta jätkab kuuenda raamprogrammi ajal kasutuselevõetud praktikat, ning ei anna teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi raames ühenduse rahalist toetust inimembrüote hävitamisega, sealhulgas tüvirakkude saamiseks, seotud tegevustele.

b)   Teaduslik ja tehnoloogiline sisu

i.   Koostöö

Kuigi nõukogu järgib üldjoontes komisjoni ettepanekut valdkondlike prioriteetide teadusliku ja tehnoloogilise sisu osas, täpsustas ja laiendas nõukogu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, teatud sisuelementide ulatust:

| — | prioriteetide arvu suurendati üheksalt kümnele, eraldades julgeolekualased teadusuuringud kosmoseuuringutest; |
| --- | --- |

—

prioriteetide arvu suurendati üheksalt kümnele, eraldades julgeolekualased teadusuuringud kosmoseuuringutest;

| — | erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada erinevate teemavaldkondade ja mitut teemavaldkonda läbivate prioriteetsete teadusvaldkondade, nagu näiteks metsandusalased teadusuuringud, kultuuripärand, mereteadused ja -tehnoloogia, vaheline tõhus koordineerimine; |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada erinevate teemavaldkondade ja mitut teemavaldkonda läbivate prioriteetsete teadusvaldkondade, nagu näiteks metsandusalased teadusuuringud, kultuuripärand, mereteadused ja -tehnoloogia, vaheline tõhus koordineerimine;

| — | tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid ning ettenägematuid poliitilisi vajadusi käsitletakse avatult ja paindlikult, et toetada teadusuuringuid, mille eesmärgiks on määratleda või täiendavalt arendada kindlas valdkonnas uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi või mida teostatakse kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega; selleks antakse eritoetust spontaansetele uurimisettepanekutele ja kasutatakse muuhulgas ühiseid projektikonkursse, et edendada innovatiivseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsida uusi võimalusi teadusuuringute teekaartides, mis on eelkõige seotud märkimisväärsete teaduslike läbimurrete potentsiaaliga; |
| --- | --- |

—

tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid ning ettenägematuid poliitilisi vajadusi käsitletakse avatult ja paindlikult, et toetada teadusuuringuid, mille eesmärgiks on määratleda või täiendavalt arendada kindlas valdkonnas uusi teaduslikke ja tehnoloogilisi võimalusi või mida teostatakse kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega; selleks antakse eritoetust spontaansetele uurimisettepanekutele ja kasutatakse muuhulgas ühiseid projektikonkursse, et edendada innovatiivseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsida uusi võimalusi teadusuuringute teekaartides, mis on eelkõige seotud märkimisväärsete teaduslike läbimurrete potentsiaaliga;

| — | teadmiste levitamine ja edasiandmine saab prioriteediks, et hõlbustada tulemuste kasutamist tööstuse, poliitikakujundajate ja ühiskonna poolt; julgeoleku teemavaldkonna osas kehtivad tegevuste konfidentsiaalsuse tõttu asjakohased piirangud; |
| --- | --- |

—

teadmiste levitamine ja edasiandmine saab prioriteediks, et hõlbustada tulemuste kasutamist tööstuse, poliitikakujundajate ja ühiskonna poolt; julgeoleku teemavaldkonna osas kehtivad tegevuste konfidentsiaalsuse tõttu asjakohased piirangud;

| — | erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada VKEde piisav osalus. Sel eesmärgil, ning üldiselt kajastades Euroopa Parlamendi seisukohta, seatakse eesmärgiks võimaldada vähemalt 15 % programmi “Koostöö” osa raames saadaolevate rahaliste vahendite eraldamine VKEdele. Nõukogu on samuti tunnustanud Euroopa tehnoloogiaplatvormide rolli, kuid pole siiski teinud ettepanekut neid otseselt rahastada, kuna ta toetab nimetatud eesmärgi saavutamisel projektipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagada VKEde piisav osalus. Sel eesmärgil, ning üldiselt kajastades Euroopa Parlamendi seisukohta, seatakse eesmärgiks võimaldada vähemalt 15 % programmi “Koostöö” osa raames saadaolevate rahaliste vahendite eraldamine VKEdele. Nõukogu on samuti tunnustanud Euroopa tehnoloogiaplatvormide rolli, kuid pole siiski teinud ettepanekut neid otseselt rahastada, kuna ta toetab nimetatud eesmärgi saavutamisel projektipõhist lähenemisviisi;

| — | ühiste tehnoloogiaalgatuste osas kiitis nõukogu heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepaneku, millega lisatakse täiendav kriteerium nende loomiseks. Seetõttu tuleb täpselt määratleda ühiste tehnoloogiaalgatuste olemus, eelkõige küsimuste osas, mis käsitlevad rahalisi kohustusi, osalejate kohustuste ajalist kestvust, nende lepingute sõlmimist ja lõpetamist reguleerivaid eeskirju, ning intellektuaalomandi õigusi. Lisaks tehakse suuri jõupingutusi, et tagada nende läbipaistev toimimine ning tipptaseme ja konkurentsi põhimõtete järgimine ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu eraldatavate ühenduse rahaliste vahendite mis tahes jaotamisel; |
| --- | --- |

—

ühiste tehnoloogiaalgatuste osas kiitis nõukogu heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepaneku, millega lisatakse täiendav kriteerium nende loomiseks. Seetõttu tuleb täpselt määratleda ühiste tehnoloogiaalgatuste olemus, eelkõige küsimuste osas, mis käsitlevad rahalisi kohustusi, osalejate kohustuste ajalist kestvust, nende lepingute sõlmimist ja lõpetamist reguleerivaid eeskirju, ning intellektuaalomandi õigusi. Lisaks tehakse suuri jõupingutusi, et tagada nende läbipaistev toimimine ning tipptaseme ja konkurentsi põhimõtete järgimine ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu eraldatavate ühenduse rahaliste vahendite mis tahes jaotamisel;

| — | tulles vastu Euroopa Parlamendi väljendatud murele, on esimese prioriteetse teemavaldkonna (tervis) osas heaks kiidetud teadusuuringute laiem kohaldamisala, eelkõige on heaks kiidetud postgenoomsed teadusuuringud; regeneratiivse meditsiini uued ennetusvahendid; uued edastusmeetodid; keeruliste süsteemide modelleerimine; vanusest tulenevad haigused, sealhulgas dementsus; C-hepatiit ja potentsiaalselt puhkeda võivad uued epideemiad nagu SARS; reumaatilised haigused ning luu- ja lihaskonnahaigused; palliatiivse meditsiini aspektid; patsientide ohutus ja ravimite parem kasutamine, sealhulgas ravimiohutus ning teaduslikult testitud täiendavad ja alternatiivsed ravimid; tervishoiusüsteemide alased teadusuuringud, sealhulgas koduhoolduse strateegiad ning erinevate sekkumiste kulude, tõhususe ja kasu hindamine; eluviiside ja keskkonnategurite alased teadusuuringud ning nende ja ravi vastastikune mõju; |
| --- | --- |

—

tulles vastu Euroopa Parlamendi väljendatud murele, on esimese prioriteetse teemavaldkonna (tervis) osas heaks kiidetud teadusuuringute laiem kohaldamisala, eelkõige on heaks kiidetud postgenoomsed teadusuuringud; regeneratiivse meditsiini uued ennetusvahendid; uued edastusmeetodid; keeruliste süsteemide modelleerimine; vanusest tulenevad haigused, sealhulgas dementsus; C-hepatiit ja potentsiaalselt puhkeda võivad uued epideemiad nagu SARS; reumaatilised haigused ning luu- ja lihaskonnahaigused; palliatiivse meditsiini aspektid; patsientide ohutus ja ravimite parem kasutamine, sealhulgas ravimiohutus ning teaduslikult testitud täiendavad ja alternatiivsed ravimid; tervishoiusüsteemide alased teadusuuringud, sealhulgas koduhoolduse strateegiad ning erinevate sekkumiste kulude, tõhususe ja kasu hindamine; eluviiside ja keskkonnategurite alased teadusuuringud ning nende ja ravi vastastikune mõju;

| — | teise prioriteetse teemavaldkonna (toit, põllumajandus ja biotehnoloogia) osas on eesmärki laiendatud ning hõlmatud on keskkonnaalased küsimused, akvakultuur, rannikuäärsete tingimustega seonduv ning tarbijate spetsiifiliste toitumisvajaduste täitmine. Tegevusi on laiendatud ning need hõlmavad bioinformaatikat, bioloogilise mitmekesisuse säästlikku kasutamist, maaga seotud bioloogilisi ressursse, sealhulgas mullaviljakust, taimetervist, epidemioloogilisi uuringuid, loomasöötadega seotud haigusi ning teisi ohte toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele, sealhulgas kliimamuutustest tulenevaid ohte; vastuseks Euroopa Parlamendi seisukohale on esile toodud kalanduse rolli; |
| --- | --- |

—

teise prioriteetse teemavaldkonna (toit, põllumajandus ja biotehnoloogia) osas on eesmärki laiendatud ning hõlmatud on keskkonnaalased küsimused, akvakultuur, rannikuäärsete tingimustega seonduv ning tarbijate spetsiifiliste toitumisvajaduste täitmine. Tegevusi on laiendatud ning need hõlmavad bioinformaatikat, bioloogilise mitmekesisuse säästlikku kasutamist, maaga seotud bioloogilisi ressursse, sealhulgas mullaviljakust, taimetervist, epidemioloogilisi uuringuid, loomasöötadega seotud haigusi ning teisi ohte toidu tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele, sealhulgas kliimamuutustest tulenevaid ohte; vastuseks Euroopa Parlamendi seisukohale on esile toodud kalanduse rolli;

| — | kolmandat prioriteetset teemavaldkonda (info- ja sidetehnoloogiad) on tugevdatud, tuginedes Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutele, ning hõlmatud on toote, teenuse ja protsessiga seotud innovatsioon ja loovus; digitaalse lõhe ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine; erivajadustega inimeste vajadused, sealhulgas rahvastiku vananemine; juhtimise ja arenguprotsesside mõistetavuse ning läbipaistvuse edendamine; teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse juhtimine ja kommunikatsioon; info- ja sidetehnoloogial põhinevad innovatiivsed ja väärtuslikud tooted ja teenused; “avatud lähtekoodi” arengumudelil põhinev uurimistegevus info- ja sidetehnoloogia valdkonnas; info- ja sidetehnoloogia valdkonna teadusuuringute tulemusel tekkinud erinevad kasutusviisid ja ärimudelid; fotoonika; vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara; säästvusega seotud küsimused elektroonika valdkonnas; kvanttehnoloogia kasutamine; ladustamist; matemaatika; loomulik koostöö; tervishoiuteenuste parandamine; terviseteabes sisalduvate teadmiste haldamine; mobiilsuse ökoloogilised aspektid; juurdepääs interaktiivsele digitaalsele infosisule; |
| --- | --- |

—

kolmandat prioriteetset teemavaldkonda (info- ja sidetehnoloogiad) on tugevdatud, tuginedes Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutele, ning hõlmatud on toote, teenuse ja protsessiga seotud innovatsioon ja loovus; digitaalse lõhe ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine; erivajadustega inimeste vajadused, sealhulgas rahvastiku vananemine; juhtimise ja arenguprotsesside mõistetavuse ning läbipaistvuse edendamine; teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse juhtimine ja kommunikatsioon; info- ja sidetehnoloogial põhinevad innovatiivsed ja väärtuslikud tooted ja teenused; “avatud lähtekoodi” arengumudelil põhinev uurimistegevus info- ja sidetehnoloogia valdkonnas; info- ja sidetehnoloogia valdkonna teadusuuringute tulemusel tekkinud erinevad kasutusviisid ja ärimudelid; fotoonika; vabavara ja avatud lähtekoodiga tarkvara; säästvusega seotud küsimused elektroonika valdkonnas; kvanttehnoloogia kasutamine; ladustamist; matemaatika; loomulik koostöö; tervishoiuteenuste parandamine; terviseteabes sisalduvate teadmiste haldamine; mobiilsuse ökoloogilised aspektid; juurdepääs interaktiivsele digitaalsele infosisule;

| — | juurdepääs teadusressurssidele ja -varadele ning nende kasutamine multikultuurses keskkonnas; väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade positsiooni parandamine; traditsioonilised tööstusharud; ning optimeerimine. Lisaks (ning erinevalt komisjoni esialgsest ettepanekust) on tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate alased teadusuuringud muudetud käesoleva prioriteetse valdkonna kõikide tegevuste lahutamatu osaks, et ta poleks mitte üksnes käesoleva prioriteetse valdkonna üheks tegevuseks; |
| --- | --- |

—

juurdepääs teadusressurssidele ja -varadele ning nende kasutamine multikultuurses keskkonnas; väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade positsiooni parandamine; traditsioonilised tööstusharud; ning optimeerimine. Lisaks (ning erinevalt komisjoni esialgsest ettepanekust) on tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate alased teadusuuringud muudetud käesoleva prioriteetse valdkonna kõikide tegevuste lahutamatu osaks, et ta poleks mitte üksnes käesoleva prioriteetse valdkonna üheks tegevuseks;

| — | neljanda prioriteetse teemavaldkonna (nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad) osas on laiendatud lähtealuseid ning need hõlmavad energia tootmist, energeetikat, keraamikatööstust ja nanomeditsiini. Tegevusi on laiendatud, et nad hõlmaksid alusmaterjalide ja -komponentide tootmist; nanomeetriliselt täpseid komponente; järelevalvet ja seiret; nanokomposiite; geo- ja optilisi tehnoloogiaid; jalatsi- ja terasetööstust; |
| --- | --- |

—

neljanda prioriteetse teemavaldkonna (nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad) osas on laiendatud lähtealuseid ning need hõlmavad energia tootmist, energeetikat, keraamikatööstust ja nanomeditsiini. Tegevusi on laiendatud, et nad hõlmaksid alusmaterjalide ja -komponentide tootmist; nanomeetriliselt täpseid komponente; järelevalvet ja seiret; nanokomposiite; geo- ja optilisi tehnoloogiaid; jalatsi- ja terasetööstust;

| — | viienda prioriteetse teemavaldkonna (energeetika) osas on tugevdatud lähtealuseid ja tegevusi, et need hõlmaksid energiasüsteemide jaoks sobivate ja õigeaegsete lahenduste määratlemist, arvestades tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammenduvust; kodanikele ja tööstusele taskukohase energiahinna tagamist; viidet 2005. aasta ja 2006. aasta rohelistele raamatutele (6) ning sellele, et Euroopa on saavutanud maailmas juhtpositsiooni mitmes energia tootmise ja energiatõhususe tehnoloogia valdkonnas; elektrienergia tootmist jäätmetest; kütuste tootmist biomassist ja jäätmetest; ladustamist; süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste, eelkõige elektrienergia tootmises kasutatavate biokütuste, jaotamist ja kasutamist; suure tõhususega ja kulutõhusaid koostootmis- või soojatootmisjaamasid, mis on eelkõige maa-aluse ladustamise kasutamise tulemusel peaaegu saastevabad; muude tahkekütuste muundamise tehnoloogiate, mille abil toodetakse ka sekundaarseid energiakandjaid ning vedel- ja gaaskütuseid, arendamist ja tutvustamist; energia salvestamisvõimaluste arendamist; energia lõpptarbimise ja primaarenergia tarbimise täiendavat energiasäästu hoonete ja transpordi osas; uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogiate kasutamist ning energianõudluse reguleerimise meetmeid ja vahendeid; teaduslikku tuge poliitika kujundamisele. Lisaks leiti koostootmise osas, et praegusel etapil on piiratud ressursside tõttu asjakohane integreerida see tegevusega “Energiatõhusus ja energiasäästlikkus” ning mitte käsitleda seda eraldiseisva tegevusena, nagu oli pannud ette Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

—

viienda prioriteetse teemavaldkonna (energeetika) osas on tugevdatud lähtealuseid ja tegevusi, et need hõlmaksid energiasüsteemide jaoks sobivate ja õigeaegsete lahenduste määratlemist, arvestades tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammenduvust; kodanikele ja tööstusele taskukohase energiahinna tagamist; viidet 2005. aasta ja 2006. aasta rohelistele raamatutele (6) ning sellele, et Euroopa on saavutanud maailmas juhtpositsiooni mitmes energia tootmise ja energiatõhususe tehnoloogia valdkonnas; elektrienergia tootmist jäätmetest; kütuste tootmist biomassist ja jäätmetest; ladustamist; süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste, eelkõige elektrienergia tootmises kasutatavate biokütuste, jaotamist ja kasutamist; suure tõhususega ja kulutõhusaid koostootmis- või soojatootmisjaamasid, mis on eelkõige maa-aluse ladustamise kasutamise tulemusel peaaegu saastevabad; muude tahkekütuste muundamise tehnoloogiate, mille abil toodetakse ka sekundaarseid energiakandjaid ning vedel- ja gaaskütuseid, arendamist ja tutvustamist; energia salvestamisvõimaluste arendamist; energia lõpptarbimise ja primaarenergia tarbimise täiendavat energiasäästu hoonete ja transpordi osas; uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogiate kasutamist ning energianõudluse reguleerimise meetmeid ja vahendeid; teaduslikku tuge poliitika kujundamisele. Lisaks leiti koostootmise osas, et praegusel etapil on piiratud ressursside tõttu asjakohane integreerida see tegevusega “Energiatõhusus ja energiasäästlikkus” ning mitte käsitleda seda eraldiseisva tegevusena, nagu oli pannud ette Euroopa Parlament;

| — | kuuenda prioriteetse teemavaldkonna (keskkond, sealhulgas kliimamuutused) osas järgis nõukogu Euroopa Parlamendi seisukohta ning laiendas eesmärki nii, et see hõlmaks kliimat ja keskkonnasurve kohandamist, ning lähtealuseid nii, et hõlmata ehitustegevust ja kalandust, viiteid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile, kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsioonile ja püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonile; ning keskkonnatehnoloogiate panust säästlikku tarbimisse ja tootmisse; looduspärandit; suuremat konkurentsivõimet, tagades samal ajal säästlikuma tuleviku järgmistele põlvkondadele. Tegevuste ulatust on täpsustatud, et selgesõnalisemalt hõlmata polaarpiirkondasid; vastastikust mõju globaalsel ja piirkondlikul tasandil; atmosfääri, merepinna taseme tõusu tagajärgi rannikualadele ning mõju eriti tundlikele aladele; prognoosimise parandamist; põudasid, metsatulekahjusid, maalihkeid, laviine ja muid loodusõnnetustest ekstreemseid sündmusi; geoloogiliste ohtude ja kliimaga seotud loodusõnnetuste mõju; juhtimisstrateegiate parandamist, samuti mitut riski hõlmava lähenemisviisi raames; sissetungivate võõrliikide levimise ja laguunide kontrollimist; maastiku säilitamist; säästlikke tooteid; kultuuripärandi (sealhulgas inimeste elukeskkonna) kaitsmist, säilitamist ja väärtustamist; alternatiivseid katsetamisstrateegiaid, mis kasutavad eelkõige loomkatseid mittehõlmavaid meetodeid tööstuskemikaalide puhul; kolmanda osapoole hindamisvahendeid; loodusvarade hindamist, kasutamist ja haldamist; erinevaid seire ulatusi; |
| --- | --- |

—

kuuenda prioriteetse teemavaldkonna (keskkond, sealhulgas kliimamuutused) osas järgis nõukogu Euroopa Parlamendi seisukohta ning laiendas eesmärki nii, et see hõlmaks kliimat ja keskkonnasurve kohandamist, ning lähtealuseid nii, et hõlmata ehitustegevust ja kalandust, viiteid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile, kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsioonile ja püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonile; ning keskkonnatehnoloogiate panust säästlikku tarbimisse ja tootmisse; looduspärandit; suuremat konkurentsivõimet, tagades samal ajal säästlikuma tuleviku järgmistele põlvkondadele. Tegevuste ulatust on täpsustatud, et selgesõnalisemalt hõlmata polaarpiirkondasid; vastastikust mõju globaalsel ja piirkondlikul tasandil; atmosfääri, merepinna taseme tõusu tagajärgi rannikualadele ning mõju eriti tundlikele aladele; prognoosimise parandamist; põudasid, metsatulekahjusid, maalihkeid, laviine ja muid loodusõnnetustest ekstreemseid sündmusi; geoloogiliste ohtude ja kliimaga seotud loodusõnnetuste mõju; juhtimisstrateegiate parandamist, samuti mitut riski hõlmava lähenemisviisi raames; sissetungivate võõrliikide levimise ja laguunide kontrollimist; maastiku säilitamist; säästlikke tooteid; kultuuripärandi (sealhulgas inimeste elukeskkonna) kaitsmist, säilitamist ja väärtustamist; alternatiivseid katsetamisstrateegiaid, mis kasutavad eelkõige loomkatseid mittehõlmavaid meetodeid tööstuskemikaalide puhul; kolmanda osapoole hindamisvahendeid; loodusvarade hindamist, kasutamist ja haldamist; erinevaid seire ulatusi;

| — | seitsmendat prioriteetset teemavaldkonda (transport, sealhulgas lennundus) on tõhustatud nii, et see hõlmaks kasu kõikidele kodanikele; transpordi keskkonnamõjusid; veetranspordi koostalitlusvõimet ja ühitamist; väiksemaid sõidukeid, mida saab kasutada erinevatel eesmärkidel; innovatiivset hooldust; remonti ja kapitaalremonti; juurdepääsetavaid tehnoloogia kombinatsioone; säästvat pinnatransporti; vesiniku ja kütuseelementide kasutamist transpordis, võttes arvesse kulutõhususe ja energiatõhususe kaalutlusi; logistikat; vähemsaastavaid transpordivahendeid; infrastruktuuri hooldust; ning EGNOSt; |
| --- | --- |

—

seitsmendat prioriteetset teemavaldkonda (transport, sealhulgas lennundus) on tõhustatud nii, et see hõlmaks kasu kõikidele kodanikele; transpordi keskkonnamõjusid; veetranspordi koostalitlusvõimet ja ühitamist; väiksemaid sõidukeid, mida saab kasutada erinevatel eesmärkidel; innovatiivset hooldust; remonti ja kapitaalremonti; juurdepääsetavaid tehnoloogia kombinatsioone; säästvat pinnatransporti; vesiniku ja kütuseelementide kasutamist transpordis, võttes arvesse kulutõhususe ja energiatõhususe kaalutlusi; logistikat; vähemsaastavaid transpordivahendeid; infrastruktuuri hooldust; ning EGNOSt;

| — | kaheksandat prioriteetset teemavaldkonda (sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused) on laiendatud, et hõlmata demograafilisi muutusi; reguleerivate meetmete kindlaksmääramist kultuuri, teaduse ja tehnoloogia valdkondades ning samuti soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; mittemateriaalseid varasid; piirkondlikku ühtekuuluvust; Euroopa poliitikate ja õigusaktide sotsiaalmajanduslikku mõju; töö ja perekonnaelu kokkusobitamist; puudega inimestega seotud küsimusi; ebavõrdsust; rahvuslikku kuuluvust ja uskude paljusust; arengupiirkondasid; rahu edendamist; laienenud Euroopa Liidu edasist arengut; kodanikuühiskonna rolli ning teadmiste levitamist; |
| --- | --- |

—

kaheksandat prioriteetset teemavaldkonda (sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused) on laiendatud, et hõlmata demograafilisi muutusi; reguleerivate meetmete kindlaksmääramist kultuuri, teaduse ja tehnoloogia valdkondades ning samuti soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; mittemateriaalseid varasid; piirkondlikku ühtekuuluvust; Euroopa poliitikate ja õigusaktide sotsiaalmajanduslikku mõju; töö ja perekonnaelu kokkusobitamist; puudega inimestega seotud küsimusi; ebavõrdsust; rahvuslikku kuuluvust ja uskude paljusust; arengupiirkondasid; rahu edendamist; laienenud Euroopa Liidu edasist arengut; kodanikuühiskonna rolli ning teadmiste levitamist;

| — | üheksanda prioriteetse teemavaldkonna (kosmos) osas on laiendatud lähtealuseid, et hõlmata metsandust; tervist; tehnoloogilisi vastasmõjusid ja kõrgtehnoloogilises ühiskonnas asendamatuid kosmoserakendusi; kosmosevarade tõhusat kasutamist kooskõlas kohapealsete varadega, sealhulgas lennuvahenditel paiknevate varadega; ning kulutõhusaid missioone. Tegevusi on laiendatud, et hõlmata kohapealset seiret; toetust üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMESi) andmete (nii satelliidipõhiste kui kohapealsete, sh maapealsete ning laevadelt ning lennuvahenditelt mõõdetud andmete) integreerimisele ja ühtlustamisele; kosmosepõhiste süsteemide arendamist riskide ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust süsteemidega, mis ei ole kosmosepõhised; Euroopa Kosmoseagentuuri või riiklike kosmoseagentuuride algatustest tuleneva sünergia kaudu teadusliku lisandväärtuse maksimeerimist kosmoseuuringute valdkonnas ning juurdepääsu hõlbustamist teadusandmetele; kosmoses paiknevate teleskoopide ja detektorite väljaarendamiseks ja kosmoseuuringute andmete analüüsiks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamist ning biomeditsiini; |
| --- | --- |

—

üheksanda prioriteetse teemavaldkonna (kosmos) osas on laiendatud lähtealuseid, et hõlmata metsandust; tervist; tehnoloogilisi vastasmõjusid ja kõrgtehnoloogilises ühiskonnas asendamatuid kosmoserakendusi; kosmosevarade tõhusat kasutamist kooskõlas kohapealsete varadega, sealhulgas lennuvahenditel paiknevate varadega; ning kulutõhusaid missioone. Tegevusi on laiendatud, et hõlmata kohapealset seiret; toetust üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMESi) andmete (nii satelliidipõhiste kui kohapealsete, sh maapealsete ning laevadelt ning lennuvahenditelt mõõdetud andmete) integreerimisele ja ühtlustamisele; kosmosepõhiste süsteemide arendamist riskide ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust süsteemidega, mis ei ole kosmosepõhised; Euroopa Kosmoseagentuuri või riiklike kosmoseagentuuride algatustest tuleneva sünergia kaudu teadusliku lisandväärtuse maksimeerimist kosmoseuuringute valdkonnas ning juurdepääsu hõlbustamist teadusandmetele; kosmoses paiknevate teleskoopide ja detektorite väljaarendamiseks ja kosmoseuuringute andmete analüüsiks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamist ning biomeditsiini;

| — | kümnenda prioriteetse teemavaldkonna (julgeolek) eesmärki on parandatud, et hõlmata loodusõnnetusi ja eraelu puutumatust. Laiendatud lähtealused hõlmavad toetust ühenduse poliitikale tervise valdkonnas ning julgeolekualaste teadusuuringute rõhuasetust Euroopa võimekusele seoses ohtude ja intsidentide seire, neid käsitleva teabe ja teadmiste levitamise ning parema hindamise ja olukorra kontrollimise süsteemidega ühiste info- ja sidetehnoloogia süsteemide tõhusama kasutamise kaudu erinevates tegevusvaldkondades. Tegevusi on laiendatud, et hõlmata kiire tuvastamise meetodeid; ohutuse taastamist kriisi korral; mitmesuguste hädaolukordade ohjeoperatsioonide toetamist ja nende kohta teabe andmist; julgeolekusüsteemide vastastikust seotust; luuret, teabe kogumist ja tsiviiljulgeolekut; eesmärgipõhiseid teadusuuringuid, mis on seotud julgeoleku kultuurilise, sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku mõõtmega, inimeste väärtushinnangute rolli ja poliitika kujundamisega, terrorismi psühholoogia ja selle sotsiaalse keskkonnaga. |
| --- | --- |

—

kümnenda prioriteetse teemavaldkonna (julgeolek) eesmärki on parandatud, et hõlmata loodusõnnetusi ja eraelu puutumatust. Laiendatud lähtealused hõlmavad toetust ühenduse poliitikale tervise valdkonnas ning julgeolekualaste teadusuuringute rõhuasetust Euroopa võimekusele seoses ohtude ja intsidentide seire, neid käsitleva teabe ja teadmiste levitamise ning parema hindamise ja olukorra kontrollimise süsteemidega ühiste info- ja sidetehnoloogia süsteemide tõhusama kasutamise kaudu erinevates tegevusvaldkondades. Tegevusi on laiendatud, et hõlmata kiire tuvastamise meetodeid; ohutuse taastamist kriisi korral; mitmesuguste hädaolukordade ohjeoperatsioonide toetamist ja nende kohta teabe andmist; julgeolekusüsteemide vastastikust seotust; luuret, teabe kogumist ja tsiviiljulgeolekut; eesmärgipõhiseid teadusuuringuid, mis on seotud julgeoleku kultuurilise, sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku mõõtmega, inimeste väärtushinnangute rolli ja poliitika kujundamisega, terrorismi psühholoogia ja selle sotsiaalse keskkonnaga.

ii.   Ideed

Nõukogu järgis Euroopa Parlamendi seisukohta, et võimaldada kiirelt luua Euroopa Teadusnõukogu, mis koosneb sõltumatust teaduslikust nõukogust ning spetsiaalsest rakendusstruktuurist. Toetudes Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutele, laiendas nõukogu teksti nii, et tagada, et Euroopa Teadusnõukogu juhib selleks palgatud personal; et teadusnõukogu esindab paljusid teadusuuringute valdkondasid ning et nad nimetatakse ametisse neljaks aastaks rotatsioonisüsteemi alusel, kusjuures nende ametiaega võib pikendada ühe korra; et teadusnõukogu kehtestab samuti üldise teadusstrateegia, ning et tal on täielikud volitused otsustada selle üle, millist liiki teadusuuringuid rahastatakse, ning et ta kehtestab käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti vältimist; et Euroopa Teadusnõukogu haldus- ja personalikulud on kooskõlas sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega; et komisjon tagab, et Euroopa Teadusnõukogu tegutseb kooskõlas teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtetega ning koostab Euroopa Teadusnõukogu tegevust ja eesmärkide saavutamist käsitleva aastaaruande ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule; ning et Euroopa Teadusnõukogu on võimeline ise läbi viima oma tegevuse ettevalmistamiseks ja toetamiseks vajalikud strateegilised uuringud.

Siiski otsustas nõukogu Euroopa Teadusnõukogu struktuuri puhul kasutada Euroopa Parlamendi lähenemisviisist paindlikumat lähenemisviisi. Euroopa Teadusnõukogu struktuuri võimaliku muutmise osas tuleks otsus teha alles pärast raamprogrammi vahehindamist, mis viiakse hiljemalt läbi 2010. aastal, mille kontekstis antakse sõltumatu hinnang Euroopa Teadusnõukogu struktuuridele ning antakse selgesõnaline ülevaade rakendusasutusel või asutamislepingu artiklil 171 põhineva struktuuri eelistest ja puudustest, lähtudes teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe ja läbipaistvuse kriteeriumitest.

iii.   Inimesed

Nõukogu kiitis heaks suure enamuse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest. Käesolev programm hõlmab nüüd viidet kogemustele, mis on saadud seoses varasemate raamprogrammide kohaselt rakendatud “Marie Curie” meetmetega ning nende mõjuga Euroopa teadusruumile; spetsiaalselt noortele suunatud koolitust; naisteadlaste suuremat osalust; teadlaste avatud ja igasuguse diskrimineerimiseta tööturgu Euroopas; erimeetmeid karjääri alustavate teadlaste ergutamiseks ja teadlaskarjääri varajaste etappide teostamiseks, samuti meetmeid nn ajude äravoolu vähendamiseks; kõikjal Euroopa Liidus tippkeskuste tekkimise toetamist; koostoimet ühenduse muude poliitikavaldkondadega; ning teadusalaste ja üldoskuste, sealhulgas tehnosiirde ja ettevõtlusega seotud oskuste laiendamist.

iv.   Võimekus

Kuigi nõukogu järgib üldjoontes komisjoni ettepanekut, otsustas ta pigem lisada poliitikate kooskõlastatud väljatöötamise raamprogrammi selle osa kohase eraldiseisva tegevusena ning mitte säilitada see programmi “Võimekused” muude tegevuste horisontaalse osana.

Pidades silmas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, täpsustas nõukogu veelgi teatud tegevuste ulatust järgmiselt:

| — | teadustöö infrastruktuuride alase tegevuse puhul viitab eesmärk nüüd Euroopa teadusruumi arendamisele. Olemasolevate infrastruktuuride osas tehtavate tegevuste ulatust on täpsustatud, et hõlmata tööstuses ja VKEdes töötavate teadlaste juurdepääsu kõrgetasemelistele teadustöö infrastruktuuridele; ülemaailmse koostalitlusvõime arengut ja arendamist; koostalitlusvõime avatud standardeid. Uute infrastruktuuride osas peaksid ühenduse tegevused keskenduma peamiselt ettevalmistavale etapile, kuivõrd liikmesriikidel on keskne roll infrastruktuuride arendamisel ja rahastamisel. Rahastamiskriteeriumite puhul on nõukogu nimekirja laiendanud, et hõlmata panust tehnoloogiaarenduse alasesse võimekusse, panust teaduspõhiste tipptaseme klastrite arendamisse ning võimalust kasutada Euroopa Investeerimispanga laene ning struktuurifonde; |
| --- | --- |

—

teadustöö infrastruktuuride alase tegevuse puhul viitab eesmärk nüüd Euroopa teadusruumi arendamisele. Olemasolevate infrastruktuuride osas tehtavate tegevuste ulatust on täpsustatud, et hõlmata tööstuses ja VKEdes töötavate teadlaste juurdepääsu kõrgetasemelistele teadustöö infrastruktuuridele; ülemaailmse koostalitlusvõime arengut ja arendamist; koostalitlusvõime avatud standardeid. Uute infrastruktuuride osas peaksid ühenduse tegevused keskenduma peamiselt ettevalmistavale etapile, kuivõrd liikmesriikidel on keskne roll infrastruktuuride arendamisel ja rahastamisel. Rahastamiskriteeriumite puhul on nõukogu nimekirja laiendanud, et hõlmata panust tehnoloogiaarenduse alasesse võimekusse, panust teaduspõhiste tipptaseme klastrite arendamisse ning võimalust kasutada Euroopa Investeerimispanga laene ning struktuurifonde;

| — | VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute alase tegevuse puhul on nõukogu järginud Euroopa Parlamendi seisukohta, et hõlmata teadusuuringute ja innovatsiooni lähendamist; teadusuuringute kasutamise edendamist; teadusuuringute pakkujaid; vastastikust täiendavust konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammiga ning ühenduse teiste programmidega; vastuseks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekule on lisatud toetus riiklikele uuringustipendiumidele, samas piirates selle ulatust VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute alaste tegevuste rahastamistaotluste ettevalmistamisele, kuna nõukogu seisukoht on, et eelkõige keskendutakse teadusprojektide toetamisele; |
| --- | --- |

—

VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute alase tegevuse puhul on nõukogu järginud Euroopa Parlamendi seisukohta, et hõlmata teadusuuringute ja innovatsiooni lähendamist; teadusuuringute kasutamise edendamist; teadusuuringute pakkujaid; vastastikust täiendavust konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammiga ning ühenduse teiste programmidega; vastuseks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekule on lisatud toetus riiklikele uuringustipendiumidele, samas piirates selle ulatust VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute alaste tegevuste rahastamistaotluste ettevalmistamisele, kuna nõukogu seisukoht on, et eelkõige keskendutakse teadusprojektide toetamisele;

| — | teadmiste piirkondade alase tegevuse puhul laiendas nõukogu ulatust, et hõlmata Euroopa teadusruumi arengule kaasaaitavate piirkondlike klastrite tekkimise ja loomise hõlbustamist; tekkivatele teadmiste piirkondadele antavat toetust; suhteid struktuurifondidega; ning sünergiat ühenduse regionaalpoliitika ning asjakohaste riiklike ja piirkondlike programmidega; |
| --- | --- |

—

teadmiste piirkondade alase tegevuse puhul laiendas nõukogu ulatust, et hõlmata Euroopa teadusruumi arengule kaasaaitavate piirkondlike klastrite tekkimise ja loomise hõlbustamist; tekkivatele teadmiste piirkondadele antavat toetust; suhteid struktuurifondidega; ning sünergiat ühenduse regionaalpoliitika ning asjakohaste riiklike ja piirkondlike programmidega;

| — | teadusuuringute potentsiaali alaste tegevuse puhul on tegevusi täpsustatud, et hõlmata sünergia konkurentsivõime ja innovatsiooni programmiga selleks, et edendada koostöös tööstusega teadus- ja arendustegevuse piirkondlikku turuleviimist; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute potentsiaali alaste tegevuse puhul on tegevusi täpsustatud, et hõlmata sünergia konkurentsivõime ja innovatsiooni programmiga selleks, et edendada koostöös tööstusega teadus- ja arendustegevuse piirkondlikku turuleviimist;

| — | teaduse ja ühiskonna alase tegevuse puhul on nõukogu laiendanud tegevusi, et hõlmata meetmeid, mille eesmärk on muuta teadusväljaanded kättesaadavamaks kõigile ühiskonnaliikmetele, kes neid soovivad lugeda; naiste rolli edendamist teadusuuringutes ja teaduse valdkonna otsuseid tegevates organites; noortes teaduse vastu huvi tekitava avatud keskkonna loomist; noorte täieliku teaduses osalemise edendamist; teadusringkondade ja laiema ringi vahelise kommunikatsiooni ja vastastikuse mõistmise parandamist; teadustööde paremat esitlemist; teadusväljaannete toetamist; |
| --- | --- |

—

teaduse ja ühiskonna alase tegevuse puhul on nõukogu laiendanud tegevusi, et hõlmata meetmeid, mille eesmärk on muuta teadusväljaanded kättesaadavamaks kõigile ühiskonnaliikmetele, kes neid soovivad lugeda; naiste rolli edendamist teadusuuringutes ja teaduse valdkonna otsuseid tegevates organites; noortes teaduse vastu huvi tekitava avatud keskkonna loomist; noorte täieliku teaduses osalemise edendamist; teadusringkondade ja laiema ringi vahelise kommunikatsiooni ja vastastikuse mõistmise parandamist; teadustööde paremat esitlemist; teadusväljaannete toetamist;

| — | rahvusvahelise koostööga seotud tegevuste puhul on nõukogu ette näinud, et tegevused, mida praegu viib läbi 2006. aasta lõpuks likvideeritav INTAS, liidetakse käesoleva programmiga ning ka eriprogrammidega “Koostöö” ja “Inimesed”. Nõukogu on samuti laiendanud eesmärki, et hõlmata kontaktide hõlbustamist kontakte kolmandate riikide partneritega, et tekiks parem juurdepääs mujal maailmas teostatavale teadustööle; tegevused hõlmavad samuti vastastikust huvi pakkuvaid spetsiifilisi koostöömeetmeid. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostööga seotud tegevuste puhul on nõukogu ette näinud, et tegevused, mida praegu viib läbi 2006. aasta lõpuks likvideeritav INTAS, liidetakse käesoleva programmiga ning ka eriprogrammidega “Koostöö” ja “Inimesed”. Nõukogu on samuti laiendanud eesmärki, et hõlmata kontaktide hõlbustamist kontakte kolmandate riikide partneritega, et tekiks parem juurdepääs mujal maailmas teostatavale teadustööle; tegevused hõlmavad samuti vastastikust huvi pakkuvaid spetsiifilisi koostöömeetmeid.

v.   Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergeetika valdkonda

Nõukogu täpsustas lähtealuseid hõlmamaks selle osa kohaste meetmete kooskõlastamine eriprogrammi “Koostöö” teemavaldkondade raames teostatavate teadusuuringutega, et vältida kattuvust ja dubleerimist. Tegevusi on laiendatud, et hõlmata teadusliku/tehnoloogilise toetuse andmist riskihindamis- ja riskijuhtimismenetluste kui Euroopa otsusetegemise protsessi vahendi arendamisele; ekspertteadmisi ja osalemist üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMESi) puudutavates teadusuuringutes ja selles valdkonnas uute rakenduste väljatöötamist; ning alternatiivsete katsetamisstrateegiate ja eelkõige loomkatseid mittehõlmavate meetodite väljatöötamist ja valideerimist kõikides asjakohastes teadusuuringute valdkondades.

c)   Vahendite kogusumma ja jaotus

Pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (7) tuli esialgu seitsmendaks raamprogrammiks kavandatud 72 726 miljoni euro suurust eelarvet vähendada, säilitades samas asjakohast keskendamist ja kriitilist massi. Nõukogu on säilitanud komisjoni muudetud ettepanekus maksimaalseks kogusummaks kavandatud 50 521 miljonit eurot vastavalt Euroopa Parlamendi arvamusele. Nõukogu on siiski kavandanud kohandusi nimetatud summa jaotamise osas järgnevalt:

| — | “Koostöö” osa puhul on nõukogu järginud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid suurendada selliste teemavaldkondade rahastamist, mis võivad anda tõhusa panuse Euroopa konkurentsivõime suurendamisse, eelkõige esimese (tervis), viienda (energeetika) ja kaheksanda (sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused) prioriteetse teemavaldkonna puhul, kuid mitte samas ulatuses. Pärast teemavaldkonna “Julgeolek ja kosmos” kaheks eraldiseisvaks prioriteetseks valdkonnaks jagamist otsustas nõukogu julgeoleku valdkonnale ette näha 80 miljonit eurot vähem kui kosmose valdkonnale, sest ta leiab, et ühenduse pädevus nimetatud valdkonnas on jätkuvalt piiratud; |
| --- | --- |

—

“Koostöö” osa puhul on nõukogu järginud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid suurendada selliste teemavaldkondade rahastamist, mis võivad anda tõhusa panuse Euroopa konkurentsivõime suurendamisse, eelkõige esimese (tervis), viienda (energeetika) ja kaheksanda (sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused) prioriteetse teemavaldkonna puhul, kuid mitte samas ulatuses. Pärast teemavaldkonna “Julgeolek ja kosmos” kaheks eraldiseisvaks prioriteetseks valdkonnaks jagamist otsustas nõukogu julgeoleku valdkonnale ette näha 80 miljonit eurot vähem kui kosmose valdkonnale, sest ta leiab, et ühenduse pädevus nimetatud valdkonnas on jätkuvalt piiratud;

| — | “Võimekuste” osa puhul järgis nõukogu Euroopa Parlamendi seisukohta vähendada teadustöö infrastruktuuridele kavandatud rahastamist ning selle asemel suurendada märgatavalt VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute rahastamist. Sellest olenemata leiab nõukogu, et “Võimekuste” osa kohased tegevused moodustavad raamprogrammi olulise osa, sest nad toetavad Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni alase võimekuse põhiaspekte; seetõttu vähendati nende rahastamist vähem, kui Euroopa Parlament oli ette näinud; |
| --- | --- |

—

“Võimekuste” osa puhul järgis nõukogu Euroopa Parlamendi seisukohta vähendada teadustöö infrastruktuuridele kavandatud rahastamist ning selle asemel suurendada märgatavalt VKEde huvides läbiviidavate teadusuuringute rahastamist. Sellest olenemata leiab nõukogu, et “Võimekuste” osa kohased tegevused moodustavad raamprogrammi olulise osa, sest nad toetavad Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni alase võimekuse põhiaspekte; seetõttu vähendati nende rahastamist vähem, kui Euroopa Parlament oli ette näinud;

| — | programmide “Ideed” ja “Inimesed” puhul säilitas nõukogu rahastamise komisjoni kavandatud kujul ja seega ei järginud ta Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, millega oleks suurendatud raamprogrammi mõlema osa rahastamist programmile “Võimekused” ette nähtud rahastamise vähendamise arvelt. |
| --- | --- |

—

programmide “Ideed” ja “Inimesed” puhul säilitas nõukogu rahastamise komisjoni kavandatud kujul ja seega ei järginud ta Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, millega oleks suurendatud raamprogrammi mõlema osa rahastamist programmile “Võimekused” ette nähtud rahastamise vähendamise arvelt.

2.   Nõukogu seisukoht Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute kohta

Nõukogu ühine seisukoht sisaldab suurt hulka Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid (326 ette pandud muudatusettepanekust 232) kas tervikuna, sisuliselt või osaliselt, mõnikord muudetud kujul või erinevas kohas ning sageli komisjoni poolt tema muudetud ettepanekus esitatud kujul, nagu on selgitatud eespool.

| a) | Nõukogu ühisesse seisukohta on täielikult või põhimõtteliselt üle võetud järgmised muudatusettepanekud:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Nõukogu ühisesse seisukohta on täielikult või põhimõtteliselt üle võetud järgmised muudatusettepanekud:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Nõukogu viis põhimõtteliselt või osaliselt sisse järgmised muudatusettepanekud:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Nõukogu viis põhimõtteliselt või osaliselt sisse järgmised muudatusettepanekud:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Nõukogu järgis komisjoni ega viinud sisse järgmisi muudatusettepanekuid:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Nõukogu järgis komisjoni ega viinud sisse järgmisi muudatusettepanekuid:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu on oma ühise seisukoha kehtestamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Ühisesse seisukohta on täielikult või osaliselt sisse viidud märkimisväärne arv muudatusettepanekuid, eesmärgiga lahendada suurem osa Euroopa Parlamendi tõstatatud probleemidest. Nõukogu usub, et tema ühine seisukoht kujutab endast hästi tasakaalustatud teksti ning ootab huviga konstruktiivseid arutelusid Euroopa Parlamendiga, eesmärgiga võtta kiirelt vastu seitsmes raamprogramm ja ka rakendusmeetmed (st osalemiseeskirjad, eriprogrammid).

---

(1)  Dok. 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 — KOM(2005) 119 lõplik

(2)  ELT C 65, 17.03.06, lk 9.

(3)  ELT C 115, 16.5.2006, lk 20.

(4)  Dok. P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Nõukogu jõudis samuti poliitilisele kokkuleppele nõukogu otsuse teksti osas, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011). Nimetatud otsuse lõplik vastuvõtmine toimub samaaegselt EÜ raamprogrammi otsuse lõpliku vastuvõtmisega. Teksti eelnõu on edastatud Euroopa Parlamendile teadmiseks.

(6)  Energiatõhusust käsitlev 2005. aasta roheline raamat (KOM(2005) 265), 2006. aasta roheline raamat “Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks” (KOM(2006) 105).

(7)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/51

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 28/2006,

23. oktoober 2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

(2006/C 301 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks tehakse ettepanek abi kavandamise ja osutamise uue raamistiku kohta. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (2) luuakse ühinemiseelne rahastamisvahend ühenduse abi andmiseks kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele. Määrusega (EÜ) nr [...] (3) kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomiseks (ENPI). Nõukogu määrusega (EÜ) nr [...] (4) luuakse rahastamisvahend koostööks tööstusriikide ning teiste kõrge sissetulekuga riikide ja territooriumidega. Määrusega (EÜ) nr [...] kehtestatakse stabiliseerimisvahend. (5) Määrusega (EÜ) nr [...] (6) kehtestatakse tuumaohutuse koostöö vahend. Määrusega (EÜ) nr [...] (7) luuakse demokraatia ja inimõiguste ülemaailmse edendamise rahastamisvahend. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 käsitleb humanitaarabi (8). Käesoleva määrusega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, millega toetatakse otse ühenduse arengukoostöö poliitikat. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks tehakse ettepanek abi kavandamise ja osutamise uue raamistiku kohta. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (2) luuakse ühinemiseelne rahastamisvahend ühenduse abi andmiseks kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele. Määrusega (EÜ) nr [...] (3) kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomiseks (ENPI). Nõukogu määrusega (EÜ) nr [...] (4) luuakse rahastamisvahend koostööks tööstusriikide ning teiste kõrge sissetulekuga riikide ja territooriumidega. Määrusega (EÜ) nr [...] kehtestatakse stabiliseerimisvahend. (5) Määrusega (EÜ) nr [...] (6) kehtestatakse tuumaohutuse koostöö vahend. Määrusega (EÜ) nr [...] (7) luuakse demokraatia ja inimõiguste ülemaailmse edendamise rahastamisvahend. Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 käsitleb humanitaarabi (8). Käesoleva määrusega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, millega toetatakse otse ühenduse arengukoostöö poliitikat.

| (2) | Ühendus viib ellu arengukoostöö poliitikat, mille eesmärgiks on saavutada vaesuse vähendamine, jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng ning arengumaade sujuv ja järk-järguline integreerimine maailmamajandusse. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus viib ellu arengukoostöö poliitikat, mille eesmärgiks on saavutada vaesuse vähendamine, jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng ning arengumaade sujuv ja järk-järguline integreerimine maailmamajandusse.

| (3) | Ühendus viib ellu koostööpoliitikat, mis edendab koostööd, partnerlusi ja ühisettevõtteid ühenduse ettevõtjate ning partnerriikide ja -piirkondade ettevõtjate vahel, ning aitab kaasa dialoogile poliitiste ja majanduspartnerite ning tööturu osapoolte vahel asjaomastes sektorites. |
| --- | --- |

(3)

Ühendus viib ellu koostööpoliitikat, mis edendab koostööd, partnerlusi ja ühisettevõtteid ühenduse ettevõtjate ning partnerriikide ja -piirkondade ettevõtjate vahel, ning aitab kaasa dialoogile poliitiste ja majanduspartnerite ning tööturu osapoolte vahel asjaomastes sektorites.

| (4) | Ühenduse arengukoostööpoliitika ja rahvusvahelised meetmed tuginevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande arengueesmärkidele, nagu äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, ning ühenduse ja selle liikmesriikide poolt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja teiste pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kontekstis arengukoostöö valdkonnas heakskiidetud peamistele arengueesmärkidele ja -põhimõtetele. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse arengukoostööpoliitika ja rahvusvahelised meetmed tuginevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande arengueesmärkidele, nagu äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, ning ühenduse ja selle liikmesriikide poolt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja teiste pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kontekstis arengukoostöö valdkonnas heakskiidetud peamistele arengueesmärkidele ja -põhimõtetele.

| (5) | Arengut mõjutavate poliitikate sidusust silmas pidades on oluline, et arengut mittehõlmavad ühenduse poliitikad aitaksid kaasa arengumaade jõupingutustele aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 178. |
| --- | --- |

(5)

Arengut mõjutavate poliitikate sidusust silmas pidades on oluline, et arengut mittehõlmavad ühenduse poliitikad aitaksid kaasa arengumaade jõupingutustele aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 178.

| (6) | Pikaajalise arengu jaoks on hädavajalik poliitiline keskkond, mis tagab rahu ja stabiilsuse, inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete austamise, soolise võrdõiguslikkuse ja hea valitsemistava. |
| --- | --- |

(6)

Pikaajalise arengu jaoks on hädavajalik poliitiline keskkond, mis tagab rahu ja stabiilsuse, inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete austamise, soolise võrdõiguslikkuse ja hea valitsemistava.

| (7) | Arengu eelduseks on usaldusväärne ja jätkusuutlik majanduspoliitika. |
| --- | --- |

(7)

Arengu eelduseks on usaldusväärne ja jätkusuutlik majanduspoliitika.

| (8) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed võtsid 4. ministrite konverentsil Dohas endile kohustuse kaasata kaubandusküsimused arengustrateegiatesse ning anda kaubandusega seotud tehnilist ja suutlikkuse suurendamise abi ning võtta vajalikke meetmeid, et hõlbustada tehnoloogiasiiret kaubanduse jaoks ja selle kaudu, tugevdada välismaiste otseinvesteeringute ja kaubanduse vahelist sidet ning kaubanduse ja keskkonna omavahelist vastastikust seotust, ning aidata arengumaadel osaleda uutel kaubandusläbirääkimistel ja rakendada nende tulemusi. |
| --- | --- |

(8)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed võtsid 4. ministrite konverentsil Dohas endile kohustuse kaasata kaubandusküsimused arengustrateegiatesse ning anda kaubandusega seotud tehnilist ja suutlikkuse suurendamise abi ning võtta vajalikke meetmeid, et hõlbustada tehnoloogiasiiret kaubanduse jaoks ja selle kaudu, tugevdada välismaiste otseinvesteeringute ja kaubanduse vahelist sidet ning kaubanduse ja keskkonna omavahelist vastastikust seotust, ning aidata arengumaadel osaleda uutel kaubandusläbirääkimistel ja rakendada nende tulemusi.

| (9) | Nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevas 20. detsembri 2005. aasta ühisavalduses “Euroopa konsensus” (9) ja selle hilisemates muudatustes kehtestatakse üldraamistik ühenduse meetmetele arenguküsimustes. See peaks juhtima arenguabi ja -koostöö strateegiate kavandamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevas 20. detsembri 2005. aasta ühisavalduses “Euroopa konsensus” (9) ja selle hilisemates muudatustes kehtestatakse üldraamistik ühenduse meetmetele arenguküsimustes. See peaks juhtima arenguabi ja -koostöö strateegiate kavandamist ja rakendamist.

| (10) | Arengukoostööd tuleks ellu viia geograafiliste ja temaatiliste programmide kaudu. Geograafiliste programmidega tuleks toetada Ladina-Ameerika, Aasia, Kesk-Aasia, Lähis-Ida ja Lõuna-Aafrika riikide ja piirkondade arengut ja tugevdada nendega tehtavat koostööd. |
| --- | --- |

(10)

Arengukoostööd tuleks ellu viia geograafiliste ja temaatiliste programmide kaudu. Geograafiliste programmidega tuleks toetada Ladina-Ameerika, Aasia, Kesk-Aasia, Lähis-Ida ja Lõuna-Aafrika riikide ja piirkondade arengut ja tugevdada nendega tehtavat koostööd.

| (11) | Ühendus ja liikmesriigid on mõnede nende partnerriikide ja -piirkondadega sõlminud partnerlus- ja koostöölepingud, et aidata olulisel määral kaasa partnerriikide pikaajalisele arengule ja nende rahvaste heaolule. Partnerlus- ja koostöölepingud põhinevad sellistel olulistel ühistel ja universaalsetel väärtustel nagu inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete austamine ja edendamine. Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata ka õigusele inimväärsele tööle ja puuetega inimeste õigustele. Ühenduse ja partnerriikide kahepoolsed suhted ja nende süvendamine ning mitmepoolsete institutsioonide konsolideerimine on tähtsad tegurid maailmamajanduse tasakaalustamisse ja arendamisse olulise panuse andmisel ning samuti ühenduse ja partnerriikide ja -piirkondade rolli ja koha tugevdamisel maailmas. |
| --- | --- |

(11)

Ühendus ja liikmesriigid on mõnede nende partnerriikide ja -piirkondadega sõlminud partnerlus- ja koostöölepingud, et aidata olulisel määral kaasa partnerriikide pikaajalisele arengule ja nende rahvaste heaolule. Partnerlus- ja koostöölepingud põhinevad sellistel olulistel ühistel ja universaalsetel väärtustel nagu inimõiguste, põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete austamine ja edendamine. Sellega seoses tuleks tähelepanu pöörata ka õigusele inimväärsele tööle ja puuetega inimeste õigustele. Ühenduse ja partnerriikide kahepoolsed suhted ja nende süvendamine ning mitmepoolsete institutsioonide konsolideerimine on tähtsad tegurid maailmamajanduse tasakaalustamisse ja arendamisse olulise panuse andmisel ning samuti ühenduse ja partnerriikide ja -piirkondade rolli ja koha tugevdamisel maailmas.

| (12) | Kuigi temaatiliste programmide kaudu toetatakse eelkõige arengumaid, peaks kahel abisaaja riigil ning ülemeremaadel ja -territooriumidel, kes ei vasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee(OECD/DAC) poolt määratletud ametliku arenguabi saajate osas esitatavatele nõuetele ja kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 lõike 4 teise lõigu esimest taanet, olema samuti õigus saada toetust temaatiliste programmide raames käesolevas määruses sätestatud tingimustel. Ühendus peaks rahastama temaatilisi programme riikides, territooriumidel ja piirkondades, mis on kõlblikud saama abi käesolevas määruses sätestatud geograafilise programmi kaudu, või vastavalt määrusele (EÜ) nr [...], või mis vastavad Euroopa Arengufondi (EAF) kohaselt geograafilise koostöö tegemise tingimustele. Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) (10), mida kohaldatakse 31. detsembrini 2011, sätestatakse Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate arenguabi temaatiliste tegevuste osas ülemeremaade ja -territooriumide abikõlblikkuse tingimused, mida käesoleva määrusega ei muudeta. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi temaatiliste programmide kaudu toetatakse eelkõige arengumaid, peaks kahel abisaaja riigil ning ülemeremaadel ja -territooriumidel, kes ei vasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee(OECD/DAC) poolt määratletud ametliku arenguabi saajate osas esitatavatele nõuetele ja kelle suhtes kohaldatakse artikli 2 lõike 4 teise lõigu esimest taanet, olema samuti õigus saada toetust temaatiliste programmide raames käesolevas määruses sätestatud tingimustel. Ühendus peaks rahastama temaatilisi programme riikides, territooriumidel ja piirkondades, mis on kõlblikud saama abi käesolevas määruses sätestatud geograafilise programmi kaudu, või vastavalt määrusele (EÜ) nr [...], või mis vastavad Euroopa Arengufondi (EAF) kohaselt geograafilise koostöö tegemise tingimustele. Nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) (10), mida kohaldatakse 31. detsembrini 2011, sätestatakse Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate arenguabi temaatiliste tegevuste osas ülemeremaade ja -territooriumide abikõlblikkuse tingimused, mida käesoleva määrusega ei muudeta.

| (13) | Temaatilised programmid peaksid andma märgatavat lisandväärtust ja täiendama geograafilise loomuga programme, mis moodustavad ühenduse ja kolmandate riikide vahelise peamise koostööraamistiku. Temaatiliste programmide kaudu rakendatav arengukoostöö peaks toetama geograafilisi programme, mis on sätestatud käesolevas määruses ja määruses (EÜ) nr [...], ning EAFi raames tehtavat koostööd. Temaatilised programmid hõlmavad geograafiliselt määratlemata partnerriikide rühmale huvi pakkuvaid konkreetseid tegevusvaldkondi või erinevatele piirkondadele või partnerriikide rühmadele suunatud koostöötegevusi või geograafiast sõltumatuid rahvusvahelisi operatsioone. Samuti on neil oluline roll ühenduse poliitikate välisel arendamisel ning sektoripõhise sidususe ja nähtavuse tagamisel. |
| --- | --- |

(13)

Temaatilised programmid peaksid andma märgatavat lisandväärtust ja täiendama geograafilise loomuga programme, mis moodustavad ühenduse ja kolmandate riikide vahelise peamise koostööraamistiku. Temaatiliste programmide kaudu rakendatav arengukoostöö peaks toetama geograafilisi programme, mis on sätestatud käesolevas määruses ja määruses (EÜ) nr [...], ning EAFi raames tehtavat koostööd. Temaatilised programmid hõlmavad geograafiliselt määratlemata partnerriikide rühmale huvi pakkuvaid konkreetseid tegevusvaldkondi või erinevatele piirkondadele või partnerriikide rühmadele suunatud koostöötegevusi või geograafiast sõltumatuid rahvusvahelisi operatsioone. Samuti on neil oluline roll ühenduse poliitikate välisel arendamisel ning sektoripõhise sidususe ja nähtavuse tagamisel.

| (14) | Temaatiliste programmidega tuleks toetada meetmeid inim- ja sotsiaalarengu, keskkonna ja loodusvarade (sealhulgas energia) säästva majandamise, valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste, toiduga kindlustamise, rände ja varjupaigaküsimuste valdkonnas. Temaatiliste programmide sisu on koostatud komisjoni vastavate teatiste põhjal, mis on esitatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(14)

Temaatiliste programmidega tuleks toetada meetmeid inim- ja sotsiaalarengu, keskkonna ja loodusvarade (sealhulgas energia) säästva majandamise, valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste, toiduga kindlustamise, rände ja varjupaigaküsimuste valdkonnas. Temaatiliste programmide sisu on koostatud komisjoni vastavate teatiste põhjal, mis on esitatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (15) | Keskkonda ja loodusvarade, sealhulgas energia säästvat majandamist käsitlev temaatiline programm peaks muu hulgas edendama rahvusvahelist keskkonnaalast juhtimist ning ühenduse keskkonna- ja energiapoliitikat väljaspool ühendust. |
| --- | --- |

(15)

Keskkonda ja loodusvarade, sealhulgas energia säästvat majandamist käsitlev temaatiline programm peaks muu hulgas edendama rahvusvahelist keskkonnaalast juhtimist ning ühenduse keskkonna- ja energiapoliitikat väljaspool ühendust.

| (16) | Rände ja varjupaigaküsimuste valdkonna temaatiline programm peaks aitama saavutada 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes sätestatud eesmärke, milleks on suhetes kolmandate riikidega ühenduse rahalise abi suurendamine rännet puudutavates või sellega seotud valdkondades. |
| --- | --- |

(16)

Rände ja varjupaigaküsimuste valdkonna temaatiline programm peaks aitama saavutada 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes sätestatud eesmärke, milleks on suhetes kolmandate riikidega ühenduse rahalise abi suurendamine rännet puudutavates või sellega seotud valdkondades.

| (17) | Toiduainetega kindlustatust käsitlev ühenduse poliitika on arenenud laiapõhjaliste toiduainetega kindlustatuse strateegiate riikide, piirkondade ja maailma tasemel toetamise suunas, piirates toiduabi kasutamist humanitaarolukordadega ja toidukriisidega ning vältides kahjulikke mõjusid kohalikule tootmisele ja kohalikele turgudele; nimetatud poliitikas tuleb arvestada strukturaalselt nõrkade ja suurel määral toiduainetega kindlustatuse toetamisest sõltuvate riikide eriolukorda, et vältida ühenduse poolt nendele riikidele osutatava abi järsku vähenemist. |
| --- | --- |

(17)

Toiduainetega kindlustatust käsitlev ühenduse poliitika on arenenud laiapõhjaliste toiduainetega kindlustatuse strateegiate riikide, piirkondade ja maailma tasemel toetamise suunas, piirates toiduabi kasutamist humanitaarolukordadega ja toidukriisidega ning vältides kahjulikke mõjusid kohalikule tootmisele ja kohalikele turgudele; nimetatud poliitikas tuleb arvestada strukturaalselt nõrkade ja suurel määral toiduainetega kindlustatuse toetamisest sõltuvate riikide eriolukorda, et vältida ühenduse poolt nendele riikidele osutatava abi järsku vähenemist.

| (18) | Kooskõlas nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldustega tuleks toetada meetmeid, mille eesmärgiks on parandada seksuaal- ja soojätkamishügieeni arengumaades ja tagada nendega seotud õiguste austamine; tuleks anda rahalist abi ning asjakohast nõu, et edendada terviklikku lähenemisviisi seksuaal- ja soojätkamishügieenile ja nendega seotud õigustele ning nimetatud hügieeni ja õiguste tunnustamist vastavalt elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammile, edendades muu hulgas turvalist emadust ja laiaulatuslike, ohutute ja usaldusväärsete soojätkamis- ja seksuaaltervishoiu ja nendega seotud teenuste üldist kättesaadavust. Koostöömeetmete rakendamisel tuleb vajadusel rangelt kinni pidada elanikkonna ja arengu rahvusvahelisel konverentsil tehtud otsustest. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas nõukogu 24. mai 2005. aasta järeldustega tuleks toetada meetmeid, mille eesmärgiks on parandada seksuaal- ja soojätkamishügieeni arengumaades ja tagada nendega seotud õiguste austamine; tuleks anda rahalist abi ning asjakohast nõu, et edendada terviklikku lähenemisviisi seksuaal- ja soojätkamishügieenile ja nendega seotud õigustele ning nimetatud hügieeni ja õiguste tunnustamist vastavalt elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammile, edendades muu hulgas turvalist emadust ja laiaulatuslike, ohutute ja usaldusväärsete soojätkamis- ja seksuaaltervishoiu ja nendega seotud teenuste üldist kättesaadavust. Koostöömeetmete rakendamisel tuleb vajadusel rangelt kinni pidada elanikkonna ja arengu rahvusvahelisel konverentsil tehtud otsustest.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 266/2006 (millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform) (11) kohaselt tuleks abi osutada ka suhkruprotokolliga ühinenud AKV riikidele, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform, et toetada nende kohandumisprotsessi. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 266/2006 (millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform) (11) kohaselt tuleks abi osutada ka suhkruprotokolliga ühinenud AKV riikidele, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform, et toetada nende kohandumisprotsessi.

| (20) | Tõhusam abi, parem vastastikune täiendavus ja kooskõlastamine, menetluste ühtlustamine ja koordineerimine nii ühenduse ja liikmesriikide vahel kui ka suhetes muude rahastajate ja arenguvaldkonnas tegelejatega on ühenduse arengupoliitika rakendamisel keskse tähtsusega abi järjepidevuse ja asjakohasuse tagamisel, vähendades samas partnerriikide kulusid vastavalt 2005. aasta 2. märtsil Pariisis toimunud kõrgetasemelisel abi tõhususe alasel foorumil heakskiidetud abi tõhususe deklaratsioonile. |
| --- | --- |

(20)

Tõhusam abi, parem vastastikune täiendavus ja kooskõlastamine, menetluste ühtlustamine ja koordineerimine nii ühenduse ja liikmesriikide vahel kui ka suhetes muude rahastajate ja arenguvaldkonnas tegelejatega on ühenduse arengupoliitika rakendamisel keskse tähtsusega abi järjepidevuse ja asjakohasuse tagamisel, vähendades samas partnerriikide kulusid vastavalt 2005. aasta 2. märtsil Pariisis toimunud kõrgetasemelisel abi tõhususe alasel foorumil heakskiidetud abi tõhususe deklaratsioonile.

| (21) | Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks on vaja ellu viia diferentseeritud lähenemisviisi, mis sõltub kontekstide ja vajaduste arengust, toetades partnerriike või -piirkondi täpselt nende olukorda arvestavate konkreetsete programmidega, mis tuginevad nende vajadustele, strateegiatele, prioriteetidele ja varadele. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks on vaja ellu viia diferentseeritud lähenemisviisi, mis sõltub kontekstide ja vajaduste arengust, toetades partnerriike või -piirkondi täpselt nende olukorda arvestavate konkreetsete programmidega, mis tuginevad nende vajadustele, strateegiatele, prioriteetidele ja varadele.

| (22) | Arengupoliitika edu võtmeks on partnerriikide pühendumine arengustrateegiate elluviimisele ja seda silmas pidades tuleks soodustada ühiskonna kõikide sektorite, sealhulgas puudega isikute ja teiste haavatavate rühmade võimalikult laia kaasamist. Tõhususe ja läbipaistvuse tagamiseks ja riikidepoolse pühendumise soodustamiseks peaksid rahastajate koostööstrateegiad ja rakenduskorrad olema võimalusel kooskõlastatud partnerriikide omadega. |
| --- | --- |

(22)

Arengupoliitika edu võtmeks on partnerriikide pühendumine arengustrateegiate elluviimisele ja seda silmas pidades tuleks soodustada ühiskonna kõikide sektorite, sealhulgas puudega isikute ja teiste haavatavate rühmade võimalikult laia kaasamist. Tõhususe ja läbipaistvuse tagamiseks ja riikidepoolse pühendumise soodustamiseks peaksid rahastajate koostööstrateegiad ja rakenduskorrad olema võimalusel kooskõlastatud partnerriikide omadega.

| (23) | Arvestades vajadust tagada humanitaarabi ja pikaaegse arenguabi tõhus ühendamine, ei tohiks määruse (EÜ) nr [...] kohaselt abikõlblikke meetmeid põhimõtteliselt käesoleva määruse raames rahastada, välja arvatud kui tuleb tagada koostöö järjepidevus kriisist stabiilsetesse arengutingimustesse liikumisel. |
| --- | --- |

(23)

Arvestades vajadust tagada humanitaarabi ja pikaaegse arenguabi tõhus ühendamine, ei tohiks määruse (EÜ) nr [...] kohaselt abikõlblikke meetmeid põhimõtteliselt käesoleva määruse raames rahastada, välja arvatud kui tuleb tagada koostöö järjepidevus kriisist stabiilsetesse arengutingimustesse liikumisel.

| (24) | Abi lahtisidumine kooskõlas OECD/DACi parimate tavadega on abile lisaväärtuse andmise ja kohaliku potentsiaali suurendamise keskseks teguriks. Hangetes või toetuslepingutes osalemise eeskirjad ning varude päritolueeskirjad tuleks sätestada vastavalt abi lahtisidumise kõige hilisematele arengutele. |
| --- | --- |

(24)

Abi lahtisidumine kooskõlas OECD/DACi parimate tavadega on abile lisaväärtuse andmise ja kohaliku potentsiaali suurendamise keskseks teguriks. Hangetes või toetuslepingutes osalemise eeskirjad ning varude päritolueeskirjad tuleks sätestada vastavalt abi lahtisidumise kõige hilisematele arengutele.

| (25) | Abi tuleb hallata vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (12) sisalduvatele välisabi käsitlevatele eeskirjadele ning ühenduse finantshuvide kaitsmisele suunatud asjakohaseid sätteid kohaldades. Arengukoostöö rakendamise parandamiseks peaks tegema jätkuvalt jõupingutusi, et saavutada eraldatud rahaliste vahendite ja abi vastuvõtusuutlikkuse vaheline kindel tasakaal, ning et vähendada täitmata kulukohustusi. |
| --- | --- |

(25)

Abi tuleb hallata vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (12) sisalduvatele välisabi käsitlevatele eeskirjadele ning ühenduse finantshuvide kaitsmisele suunatud asjakohaseid sätteid kohaldades. Arengukoostöö rakendamise parandamiseks peaks tegema jätkuvalt jõupingutusi, et saavutada eraldatud rahaliste vahendite ja abi vastuvõtusuutlikkuse vaheline kindel tasakaal, ning et vähendada täitmata kulukohustusi.

| (26) | Käesoleva määrusega sätestatakse 2007.–2013. aastaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevale institutsioonile peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (13) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega sätestatakse 2007.–2013. aastaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevale institutsioonile peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (13) punkti 37 tähenduses.

| (27) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (14). Programmdokumendid ja mõned erirakendusmeetmed tuleks vastu võtta korralduskomitee menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (14). Programmdokumendid ja mõned erirakendusmeetmed tuleks vastu võtta korralduskomitee menetluse kohaselt.

| (28) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kavandatavat koostööd arenguriikide, -territooriumide ja -piirkondadega, kes ei ole ühenduse liikmesriigid ega või saada ühenduse abi määruse (EÜ) nr 1085/2006 ega määruse (EÜ) nr [...] raames, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on need paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kavandatavat koostööd arenguriikide, -territooriumide ja -piirkondadega, kes ei ole ühenduse liikmesriigid ega või saada ühenduse abi määruse (EÜ) nr 1085/2006 ega määruse (EÜ) nr [...] raames, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on need paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (29) | Käesolev määrus loob vajaduse kehtivad määrused kehtetuks tunnistada, et välisabi vahendid eelkõige arengukoostöö valdkonnas ümber korraldada, |
| --- | --- |

(29)

Käesolev määrus loob vajaduse kehtivad määrused kehtetuks tunnistada, et välisabi vahendid eelkõige arengukoostöö valdkonnas ümber korraldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Üldeesmärk ja reguleerimisala

1.   Ühendus rahastab meetmeid, mille eesmärgiks on toetada koostööd arenguriikide, -territooriumide ja -piirkondadega, mis on toodud ära Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC) abisaajate loetelus ning on esitatud I lisas (edaspidi “partnerriigid ja -piirkonnad”). Komisjon muudab I lisa vastavalt abisaajate loetelu käsitlevatele OECD/DAC koostatud korrapärastele läbivaatamisaruannetele ning teavitab sellest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

2.   Ühendus rahastab temaatilisi programme riikides, territooriumidel ja piirkondades, mis on kõlblikud saama abi käesoleva määruse artiklites 5–10 sätestatud geograafilise programmi kaudu, või vastavalt määrusele (EÜ) nr [...], või mis vastavad Euroopa Arengufondi (EAF) geograafilise koostöö tegemise tingimustele.

3.   Käesolevas määruses määratletakse piirkonda kui geograafilist üksust, mis koosneb rohkem kui ühest arengumaast.

I JAOTIS

EESMÄRGID JA ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Käesoleva määruse raames tehtava koostöö esmatähtsaks ja põhiliseks eesmärgiks on kaotada säästvat arengut arvesse võttes vaesus partnerriikides ja -piirkondades, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide poole püüeldes, ning edendada demokraatiat, head valitsemistava ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamist. Kõnealusele eesmärgile vastav koostöö partnerriikide ja -piirkondadega

| — | tugevdab ja toetab demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja põhivabadusi, head valitsemistava, soolist võrdõiguslikkust ja muid asjaomaseid rahvusvahelise õiguse vahendeid; |
| --- | --- |

—

tugevdab ja toetab demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja põhivabadusi, head valitsemistava, soolist võrdõiguslikkust ja muid asjaomaseid rahvusvahelise õiguse vahendeid;

| — | edendab partnerriikide ja -piirkondade ning eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate partnerriikide ja -piirkondade säästvat arengut, sealhulgas selle poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte; |
| --- | --- |

—

edendab partnerriikide ja -piirkondade ning eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate partnerriikide ja -piirkondade säästvat arengut, sealhulgas selle poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte;

| — | soodustab nende sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse; |
| --- | --- |

—

soodustab nende sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse;

| — | aitab töötada välja rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning maailma loodusvarade säästvaks majandamiseks, et tagada säästev areng, sealhulgas kliimamuutustega võitlemine ja bioloogilise mitmekesisuse edendamine; ning |
| --- | --- |

—

aitab töötada välja rahvusvahelisi meetmeid keskkonna kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning maailma loodusvarade säästvaks majandamiseks, et tagada säästev areng, sealhulgas kliimamuutustega võitlemine ja bioloogilise mitmekesisuse edendamine; ning

| — | tugevdab ühenduse ja partnerriikide ja -piirkondade vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

—

tugevdab ühenduse ja partnerriikide ja -piirkondade vahelisi suhteid.

2.   Ühenduse koostöö käesoleva määruse raames on kooskõlas arengukoostöö valdkonna kohustuste ja eesmärkidega, mille ühendus on seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) ja teiste arengukoostöö valdkonna rahvusvaheliste organisatsioonidega heaks kiitnud.

3.   Vastavalt asutamislepingu XX jaotises sätestatule moodustab ühenduse arengupoliitika õigusliku raamistiku koostööks partnerriikide ja -piirkondadega. Nõukogu, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavalduses “Euroopa konsensus” Euroopa Liidu arengupoliitika kohta ja selle hilisemates muudatustes sätestatakse üldine raamistik, suundumused ja tulipunktid, millega juhitakse käesoleva määruse kohase ühenduse koostöö rakendamist partnerriikide ja -piirkondadega.

4.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmed kavandatakse sellistena, et nad vastaksid ametliku arenguabi kriteeriumidele, mille on kehtestanud OECD/DAC.

Artikli 1 lõikes 2 osutatud programmid kavandatakse sellistena, et nad vastaksid ametliku arenguabi kriteeriumidele, mille on kehtestanud OECD/DAC, kui:

| — | abisaaja omadused ei nõua teisiti, või |
| --- | --- |

—

abisaaja omadused ei nõua teisiti, või

| — | programmiga ei rakendata artikli 11 lõikes 2 osutatud ülemaailmseid algatusi, ühenduse poliitilist prioriteeti ega rahvusvahelist kohustust, ning meetme omadused ei vasta sellistele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

programmiga ei rakendata artikli 11 lõikes 2 osutatud ülemaailmseid algatusi, ühenduse poliitilist prioriteeti ega rahvusvahelist kohustust, ning meetme omadused ei vasta sellistele kriteeriumidele.

Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 4 teise lõigu esimese taande kohaldamist, peab vähemalt 90 % temaatiliste programmide raames ettenähtud kuludest vastama OECD/DAC poolt kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidele.

5.   Käesoleva määruse kohast ühenduse abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide rahastamiseks.

6.   Põhimõtteliselt ei rahastata käesoleva määruse alusel määrusega (EÜ) nr [...] ja eelkõige selle artikliga 4 hõlmatud ja nimetatud määruse alusel abikõlblikke meetmeid, välja arvatud siis, kui tuleb tagada koostöö järjepidevus kriisist stabiilsetesse arengutingimustesse liikumisel.

Ilma et see piiraks vajadust tagada koostöö järjepidevus kriisist stabiilsetesse arengutingimustesse liikumisel, ei rahastata käesoleva määruse alusel nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta) (15) hõlmatud ja nimetatud määruse kohaselt abikõlblikke meetmeid.

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1.   Ühendus on rajatud sellistele väärtustele nagu demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada ja tugevdada pühendumist neile väärtustele partnerriikides ja -piirkondades.

2.   Käesoleva määruse rakendamisel tuleb kasutada arengukontekstist ja vajadustest sõltuvalt diferentseeritud lähenemisviisi, et koostöö partnerriikide ja -piirkondadega oleks konkreetne, arvestaks täpselt konkreetsete riikide või piirkondade olukorda ning põhineks nende vajadustel, prioriteetidel ja varadel.

Aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks eelistatakse vahendite üldjaotuses vähim arenenud riike ja väikese sissetulekuga riike. Asjakohast tähelepanu pööratakse vaeseid toetavale arengule keskmise, eelkõige madalama keskmise sissetulekuga riikides, millest paljudel on väikese sissetulekuga riikidega sarnased probleemid.

3.   Kõikides programmides kaasatakse järgmisi valdkondadevahelisi küsimusi põhiküsimustesse: inimõiguste edendamine, sooline võrdõiguslikkus, demokraatia, hea valitsemistava, laste ja põliselanike õigused, keskkonnasäästlikkus ja HIVi/AIDSi vastu võitlemine. Lisaks tuleb erilist tähelepanu osutada õigusriigi tugevdamisele, õiguskaitse kättesaadavuse parandamisele ning kodanikuühiskonna toetamisele ning dialoogi, ühiskonnas osalemise ja leppimise edendamisele ning institutsioonide loomisele.

4.   Ühendus arvestab asutamislepingu XX jaotises ja käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkidega kõikides poliitikates, mis võivad tõenäoliselt partnerriike ja -piirkondi mõjutada. Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab ühendus eesmärgiks ka sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.

5.   Ühendus ja liikmesriigid parandavad oma arengukoostöö valdkonna poliitikate kooskõlastatust ja vastastikust täiendavust, reageerides partnerriikide ja -piirkondade prioriteetidele riigi ja piirkonna tasandil. Arengukoostöö valdkonna ühenduse poliitika täiendab liikmesriikide rakendatavaid poliitikaid.

6.   Komisjon ja liikmesriigid vahetavad korrapäraselt ja sagedasti teavet, sealhulgas teiste rahastajatega, ja edendavad rahastajate paremat koordineerimist ja vastastikust täiendavust, töötades mitmeaastase ühise programmitöö suunas, mis tugineb partnerriikide vaesuse vähendamisele või samaväärsetele strateegiatele ning partnerriikide eelarvemenetlustele, kasutades ühiseid rakendusmehhanisme (sealhulgas ühisanalüüse), rahastajaid kaasavaid ühiseid missioone ja kaasrahastamise korda.

7.   Ühendus ja liikmesriigid edendavad oma vastavate pädevusvaldkondade raames mitmepoolset lähenemist ülemaailmsetele väljakutsetele ning koostööd mitmepoolsete ja piirkondlike organisatsioonidega ja organitega, nagu rahvusvahelised finantsasutused, ÜRO allasutused, fondid ja programmid ning muud kahepoolsed rahastajad.

8.   Ühendus edendab tõhusat koostööd partnerriikide ja -piirkondadega kooskõlas parimate rahvusvaheliste tavadega. Ühendus edendab:

| a) | arenguprotsessi, mida juhib ja omab partnerriik. Ühendus viib oma toetuse järk-järgult rohkem vastavusse partnerite riiklike arengustrateegiatega, reformipoliitika ja -korraga. Ühendus aitab kaasa partnervalitsuste ja rahastajate vastastikuse aruandlusprotsessi tugevdamisele ning edendab kohalikke ekspertteadmisi ja tööhõivet; |
| --- | --- |

a)

arenguprotsessi, mida juhib ja omab partnerriik. Ühendus viib oma toetuse järk-järgult rohkem vastavusse partnerite riiklike arengustrateegiatega, reformipoliitika ja -korraga. Ühendus aitab kaasa partnervalitsuste ja rahastajate vastastikuse aruandlusprotsessi tugevdamisele ning edendab kohalikke ekspertteadmisi ja tööhõivet;

| b) | kaasavat ja osalust soodustavad lähenemist arengule ja kõikide ühiskonna osade laialdast kaasamist arenguprotsessi ja riigisisesesse dialoogi, sealhulgas poliitilisse dialoogi; |
| --- | --- |

b)

kaasavat ja osalust soodustavad lähenemist arengule ja kõikide ühiskonna osade laialdast kaasamist arenguprotsessi ja riigisisesesse dialoogi, sealhulgas poliitilisse dialoogi;

| c) | artiklis 25 sätestatud tõhusaid koostööviise ja -vahendeid, mis on kooskõlas OECD/DACi parimate tavadega ning mida on kohandatud iga partnerriigi konkreetsetele vajadustele, keskendudes programmipõhistele lähenemisviisidele, abi prognoositavale rahastamisele, riikide süsteemide arendamisele ja kasutamisele ning arenguga seotud ja tulemustel põhinevatele lähenemisviisidele, sealhulgas vajadusel aastatuhande arengueesmärkide sihtidele ja näitajatele; |
| --- | --- |

c)

artiklis 25 sätestatud tõhusaid koostööviise ja -vahendeid, mis on kooskõlas OECD/DACi parimate tavadega ning mida on kohandatud iga partnerriigi konkreetsetele vajadustele, keskendudes programmipõhistele lähenemisviisidele, abi prognoositavale rahastamisele, riikide süsteemide arendamisele ja kasutamisele ning arenguga seotud ja tulemustel põhinevatele lähenemisviisidele, sealhulgas vajadusel aastatuhande arengueesmärkide sihtidele ja näitajatele;

| d) | poliitikate ja programmitöö mõju parandamist rahastajate koordineerimise ja ühtlustamise kaudu, et vähendada kattumist ja dubleerimist, parandada vastastikust täiendavust ja toetada rahastajate laiaulatuslikke algatusi. Koordineerimist teostatakse partnerriikides ja -piirkondades, kasutades kokkulepitud suuniseid ja parimate tavade põhimõtteid koordineerimise ja abi tõhususe kohta; |
| --- | --- |

d)

poliitikate ja programmitöö mõju parandamist rahastajate koordineerimise ja ühtlustamise kaudu, et vähendada kattumist ja dubleerimist, parandada vastastikust täiendavust ja toetada rahastajate laiaulatuslikke algatusi. Koordineerimist teostatakse partnerriikides ja -piirkondades, kasutades kokkulepitud suuniseid ja parimate tavade põhimõtteid koordineerimise ja abi tõhususe kohta;

| e) | aastatuhande arengueesmärkide mõõdet riikide strateegiadokumentides ja oma mitmeaastates programmides. |
| --- | --- |

e)

aastatuhande arengueesmärkide mõõdet riikide strateegiadokumentides ja oma mitmeaastates programmides.

9.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja peab parlamendiga korrapäraseid arvamustevahetusi.

10.   Komisjon vahetab korrapäraselt teavet kodanikuühiskonnaga.

II JAOTIS

GEOGRAAFILISED JA TEMAATILISED PROGRAMMID

Artikkel 4

Ühenduse abi rakendamine

Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse ühenduse abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklis 17 sätestatud programmi kaudu.

Artikkel 5

Geograafilised programmid

1.   Geograafiline programm hõlmab koostööd kõikides asjakohastes valdkondades geograafilisel alusel määratletud partnerriikide ja -piirkondadega.

2.   Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega hõlmab Ladina-Ameerika, Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikidele, nagu on sätestatud I lisas, ning samuti Lõuna-Aafrikale osutatav ühenduse abi meetmeid järgmistes koostöövaldkondades:

| a) | vaesuse kaotamisele ja aastatuhande arengueesmärkidele suunatud poliitikate rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

a)

vaesuse kaotamisele ja aastatuhande arengueesmärkidele suunatud poliitikate rakendamise toetamine;

Inimareng:

| b) | rahvastiku põhivajadustega tegelemine, pöörates erilist tähelepanu algharidusele ja tervisele, eelkõige järgmise kaudu:
  Tervis:






  i) | parandades madalama sissetulekuga elanikkonnarühmade ja tõrjutud rühmade, sealhulgas naiste ja laste, inimeste, kes kannatavad diskrimineerimist etnilise päritolu, usutunnistuse või muul alusel, samuti puudega inimeste, juurdepääsu tervishoiuteenustele ja neile selliste teenuste osutamist, pöörates keskset tähelepanu asjaomastele aastatuhande arengueesmärkidele, milleks on laste suremuse vähendamine, emade ja laste tervise parandamine ning seksuaal- ja reproduktiivtervise parandamine vastavalt rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi Kairo tegevuskavale, tegeledes vaesusega kaasnevate haiguste, eelkõige HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga; |
| --- | --- | --- |

b)

rahvastiku põhivajadustega tegelemine, pöörates erilist tähelepanu algharidusele ja tervisele, eelkõige järgmise kaudu:

Tervis:

i)

parandades madalama sissetulekuga elanikkonnarühmade ja tõrjutud rühmade, sealhulgas naiste ja laste, inimeste, kes kannatavad diskrimineerimist etnilise päritolu, usutunnistuse või muul alusel, samuti puudega inimeste, juurdepääsu tervishoiuteenustele ja neile selliste teenuste osutamist, pöörates keskset tähelepanu asjaomastele aastatuhande arengueesmärkidele, milleks on laste suremuse vähendamine, emade ja laste tervise parandamine ning seksuaal- ja reproduktiivtervise parandamine vastavalt rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi Kairo tegevuskavale, tegeledes vaesusega kaasnevate haiguste, eelkõige HIVi/AIDSi, tuberkuloosi ja malaariaga;

| ii) | tugevdades tervishoiusüsteeme, et hoida ära inimressursikriise tervisesektoris; |
| --- | --- |

ii)

tugevdades tervishoiusüsteeme, et hoida ära inimressursikriise tervisesektoris;

| iii) | tõhustades suutlikkust eelkõige sellistes valdkondades nagu rahvatervise ning teadus- ja arendustegevuse vallas; |
| --- | --- |

iii)

tõhustades suutlikkust eelkõige sellistes valdkondades nagu rahvatervise ning teadus- ja arendustegevuse vallas;

Haridus:

| iv) | seades alghariduse vallas esiplaanile kvaliteetse alghariduse saavutamise, millele järgneb kutseharidus, ning ebavõrduse vähendamise seoses haridusele juurdepääsuga; edendades kohustuslikku ja tasuta haridust kuni 15 aasta vanuseni, et võidelda laste töö kõigi vormide vastu; |
| --- | --- |

iv)

seades alghariduse vallas esiplaanile kvaliteetse alghariduse saavutamise, millele järgneb kutseharidus, ning ebavõrduse vähendamise seoses haridusele juurdepääsuga; edendades kohustuslikku ja tasuta haridust kuni 15 aasta vanuseni, et võidelda laste töö kõigi vormide vastu;

| v) | seades eesmärgiks ühtse alghariduse saavutamise aastaks 2015 ning soolise ebavõrdsuse kaotamise hariduses; |
| --- | --- |

v)

seades eesmärgiks ühtse alghariduse saavutamise aastaks 2015 ning soolise ebavõrdsuse kaotamise hariduses;

| vi) | edendades kutsekoolitust, kõrgharidust, elukestvat õpet, kultuurilist, teaduslikku ja tehnilist koostööd, akadeemilist ja kultuurilist vahetust ning suurendades partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse vahelist vastastikkust mõistmist; |
| --- | --- |

vi)

edendades kutsekoolitust, kõrgharidust, elukestvat õpet, kultuurilist, teaduslikku ja tehnilist koostööd, akadeemilist ja kultuurilist vahetust ning suurendades partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse vahelist vastastikkust mõistmist;

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja tööhõive:

| c) | sotsiaalse ühtekuuluvuse kui esmatähtsa poliitika edendamine ühenduse ja partnerriikide vahelistes suhetes, keskenduses inimväärsele tööle ning sotsiaal- ja rahanduspoliitikale, võideldes nii haavatavate ja marginaliseeritud elanikkonnarühmade vaesuse, ebavõrdsuse, tööpuuduse ja tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

c)

sotsiaalse ühtekuuluvuse kui esmatähtsa poliitika edendamine ühenduse ja partnerriikide vahelistes suhetes, keskenduses inimväärsele tööle ning sotsiaal- ja rahanduspoliitikale, võideldes nii haavatavate ja marginaliseeritud elanikkonnarühmade vaesuse, ebavõrdsuse, tööpuuduse ja tõrjutuse vastu;

| d) | igasuguse rühmapõhise diskrimineerimise vastu võitlemine ja soolise võrdõiguslikkuse, põlisrahvaste õiguste ja laste õiguste, sealhulgas ÜRO lapse õiguste konventsiooni rakendamise toetamise edendamine ja kaitsmine, ning meetmed, mis on suunatud tänavalaste ja ohtlikku tööd ja/või hariduse omandamist takistavat tööd tegevate laste probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

d)

igasuguse rühmapõhise diskrimineerimise vastu võitlemine ja soolise võrdõiguslikkuse, põlisrahvaste õiguste ja laste õiguste, sealhulgas ÜRO lapse õiguste konventsiooni rakendamise toetamise edendamine ja kaitsmine, ning meetmed, mis on suunatud tänavalaste ja ohtlikku tööd ja/või hariduse omandamist takistavat tööd tegevate laste probleemide lahendamisele;

| e) | institutsioonilise raamistiku tugevdamine, et edendada ja hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamist, eesmärgiga soodustada töökohtade loomist; |
| --- | --- |

e)

institutsioonilise raamistiku tugevdamine, et edendada ja hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamist, eesmärgiga soodustada töökohtade loomist;

Valitsemine, demokraatia, inimõigused ja institutsiooniliste reformide toetamine

| f) | põhivabaduste ja inimõiguste edendamine ja kaitsmine, demokraatia, õigusriigi, õigusemõistmisele juurdepääsu ning hea valitsemistava, sealhulgas korruptsiooni vastu võitlemise tugevdamine sealhulgas, kuid mitte ainult, suutlikkuse suurendamise ja institutsioonilise ja seadusandliku raamistiku tugevdamise kaudu, eelkõige riigi ametiasutuste, poliitikate kujundamise ja rakendamise ning riigi rahanduse ja ressursside läbipaistva haldamise valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

põhivabaduste ja inimõiguste edendamine ja kaitsmine, demokraatia, õigusriigi, õigusemõistmisele juurdepääsu ning hea valitsemistava, sealhulgas korruptsiooni vastu võitlemise tugevdamine sealhulgas, kuid mitte ainult, suutlikkuse suurendamise ja institutsioonilise ja seadusandliku raamistiku tugevdamise kaudu, eelkõige riigi ametiasutuste, poliitikate kujundamise ja rakendamise ning riigi rahanduse ja ressursside läbipaistva haldamise valdkonnas;

| g) | aktiivse kodanikuühiskonna, sealhulgas vaesuses elavaid inimesi esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamine, samuti kodanikega peetava dialoogi, ühiskonnas osalemise ja leppimise edendamine, institutsioonide loomine; |
| --- | --- |

g)

aktiivse kodanikuühiskonna, sealhulgas vaesuses elavaid inimesi esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamine, samuti kodanikega peetava dialoogi, ühiskonnas osalemise ja leppimise edendamine, institutsioonide loomine;

| h) | koostöö ja poliitiliste reformide edendamine julgeoleku ja õiguse valdkonnas, eelkõige seoses varjupaiga- ja rändeküsimustega, uimastite ja muu ebaseadusliku kaubanduse, sealhulgas inimkaubanduse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitlusega; |
| --- | --- |

h)

koostöö ja poliitiliste reformide edendamine julgeoleku ja õiguse valdkonnas, eelkõige seoses varjupaiga- ja rändeküsimustega, uimastite ja muu ebaseadusliku kaubanduse, sealhulgas inimkaubanduse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitlusega;

| i) | koostöö ja poliitiliste reformide edendamine partnerriikidega rände- ja varjupaigavaldkonnas ning suutlikkuse tugevdamise algatused, et tagada arengut soodustavate rändepoliitikate määratlemine ja elluviimine rände algpõhjustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

i)

koostöö ja poliitiliste reformide edendamine partnerriikidega rände- ja varjupaigavaldkonnas ning suutlikkuse tugevdamise algatused, et tagada arengut soodustavate rändepoliitikate määratlemine ja elluviimine rände algpõhjustega tegelemiseks;

| j) | tõhusa mitmepoolsuse toetamine, eelkõige arengu seisukohast olulise rahvusvahelise õiguse ja asjakohaste mitmepoolsete lepingute täitmise ning nende tõhusa rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

j)

tõhusa mitmepoolsuse toetamine, eelkõige arengu seisukohast olulise rahvusvahelise õiguse ja asjakohaste mitmepoolsete lepingute täitmise ning nende tõhusa rakendamise kaudu;

Kaubandus ja piirkondlik integratsioon:

| k) | partnerriikide ja -piirkondade abistamine kaubanduse, investeeringute ja piirkondliku integratsiooni küsimustes, sealhulgas tehniline abi ja suutlikkuse tugevdamine usaldusväärse kaubanduspoliitika kujundamiseks ja elluviimiseks, soodsama ärikeskkonna, usaldusväärsete majandus- ja rahanduspoliitikate ja erasektori arengu soodustamine, et partnerriigid ja -piirkonnad saaksid kasu maailmamajandusse integreerumisest ja et toetada sotsiaalset õiglust ja vaeseid toetavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

k)

partnerriikide ja -piirkondade abistamine kaubanduse, investeeringute ja piirkondliku integratsiooni küsimustes, sealhulgas tehniline abi ja suutlikkuse tugevdamine usaldusväärse kaubanduspoliitika kujundamiseks ja elluviimiseks, soodsama ärikeskkonna, usaldusväärsete majandus- ja rahanduspoliitikate ja erasektori arengu soodustamine, et partnerriigid ja -piirkonnad saaksid kasu maailmamajandusse integreerumisest ja et toetada sotsiaalset õiglust ja vaeseid toetavat majanduskasvu;

| l) | Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) ühinemise ja WTO lepingute rakendamise toetamine tehnilise abi osutamise ja suutlikkuse suurendamisega, eriti intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) rakendamise toetamine eelkõige rahvatervise valdkonnas; |
| --- | --- |

l)

Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) ühinemise ja WTO lepingute rakendamise toetamine tehnilise abi osutamise ja suutlikkuse suurendamisega, eriti intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) rakendamise toetamine eelkõige rahvatervise valdkonnas;

| m) | majandus- ja kaubanduskoostöö toetamine ja investorsuhete tugevdamine ühenduse ning partnerriikide ja -piirkondade vahel, sealhulgas tegevustega, mille eesmärgiks on soodustada ja tagada, et ettevõtjad, nende hulgas kohalikud ja Euroopa ettevõtjad, aitaksid kaasa sotsiaalselt vastutustundlikule ja jätkusuutlikule majandusarengule ja austaksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööalaseid standardeid, ning kohaliku suutlikkuse tugevdamist edendavate tegevustega; |
| --- | --- |

m)

majandus- ja kaubanduskoostöö toetamine ja investorsuhete tugevdamine ühenduse ning partnerriikide ja -piirkondade vahel, sealhulgas tegevustega, mille eesmärgiks on soodustada ja tagada, et ettevõtjad, nende hulgas kohalikud ja Euroopa ettevõtjad, aitaksid kaasa sotsiaalselt vastutustundlikule ja jätkusuutlikule majandusarengule ja austaksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööalaseid standardeid, ning kohaliku suutlikkuse tugevdamist edendavate tegevustega;

Keskkond ja loodusvarade säästev areng:

| n) | säästva arengu edendamine keskkonnakaitse ja loodusvarade, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja metsade kaitsmine, kaasa arvatud metsade säilitamise ja säästva majandamisega seotud tegevus, millesse kaasatakse aktiivselt kohalikke kogukondi ja metsast sõltuvaid rahvaid; |
| --- | --- |

n)

säästva arengu edendamine keskkonnakaitse ja loodusvarade, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja metsade kaitsmine, kaasa arvatud metsade säilitamise ja säästva majandamisega seotud tegevus, millesse kaasatakse aktiivselt kohalikke kogukondi ja metsast sõltuvaid rahvaid;

| o) | linnakeskkonna parandamise toetamine; |
| --- | --- |

o)

linnakeskkonna parandamise toetamine;

| p) | säästvate tootmis- ja tarbimismudelite edendamine ning kemikaalide ja jäätmete säästev majandamine, võttes arvesse nende tervisemõju; |
| --- | --- |

p)

säästvate tootmis- ja tarbimismudelite edendamine ning kemikaalide ja jäätmete säästev majandamine, võttes arvesse nende tervisemõju;

| q) | rahvusvaheliste keskkonnaalaste kokkulepete, nagu bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, ÜRO kõrbestumisega võitlemise konventsioon ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, järgimine ja nende rakendamise toetamine kooskõlas kliimamuutusi käsitleva ELi tegevuskava ja nende protokollide ning hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

q)

rahvusvaheliste keskkonnaalaste kokkulepete, nagu bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, ÜRO kõrbestumisega võitlemise konventsioon ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, järgimine ja nende rakendamise toetamine kooskõlas kliimamuutusi käsitleva ELi tegevuskava ja nende protokollide ning hilisemate muudatustega;

| r) | hädaolukorraks valmisoleku ja looduskatastroofide vältimise suutlikkuse arendamine; |
| --- | --- |

r)

hädaolukorraks valmisoleku ja looduskatastroofide vältimise suutlikkuse arendamine;

Vesi ja energia:

| s) | veeressursside säästva integreeritud haldamise toetamine, asetades pearõhu puhta joogivee ja kanalisatsiooniteenuste üldisele kättesaadavusele kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega, ning veeressursside säästvale ja tõhusale kasutamisele, sealhulgas põllumajanduslikel ja tootmiseesmärkidel; |
| --- | --- |

s)

veeressursside säästva integreeritud haldamise toetamine, asetades pearõhu puhta joogivee ja kanalisatsiooniteenuste üldisele kättesaadavusele kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega, ning veeressursside säästvale ja tõhusale kasutamisele, sealhulgas põllumajanduslikel ja tootmiseesmärkidel;

| t) | säästvate energeetikatehnoloogiate suurema kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

t)

säästvate energeetikatehnoloogiate suurema kasutamise edendamine;

Infrastruktuur, side ja transport:

| u) | majanduse infrastruktuuri arengule kaasaaitamine, sealhulgas piirkondliku integratsiooni toetamine, ning info- ja sidetehnoloogiate suurema kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

u)

majanduse infrastruktuuri arengule kaasaaitamine, sealhulgas piirkondliku integratsiooni toetamine, ning info- ja sidetehnoloogiate suurema kasutamise edendamine;

Maaelu areng, territoriaalne planeerimine, põllumajandus ja toiduga kindlustamine:

| v) | maaelu säästva arengu, sealhulgas detsentraliseerimise ja vastutuse suurendamise toetamine, eelkõige eesmärgiga tagada toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

v)

maaelu säästva arengu, sealhulgas detsentraliseerimise ja vastutuse suurendamise toetamine, eelkõige eesmärgiga tagada toiduga kindlustatus;

Kriisijärgsed olukorrad ja nõrgestatud riigid:

| w) | konfliktidest, inimese põhjustatud katastroofidest või loodusõnnetustest mõjutatud piirkondade ja riikide ülesehitamine ja taastamine keskmise ja pika tähtaja jooksul, sealhulgas miinidevastase võitluse, demobiliseerimis- ja taasintegreerimismeetmete toetamine, tagades samas järjepidevuse pääste-, taastamis- ja arengutegevuse vahel vastavalt artikli 2 lõikele 6, pidades silmas ühenduse ja selle liikmesriikide pädevust; |
| --- | --- |

w)

konfliktidest, inimese põhjustatud katastroofidest või loodusõnnetustest mõjutatud piirkondade ja riikide ülesehitamine ja taastamine keskmise ja pika tähtaja jooksul, sealhulgas miinidevastase võitluse, demobiliseerimis- ja taasintegreerimismeetmete toetamine, tagades samas järjepidevuse pääste-, taastamis- ja arengutegevuse vahel vastavalt artikli 2 lõikele 6, pidades silmas ühenduse ja selle liikmesriikide pädevust;

| x) | kodukohast lahkuma sunnitud inimeste iseseisvusele, integreerumisele ja taasintegreerumisele suunatud keskmise ja pika tähtajaga tegevuste teostamine, tagades selle, et humanitaarabile, rehabiliteerimisele, kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamisele ja arengukootööle lähenetakse ühtselt ja järjepidevalt. Ühenduse meetmed soodustavad liikumist hädaabistaadiumist arengustaadiumisse, toetades asjaomaste inimeste sotsiaalmajanduslikku integratsiooni või taasintegratsiooni, ning toetavad demokraatlike struktuuride loomist ja tugevdamist ning rahvastiku osa arenguprotsessis; |
| --- | --- |

x)

kodukohast lahkuma sunnitud inimeste iseseisvusele, integreerumisele ja taasintegreerumisele suunatud keskmise ja pika tähtajaga tegevuste teostamine, tagades selle, et humanitaarabile, rehabiliteerimisele, kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamisele ja arengukootööle lähenetakse ühtselt ja järjepidevalt. Ühenduse meetmed soodustavad liikumist hädaabistaadiumist arengustaadiumisse, toetades asjaomaste inimeste sotsiaalmajanduslikku integratsiooni või taasintegratsiooni, ning toetavad demokraatlike struktuuride loomist ja tugevdamist ning rahvastiku osa arenguprotsessis;

| y) | nõrgestatud või nõrkades riikides põhiliste teenuste osutamise toetamine ja seaduslike, tõhusate ja vastupidavate avaliku sektori asutuste loomine; |
| --- | --- |

y)

nõrgestatud või nõrkades riikides põhiliste teenuste osutamise toetamine ja seaduslike, tõhusate ja vastupidavate avaliku sektori asutuste loomine;

| z) | ühenduse ja tema partnerite ühistele arenguväljakutsetele reageerimine, eelkõige valdkondlike dialoogide, kahepoolsete lepingute ja muude käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate meetmete toetamine. |
| --- | --- |

z)

ühenduse ja tema partnerite ühistele arenguväljakutsetele reageerimine, eelkõige valdkondlike dialoogide, kahepoolsete lepingute ja muude käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate meetmete toetamine.

Artikkel 6

Ladina-Ameerika

Ladina-Ameerikale antava ühenduse abiga toetatakse artikliga 5 kooskõlas olevaid meetmeid, mille üldeesmärk ja reguleerimisala, eesmärgid ja üldpõhimõtted vastavad käesolevas määruses sätestatule. Lisatähelepanu pööratakse järgmistele koostöövaldkondadele, arvestades olukorra eripära Ladina-Ameerikas:

| a) | sotsiaalse ühtekuuluvuse kui ühenduse ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete ühise eesmärgi ja esmatähtsa poliitika edendamine, võideldes nii vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse vastu. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalhoolekandele ja maksupoliitikale, enamate ja paremate töökohtade loomisele suunatud tootlikule investeerimisele, diskrimineerimise ja uimastite tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise vastasele võitlusele ning põhiliste sotsiaalteenuste, eelkõige tervishoiu ja hariduse parandamisele; |
| --- | --- |

a)

sotsiaalse ühtekuuluvuse kui ühenduse ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete ühise eesmärgi ja esmatähtsa poliitika edendamine, võideldes nii vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse vastu. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalhoolekandele ja maksupoliitikale, enamate ja paremate töökohtade loomisele suunatud tootlikule investeerimisele, diskrimineerimise ja uimastite tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise vastasele võitlusele ning põhiliste sotsiaalteenuste, eelkõige tervishoiu ja hariduse parandamisele;

| b) | suurema piirkondliku integratsiooni edendamine, sealhulgas piirkondliku integratsiooni erinevate protsesside ja võrguinfrastruktuuride omavahelise ühendamise toetamine, tagades samas vastastikuse täiendavuse Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja muude asutuste toetatavate tegevustega; |
| --- | --- |

b)

suurema piirkondliku integratsiooni edendamine, sealhulgas piirkondliku integratsiooni erinevate protsesside ja võrguinfrastruktuuride omavahelise ühendamise toetamine, tagades samas vastastikuse täiendavuse Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja muude asutuste toetatavate tegevustega;

| c) | hea valitsemistava ja avaliku sektori asutuste tugevdamise ning inimõiguste, sealhulgas laste ja põlisrahvaste õiguste kaitsmise toetamine; |
| --- | --- |

c)

hea valitsemistava ja avaliku sektori asutuste tugevdamise ning inimõiguste, sealhulgas laste ja põlisrahvaste õiguste kaitsmise toetamine;

| d) | ELi ja Ladina-Ameerika vahelise ühise kõrgharidusruumi loomise toetamine; |
| --- | --- |

d)

ELi ja Ladina-Ameerika vahelise ühise kõrgharidusruumi loomise toetamine;

| e) | säästva arengu edendamine kõikides selle mõõdetes, pöörates erilist tähelepanu metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele. |
| --- | --- |

e)

säästva arengu edendamine kõikides selle mõõdetes, pöörates erilist tähelepanu metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele.

Artikkel 7

Aasia

Aasiale antava ühenduse abiga toetatakse artikliga 5 kooskõlas olevaid meetmeid, mille üldeesmärk ja reguleerimisala, eesmärgid ja üldpõhimõtted vastavad käesolevas määruses sätestatule. Lisatähelepanu pööratakse järgmistele koostöövaldkondadele, arvestades olukorra eripära Aasias:

| a) | aastatuhande arengueesmärkide poole püüdlemine tervisevaldkonnas, sealhulgas HIVi/AIDSi küsimustes, ja haridusvaldkonnas, muu hulgas valdkondade ümberkujundamist käsitleva poliitilise dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

a)

aastatuhande arengueesmärkide poole püüdlemine tervisevaldkonnas, sealhulgas HIVi/AIDSi küsimustes, ja haridusvaldkonnas, muu hulgas valdkondade ümberkujundamist käsitleva poliitilise dialoogi kaudu;

| b) | juhtimisalaste küsimuste käsitlemine, eelkõige nõrgestatud riikides, et aidata luua seaduslikke, tõhusaid ja vastupidavaid avaliku sektori asutusi ning aktiivset ja hästikorraldatud kodanikuühiskonda ning tõhustada inimõiguste, sealhulgas laste õiguste kaitset; |
| --- | --- |

b)

juhtimisalaste küsimuste käsitlemine, eelkõige nõrgestatud riikides, et aidata luua seaduslikke, tõhusaid ja vastupidavaid avaliku sektori asutusi ning aktiivset ja hästikorraldatud kodanikuühiskonda ning tõhustada inimõiguste, sealhulgas laste õiguste kaitset;

| c) | suurema piirkondliku integratsiooni ja koostöö edendamine erinevate piirkondlike integratsiooni- ja dialoogiprotsesside toetamise kaudu; |
| --- | --- |

c)

suurema piirkondliku integratsiooni ja koostöö edendamine erinevate piirkondlike integratsiooni- ja dialoogiprotsesside toetamise kaudu;

| d) | epideemiate ja zoonooside tõrjele ning ka nendest mõjutatud sektorite taastamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

d)

epideemiate ja zoonooside tõrjele ning ka nendest mõjutatud sektorite taastamisele kaasaaitamine;

| e) | säästva arengu edendamine kõikides selle mõõdetes, pöörates erilist tähelepanu metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele; |
| --- | --- |

e)

säästva arengu edendamine kõikides selle mõõdetes, pöörates erilist tähelepanu metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele;

| f) | uimastite tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise ning muu salakaubaveo vastu võitlemine. |
| --- | --- |

f)

uimastite tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise ning muu salakaubaveo vastu võitlemine.

Artikkel 8

Kesk-Aasia

Kesk-Aasiale antava ühenduse abiga toetatakse artikliga 5 kooskõlas olevaid meetmeid, mille üldeesmärk ja reguleerimisala, eesmärgid ja üldpõhimõtted vastavad käesolevas määruses sätestatule. Lisatähelepanu pööratakse järgmistele koostöövaldkondadele, arvestades olukorra eripära Kesk-Aasias:

| a) | põhiseaduslike reformide ning ühendusega seoses teostatava seadusandliku, haldusliku ja regulatiivse ühtlustamise edendamine, sealhulgas partnerlus- ja koostöölepingutes hõlmatud valdkondade (nt valimisorganid, parlamendid, riiklike haldusorganite reformimine ja riiklik finantsjuhtimine) poliitikate tõhusa elluviimise eest vastutavate riiklike asutuste ja organite tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

põhiseaduslike reformide ning ühendusega seoses teostatava seadusandliku, haldusliku ja regulatiivse ühtlustamise edendamine, sealhulgas partnerlus- ja koostöölepingutes hõlmatud valdkondade (nt valimisorganid, parlamendid, riiklike haldusorganite reformimine ja riiklik finantsjuhtimine) poliitikate tõhusa elluviimise eest vastutavate riiklike asutuste ja organite tugevdamise kaudu;

| b) | turumajanduse arendamise ja partnerriikide WTOsse integreerimise edendamine, tegeledes samas üleminekuaja sotsiaalsete aspektidega; |
| --- | --- |

b)

turumajanduse arendamise ja partnerriikide WTOsse integreerimise edendamine, tegeledes samas üleminekuaja sotsiaalsete aspektidega;

| c) | tõhusa piirikontrolli ja piiriülese koostöö toetamine, et edendada säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut piirialadel; |
| --- | --- |

c)

tõhusa piirikontrolli ja piiriülese koostöö toetamine, et edendada säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut piirialadel;

| d) | uimastite tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise ning muu salakaubaveo vastu võitlemine; |
| --- | --- |

d)

uimastite tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise ning muu salakaubaveo vastu võitlemine;

| e) | HIVi/AIDSi vastu võitlemine; |
| --- | --- |

e)

HIVi/AIDSi vastu võitlemine;

| f) | piirkondliku koostöö, dialoogi ja integratsiooni edendamine, sealhulgas määrusega (EÜ) nr [...] ja muude ühenduse instrumentidega hõlmatud riikidega, eelkõige edendades koostööd keskkonna- (eriti vee- ja kanalisatsiooniküsimustes), haridus-, energia- ja transpordisektorites, hõlmates valdkondi nagu rahvusvahelise energiavarustuse ja rahvusvaheliste transpordioperatsioonide turvalisus ja ohutus, ning seoses omavaheliste ühenduste, võrkude ja nende operaatorite, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega. |
| --- | --- |

f)

piirkondliku koostöö, dialoogi ja integratsiooni edendamine, sealhulgas määrusega (EÜ) nr [...] ja muude ühenduse instrumentidega hõlmatud riikidega, eelkõige edendades koostööd keskkonna- (eriti vee- ja kanalisatsiooniküsimustes), haridus-, energia- ja transpordisektorites, hõlmates valdkondi nagu rahvusvahelise energiavarustuse ja rahvusvaheliste transpordioperatsioonide turvalisus ja ohutus, ning seoses omavaheliste ühenduste, võrkude ja nende operaatorite, taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega.

Artikkel 9

Lähis-Ida

Lähis-Idale antava ühenduse abiga toetatakse artikliga 5 kooskõlas olevaid meetmeid, mille üldeesmärk ja reguleerimisala, eesmärgid ja üldpõhimõtted vastavad käesolevas määruses sätestatule. Lisatähelepanu pööratakse järgmistele koostöövaldkondadele, arvestades olukorra eripära Lähis-Idas:

| a) | sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine sotsiaalse võrdsuse tagamiseks, eelkõige seoses siseriiklike varade kasutamisega, ja poliitilise võrdsuse tagamiseks, eelkõige inimõiguste, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse edendamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine sotsiaalse võrdsuse tagamiseks, eelkõige seoses siseriiklike varade kasutamisega, ja poliitilise võrdsuse tagamiseks, eelkõige inimõiguste, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse edendamise kaudu;

| b) | majandusliku mitmekesistamise, turumajanduse arengu ning partnerriikide WTOsse integreerimise edendamine; |
| --- | --- |

b)

majandusliku mitmekesistamise, turumajanduse arengu ning partnerriikide WTOsse integreerimise edendamine;

| c) | piirkondliku koostöö, dialoogi ja integratsiooni edendamine, sealhulgas määrusega (EÜ) nr [...] ja muude ühenduse instrumentidega hõlmatud riikidega, piirkonnasiseste integreerimistegevuste toetamise kaudu, näiteks majanduse, energeetika, transpordi ja põgenike küsimustes; |
| --- | --- |

c)

piirkondliku koostöö, dialoogi ja integratsiooni edendamine, sealhulgas määrusega (EÜ) nr [...] ja muude ühenduse instrumentidega hõlmatud riikidega, piirkonnasiseste integreerimistegevuste toetamise kaudu, näiteks majanduse, energeetika, transpordi ja põgenike küsimustes;

| d) | rahvusvaheliste lepingute sõlmimise ja rahvusvahelise õiguse, eelkõige ÜRO resolutsioonide ja mitmepoolsete konventsioonide tõhusa rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

d)

rahvusvaheliste lepingute sõlmimise ja rahvusvahelise õiguse, eelkõige ÜRO resolutsioonide ja mitmepoolsete konventsioonide tõhusa rakendamise toetamine;

| e) | juhtimisalaste küsimuste käsitlemine, eelkõige nõrgestatud riikides, et aidata luua õiguspäraseid, tõhusaid ja vastupidavaid avaliku sektori asutusi ning aktiivset ja hästikorraldatud kodanikuühiskonda ning tõhustada inimõiguste, sealhulgas laste õiguste kaitset. |
| --- | --- |

e)

juhtimisalaste küsimuste käsitlemine, eelkõige nõrgestatud riikides, et aidata luua õiguspäraseid, tõhusaid ja vastupidavaid avaliku sektori asutusi ning aktiivset ja hästikorraldatud kodanikuühiskonda ning tõhustada inimõiguste, sealhulgas laste õiguste kaitset.

Artikkel 10

Lõuna-Aafrika

Lõuna-Aafrikale antava ühenduse abiga toetatakse artikliga 5 kooskõlas olevaid meetmeid, mille üldeesmärk ja reguleerimisala, eesmärgid ja üldpõhimõtted vastavad käesolevas määruses sätestatule. Lisatähelepanu pööratakse järgmistele koostöövaldkondadele, arvestades olukorra eripära Lõuna-Aafrikas:

| a) | demokraatliku ühiskonna, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid järgiva riigi tugevdamise toetamine ning piirkonna ja kontinendi stabiilsusele ja integratsioonile kaasaaitamine; |
| --- | --- |

a)

demokraatliku ühiskonna, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid järgiva riigi tugevdamise toetamine ning piirkonna ja kontinendi stabiilsusele ja integratsioonile kaasaaitamine;

| b) | piirkonnas teostatavate kohanemismeetmete toetamine, luues vabakaubanduspiirkondi ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (16) ning muude piirkondlike kokkulepete alusel; |
| --- | --- |

b)

piirkonnas teostatavate kohanemismeetmete toetamine, luues vabakaubanduspiirkondi ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (16) ning muude piirkondlike kokkulepete alusel;

| c) | vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse vastase võitluse toetamine, sealhulgas varasemalt ebasoodsas olukorras olnud kogukondade põhivajadustega tegelemise kaudu; |
| --- | --- |

c)

vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse vastase võitluse toetamine, sealhulgas varasemalt ebasoodsas olukorras olnud kogukondade põhivajadustega tegelemise kaudu;

| d) | HIVi/AIDSi pandeemia ja selle poolt Lõuna-Aafrika ühiskonnale avalduva mõjuga tegelemine. |
| --- | --- |

d)

HIVi/AIDSi pandeemia ja selle poolt Lõuna-Aafrika ühiskonnale avalduva mõjuga tegelemine.

Artikkel 11

Temaatilised programmid

1.   Temaatilised programmid täiendavad artiklites 5–10 osutatud programme ning hõlmavad geograafiliselt määratlemata partnerriikide rühmale huvi pakkuvaid konkreetseid tegevusvaldkondi või erinevatele piirkondadele või partnerriikide rühmadele suunatud koostöötegevusi või geograafiast sõltumatuid rahvusvahelisi operatsioone.

2.   Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi ja reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega lisavad temaatiliste programmide raames võetud meetmed väärtust geograafiliste programmide alusel rahastatavatele meetmetele ning täiendavad neid. Kõnealuste meetmete suhtes kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | ühenduse poliitikaeesmärke ei saa geograafiliste programmide kaudu asjakohasel ega tõhusal viisil saavutada ning temaatilisi programme rakendatakse vahendusorganisatsioonide nagu valitsusväliste organisatsioonide, muude valitsusväliste osalejate, rahvusvaheliste organisatsioonide või mitmepoolsete mehhanismide poolt või kaudu. See hõlmab ülemaailmseid algatusi, millega toetatakse aastatuhande arengueesmärke, säästvat arengut või ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid või meetmeid liikmesriikides ja ühinevates riikides erandina artiklis 24 sätestatust vastavalt asjaomastes temaatilistes programmides kavandatule,
  ja/või |
| --- | --- |

a)

ühenduse poliitikaeesmärke ei saa geograafiliste programmide kaudu asjakohasel ega tõhusal viisil saavutada ning temaatilisi programme rakendatakse vahendusorganisatsioonide nagu valitsusväliste organisatsioonide, muude valitsusväliste osalejate, rahvusvaheliste organisatsioonide või mitmepoolsete mehhanismide poolt või kaudu. See hõlmab ülemaailmseid algatusi, millega toetatakse aastatuhande arengueesmärke, säästvat arengut või ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid või meetmeid liikmesriikides ja ühinevates riikides erandina artiklis 24 sätestatust vastavalt asjaomastes temaatilistes programmides kavandatule,

ja/või

| b) | meetmed on järgmist liiki:






  — | mitut piirkonda ja/või valdkonda hõlmavad meetmed, sealhulgas katseprojektid ja uuenduslikud poliitikad; |
| --- | --- | --- |

b)

meetmed on järgmist liiki:

—

mitut piirkonda ja/või valdkonda hõlmavad meetmed, sealhulgas katseprojektid ja uuenduslikud poliitikad;

| — | meetmed, mille kohta ei ole sõlmitud kokkulepet partnervalitsus(t)ega; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille kohta ei ole sõlmitud kokkulepet partnervalitsus(t)ega;

| — | ühenduse poliitilisele prioriteedile või rahvusvahelisele kohustusele vastava temaatilise eriprogrammi kontekstis olulised meetmed; |
| --- | --- |

—

ühenduse poliitilisele prioriteedile või rahvusvahelisele kohustusele vastava temaatilise eriprogrammi kontekstis olulised meetmed;

| — | vajadusel meetmed juhtudel, mille kohta puudub geograafiline programm või see on peatatud. |
| --- | --- |

—

vajadusel meetmed juhtudel, mille kohta puudub geograafiline programm või see on peatatud.

Artikkel 12

Investeerimine inimkapitali

1.   Temaatilise programmi “Investeerimine inimestesse” alusel osutatava ühenduse abi eesmärk on toetada meetmeid valdkondades, mis mõjutavad otseselt inimeste elustandardeid ja heaolu vastavalt allpool määratletule ja keskenduvad kõige vaesemate ja vähem arenenud riikidele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kooskõlas artikliga 11 hõlmab programm järgmiseid tegevusvaldkondi:

| a) | hea tervis kõigile:






  i) | võitlus vaesusega kaasnevate haiguste vastu, eelkõige olulisemate nakkushaiguste vastu, mis on loetletud Euroopa HIVi/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastases tegevusprogrammis:






  — | nimetatud kolme haiguse jaoks oluliste farmaatsiatoodete ja diagnostikavahendite kättesaadavuse parandamine kooskõlas intellektuaalomandi õiguse kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) sätetega, nagu on täpsustatud TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

hea tervis kõigile:

i)

võitlus vaesusega kaasnevate haiguste vastu, eelkõige olulisemate nakkushaiguste vastu, mis on loetletud Euroopa HIVi/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosi vastases tegevusprogrammis:

—

nimetatud kolme haiguse jaoks oluliste farmaatsiatoodete ja diagnostikavahendite kättesaadavuse parandamine kooskõlas intellektuaalomandi õiguse kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) sätetega, nagu on täpsustatud TRIPS-lepingut ja rahvatervist käsitlevas Doha deklaratsioonis;

| — | riiklike ja erainvesteeringute soodustamine teadus- ja arendustegevuses uute ravimeetodite, uute ravimite, eelkõige vaktsiinide, mikrobitsiidide ja uuenduslike ravimeetodite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

—

riiklike ja erainvesteeringute soodustamine teadus- ja arendustegevuses uute ravimeetodite, uute ravimite, eelkõige vaktsiinide, mikrobitsiidide ja uuenduslike ravimeetodite väljatöötamiseks;

| — | ülemaailmsete algatuste toetamine peamiste nakkushaiguste vastu võitlemisel vaesuse vähendamise, sealhulgas AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise ülemaailmse fondi raames. |
| --- | --- |

—

ülemaailmsete algatuste toetamine peamiste nakkushaiguste vastu võitlemisel vaesuse vähendamise, sealhulgas AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise ülemaailmse fondi raames.

| ii) | kooskõlas elanikkonna ja arengu rahvusvahelisel konverentsil (ICPD) ja ICPD 5 aastat hiljem toimunud konverentsil (ICPD+5) kokkulepitud põhimõtetega, meetmete toetamine, mis aitavad parandada seksuaal- ja reproduktiivtervist arenevates riikides ning tagada naiste, meeste ja noorukite õiguse heale seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning mille abil antakse rahalist ja asjakohast ekspertabi eesmärgiga edendada terviklikku lähenemist reproduktiiv- ja seksuaaltervisele ja nendealastele õigustele (nagu on määratletud ICPD tegevusprogrammis) või nende tunnustamist, edendades muu hulgas turvalist emadust ja laiaulatuslike, ohutute ja usaldusväärsete reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiu ja nendega seotud teenuste, kaupade, hariduse ja teabe üldist kättesaadavust, sealhulgas kõiki pereplaneerimise meetodeid käsitleva teabe kättesaadavust, järgmiste tegevuste kaudu:






  — | emade suremuse ja haigestumuse määra vähendamine, eelkõige nendes riikides ja elanikkonnarühmades, kus need on kõige kõrgemad. |
| --- | --- | --- |

ii)

kooskõlas elanikkonna ja arengu rahvusvahelisel konverentsil (ICPD) ja ICPD 5 aastat hiljem toimunud konverentsil (ICPD+5) kokkulepitud põhimõtetega, meetmete toetamine, mis aitavad parandada seksuaal- ja reproduktiivtervist arenevates riikides ning tagada naiste, meeste ja noorukite õiguse heale seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning mille abil antakse rahalist ja asjakohast ekspertabi eesmärgiga edendada terviklikku lähenemist reproduktiiv- ja seksuaaltervisele ja nendealastele õigustele (nagu on määratletud ICPD tegevusprogrammis) või nende tunnustamist, edendades muu hulgas turvalist emadust ja laiaulatuslike, ohutute ja usaldusväärsete reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiu ja nendega seotud teenuste, kaupade, hariduse ja teabe üldist kättesaadavust, sealhulgas kõiki pereplaneerimise meetodeid käsitleva teabe kättesaadavust, järgmiste tegevuste kaudu:

—

emade suremuse ja haigestumuse määra vähendamine, eelkõige nendes riikides ja elanikkonnarühmades, kus need on kõige kõrgemad.

| iii) | võrdse juurdepääsu tagamine tervishoiuteenuste osutajatele, tervishoiukaupadele ja -teenustele, toetades järgmist:






  — | sekkumisi tervisevaldkonnas valitseva inimressursi kriisiga tegelemiseks; |
| --- | --- | --- |

iii)

võrdse juurdepääsu tagamine tervishoiuteenuste osutajatele, tervishoiukaupadele ja -teenustele, toetades järgmist:

—

sekkumisi tervisevaldkonnas valitseva inimressursi kriisiga tegelemiseks;

| — | tervisealaseid infosüsteeme, mis suudavad koostada, mõõta ja analüüsida grupeeritud andmeid tulemuslikkuse kohta, et tagada paremad tervise- ja arengutulemused ja teenuste kättetoimetamise süsteemide jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

—

tervisealaseid infosüsteeme, mis suudavad koostada, mõõta ja analüüsida grupeeritud andmeid tulemuslikkuse kohta, et tagada paremad tervise- ja arengutulemused ja teenuste kättetoimetamise süsteemide jätkusuutlikkus;

| — | vaktsineerimiste ja immuniseerimiste arvu suurendamist ning olemasolevate ja uute vaktsiinide kättesaadavuse ja nendele juurdepääsu edendamist; |
| --- | --- |

—

vaktsineerimiste ja immuniseerimiste arvu suurendamist ning olemasolevate ja uute vaktsiinide kättesaadavuse ja nendele juurdepääsu edendamist;

| — | õiglaseid mehhanisme tervishoiuteenustele võrdse juurdepääsu rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

õiglaseid mehhanisme tervishoiuteenustele võrdse juurdepääsu rahastamiseks.

| iv) | tasakaalustatud lähenemisviisi säilitamine ennetamise, ravimise ja hoolduse vahel, asetades pearõhu ennetamisele ja tunnistades, et selle tõhusus kasvab, kui see siduda ravimise ja hooldusega. |
| --- | --- |

iv)

tasakaalustatud lähenemisviisi säilitamine ennetamise, ravimise ja hoolduse vahel, asetades pearõhu ennetamisele ja tunnistades, et selle tõhusus kasvab, kui see siduda ravimise ja hooldusega.

| b) | haridus, teadmised ja oskused:






  i) | eritähelepanu pööramine aastatuhande arengueesmärkide raames võetud meetmetele, et aastaks 2015 anda kõigile algharidus, ja Dakari tegevusraamistiku “Haridus kõigile” raames võetud meetmetele; |
| --- | --- | --- |

b)

haridus, teadmised ja oskused:

i)

eritähelepanu pööramine aastatuhande arengueesmärkide raames võetud meetmetele, et aastaks 2015 anda kõigile algharidus, ja Dakari tegevusraamistiku “Haridus kõigile” raames võetud meetmetele;

| ii) | alg-, kesk- ja kõrgharidus ning kutseharidus ja -koolitus, et parandada kõikide laste ja üha enam ka igas vanuses naiste ja meeste juurdepääsu haridusele, eesmärgiga parandada teadmisi, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet tööturul, soodustades kodanikuaktiivsust ja eneseteostust elukestval alusel; |
| --- | --- |

ii)

alg-, kesk- ja kõrgharidus ning kutseharidus ja -koolitus, et parandada kõikide laste ja üha enam ka igas vanuses naiste ja meeste juurdepääsu haridusele, eesmärgiga parandada teadmisi, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet tööturul, soodustades kodanikuaktiivsust ja eneseteostust elukestval alusel;

| iii) | kvaliteetse põhihariduse andmise edendamine, keskendudes eelkõige tütarlastele, konfliktidest mõjutatud piirkondade lastele ning marginaliseeritud ja tõrjutud elanikkonnarühmadesse kuuluvatele lastele haridusprogrammidele juurdepääsu võimaldamisele; kohustusliku ja tasuta hariduse edendamine kuni 15 aasta vanuseni, et võidelda laste töö kõigi vormide vastu; |
| --- | --- |

iii)

kvaliteetse põhihariduse andmise edendamine, keskendudes eelkõige tütarlastele, konfliktidest mõjutatud piirkondade lastele ning marginaliseeritud ja tõrjutud elanikkonnarühmadesse kuuluvatele lastele haridusprogrammidele juurdepääsu võimaldamisele; kohustusliku ja tasuta hariduse edendamine kuni 15 aasta vanuseni, et võidelda laste töö kõigi vormide vastu;

| iv) | õpitulemuste mõõtmise viiside arendamine, et paremini hinnata hariduse kvaliteeti, eelkõige kirja- ja arvutusoskust ning eluks vajalikke oskusi; |
| --- | --- |

iv)

õpitulemuste mõõtmise viiside arendamine, et paremini hinnata hariduse kvaliteeti, eelkõige kirja- ja arvutusoskust ning eluks vajalikke oskusi;

| v) | doonorriikide vahelise ühtlustamise ja kooskõlastamise edendamine, et edendada üleilmse, kohustusliku, tasuta ja kvaliteetse hariduse andmist rahvusvaheliste või mitut riiki hõlmavate algatuste kaudu; |
| --- | --- |

v)

doonorriikide vahelise ühtlustamise ja kooskõlastamise edendamine, et edendada üleilmse, kohustusliku, tasuta ja kvaliteetse hariduse andmist rahvusvaheliste või mitut riiki hõlmavate algatuste kaudu;

| vi) | kaasava teadmisteühiskonna toetamine ja digitaalse lõhe, teadmiste- ja teabelõhe ületamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

vi)

kaasava teadmisteühiskonna toetamine ja digitaalse lõhe, teadmiste- ja teabelõhe ületamisele kaasaaitamine;

| vii) | teadmiste ja uuendustegevuse parandamine teaduse ja tehnoloogia abil ning samuti elektroonse side võrkude ja neile juurdepääsu arendamine, et parandada sotsiaal-majanduslikku kasvu ja säästvat arengut koostoimes ELi teaduspoliitika rahvusvahelise mõõtmega. |
| --- | --- |

vii)

teadmiste ja uuendustegevuse parandamine teaduse ja tehnoloogia abil ning samuti elektroonse side võrkude ja neile juurdepääsu arendamine, et parandada sotsiaal-majanduslikku kasvu ja säästvat arengut koostoimes ELi teaduspoliitika rahvusvahelise mõõtmega.

| c) | sooline võrdõiguslikkus:






  i) | soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamine, viies ellu ülemaailmseid kohustusi, mis on sätestatud Pekingi deklaratsioonis ja tegevusprogrammis ning ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, järgmiste tegevuste kaudu:






  — | programmide toetamine, mis aitavad kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele, asetades erilise rõhu soolisele võrdõiguslikkusele valitsemises ning poliitilises ja sotsiaalses esindatuses ning muudele naiste võimalusi parandavatele meetmetele; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

sooline võrdõiguslikkus:

i)

soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamine, viies ellu ülemaailmseid kohustusi, mis on sätestatud Pekingi deklaratsioonis ja tegevusprogrammis ning ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, järgmiste tegevuste kaudu:

—

programmide toetamine, mis aitavad kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele, asetades erilise rõhu soolisele võrdõiguslikkusele valitsemises ning poliitilises ja sotsiaalses esindatuses ning muudele naiste võimalusi parandavatele meetmetele;

| — | peamiste sidusrühmade, kodanikeorganisatsioonide, naiste organisatsioonide ja võrgustike institutsioonilise ja operatiivse suutlikkuse suurendamine nende ettevõtmistes, mille eesmärgiks on edendada soolist võrdõiguslikkust ning majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi, sealhulgas koostöövõrke ja nõustamist põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal; |
| --- | --- |

—

peamiste sidusrühmade, kodanikeorganisatsioonide, naiste organisatsioonide ja võrgustike institutsioonilise ja operatiivse suutlikkuse suurendamine nende ettevõtmistes, mille eesmärgiks on edendada soolist võrdõiguslikkust ning majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi, sealhulgas koostöövõrke ja nõustamist põhja-lõuna ja lõuna-lõuna suunal;

| — | soolise aspekti lisamine järelevalve ja statistika alase suutlikkuse suurendamisse, toetades soo alusel grupeeritud andmete, samuti soolist võrdõiguslikkust käsitlevate andmete ja näitajate arendamist ja levitamist; |
| --- | --- |

—

soolise aspekti lisamine järelevalve ja statistika alase suutlikkuse suurendamisse, toetades soo alusel grupeeritud andmete, samuti soolist võrdõiguslikkust käsitlevate andmete ja näitajate arendamist ja levitamist;

| — | kirjaoskamatuse vähendamine täiskasvanute hulgas, pöörates erilist tähelepanu naiste kirjaoskamatusele; |
| --- | --- |

—

kirjaoskamatuse vähendamine täiskasvanute hulgas, pöörates erilist tähelepanu naiste kirjaoskamatusele;

| — | naiste vastu suunatud vägivalla vastased meetmed. |
| --- | --- |

—

naiste vastu suunatud vägivalla vastased meetmed.

| d) | inimarengu ja sotsiaalse arengu muud aspektid:






  i) | kultuur:






  — | kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja kõikide kultuuride võrdse väärikuse edendamine; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

inimarengu ja sotsiaalse arengu muud aspektid:

i)

kultuur:

—

kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja kõikide kultuuride võrdse väärikuse edendamine;

| — | rahvusvahelise koostöö edendamine, et stimuleerida kultuuritööstuse poolt arengumaade majanduskasvu antavat panust, et täielikult ära kasutada selle potentsiaali vaesuse vastu võitlemisel, tegeledes muu hulgas turule juurdepääsu ja intellektuaalomandi õiguste küsimustega; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö edendamine, et stimuleerida kultuuritööstuse poolt arengumaade majanduskasvu antavat panust, et täielikult ära kasutada selle potentsiaali vaesuse vastu võitlemisel, tegeledes muu hulgas turule juurdepääsu ja intellektuaalomandi õiguste küsimustega;

| — | põlisrahvaste ja vähemuste sotsiaalsete, kultuuriliste ja vaimsete väärtuste austamise edendamine, et väärtustada paljurahvuselistes ühiskondades võrdsust ja õiglast kohtlemist vastavalt universaalsetele inimõigustele, millele on igaühel õigus, sealhulgas põlisrahvastel ja vähemustel; |
| --- | --- |

—

põlisrahvaste ja vähemuste sotsiaalsete, kultuuriliste ja vaimsete väärtuste austamise edendamine, et väärtustada paljurahvuselistes ühiskondades võrdsust ja õiglast kohtlemist vastavalt universaalsetele inimõigustele, millele on igaühel õigus, sealhulgas põlisrahvastel ja vähemustel;

| — | kultuuri kui majandusarengu ja -kasvu seisukohast paljulubava majandusharu toetamine. |
| --- | --- |

—

kultuuri kui majandusarengu ja -kasvu seisukohast paljulubava majandusharu toetamine.

| ii) | tööhõive ja sotsiaalne ühtekuuluvus:






  — | integreeritud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise edendamine, muu hulgas tootliku tööhõive edendamisega, korraliku töö võimaldamisega kõigile, sotsiaalse ühtekuuluvusega, inimressursside õigluse ja sotsiaalkindlustuse arendamisega, tööhõiveküsimuste kaardistamisega, töökohtade kvaliteedi parandamisega mitteametlikus sektoris ning töötajate ühendustele suuremate volituste andmisega vastavalt asjaomaste ILO konventsioonide põhimõtetele ja ühenduse rahvusvahelistele kohustustele kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- | --- |

ii)

tööhõive ja sotsiaalne ühtekuuluvus:

—

integreeritud sotsiaalse ja majandusliku lähenemise edendamine, muu hulgas tootliku tööhõive edendamisega, korraliku töö võimaldamisega kõigile, sotsiaalse ühtekuuluvusega, inimressursside õigluse ja sotsiaalkindlustuse arendamisega, tööhõiveküsimuste kaardistamisega, töökohtade kvaliteedi parandamisega mitteametlikus sektoris ning töötajate ühendustele suuremate volituste andmisega vastavalt asjaomaste ILO konventsioonide põhimõtetele ja ühenduse rahvusvahelistele kohustustele kõnealustes valdkondades;

| — | tegevuskava “inimväärne töö kõigile” kui üldise eesmärgi toetamine, sealhulgas globaalsete ja muude mitut riiki hõlmavate algatuste kaudu, mille eesmärk on rakendada rahvusvaheliselt kokku lepitud ILO peamiseid tööalaseid standardeid, selle hindamise kaudu, millist mõju avaldab kaubandus korralikule tööle, õiglase rahastamise säästlike ja piisavate mehhanismide ning sotsiaalse kaitse süsteemide tõhusa toimimise (ja laiema ulatuse) kaudu; |
| --- | --- |

—

tegevuskava “inimväärne töö kõigile” kui üldise eesmärgi toetamine, sealhulgas globaalsete ja muude mitut riiki hõlmavate algatuste kaudu, mille eesmärk on rakendada rahvusvaheliselt kokku lepitud ILO peamiseid tööalaseid standardeid, selle hindamise kaudu, millist mõju avaldab kaubandus korralikule tööle, õiglase rahastamise säästlike ja piisavate mehhanismide ning sotsiaalse kaitse süsteemide tõhusa toimimise (ja laiema ulatuse) kaudu;

| — | töötingimuste parandamist ja kaubanduse liberaliseerimise kohandamist edendavate algatuste toetamine, sealhulgas arengupoliitika tööhõive aspekti edendamine, et aidata levitada Euroopa sotsiaalseid väärtusi; |
| --- | --- |

—

töötingimuste parandamist ja kaubanduse liberaliseerimise kohandamist edendavate algatuste toetamine, sealhulgas arengupoliitika tööhõive aspekti edendamine, et aidata levitada Euroopa sotsiaalseid väärtusi;

| — | globaliseerumise positiivse sotsiaalse mõõtme ja ELi kogemuse edendamisele kaasaaitamine. |
| --- | --- |

—

globaliseerumise positiivse sotsiaalse mõõtme ja ELi kogemuse edendamisele kaasaaitamine.

| iii) | noored ja lapsed:






  — | kõikide laste töö liikide, lastekaubanduse ja lastevastase vägivalla vastu võitlemine ning noorte ja laste erilist haavatavust ja potentsiaali arvestavate poliitikate edendamine, nende õiguste ja huvide kaitse, haridus, tervis ja elatusvahendid, alates osalusest ja võimalustest; |
| --- | --- | --- |

iii)

noored ja lapsed:

—

kõikide laste töö liikide, lastekaubanduse ja lastevastase vägivalla vastu võitlemine ning noorte ja laste erilist haavatavust ja potentsiaali arvestavate poliitikate edendamine, nende õiguste ja huvide kaitse, haridus, tervis ja elatusvahendid, alates osalusest ja võimalustest;

| — | arengumaade tähelepanu ja suutlikkuse tõhustamine, et töötada välja noortele ja lastele soodsaid poliitikaid; |
| --- | --- |

—

arengumaade tähelepanu ja suutlikkuse tõhustamine, et töötada välja noortele ja lastele soodsaid poliitikaid;

| — | konkreetsete strateegiate ja sekkumiste propageerimine, et tegeleda noori ja lapsi mõjutavate konkreetsete probleemide ja väljakutsetega, võttes kõikides asjaomastes meetmetes nende huve arvesse. Tagada tuleb laste ja noorte osalus; |
| --- | --- |

—

konkreetsete strateegiate ja sekkumiste propageerimine, et tegeleda noori ja lapsi mõjutavate konkreetsete probleemide ja väljakutsetega, võttes kõikides asjaomastes meetmetes nende huve arvesse. Tagada tuleb laste ja noorte osalus;

| — | ühenduse kui ametliku arenguabi põhilise andjapositsiooni kasutamine rahvusvaheliste organisatsioonide hulgas, et kutsuda mitmepoolseid rahastajaid üles avaldama survet selliste poliitikate väljatöötamiseks, mis kõrvaldavad laste töö kõige halvemad vormid, eriti ohtliku töö, ja edendavad laste töö kõikide vormide tõhusat kõrvaldamist, lastekaubanduse ja lastevastase vägivalla vastu võitlemist ning soodustavad laste ja noorte rolli arengus osalejatena. |
| --- | --- |

—

ühenduse kui ametliku arenguabi põhilise andjapositsiooni kasutamine rahvusvaheliste organisatsioonide hulgas, et kutsuda mitmepoolseid rahastajaid üles avaldama survet selliste poliitikate väljatöötamiseks, mis kõrvaldavad laste töö kõige halvemad vormid, eriti ohtliku töö, ja edendavad laste töö kõikide vormide tõhusat kõrvaldamist, lastekaubanduse ja lastevastase vägivalla vastu võitlemist ning soodustavad laste ja noorte rolli arengus osalejatena.

Artikkel 13

Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine

1.   Keskkonda ja loodusvarade, sealhulgas vee ja energia säästvat majandamist käsitlevate temaatiliste programmide eesmärk on integreerida keskkonnakaitse nõuded ühenduse arengu- ja muudesse poliitikatesse ning aidata edendada ühenduse keskkonna- ja energiapoliitikat väljaspool ühendust ühenduse ning partnerriikide ja -piirkondade ühistes huvides.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kooskõlas artikliga 11 hõlmab programm järgmiseid tegevusvaldkondi:

| a) | töö arengumaade abistamiseks, et saavutada keskkonnasäästlikkust käsitlev aastatuhande arengueesmärk suutlikkuse tõhustamisega keskkonnaalaseks integratsiooniks arengumaades, toetades kodanikuühiskonna liikmeid, kohalikke omavalitsusi ja aruteluplatvorme, keskkonnaalast järelevalvet ja hindamist, innovaatiliste lähenemisviiside väljatöötamist ja partnerlust oluliste riikidega kogemuste vahetamiseks ja koostöö tugevdamiseks nimetatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

töö arengumaade abistamiseks, et saavutada keskkonnasäästlikkust käsitlev aastatuhande arengueesmärk suutlikkuse tõhustamisega keskkonnaalaseks integratsiooniks arengumaades, toetades kodanikuühiskonna liikmeid, kohalikke omavalitsusi ja aruteluplatvorme, keskkonnaalast järelevalvet ja hindamist, innovaatiliste lähenemisviiside väljatöötamist ja partnerlust oluliste riikidega kogemuste vahetamiseks ja koostöö tugevdamiseks nimetatud valdkondades;

| b) | ühenduse algatuste ja võetud kohustuste rakendamise edendamine rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil ja/või piiriülese iseloomuga säästva arengu toetamise kaudu, mis hõlmab muu hulgas tegevusi järgmises valdkondades: praeguste ja tulevaste kliimamuutuste küsimused, bioloogiline mitmekesisus, kõrbestumine, metsad, maa kahjustamine, kalandus ja mereressursid, keskkonnastandardite järgimine (toodete ja tootmisprotsesside osas), usaldusväärne kemikaalide ja jäätmete majandamine, saastevastane võitlus, säästev tootmine ja tarbimine ning keskkonnaga seotud ränne. See hõlmab samuti jõupingutusi metsade hea majandamise ja ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemise, eelkõige FLEGTi kaudu, ning metsade säilitamise ja säästva majandamisega seotud uuenduslike tegevuse edendamisel, hõlmates aktiivselt kohalikke kogukondi ja metsast sõltuvaid rahvaid.
  Seoses veega on temaatilise programmi eesmärk luua raamistik veeressursside pikaajaliseks kaitseks ja edendada vee säästvat kasutamist poliitika kooskõlastamise toetamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

ühenduse algatuste ja võetud kohustuste rakendamise edendamine rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil ja/või piiriülese iseloomuga säästva arengu toetamise kaudu, mis hõlmab muu hulgas tegevusi järgmises valdkondades: praeguste ja tulevaste kliimamuutuste küsimused, bioloogiline mitmekesisus, kõrbestumine, metsad, maa kahjustamine, kalandus ja mereressursid, keskkonnastandardite järgimine (toodete ja tootmisprotsesside osas), usaldusväärne kemikaalide ja jäätmete majandamine, saastevastane võitlus, säästev tootmine ja tarbimine ning keskkonnaga seotud ränne. See hõlmab samuti jõupingutusi metsade hea majandamise ja ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemise, eelkõige FLEGTi kaudu, ning metsade säilitamise ja säästva majandamisega seotud uuenduslike tegevuse edendamisel, hõlmates aktiivselt kohalikke kogukondi ja metsast sõltuvaid rahvaid.

Seoses veega on temaatilise programmi eesmärk luua raamistik veeressursside pikaajaliseks kaitseks ja edendada vee säästvat kasutamist poliitika kooskõlastamise toetamise kaudu;

| c) | keskkonnaeesmärkide parem integreerimine metoodilise töö toetamise, poliitika kujundamiseks kättesaadava ühenduse keskkonnaekspertiisi tõhustamise, integreerimise ja uuenduslike ühenduse meetmete ja ühtsuse edendamise kaudu; |
| --- | --- |

c)

keskkonnaeesmärkide parem integreerimine metoodilise töö toetamise, poliitika kujundamiseks kättesaadava ühenduse keskkonnaekspertiisi tõhustamise, integreerimise ja uuenduslike ühenduse meetmete ja ühtsuse edendamise kaudu;

| d) | keskkonnaalase juhtimise tugevdamine ning rahvusvahelise poliitika arendamise toetamine, töötades keskkonnaalase juhtimise ja muude rahvusvahelise säästva arengu juhtimise sammaste vahelise ühtsuse nimel ning osutades abi piirkondlikus keskkonnaalases järelevalves ja hindamises, andes lisatoetust mitmepoolsete keskkonnalepingute sekretariaatidele, edendades mitmepoolsete keskkonnalepingute tõhusat järgimist ja nende jõustamismeetmeid, sealhulgas suutlikkuse suurendamise, rahvusvaheliste organisatsioonide ja protsesside kaudu, toetades kodanikuühiskonda ja poliitika kujundamise ekspertrühmi ning parandades rahvusvaheliste läbirääkimiste tõhusust; |
| --- | --- |

d)

keskkonnaalase juhtimise tugevdamine ning rahvusvahelise poliitika arendamise toetamine, töötades keskkonnaalase juhtimise ja muude rahvusvahelise säästva arengu juhtimise sammaste vahelise ühtsuse nimel ning osutades abi piirkondlikus keskkonnaalases järelevalves ja hindamises, andes lisatoetust mitmepoolsete keskkonnalepingute sekretariaatidele, edendades mitmepoolsete keskkonnalepingute tõhusat järgimist ja nende jõustamismeetmeid, sealhulgas suutlikkuse suurendamise, rahvusvaheliste organisatsioonide ja protsesside kaudu, toetades kodanikuühiskonda ja poliitika kujundamise ekspertrühmi ning parandades rahvusvaheliste läbirääkimiste tõhusust;

| e) | säästva energia võimaluste toetamine partnerriikides ja -piirkondades säästva energia kaasamisega arengukavadesse ja -strateegiatesse, arendades institutsioonide toetust ja tehnilist abi, luues soodsa seadusandliku ja poliitilise raamistiku uute ettevõtete ja investorite kaasamiseks säästva energia valdkonda, tõhustades energia rolli vaeste sissetuleku suurendamise vahendina, edendades uuenduslikke lähenemisi rahastamisküsimustele ja piirkondlikku koostööd valitsuste, valitsusväliste organisatsioonide ja erasektori vahel eespool nimetatud valdkondades. Ühenduse strateegilised meetmed soodustavad eelkõige taastuvate energiaallikate kasutamist, parandavad energiatõhusust ja aitavad kaasa asjakohase energeetikaalase regulatiivse raamistiku väljatöötamisele asjaomastes riikides ja piirkondades ning eriti laastavate energiaallikate asendamisele vähem laastavatega. |
| --- | --- |

e)

säästva energia võimaluste toetamine partnerriikides ja -piirkondades säästva energia kaasamisega arengukavadesse ja -strateegiatesse, arendades institutsioonide toetust ja tehnilist abi, luues soodsa seadusandliku ja poliitilise raamistiku uute ettevõtete ja investorite kaasamiseks säästva energia valdkonda, tõhustades energia rolli vaeste sissetuleku suurendamise vahendina, edendades uuenduslikke lähenemisi rahastamisküsimustele ja piirkondlikku koostööd valitsuste, valitsusväliste organisatsioonide ja erasektori vahel eespool nimetatud valdkondades. Ühenduse strateegilised meetmed soodustavad eelkõige taastuvate energiaallikate kasutamist, parandavad energiatõhusust ja aitavad kaasa asjakohase energeetikaalase regulatiivse raamistiku väljatöötamisele asjaomastes riikides ja piirkondades ning eriti laastavate energiaallikate asendamisele vähem laastavatega.

Artikkel 14

Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

1.   Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus käsitleva temaatilise programmi eesmärk on kaasrahastada ühenduse ja partnerriikide kodanikuorganisatsioonide ja kohalike omavalitsuste kavandatavaid ja/või elluviidavaid algatusi arenguvaldkonnas. Vähemalt 85 % nimetatud temaatilisele programmile ette nähtud rahalistest vahenditest eraldatakse valitsusvälistele osalejatele. Programmi rakendatakse kooskõlas käesoleva määruse eesmärgiga ja valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks poliitika kujundamise protsessis, et:

| a) | edendada kaasavat ja tugevat ühiskonda selleks, et:






  i) | tuua kasu elanikele, kelleni ei jõua tavateenused ja -ressursid ning kes on kõrvale jäänud poliitika kujundamise protsessist; |
| --- | --- | --- |

a)

edendada kaasavat ja tugevat ühiskonda selleks, et:

i)

tuua kasu elanikele, kelleni ei jõua tavateenused ja -ressursid ning kes on kõrvale jäänud poliitika kujundamise protsessist;

| ii) | tugevdada kodanikuorganisatsioonide ja kohalike omavalitsuste suutlikkust partnerriikides, et hõlbustada nende osalemist vaesuse vähendamise ja säästva arengu strateegiate määratlemisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

ii)

tugevdada kodanikuorganisatsioonide ja kohalike omavalitsuste suutlikkust partnerriikides, et hõlbustada nende osalemist vaesuse vähendamise ja säästva arengu strateegiate määratlemisel ja rakendamisel;

| iii) | hõlbustada riiklike ja valitsusväliste osalejate vahelist suhtlemist erinevates kontekstides ja toetada kohalike omavalitsuste kasvavat tähtsust detsentraliseerimisprotsessis; |
| --- | --- |

iii)

hõlbustada riiklike ja valitsusväliste osalejate vahelist suhtlemist erinevates kontekstides ja toetada kohalike omavalitsuste kasvavat tähtsust detsentraliseerimisprotsessis;

| b) | parandada Euroopa kodanike teadlikkust seoses arenguküsimustega ja aktiviseerida ühenduse ja ühinevate riikide avalikku toetust vaesuse vähendamise ja säästva arengu strateegiatele partnerriikides, et suhted arenenud ja arenevate riikide vahel oleksid õiglasemad, ning tugevdada neil eesmärkidel kodanikuühiskonna ja kohaliku omavalitsuse rolli; |
| --- | --- |

b)

parandada Euroopa kodanike teadlikkust seoses arenguküsimustega ja aktiviseerida ühenduse ja ühinevate riikide avalikku toetust vaesuse vähendamise ja säästva arengu strateegiatele partnerriikides, et suhted arenenud ja arenevate riikide vahel oleksid õiglasemad, ning tugevdada neil eesmärkidel kodanikuühiskonna ja kohaliku omavalitsuse rolli;

| c) | saavutada tõhusam koostöö, edendada sünergiaid ja hõlbustada struktureeritud dialoogi kodanikuvõrgustike ja kohalike omavalitsuste ühenduste vahel, nende organisatsioonide raames ja ühenduse institutsioonidega. |
| --- | --- |

c)

saavutada tõhusam koostöö, edendada sünergiaid ja hõlbustada struktureeritud dialoogi kodanikuvõrgustike ja kohalike omavalitsuste ühenduste vahel, nende organisatsioonide raames ja ühenduse institutsioonidega.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kooskõlas artikliga 11 hõlmab programm järgmiseid tegevusvaldkondi:

| a) | sekkumised arengumaades ja -piirkondades, millega:






  i) | tugevdatakse kõikide osaliste, eelkõige kaitsetute ja tõrjutud rühmade osalusarengut, -protsesse ja kaasamist; |
| --- | --- | --- |

a)

sekkumised arengumaades ja -piirkondades, millega:

i)

tugevdatakse kõikide osaliste, eelkõige kaitsetute ja tõrjutud rühmade osalusarengut, -protsesse ja kaasamist;

| ii) | asjaosaliste suutlikkuse arendamise protsesside toetamine riigi, piirkonna või kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

ii)

asjaosaliste suutlikkuse arendamise protsesside toetamine riigi, piirkonna või kohalikul tasandil;

| iii) | vastastikuse mõistmise protsesside edendamine; |
| --- | --- |

iii)

vastastikuse mõistmise protsesside edendamine;

| iv) | kodanike aktiivse osalemise hõlbustamine arenguprotsessides ja nende tegutsemissuutlikkuse tugevdamisel; |
| --- | --- |

iv)

kodanike aktiivse osalemise hõlbustamine arenguprotsessides ja nende tegutsemissuutlikkuse tugevdamisel;

| b) | avalikkuse teadlikkuse tõstmine arenguküsimustes ja arengualase hariduse edendamine ühenduses ja ühinevates riikides, et kinnistada arengupoliitika Euroopa ühiskondades, et suurendada nii ühenduse kui ühinevate riikide avalikkuse toetust vaesusevastasele võitlusele ja õiglasematele suhetele arenenud ja arenevates riikides, tõsta ühenduses teadlikkust seoses arengumaade ja nende rahvaste probleemide ja raskustega ning edendada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

b)

avalikkuse teadlikkuse tõstmine arenguküsimustes ja arengualase hariduse edendamine ühenduses ja ühinevates riikides, et kinnistada arengupoliitika Euroopa ühiskondades, et suurendada nii ühenduse kui ühinevate riikide avalikkuse toetust vaesusevastasele võitlusele ja õiglasematele suhetele arenenud ja arenevates riikides, tõsta ühenduses teadlikkust seoses arengumaade ja nende rahvaste probleemide ja raskustega ning edendada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet;

| c) | kooskõlastamine ja suhtlemine kodanikuvõrgustike ja kohalike omavalitsuste võrgustike vahel, nende organisatsioonide raames ning Euroopa ja ülemaailmses arengualases mõttevahetuses osalevate eri liiki sidusrühmade vahel. |
| --- | --- |

c)

kooskõlastamine ja suhtlemine kodanikuvõrgustike ja kohalike omavalitsuste võrgustike vahel, nende organisatsioonide raames ning Euroopa ja ülemaailmses arengualases mõttevahetuses osalevate eri liiki sidusrühmade vahel.

3.   Partnerriikide kohalikke omavalitsusi toetatakse tavaliselt riikide strateegiadokumentide raames, välja arvatud juhtudel, kui strateegiadokumentides ei sätestata piisavat toetust, eelkõige olukordades nagu rasked partnerlused, nõrgestatud riigid ja konfliktijärgne seisund.

Kohalikke omavalitsusi ja nende ühendusi toetades arvestatakse nende suutlikkusega anda oma panus ühenduse kaasrahastamise arvutamisse.

Artikkel 15

Toiduainetega kindlustatus

1.   Toiduainetega kindlustatuse temaatiliste programmide eesmärk on parandada toiduainetega kindlustatust kõige vaesemate ja kõige vähem kaitstud inimeste jaoks ja aidata saavutada aastatuhande arengueesmärk vaesuse ja nälja osas meetmete kaudu, millega tagatakse ühenduse sekkumiste üleüldine sidusus, vastastikune täiendavus ja järjepidevus, muu hulgas üleminekul päästetegevuse etapist arengutegevuse etappi.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kooskõlas artikliga 11 hõlmab programm järgmiseid tegevusvaldkondi:

| a) | rahvusvaheliste avalike hüvede tagamisele kaasaaitamine, eelkõige seoses vaeste toetamise vajadusest tuleneva nõudlusega uurimistöö ja tehnoloogiliste uuenduste järele, suutlikkuse arendamisega, lõunapoolsete riikide omavahelise ning lõuna- ja põhjapoolsete riikide vahelise teadusliku ja tehnilise koostöö ja partnerlusega; |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheliste avalike hüvede tagamisele kaasaaitamine, eelkõige seoses vaeste toetamise vajadusest tuleneva nõudlusega uurimistöö ja tehnoloogiliste uuenduste järele, suutlikkuse arendamisega, lõunapoolsete riikide omavahelise ning lõuna- ja põhjapoolsete riikide vahelise teadusliku ja tehnilise koostöö ja partnerlusega;

| b) | ülemaailmsete, kontinentaalsete ja piirkondlike programmide toetamine, millega eelkõige:






  i) | toetatakse toiduainetega kindlustatust käsitlevat teavet ja varajast hoiatamist; |
| --- | --- | --- |

b)

ülemaailmsete, kontinentaalsete ja piirkondlike programmide toetamine, millega eelkõige:

i)

toetatakse toiduainetega kindlustatust käsitlevat teavet ja varajast hoiatamist;

| ii) | toetatakse toiduainetega kindlustatust erivaldkondades nagu põllumajandus, sealhulgas piirkondlike põllumajanduspoliitikate määratlemine ja juurdepääs maale, kauplemine põllumajandustoodetega ja loodusvarade majandamine; |
| --- | --- |

ii)

toetatakse toiduainetega kindlustatust erivaldkondades nagu põllumajandus, sealhulgas piirkondlike põllumajanduspoliitikate määratlemine ja juurdepääs maale, kauplemine põllumajandustoodetega ja loodusvarade majandamine;

| iii) | edendatakse, tugevdatakse ja täiendatakse riikide toiduainetega kindlustatuse ja vaesuse vähendamise strateegiaid lühiajalises, keskpikas ja pikaajalises perspektiivis ning |
| --- | --- |

iii)

edendatakse, tugevdatakse ja täiendatakse riikide toiduainetega kindlustatuse ja vaesuse vähendamise strateegiaid lühiajalises, keskpikas ja pikaajalises perspektiivis ning

| iv) | toetatakse poliitikaekspertide ja valitsusväliste osalejate võrgustike loomist, et edendada ülemaailmset toiduainetega kindlustatuse tegevuskava; |
| --- | --- |

iv)

toetatakse poliitikaekspertide ja valitsusväliste osalejate võrgustike loomist, et edendada ülemaailmset toiduainetega kindlustatuse tegevuskava;

| c) | toiduainetega kindlustatuse tegevuskava propageerimine ja edasiarendamine. Ühendus jätkab kesksete toiduainetega kindlustatuse küsimustega tegelemist rahvusvahelises mõttevahetuses ning edendab arengupartnerite ja rahastajate poliitikate ja abi osutamise viiside ühtlustamist, sidusust ja üksteisele lähendamist. Eelkõige tuleb tugevdada kodanikuühiskonna rolli edendamist toiduainetega kindlustatuse küsimustes; |
| --- | --- |

c)

toiduainetega kindlustatuse tegevuskava propageerimine ja edasiarendamine. Ühendus jätkab kesksete toiduainetega kindlustatuse küsimustega tegelemist rahvusvahelises mõttevahetuses ning edendab arengupartnerite ja rahastajate poliitikate ja abi osutamise viiside ühtlustamist, sidusust ja üksteisele lähendamist. Eelkõige tuleb tugevdada kodanikuühiskonna rolli edendamist toiduainetega kindlustatuse küsimustes;

| d) | erakorralise üleminekuolukorraga ja riigi ebakindlusega kaasneva toidupuuduse probleemiga tegelemine, mängides keskset rolli pääste-, taastamis- ja arengutegevuse vahelistes üleminekutes. Temaatiliste programmidega:






  i) | toetatakse sekkumisi toiduainetega kindlustatuse jaoks vältimatult vajalike tootmisvahendite ja sotsiaalvarade kaitseks, säilitamiseks ja taastamiseks, et võimaldada majanduse integratsiooni ja pikaajalist taastumist ning |
| --- | --- | --- |

d)

erakorralise üleminekuolukorraga ja riigi ebakindlusega kaasneva toidupuuduse probleemiga tegelemine, mängides keskset rolli pääste-, taastamis- ja arengutegevuse vahelistes üleminekutes. Temaatiliste programmidega:

i)

toetatakse sekkumisi toiduainetega kindlustatuse jaoks vältimatult vajalike tootmisvahendite ja sotsiaalvarade kaitseks, säilitamiseks ja taastamiseks, et võimaldada majanduse integratsiooni ja pikaajalist taastumist ning

| ii) | toetatakse kriisidele vastuvõtlikkuse vähendamisele ja inimeste vastupanuvõime tugevdamisele suunatud kriisiennetust ja -ohjamist; |
| --- | --- |

ii)

toetatakse kriisidele vastuvõtlikkuse vähendamisele ja inimeste vastupanuvõime tugevdamisele suunatud kriisiennetust ja -ohjamist;

| e) | uuenduslike toiduainetega kindlustatuse poliitikate, strateegiate ja lähenemisviiside väljaarendamine ja nende potentsiaali arendamine uuenduste laialdasemaks kasutamiseks ja nende levitamiseks lõunapoolsetes riikides. Sekkumisvaldkonnad võivad hõlmata põllumajandust (sealhulgas maareforme ja maapoliitikat), loodusvarade säästvat majandamist, juurdepääsu loodusvaradele, toiduainetega kindlustatust seoses maaelu- ja kohaliku arenguga (hõlmates muu hulgas valdkondi nagu infrastruktuur, toitumine, demograafia, tööjõud, ränne, tervis ning haridus). Tagatakse kooskõla ja vastastikune täiendavus teiste ühenduse programmidega kõnealustes valdkondades. |
| --- | --- |

e)

uuenduslike toiduainetega kindlustatuse poliitikate, strateegiate ja lähenemisviiside väljaarendamine ja nende potentsiaali arendamine uuenduste laialdasemaks kasutamiseks ja nende levitamiseks lõunapoolsetes riikides. Sekkumisvaldkonnad võivad hõlmata põllumajandust (sealhulgas maareforme ja maapoliitikat), loodusvarade säästvat majandamist, juurdepääsu loodusvaradele, toiduainetega kindlustatust seoses maaelu- ja kohaliku arenguga (hõlmates muu hulgas valdkondi nagu infrastruktuur, toitumine, demograafia, tööjõud, ränne, tervis ning haridus). Tagatakse kooskõla ja vastastikune täiendavus teiste ühenduse programmidega kõnealustes valdkondades.

Artikkel 16

Rände- ja varjupaigaküsimused

1.   Kolmandate riikidega rände- ja varjupaigaküsimuste vallas teostatavat koostööd käsitleva temaatilise programmi eesmärk on toetada nimetatud riike nende püüdlustes rändevoogude kõikide aspektide parema haldamise tagamisel. Kuigi selle temaatilise programmi teemaks on peamiselt ränne ühendusse, arvestatakse ka asjaomaseid lõunapoolsete riikide vahelisi rändevooge.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks ja kooskõlas artikliga 11 hõlmab programm järgmiseid tegevusvaldkondi:

| a) | rände- ja arenguvaldkonna vaheliste seoste edendamine, eelkõige julgustades väljarännanuid andma oma panust oma päritoluriigi arengusse ja suurendades sisserännanute kodumaale tagasipöördumise väärtust; “ajude äravoolu” leevendamine ja erioskuseid omavate sisserännanute ringliikumise edendamine; sisserännanute poolt päritoluriiki rahaülekannete tegemise hõlbustamine; sisserännanute vabatahtliku kodumaale tagasipöördumise ja taasintegreerumise toetamine ning rände haldamise suutlikkuse suurendamine; suutlikkuse suurendamise püüdluste edendamine, et aidata riike arengut soodustavate rändepoliitikate määratlemisel ja nende suutlikkuses hallata ühiselt rändevooge; |
| --- | --- |

a)

rände- ja arenguvaldkonna vaheliste seoste edendamine, eelkõige julgustades väljarännanuid andma oma panust oma päritoluriigi arengusse ja suurendades sisserännanute kodumaale tagasipöördumise väärtust; “ajude äravoolu” leevendamine ja erioskuseid omavate sisserännanute ringliikumise edendamine; sisserännanute poolt päritoluriiki rahaülekannete tegemise hõlbustamine; sisserännanute vabatahtliku kodumaale tagasipöördumise ja taasintegreerumise toetamine ning rände haldamise suutlikkuse suurendamine; suutlikkuse suurendamise püüdluste edendamine, et aidata riike arengut soodustavate rändepoliitikate määratlemisel ja nende suutlikkuses hallata ühiselt rändevooge;

| b) | hästi korraldatud tööjõurände edendamine, eelkõige levitades teavet seadusliku rände ja ühenduse liikmesriikide territooriumile sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta; teabe andmine tööjõurände võimaluste ja vajaduse kohta liikmesriikides ning kolmandatest riikidest rännet taotlevatele isikutele esitatavate kvalifikatsiooninõuete kohta; seaduslikku rännet taotlevatele isikutele korraldatava kodumaalt lahkumise eelse koolituse toetamine ning võõrtöölistele suunatud õigusraamistike loomise ja kohaldamise toetamine kolmandates riikides. |
| --- | --- |

b)

hästi korraldatud tööjõurände edendamine, eelkõige levitades teavet seadusliku rände ja ühenduse liikmesriikide territooriumile sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta; teabe andmine tööjõurände võimaluste ja vajaduse kohta liikmesriikides ning kolmandatest riikidest rännet taotlevatele isikutele esitatavate kvalifikatsiooninõuete kohta; seaduslikku rännet taotlevatele isikutele korraldatava kodumaalt lahkumise eelse koolituse toetamine ning võõrtöölistele suunatud õigusraamistike loomise ja kohaldamise toetamine kolmandates riikides.

| c) | ebaseadusliku rände vastu võitlemine ja ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmise hõlbustamine, sealhulgas kolmandate riikide vahel, ja eelkõige inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine; ebaseadusliku rände ohjeldamine ja teadlikkuse tõstmine sellega seotud riskide kohta; suutlikkuse parandamine piirkontrolli, viisa- ja passihalduse valdkonnas, hõlmates dokumentide turvalisust, biomeetriliste andmete kasutuselevõttu ning võltsitud dokumentide tuvastamist; ühendusega sõlmitud tagasivõtmislepingute ja rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste tõhus rakendamine ning kolmandate riikide abistamine ebaseadusliku rändega võitlemisel ja nende poliitikate kooskõlastamisel; |
| --- | --- |

c)

ebaseadusliku rände vastu võitlemine ja ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtmise hõlbustamine, sealhulgas kolmandate riikide vahel, ja eelkõige inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu võitlemine; ebaseadusliku rände ohjeldamine ja teadlikkuse tõstmine sellega seotud riskide kohta; suutlikkuse parandamine piirkontrolli, viisa- ja passihalduse valdkonnas, hõlmates dokumentide turvalisust, biomeetriliste andmete kasutuselevõttu ning võltsitud dokumentide tuvastamist; ühendusega sõlmitud tagasivõtmislepingute ja rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste tõhus rakendamine ning kolmandate riikide abistamine ebaseadusliku rändega võitlemisel ja nende poliitikate kooskõlastamisel;

| d) | sisserännanute, sealhulgas kõige kaitsetumate sisserännanute nagu naiste ja laste kaitsmine ärakasutamise ja tõrjumise vastu selliste meetmete kaudu nagu kolmandate riikide rändealase seadusandluse väljaarendamine; integratsiooni ja mittediskrimineerimise toetamine ning meetmed sisserännanute kaitsmiseks rassismi ja ksenofoobia vastu; inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ning orjapidamise mis tahes vormide tõkestamine ning nende vastu võitlemine; |
| --- | --- |

d)

sisserännanute, sealhulgas kõige kaitsetumate sisserännanute nagu naiste ja laste kaitsmine ärakasutamise ja tõrjumise vastu selliste meetmete kaudu nagu kolmandate riikide rändealase seadusandluse väljaarendamine; integratsiooni ja mittediskrimineerimise toetamine ning meetmed sisserännanute kaitsmiseks rassismi ja ksenofoobia vastu; inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ning orjapidamise mis tahes vormide tõkestamine ning nende vastu võitlemine;

| e) | varjupaiga- ja rahvusvahelise kaitse edendamine, sealhulgas piirkondlike kaitseprogrammide kaudu, eelkõige tugevdades institutsionaalset suutlikkust; varjupaigataotlejate ja pagulaste registreerimise toetamine; pagulaste kaitset käsitlevate rahvusvaheliste standardite ja vahendite edendamine; vastuvõtutingimuste parandamise ja kohaliku integratsiooni toetamine ning püsivate lahenduste poole püüdlemine. |
| --- | --- |

e)

varjupaiga- ja rahvusvahelise kaitse edendamine, sealhulgas piirkondlike kaitseprogrammide kaudu, eelkõige tugevdades institutsionaalset suutlikkust; varjupaigataotlejate ja pagulaste registreerimise toetamine; pagulaste kaitset käsitlevate rahvusvaheliste standardite ja vahendite edendamine; vastuvõtutingimuste parandamise ja kohaliku integratsiooni toetamine ning püsivate lahenduste poole püüdlemine.

Artikkel 17

Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid

1.   III lisas loetletud suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid, keda on mõjutanud ühenduse suhkrureform, saavad toetust sellega kaasnevate meetmete programmist. Neile riikidele suunatud ühenduse abi eesmärk on toetada nende kohanemisprotsessi, kuna nad seisavad silmitsi suhkruturu ühise korralduse reformist tulenevate uute tingimustega suhkruturul. Ühenduse abi osutamisel arvestatakse riikide kohanemisstrateegiatega ning pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:

| a) | suhkru- ja suhkruroosektori konkurentsivõime tõstmine, arvestades seejuures asjaomaste erinevate huvirühmade olukorda, kui tegemist on jätkusuutliku protsessiga; |
| --- | --- |

a)

suhkru- ja suhkruroosektori konkurentsivõime tõstmine, arvestades seejuures asjaomaste erinevate huvirühmade olukorda, kui tegemist on jätkusuutliku protsessiga;

| b) | suhkrust sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine; |
| --- | --- |

b)

suhkrust sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine;

| c) | tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, energeetikasektori, teadusuuringute ja innovatsiooni ning makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda. |
| --- | --- |

c)

tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, energeetikasektori, teadusuuringute ja innovatsiooni ning makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda.

2.   IV lisas nimetatud summa ulatuses määrab komisjon kindlaks igale suhkruprotokolliga ühinenud riigile kättesaadava maksimumsumma, mis on ette nähtud lõikes 1 osutatud tegevuste rahastamiseks ning mille määramisel võetakse aluseks iga riigi vajadused, mis on seotud eelkõige suhkrusektori reformi mõjuga asjaomases riigis ja suhkrusektori tähtsusega majandusele. Eraldamiskriteeriumite mõõtmisel lähtutakse enne 2004. aastat toimunud kampaaniate andmetest.

Edasised juhised toetuse saajatele ette nähtud kogusumma jaotamiseks nende vahel määratleb komisjon, kes tegutseb artikli 35 lõikes 2 sätestatud korras.

III JAOTIS

PLANEERIMINE JA VAHENDITE ERALDAMINE

Artikkel 18

Planeerimise ja vahendite eraldamise üldraamistik

1.   Geograafiliste programmide puhul koostab komisjon vastavalt artiklile 19 strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid iga partnerriigi ja -piirkonna jaoks ning võtab vastavalt artiklile 22 vastu tegevuskavad iga partnerriigi ja -piirkonna jaoks.

Temaatiliste programmide puhul koostab komisjon vastavalt artiklile 20 temaatilised strateegiadokumendid ning võtab vastavalt artiklile 22 vastu tegevusprogrammid.

Vastavalt artiklile 23 võib erakordsete asjaolude korral ühenduse abi seisneda ka konkreetsetes meetmetes, mis ei ole strateegiadokumentides või mitmeaastastes näidisprogrammides ette nähtud.

2.   Komisjon kasutab mitmeaastaste soovituslike rahaeraldiste kindlaksmääramisel iga geograafilise programmi raames asjaomaste partnerriikide ja -piirkondade vajadustel ja tulemustel põhinevaid standardseid, objektiivseid ja läbipaistvaid eraldamiskriteeriume ning võtab arvesse kriisiolukorras, konflikti- või katastroofialtide riikide või piirkondade konkreetseid raskusi, arvestades samas programmi eripäraga.

Need kriteeriumid hõlmavad rahvastikku, sissetulekut inimese kohta ja vaesuse määra, tulude jaotumist ja sotsiaalse arengu taset. Tulemuslikkuse kriteeriumid hõlmavad poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut, hea valitsemistava arengut ja abi tõhusa kasutamise arengut ning eelkõige viisi, kuidas riik kasutab arengu heaks väheseid ressursse, eelkõige oma ressursse.

3.   Komisjon võib EL äärealade ja naabruses asuvate partnerriikide ja -piirkondade vahelise koostöö tugevdamiseks näha ette spetsiaalse rahaeraldise.

Artikkel 19

Geograafilised strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid

1.   Strateegiadokumentide ettevalmistamisel ja rakendamisel kohaldatakse abi tõhusust käsitlevaid põhimõtteid nagu riiklik omavastutus, partnerlus, kooskõlastamine, ühtlustamine, abi saavate riikide või piirkondade süsteemidega ühtlustamine ning keskendumine tulemuste saavutamisele, nagu see on sätestatud artikli 3 lõigetes 5–8.

2.   Strateegiadokumendid hõlmavad üksnes käesoleva määruse kestuse ajavahemikku ning nende eesmärk on tagada ühenduse ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööle sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide, üldpõhimõtete ja poliitiliste suunistega ning IV lisaga. Mitmeaastased näidisprogrammid põhinevad strateegiadokumentidel.

Strateegiadokumendid kuuluvad vaheläbivaatamisele, vajaduse korral on võimalik rakendada ka eriotstarbelist läbivaatamist, vastavalt põhimõtetele ja menetlustele, mis on sätestatud partnerriigi või -piirkonnaga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingutes.

3.   Strateegiadokumendid koostatakse üldjuhul partnerriigi- või piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse kodanikuühiskond ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omavastutus protsessi suhtes ja soodustada riiklike arengustrateegiate, eelkõige vaesuse vähendamise strateegiate toetamist.

4.   Strateegiadokumentide põhjal koostatakse iga partnerriigi ja -piirkonna jaoks mitmeaastased näidisprogrammid. Võimaluse korral tehakse seda kokkuleppel partnerriigi või -piirkonnaga.

Mitmeaastastes näidisprogrammides määratakse kindlaks ühenduse poolt rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad ning konkreetsed eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad.

Programmides määratakse samuti kindlaks rahaeraldiste soovituslik jaotus kokku, kui ka iga prioriteetse valdkonna kohta eraldi; kui see on asjakohane, võib eraldised esitada vahemike vormis. Nimetatud eraldised on kooskõlas IV lisas esitatud soovituslike rahaeraldistega.

Vajaduse korral programme muudetakse, võttes arvesse strateegiadokumentide vaheläbivaatamisi või eriotstarbelisi läbivaatamisi.

Läbivaatamiste tulemusena on võimalik mitmeaastast soovituslikku rahaeraldist suurendada või vähendada, seda eeskätt erakorraliste vajaduste puhul, nagu kriisijärgne olukord või erakordsete või ebarahuldavate saavutuste korral.

5.   Erakorralistel asjaoludel, nagu kriisid, konfliktijärgne olukord või demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse põhimõtteid ohustav olukord, võib kasutada erakorralist kiirmenetlust vastava riigi või piirkonna koostööstrateegia eriotstarbeliseks läbivaatamiseks. Selliste läbivaatamiste tulemusena võidakse kavandada riigi või piirkonna strateegiat, mis soodustaks üleminekut pikaajalisele koostööle ja arengule.

6.   Artikli 2 lõike 6 kohaselt tagatakse strateegiaga, et käesoleva määruse kohaselt võetud meetmed oleksid kooskõlas muude ühenduse vahendite raames abikõlblike meetmetega ega kattuks nendega, pidades silmas eelkõige määrust (EÜ) nr [...] ning määrust (EÜ) nr 1257/96. Juhul kui partnerriigid või partnerriikide grupid on kriisiolukorras või kriisijärgses olukorras otseselt osalised või on sellest mõjutatud, pööratakse mitmeaastaste näidisprogrammide koostamisel erilist rõhku koordineerimise hoogustamisele pääste-, taastamis- ja arengutegevuse vahel, et aidata neid üleminekul hädaolukorrast arengufaasi; riikide ja piirkondade puhul, kus looduskatastroofid leiavad aset regulaarselt, pööratakse programmide koostamisel erilist rõhku katastroofideks valmisolekule ja nende ärahoidmisele ning selliste katastroofide tagajärgedega toimetulekule.

7.   Piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon otsustada artiklis 22 nimetatud tüüpi iga-aastaste tegevusprogrammide või käesolevas peatükis ette nähtud koostöötegevusteks artiklis 23 nimetatud erimeetmete vastuvõtmisel, et V lisas loetletud riikidega läbiviidavad piirkondlikku või piiriülest laadi projektid või programmid on abikõlblikud, kooskõlas artikli 2 lõike 4 esimese lõiguga. See võib olla ette nähtud käesolevas artiklis ja artiklis 20 nimetatud strateegiadokumentides ja mitmeaastaste näidisprogrammides.

8.   Programmide koostamise protsessi varajases staadiumis konsulteerivad komisjon ja liikmesriigid teineteisega ning samuti teiste rahastajate ja arengupoliitikas osalejatega, sealhulgas kodanikuühiskonna ning piirkondlike ja kohalike omavalitsustega, et edendada nende koostöötegevuste vastastikust täiendavust.

Artikkel 20

Temaatiliste programmide strateegiadokumendid

1.   Temaatiliste strateegiadokumentide kestus ei ületa käesoleva määruse kehtivuse kestust. Neis dokumentides esitatakse ühenduse strateegia vastavate teemade kohta, ühenduse prioriteedid, olukord rahvusvahelisel tasandil ja peamiste partnerite tegevused. Nad on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi ja reguleerimisalaga, eesmärkide, põhimõtete ja poliitilise suuniste ning IV lisaga.

Temaatilistes strateegiadokumentides määratakse kindlaks ühenduse poolt rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad ning konkreetsed eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad.

Temaatilistes strateegiadokumentides esitatakse samuti rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokkuvõtlikult kui ka iga prioriteetse valdkonna kohta eraldi; kui see on asjakohane, võib eraldised esitada vahemike vormis.

Strateegiadokumendid kuuluvad vaheläbivaatamisele, vajaduse korral on võimalik rakendada ka eriotstarbelist läbivaatamist.

2.   Komisjon ja liikmesriigid konsulteerivad teineteisega ning samuti teiste rahastajate ja arengupoliitikas osalejatega, sealhulgas kodanikuühiskonna ja kohalike omavalitsuste esindajatega, programmide koostamise protsessi varajases staadiumis, et edendada nende koostöötegevuste vastastikust täiendavust.

3.   Ülemaailmsetes algatustes osalemiseks määratletakse vahendid ja tegevusprioriteedid.

Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 nimetatud strateegiadokumendid ja,mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõike 1 neljandas lõigus nimetatud läbivaadatud versioonid ning artiklis 17 nimetatud kaasnevad meetmed võtab vastu komisjon artikli 35 lõikes 2 osutatud korras.

IV JAOTIS

RAKENDAMINE

Artikkel 22

Iga-aastaste tegevusprogrammide vastuvõtmine

1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevusprogrammid, mis põhinevad artiklites 19 ja 20 nimetatud strateegiadokumentidel ja mitmeaastastel näidisprogrammidel.

Erandkorras, näiteks juhul, kui tegevusprogramm ei ole veel vastu võetud, võib komisjon artiklites 19 ja 20 nimetatud strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide põhjal vastu võtta iga-aastases tegevusprogrammis sätestamata meetmeid, järgides sealjuures samu eeskirju ja menetluskorda, kui tegevusprogrammide puhul.

2.   Iga-aastastes tegevusprogrammides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, sekkumisvaldkonnad, oodatavad tulemused, menetluskord ning kavandatav rahastamise kogusumma. Need sisaldavad rahastatavate operatsioonide kirjeldust, igaks operatsiooniks eraldatud summasid ning rakendamise näidisajakava. Eesmärgid peavad olema mõõdetavad ning neil peavad olema tähtajalised võrdluskriteeriumid.

3.   Iga-aastased tegevusprogrammid võtab vastu komisjon artikli 35 lõikes 2 osutatud korras.

4.   Keskkonnatundlike projektide puhul, eelkõige uute suurte infrastruktuuride puhul viiakse projekti tasandil läbi asjakohane keskkonnaalane sõelumine, sealhulgas keskkonnamõju hindamine (EIA). Kui see on asjakohane, kasutatakse keskkonnamõju strateegilisi hindamisi (SEA) valdkondlike programmide rakendamisel. Tagada tuleb huvitatud sidusrühmade kaasamine keskkonnamõju hindamisse ja avalikkuse juurdepääs selle tulemustele.

Artikkel 23

Strateegiadokumentides ja mitmeaastastes näidisprogrammides sätestamata erimeetmete vastuvõtmine

1.   Loodusõnnetuse, tsiviilkonflikti või kriisiga seotud ettenägematute ja nõuetekohaselt põhjendatud vajaduste või asjaolude korral, mida ei ole võimalik rahastada määruse (EÜ) nr [...] või määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel, võtab komisjon vastu erimeetmed, mis ei ole sätestatud strateegiadokumentides ega mitmeaastastes näidisprogrammides (edaspidi “erimeetmed”).

Erimeetmeid võib samuti kasutada eesmärgiga rahastada meetmeid, mis hõlbustavad üleminekut hädaabilt pikaajalise arengu operatsioonidele, ning sealhulgas meetmeid, millega valmistatakse elanikkonda korduvateks kriisideks paremini ette.

2.   Erimeetmete puhul täpsustatakse taotletavad eesmärgid, sekkumisvaldkonnad, oodatavad tulemused, menetluskord ning rahastamise kogusumma. Nad sisaldavad rahastatavate operatsioonide kirjeldust, igaks operatsiooniks eraldatud summasid ning operatsioonide rakendamise näidisajakava. Nad sisaldavad tulemuslikkuse näitaja selle tüübi määratlust, mida tuleb jälgida erimeetmete rakendamisel.

3.   Kui kõnealuste meetmete maksumus ületab 10 miljonit eurot, võtab komisjon need vastu artikli 35 lõikes 2 nimetatud menetluskorra kohaselt. Kui erimeetmete maksumus on alla 10 miljoni euro, saadab komisjon meetmed teavitamise eesmärgil liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile ühe kuu jooksul pärast seda, kui ta on otsuse vastu võtnud.

4.   Artikli 35 lõikes 2 osutatud menetlust ei ole vaja kasutada erimeetmete muudatuste korral, näiteks tehniliste kohanduste sisseviimiseks, rakendusperioodi pikendamiseks, assigneeringute ümberjaotamiseks prognoositud eelarve piires, eelarve suurendamiseks või vähendamiseks vähem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, tingimusel, et need muudatused ei mõjuta komisjoni otsuses sätestatud esialgseid eesmärke. Mis tahes sellistest tehnilistest kohandustest teavitatakse Euroopa Parlamenti ja liikmesriike ühe kuu jooksul.

Artikkel 24

Abikõlblikkus

1.   Ilma et see piiraks artikli 31 kohaldamist, on artiklis 22 nimetatud iga-aastaste tegevusprogrammide või artiklis 23 nimetatud erimeetmete rakendamiseks käesoleva määruse alusel abikõlblikud muu hulgas:

| a) | partnerriigid ja -piirkonnad ning nende institutsioonid; |
| --- | --- |

a)

partnerriigid ja -piirkonnad ning nende institutsioonid;

| b) | partnerriikide detsentraliseeritud üksused, nagu munitsipaliteedid, provintsid, departemangud ja piirkonnad; |
| --- | --- |

b)

partnerriikide detsentraliseeritud üksused, nagu munitsipaliteedid, provintsid, departemangud ja piirkonnad;

| c) | partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse loodud ühisasutused; |
| --- | --- |

c)

partnerriikide ja -piirkondade ning ühenduse loodud ühisasutused;

| d) | rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, ÜRO asutused, osakonnad ja missioonid, rahvusvahelised ja piirkondlikud finantsasutused ja arengupangad, niivõrd kuivõrd need aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, ÜRO asutused, osakonnad ja missioonid, rahvusvahelised ja piirkondlikud finantsasutused ja arengupangad, niivõrd kuivõrd need aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele;

| e) | ühenduse institutsioonid ja asutused, kuid üksnes artiklis 26 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

e)

ühenduse institutsioonid ja asutused, kuid üksnes artiklis 26 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;

| f) | ELi ametid; |
| --- | --- |

f)

ELi ametid;

| g) | liikmesriikide, partnerriikide ja -piirkondade või mis tahes muu kolmanda riigi järgmised üksused ja asutused vastavalt artiklis 31 sätestatud ühenduse välisabile juurdepääsu eeskirjadele, kui need aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke:






  i) | avalik-õiguslikud või riigi osalusega asutused, kohalikud omavalitsused ning konsortsiumid ja nende esindusühendused; |
| --- | --- | --- |

g)

liikmesriikide, partnerriikide ja -piirkondade või mis tahes muu kolmanda riigi järgmised üksused ja asutused vastavalt artiklis 31 sätestatud ühenduse välisabile juurdepääsu eeskirjadele, kui need aitavad saavutada käesoleva määruse eesmärke:

i)

avalik-õiguslikud või riigi osalusega asutused, kohalikud omavalitsused ning konsortsiumid ja nende esindusühendused;

| ii) | äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad; |
| --- | --- |

ii)

äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad;

| iii) | finantsasutused, mis annavad, edendavad ja rahastavad erainvesteeringuid partnerriikides ja -piirkondades; |
| --- | --- |

iii)

finantsasutused, mis annavad, edendavad ja rahastavad erainvesteeringuid partnerriikides ja -piirkondades;

| iv) | lõikes 2 määratletud valitsusvälised osalejad; |
| --- | --- |

iv)

lõikes 2 määratletud valitsusvälised osalejad;

| v) | füüsilised isikud. |
| --- | --- |

v)

füüsilised isikud.

2.   Käesoleva määruse alusel on abikõlblikud järgmised valitsusvälised mittetulunduslikud osalejad, kes tegutsevad sõltumatult ja aruandluspõhiselt: valitsusvälised organisatsioonid, põlisrahvaid esindavad organisatsioonid, rahvus- ja/või etnilisi vähemusi esindavad organisatsioonid, kohalikud ettevõtjate liidud ja kodanike rühmitused, ühistud, ametiühingud, majandus- ja sotsiaalhuve esindavad organisatsioonid, korruptsiooni ja pettuste vastu võitlevad ja head valitsemistava edendavad organisatsioonid, kodanikuõiguste organisatsioonid ja diskrimineerimise vastu võitlevad organisatsioonid, detsentraliseeritud piirkondliku koostöö ja integratsiooniga tegelevad kohalikud organisatsioonid (sealhulgas võrgustikud), tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid, õppe-, kultuuri-, uurimis- ja teadusorganisatsioonid, ülikoolid, kirikud ja usuühendused ning kogudused, meedia ning mis tahes valitsusvälised ühendused ja sõltumatud fondid, sealhulgas sõltumatud poliitilised fondid, mis võivad aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide rakendamisele.

Artikkel 25

Rahastamise liigid

1.   Ühenduse rahastamise vorm võib olla üks järgmistest:

| a) | projektid ja programmid; |
| --- | --- |

a)

projektid ja programmid;

| b) | eelarvetoetused, juhul kui partnerriigi avalike kulude haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus ning juhul kui partnerriik on välja töötanud selgepiirilised valdkondlikud või makromajanduslikud poliitikad, mis on saanud positiivse hinnangu tema peamistelt rahastajatelt; sealhulgas, kui see on asjakohane, ka rahvusvahelistelt finantsasutustelt. Komisjon kasutab järjepidevalt tulemustel ja tulemuslikkuse näitajatel põhinevat lähenemist, määratleb selgelt oma lisatingimused ja jälgib nende täitmist ning toetab partnerriikide jõupingutusi parlamentaarse kontrolli ja auditi alase suutlikkuse väljatöötamisel ning läbipaistvuse ja avalikkuse teabele juurdepääsu suurendamisel. Eelarvetoetuste maksmise tingimuseks on eesmärkide saavutamisel tehtud rahuldavad edusammud mõju ja tulemuste osas; |
| --- | --- |

b)

eelarvetoetused, juhul kui partnerriigi avalike kulude haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus ning juhul kui partnerriik on välja töötanud selgepiirilised valdkondlikud või makromajanduslikud poliitikad, mis on saanud positiivse hinnangu tema peamistelt rahastajatelt; sealhulgas, kui see on asjakohane, ka rahvusvahelistelt finantsasutustelt. Komisjon kasutab järjepidevalt tulemustel ja tulemuslikkuse näitajatel põhinevat lähenemist, määratleb selgelt oma lisatingimused ja jälgib nende täitmist ning toetab partnerriikide jõupingutusi parlamentaarse kontrolli ja auditi alase suutlikkuse väljatöötamisel ning läbipaistvuse ja avalikkuse teabele juurdepääsu suurendamisel. Eelarvetoetuste maksmise tingimuseks on eesmärkide saavutamisel tehtud rahuldavad edusammud mõju ja tulemuste osas;

| c) | valdkondlikud toetused; |
| --- | --- |

c)

valdkondlikud toetused;

| d) | erandjuhul valdkondlikud ja üldised impordikavad, mida võib rakendada järgmistes vormides:






  i) | valdkondlikud mitterahalised impordikavad, |
| --- | --- | --- |

d)

erandjuhul valdkondlikud ja üldised impordikavad, mida võib rakendada järgmistes vormides:

i)

valdkondlikud mitterahalised impordikavad,

| ii) | valdkondlikud valuutaimpordi kavad, millega rahastatakse vastava valdkonna importi või |
| --- | --- |

ii)

valdkondlikud valuutaimpordi kavad, millega rahastatakse vastava valdkonna importi või

| iii) | üldised valuutaimpordi kavad, millega rahastatakse üldist suure valikuga toodete importi; |
| --- | --- |

iii)

üldised valuutaimpordi kavad, millega rahastatakse üldist suure valikuga toodete importi;

| e) | komisjoni programmide põhjal EIP või teiste finantsvahendajate käsutusse antud rahalised vahendid, mis on ette nähtud laenude andmiseks (eeskätt erasektorisse tehtavate investeeringute ja erasektori arengu toetamiseks), riskikapitaliks (allutatud või tingimustega laenude kujul) või muuks ajutiseks vähemusosaluseks ettevõtete kapitalis, samuti osalemiseks tagatisfondides vastavalt artiklile 32 ühenduse finantsriski osas sellises ulatuses, mis on piiratud nimetatud rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

e)

komisjoni programmide põhjal EIP või teiste finantsvahendajate käsutusse antud rahalised vahendid, mis on ette nähtud laenude andmiseks (eeskätt erasektorisse tehtavate investeeringute ja erasektori arengu toetamiseks), riskikapitaliks (allutatud või tingimustega laenude kujul) või muuks ajutiseks vähemusosaluseks ettevõtete kapitalis, samuti osalemiseks tagatisfondides vastavalt artiklile 32 ühenduse finantsriski osas sellises ulatuses, mis on piiratud nimetatud rahaliste vahenditega;

| f) | intressitoetused, eeskätt keskkonnaalaste laenude puhul; |
| --- | --- |

f)

intressitoetused, eeskätt keskkonnaalaste laenude puhul;

| g) | võlakergendus rahvusvaheliselt kokkulepitud võlakergendusprogrammide alusel; |
| --- | --- |

g)

võlakergendus rahvusvaheliselt kokkulepitud võlakergendusprogrammide alusel;

| h) | toetused, millega rahastatakse artikli 24 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktides i–v loetletud üksuste esitatud projekte; |
| --- | --- |

h)

toetused, millega rahastatakse artikli 24 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktides i–v loetletud üksuste esitatud projekte;

| i) | toetused, millega rahastatakse artikli 24 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktides i, iii ja iv loetletud üksuste tegevuskulusid; |
| --- | --- |

i)

toetused, millega rahastatakse artikli 24 lõike 1 punktides b, c, d, f, ja punkti g alapunktides i, iii ja iv loetletud üksuste tegevuskulusid;

| j) | liikmesriikide ja partnerriikide ja -piirkondade avalik-õiguslike institutsioonide, kohalike omavalitsuste, siseriiklike avalik-õiguslike asutuste ja avaliku teenistuse ülesandeid täitvate eraõiguslike üksuste vaheliste mestimisprogrammide rahastamine; |
| --- | --- |

j)

liikmesriikide ja partnerriikide ja -piirkondade avalik-õiguslike institutsioonide, kohalike omavalitsuste, siseriiklike avalik-õiguslike asutuste ja avaliku teenistuse ülesandeid täitvate eraõiguslike üksuste vaheliste mestimisprogrammide rahastamine;

| k) | toetused rahvusvahelistele fondidele, eeskätt fondidele, mida haldavad rahvusvahelised või piirkondlikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

k)

toetused rahvusvahelistele fondidele, eeskätt fondidele, mida haldavad rahvusvahelised või piirkondlikud organisatsioonid;

| l) | toetused partnerriikide ja -piirkondade rajatud riiklikele fondidele, eesmärgiga suurendada mitmete rahastajate ühist kaasrahastamist, või ühe või mitme rahastaja poolt rajatud fondidele projektide ühiseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

l)

toetused partnerriikide ja -piirkondade rajatud riiklikele fondidele, eesmärgiga suurendada mitmete rahastajate ühist kaasrahastamist, või ühe või mitme rahastaja poolt rajatud fondidele projektide ühiseks rakendamiseks;

| m) | osalemine rahvusvaheliste finantsasutuste ja piirkondlike arengupankade kapitalis; |
| --- | --- |

m)

osalemine rahvusvaheliste finantsasutuste ja piirkondlike arengupankade kapitalis;

| n) | inim- ja materiaalsed ressursid, mis on partnerriikidele ja -piirkondadele vajalikud projektide ja programmide tõhusaks haldamiseks ja järelevalveks. |
| --- | --- |

n)

inim- ja materiaalsed ressursid, mis on partnerriikidele ja -piirkondadele vajalikud projektide ja programmide tõhusaks haldamiseks ja järelevalveks.

2.   Ühenduse abi ei kasutata abi saavates riikides maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks.

Artikkel 26

Toetusmeetmed

1.   Ühenduse rahastamine võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ning selles püstitatud eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistavate meetmete, järelmeetmete, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega, näiteks puudutab see uuringuid, nõupidamisi, teabe jagamise, teadlikkuse suurendamise, koolituse ja publitseerimisega seotud tegevust, teabevahetuseks kasutatavate arvutivõrkudega seotud kulutusi ning muid programmi haldamiseks vajalikke haldus- ja tehnilise toe kulutusi. Samuti katab see komisjoni delegatsioonide kulud haldustoele, mis on vajalik käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste haldamiseks.

2.   Need toetusmeetmed ei ole tingimata hõlmatud mitmeaastaste näidisprogrammidega ning seega võib neid rahastada väljaspool strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide kohaldamisala. Neid võib aga rahastada ka mitmeaastaste näidisprogrammide alusel.

Komisjon võtab mitmeaastaste näidisprogrammidega hõlmamata toetusmeetmed vastu vastavalt artikli 23 lõigetele 3 ja 4.

Artikkel 27

Kaasrahastamine

1.   Meetmed on kaasrahastamiseks kõlblikud järgmiste rahastajate puhul, muu hulgas:

| a) | liikmesriigid ning nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid ning nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;

| b) | muud doonorriigid, eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused; |
| --- | --- |

b)

muud doonorriigid, eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;

| c) | rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, eelkõige rahvusvahelised ja piirkondlikud finantsasutused; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, eelkõige rahvusvahelised ja piirkondlikud finantsasutused;

| d) | äriühingud, muud eraõiguslikud organisatsioonid ja äriettevõtted ning muud valitsusvälised osalejad; |
| --- | --- |

d)

äriühingud, muud eraõiguslikud organisatsioonid ja äriettevõtted ning muud valitsusvälised osalejad;

| e) | partnerriigid ja -piirkonnad, keda rahastatakse. |
| --- | --- |

e)

partnerriigid ja -piirkonnad, keda rahastatakse.

2.   Paralleelse kaasrahastamise korral jagatakse projekt või programm mitmeks selgelt eristatavaks osaks, millest igaüht rahastavad erinevad partnerid, kusjuures kaasrahastamine toimub viisil, mis võimaldab rahastamise lõppotstarvet alati kindlaks teha.

Ühise kaasrahastamise korral jagatakse projekti või programmi kogukulu kaasrahastavate partnerite vahel ja eraldatavad vahendid pannakse kokku nii, et projekti või programmi raames läbiviidud konkreetse tegevuse rahastamisallikat ei ole hiljem enam võimalik kindlaks teha.

3.   Ühise kaasrahastamise korral võib komisjon ühismeetmete rakendamiseks vastu võtta ja hallata vahendeid lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud organite nimel. Kõnealuseid vahendeid käsitletakse assigneeritud tuludena vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 18.

Artikkel 28

Haldusmenetlused

1.   Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja selle muudatustega.

2.   Kaasrahastamise korral ja muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon usaldada avaliku võimu ülesanded, eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesanded, määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktis c nimetatud asutustele.

3.   Detsentraliseeritud juhtimise korral võib komisjon otsustada kasutada toetust saava partnerriigi või -piirkonna hanke- või toetusmenetlusi, olles kontrollinud, et need vastavad määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 asjakohastele kriteeriumidele, eeldusel, et:

| — | toetust saava partnerriigi või -piirkonna menetlus vastab läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetele ning välistab huvide konfliktid; |
| --- | --- |

—

toetust saava partnerriigi või -piirkonna menetlus vastab läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetele ning välistab huvide konfliktid;

| — | toetust saav partnerriik või piirkond kohustub korrapäraselt kontrollima, et Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavad toimingud on nõuetekohaselt rakendatud, võtma asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning vajaduse korral algatama kohtumenetluse alusetult makstud vahendite sissenõudmiseks. |
| --- | --- |

—

toetust saav partnerriik või piirkond kohustub korrapäraselt kontrollima, et Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavad toimingud on nõuetekohaselt rakendatud, võtma asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning vajaduse korral algatama kohtumenetluse alusetult makstud vahendite sissenõudmiseks.

Artikkel 29

Eelarvelised kulukohustused

1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.

2.   Ühenduse rahastamise õiguslik vorm võib muu hulgas olla üks järgmistest:

| — | rahastamislepingud; |
| --- | --- |

—

rahastamislepingud;

| — | toetuslepingud; |
| --- | --- |

—

toetuslepingud;

| — | hankelepingud; |
| --- | --- |

—

hankelepingud;

| — | töölepingud. |
| --- | --- |

—

töölepingud.

Artikkel 30

Ühenduse finantshuvide kaitsmine

1.   Kõik käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitsmise, eelkõige eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja teiste ebaseaduslike tegevuste vastu, vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/1995 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (17), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (18) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (19).

2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga ühenduse vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide kontrollimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni õigus läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.

3.   Kõigis abi rakendamisest tulenevates lepingutes tagatakse lõikes 2 sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigused lepingute täitmise ajal ja pärast seda.

Artikkel 31

Riigihanke ja toetuste andmise kord, päritolureeglid

1.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on ühenduse liikmesriigi, Euroopa Ühenduse poolt tunnustatud ametliku kandidaatriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodanikud, ja kõik sellises riigis asutatud juriidilised isikud.

Artiklites 5–10 nimetatud geograafilise programmi alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on I lisa kohaselt abikõlblike arenguriikide kodanikud, ja kõik nimetatud arenguriikides asutatud juriidilised isikud.

Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklis 17 nimetatud programmi alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides ja -territooriumidel asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklis 17 nimetatud programmi alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.

2.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad samuti taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on muu kui lõikes 1 nimetatud riigi kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on sellises riigis asutatud, kui on kindlaks määratud vastastikune juurdepääs nende välisabile.

Vastastikust juurdepääsu võimaldatakse siis, kui riik tagab võrdsetel tingimustel asjaomaste liikmesriikide ja abi saavate riikide abikõlblikkuse.

Vastastikune juurdepääs tagatakse spetsiaalse otsusega asjaomase riigi või asjaomasesse piirkondlikku rühma kuuluvate riikide kohta. Selline otsus võetakse vastu artikli 35 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt ning see kehtib vähemalt ühe aasta.

Vastastikuse juurdepääsu tagamine põhineb ühenduse ja teiste doonorriikide võrdlusel ning toimub sektori tasandil, nagu määratletud OECD/DACi kategooriates, või riigi tasandil, olgu selleks siis doonor- või abisaaja riik. Otsus anda doonorriigile vastastikune juurdepääs sõltub asjaomase doonorriigi antud abi läbipaistvusest, järjepidevusest ja proportsionaalsusest, sealhulgas selle kvaliteedist ja mahust. Abisaajate riikidega konsulteeritakse käesolevas lõikes kirjeldatud menetluse käigus.

Vastastikune juurdepääs OECD/DACi poolt määratletud vähimarenenud maades antakse automaatselt OECD/DACi liikmetele.

3.   Ühenduse vahenditest rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada rahvusvahelised organisatsioonid.

4.   Ülaltoodu ei piira olemuselt või asukoha tõttu abikõlblike organisatsioonide kategooriate osalemist meetme eesmärkide läbiviimisel.

5.   Eksperdid võivad olla mis tahes rahvusest, piiramata ühenduse hanke-eeskirjades sätestatud kvalitatiivsete ja finantsnõuete kohaldamist.

6.   Kõik käesoleva määruse alusel rahastatud lepinguga soetatud tarned ja materjalid pärinevad ühendusest või lõigetes 1 ja 2 määratletud abikõlblikust riigist. Mõiste “päritolu” käesoleva määruse tähenduses on määratletud ühenduse asjaomastes tollialastes õigusaktides päritolureeglite kohta.

7.   Komisjon võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada naaberriikide või teiste kolmandate riikidega traditsioonilisi majandus-, kaubandus- või geograafilisi sidemeid omavate riikide füüsiliste ja juriidiliste isikute osalemist ning muu päritoluga tarnete ja materjalide kasutamist.

8.   Komisjon võib nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel lubada muude kui lõigetes 1 ja 2 nimetatud riikide kodanikest füüsiliste isikute ja sellistes riikides asutatud juriidiliste isikute osalemist ning lõikes 6 sätestatust erineva päritoluga tarnete ja materjalide soetamist.

Erandite tegemise põhjuseks võib olla toodete ja teenuste puudumine asjaomaste riikide turul, äärmiselt kiireloomuline olukord või see, et abikõlblikkuse eeskirjad muudaksid projekti, programmi või tegevuse elluviimise võimatuks või üleliia keeruliseks.

9.   Kui ühendus rahastab rahvusvahelise organisatsiooni kaudu läbiviidavat tegevust, on osalemine asjaomastes lepingulistes toimingutes vaba kõigile lõigete 1 ja 2 kohaselt abikõlblikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning kõigile vastava organisatsiooni eeskirjade kohaselt abikõlblikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kusjuures kõigile doonorriikidele tagatakse võrdne kohtlemine. Samad reeglid kehtivad tarnete, materjalide ja ekspertide suhtes.

Kui ühendus rahastab tegevust koos mõne kolmanda riigiga, mille suhtes kohaldatakse lõikes 2 määratletud vastastikkuse põhimõtet, või mõne piirkondliku organisatsiooni või liikmesriigiga, on osalemine asjaomastes lepingulistes toimingutes vaba kõigile lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt abikõlblikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning kõigile vastava kolmanda riigi, piirkondliku organisatsiooni või liikmesriigi eeskirjade kohaselt abikõlblikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Samad reeglid kehtivad tarnete, materjalide ja ekspertide suhtes.

10.   Artiklis 14 määratletud temaatilise programmi alusel otse valitsusväliste osalejate kaudu suunatud abi korral ei kohaldata lõike 1 sätteid toetusesaajate valikuks kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumide suhtes.

Kui abi rakendamine nõuab hankelepingute sõlmimist, järgivad selliste toetuste saajad käesolevas artiklis kehtestatud eeskirju.

11.   Vaesuse kaotamise kiirendamiseks kohaliku suutlikkuse, turgude ja ostude edendamise abil pööratakse erilist tähelepanu kohalike ja piirkondlike hangete korraldamisele partnerriikides.

Lepingu saanud pakkujad järgivad peamisi rahvusvaheliselt tunnustatud tööalaseid standardeid, näiteks ILO peamisi tööalaseid standardeid, konventsioone ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste kohta, sunniviisilise ja kohustusliku töö kaotamise kohta, töö saamisel ja kutsealale pääsemisel diskrimineerimise kaotamise kohta ning laste tööjõu kasutamise kaotamise kohta.

Arengumaade juurdepääsu ühenduse abile võimaldatakse igasuguse asjakohaseks peetava tehnilise abi kaudu.

Artikkel 32

Euroopa Investeerimispangale või muudele finantsvahendajatele kättesaadavaks tehtud rahalised vahendid

1.   Artikli 25 lõike 1 punktis e käsitletavaid rahalisi vahendeid haldavad EIP, finantsvahendajad või mis tahes muu pank või organisatsioon, kellel on nende vahendite haldamiseks vajalik suutlikkus.

2.   Komisjon võtab iga juhtumi puhul eraldi vastu lõike 1 rakendussätted, mis hõlmavad riskide jagamist, rakendamise eest vastutava vahendaja tasustamist, rahaliste vahendite kasumi kasutamist ja sissenõudmist ning tegevuse lõpetamist.

Artikkel 33

Hindamine

1.   Komisjon kontrollib ja vaatab oma programme korrapäraselt üle ning hindab geograafiliste ja temaatiliste poliitikate ja programmide ning valdkondlike poliitikate rakendamise tulemusi ja programmitöö tõhusust, vajadusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Euroopa Parlamendi või nõukogu ettepanekuid sõltumatute välishindamiste läbiviimiseks võetakse nõuetekohaselt arvesse. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalsektoritele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.

2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil oma hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja artiklis 35 nimetatud komiteele. Liikmesriigid võivad taotleda konkreetsete hindamiste arutamist artikli 35 lõikes 3 nimetatud komitees. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel antava ühenduse abi hindamisetappi kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused.

V JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 34

Aastaaruanne

1.   Komisjon jälgib käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ja edastab kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõjude kohta. See aruanne esitatakse ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

2.   Aastaaruandes esitatakse teave eelmisel aastal rahastatud meetmete, kontrollimise ja hindamise tulemuste ning asjaomaste partnerite kaasamise kohta, samuti eelarveliste kulukohustuste ja maksete täitmise kohta riikide, piirkondade ning koostöövaldkondade lõikes. Aastaaruandes hinnatakse abi tulemusi, kasutades võimaluse korral konkreetseid ja mõõdetavaid näitajaid, mis omavad tähtsust käesoleva määruse eesmärkide täitmisel. Erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalsektoritele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.

Artikkel 35

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. Otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 30 päeva.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

5.   EIP vaatleja osaleb komitee menetlustes panka puudutavates küsimustes.

Artikkel 36

Käesoleva määruse alusel abikõlbmatu kolmanda riigi osalemine

Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 5 kohaldamist, võib komisjon ühenduse abi sidususe ja tõhususe tagamiseks otsustada artiklis 22 nimetatud tegevusprogrammide või artiklis 23 nimetatud erimeetmete vastuvõtmisel, et riigid, territooriumid ja piirkonnad, mis on kõlblikud saama ühenduse abi määruse (EÜ) nr 1085/2006 (IPA kohta) alusel või määruse (EÜ) nr [...] alusel ning EAFist, on käesoleva määruse alusel abikõlblikud meetmete osas, kui rakendatav geograafiline või temaatiline projekt või programm on ülemaailmse, piirkondliku või piiriülese iseloomuga. See rahastamisvõimalus võib olla ette nähtud artiklites 19 ja 20 nimetatud strateegiadokumentides ja mitmeaastastes näidisprogrammides. Artikli 10 sätteid abikõlblikkuse kohta ja artikli 31 sätteid riigihanke ja toetuste andmise menetlustes osalemise ning päritolueeskirjade kohta kohandatakse, et võimaldada asjaomaste riikide, territooriumide ja piirkondade osalemist.

Artikkel 37

Abi peatamine

Ilma et see piiraks partnerriikide ja -piirkondadega sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingutes sisalduvate abi peatamist käsitlevate sätete kohaldamist, võib nõukogu juhul, kui partnerriik ei täida artikli 3 lõikes 1 nimetatud põhimõtteid ja kui konsultatsioonid partnerriigiga ei vii mõlemaid osapooli rahuldava lahenduseni, kui konsultatsioonidest keeldutakse või eriti pakilistel juhtudel, komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega võtta asjakohaseid meetmeid partnerriigile käesoleva määruse alusel antud mis tahes abi suhtes. Sellised meetmed võivad sisaldada abi täielikku või osalist peatamist.

Artikkel 38

Finantssätted

1.   Võrdlussumma käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013 on 16 897 miljonit eurot.

2.   Igale programmile eraldatav soovituslik summa, mida nimetatakse artiklites 5–10 ja 11–16 ja artiklis 17 on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.

3.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistikuga ettenähtud piirides.

4.   Temaatiliste programmide kogusummale on lisatud soovitusliku summana 465 miljonit eurot, et rahastada tegevusi, mis annavad kasu Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendiga (ENPI) hõlmatud riikidele.

Artikkel 39

Kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks järgmised määrused:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2110/2005 ühenduse välisabile juurdepääsu kohta (20); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2110/2005 ühenduse välisabile juurdepääsu kohta (20);

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös (21); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös (21);

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 491/2004, millega kehtestatakse kolmandatele riikidele antava rahalise ja tehnilise abi programm rände ja varjupaiga valdkondades (AENEAS) (22); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 491/2004, millega kehtestatakse kolmandatele riikidele antava rahalise ja tehnilise abi programm rände ja varjupaiga valdkondades (AENEAS) (22);

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta (23); |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1568/2003 arengumaades vaesusega kaasnevate haiguste (HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria) vastu võitlemisel antava abi kohta (23);

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (24); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (24);

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades (25); |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades (25);

| g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete kohta (26); |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete kohta (26);

| h) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi (27); |
| --- | --- |

h)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi (27);

| i) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö kohta (28); |
| --- | --- |

i)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1726/2000 Lõuna-Aafrikaga tehtava arengukoostöö kohta (28);

| j) | nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta (29); |
| --- | --- |

j)

nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1659/98 detsentraliseeritud koostöö kohta (29);

| k) | nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades (30); |
| --- | --- |

k)

nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1658/98, mis käsitleb meetmete kaasfinantseerimist koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega arengumaadele huvi pakkuvates valdkondades (30);

| l) | nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise tugimeetmete kohta (31); |
| --- | --- |

l)

nõukogu 27. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1292/96 toiduabipoliitika, toiduabi korraldamise ja toiduainetega kindlustamise tugimeetmete kohta (31);

| m) | nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (32). |
| --- | --- |

m)

nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 443/92 Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta (32).

2.   Kehtetuks tunnistatud määrusi kohaldatakse jätkuvalt 2007. aastale eelnevate eelarveaastate õigusaktide ja kohustuste suhtes. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 40

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2010 aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse rakendamist esimesel kolmel aastal, lisades sellele vajadusel seadusandliku ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks, sealhulgas ka IV lisas esitatud rahaeraldiste soovitusliku jaotuse.

Artikkel 41

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. oktoober 2006 otsus. Nõukogu ... ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L ...

3

(4)  ELT L ...

4

(5)  ELT L ...

5

(6)  ELT L ...

6

(7)  ELT L ...

7

(8)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

8

(9)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

9

(10)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

10

(11)  ELT L 50, 21.2.2006, lk 1.

11

(12)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

12

(13)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

13

(14)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

14

(15)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

15

(16)  Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vaheline kaubandus-, arengu- ja koostööleping (EÜT L 311, 4.12.1999. lk 3).

16

(17)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

17

(18)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

18

(19)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

19

(20)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 1.

20

(21)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 40.

21

(22)  ELT L 80, 18.3.2004, lk 1.

22

(23)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

23

(24)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

24

(25)  EÜT L 287, 31.10.2001, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

25

(26)  EÜT L 288, 15.11.2000, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

26

(27)  EÜT L 288, 15.11.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

27

(28)  EÜT L 198, 4.8.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

28

(29)  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 6. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 625/2004 (ELT L 99, 3.4.2004, lk 1).

29

(30)  EÜT L 213, 30.7.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2110/2005.

30

(31)  EÜT L 166, 5.7.1996, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1726/2001 (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 10).

31

(32)  EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2005 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 23).

32

---

I LISA

ARTIKLI 1 LÕIKE 1 ALUSEL ABIKÕLBLIKUD RIIGID

Ladina-Ameerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Boliivia |
| --- | --- |

2.

Boliivia

| 3. | Brasiilia |
| --- | --- |

3.

Brasiilia

| 4. | Tšiili |
| --- | --- |

4.

Tšiili

| 5. | Colombia |
| --- | --- |

5.

Colombia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuuba |
| --- | --- |

7.

Kuuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehhiko |
| --- | --- |

12.

Mehhiko

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peruu |
| --- | --- |

16.

Peruu

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Aasia

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Hiina |
| --- | --- |

23.

Hiina

| 24. | India |
| --- | --- |

24.

India

| 25. | Indoneesia |
| --- | --- |

25.

Indoneesia

| 26. | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| --- | --- |

26.

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malaisia |
| --- | --- |

28.

Malaisia

| 29. | Maldiivid |
| --- | --- |

29.

Maldiivid

| 30. | Mongoolia |
| --- | --- |

30.

Mongoolia

| 31. | Myanmar/Birma |
| --- | --- |

31.

Myanmar/Birma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipiinid |
| --- | --- |

34.

Filipiinid

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Tai |
| --- | --- |

36.

Tai

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Kesk-Aasia

| 38. | Kasahstan |
| --- | --- |

38.

Kasahstan

| 39. | Kirgiisi Vabariik |
| --- | --- |

39.

Kirgiisi Vabariik

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Türkmenistan |
| --- | --- |

41.

Türkmenistan

| 42. | Usbekistan |
| --- | --- |

42.

Usbekistan

Lähis-Ida

| 43. | Iraan |
| --- | --- |

43.

Iraan

| 44. | Iraak |
| --- | --- |

44.

Iraak

| 45. | Omaan |
| --- | --- |

45.

Omaan

| 46. | Saudi Araabia |
| --- | --- |

46.

Saudi Araabia

| 47. | Jeemen |
| --- | --- |

47.

Jeemen

Lõuna-Aafrika

| 48. | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

48.

Lõuna-Aafrika

---

II LISA

OECD/DAC LOETELU AMETLIKU ARENGUABI SAAJATEST

Kehtib alates 2006. aastast 2005., 2006. ja 2007. aastat käsitlevaks aruandluseks

| Vähim arenenud riigid | Muud madala sissetulekuga riigid
  (kogurahvatulu inimese kohta < 825 USD 2004. aastal) | Madalama keskmise sissetulekuga riigid ja territooriumid
  (kogurahvatulu inimese kohta 826 kuni 3 255 USD 2004. aastal) | Suurema keskmise sissetulekuga riigid ja territooriumid
  (kogurahvatulu inimese kohta 3 256 kuni 10 065 USD 2004. aastal) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan
  Angola
  Bangladesh
  Benin
  Bhutan
  Burkina Faso
  Burundi
  Kambodža
  Cabo Verde
  Kesk-Aafrika Vabariik
  Tšaad
  Komoorid
  Kongo Demokraatlik Vabariik
  Djibouti
  Ekvatoriaal-Guinea
  Eritrea
  Etioopia
  Gambia
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Haiti
  Kiribati
  Laos
  Lesotho
  Libeeria
  Madagaskar
  Malawi
  Maldiivid
  Mali
  Mauritaania
  Mosambiik
  Myanmar
  Nepal
  Niger
  Rwanda
  Samoa
  São Tomé ja Príncipe
  Senegal
  Sierra Leone
  Saalomoni saared
  Somaalia
  Sudaan
  Tansaania
  Ida-Timor
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jeemen
  Sambia | Kamerun
  Kongo Vabariik
  Côte d’Ivoire
  Ghana
  India
  Kenya
  Korea Rahvademokraatlik Vabariik
  Kirgiisi Vabariik
  Moldova
  Mongoolia
  Nicaragua
  Nigeeria
  Pakistan
  Paapua Uus-Guinea
  Tadžikistan
  Usbekistan
  Vietnam
  Zimbabwe | Albaania
  Alžeeria
  Armeenia
  Aserbaidžaan
  Valgevene
  Boliivia
  Bosnia ja Hertsegoviina
  Brasiilia
  Hiina
  Colombia
  Kuuba
  Dominikaani Vabariik
  Ecuador
  Egiptus
  El Salvador
  Fidži
  Gruusia
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indoneesia
  Iraan
  Iraak
  Jamaica
  Jordaania
  Kasahstan
  endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik
  Marshalli Saared
  Mikroneesia Liiduriigid
  Maroko
  Namiibia
  Niue
  Palestiina haldusalad
  Paraguay
  Peruu
  Filipiinid
  Serbia ja Montenegro
  Sri Lanka
  Suriname
  Svaasimaa
  Süüria
  Tai
  - Tokelau
  Tonga
  Tuneesia
  Türkmenistan
  Ukraina
  - Wallis ja Futuna | * Anguilla
  Antigua ja Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Tšiili
  Cooki saared
  Costa Rica
  Horvaatia
  Dominica
  Gabon
  Grenada
  Liibanon
  Liibüa
  Malaisia
  Mauritius
  - Mayotte
  Mehhiko
  - Montserrat
  Nauru
  Omaan
  Belau
  Panama
  Saudi Araabia (1)

  Seišellid
  Lõuna-Aafrika
  - Saint Helena
  Saint Kitts ja Nevis
  Saint Lucia
  Saint Vincent ja Grenadiinid
  Trinidad ja Tobago
  Türgi
  - Turks ja Caicos
  Uruguay
  Venezuela |
| * | Territoorium. |

Vähim arenenud riigid

Muud madala sissetulekuga riigid

(kogurahvatulu inimese kohta < 825 USD 2004. aastal)

Madalama keskmise sissetulekuga riigid ja territooriumid

(kogurahvatulu inimese kohta 826 kuni 3 255 USD 2004. aastal)

Suurema keskmise sissetulekuga riigid ja territooriumid

(kogurahvatulu inimese kohta 3 256 kuni 10 065 USD 2004. aastal)

Afganistan

Angola

Bangladesh

Benin

Bhutan

Burkina Faso

Burundi

Kambodža

Cabo Verde

Kesk-Aafrika Vabariik

Tšaad

Komoorid

Kongo Demokraatlik Vabariik

Djibouti

Ekvatoriaal-Guinea

Eritrea

Etioopia

Gambia

Guinea

Guinea-Bissau

Haiti

Kiribati

Laos

Lesotho

Libeeria

Madagaskar

Malawi

Maldiivid

Mali

Mauritaania

Mosambiik

Myanmar

Nepal

Niger

Rwanda

Samoa

São Tomé ja Príncipe

Senegal

Sierra Leone

Saalomoni saared

Somaalia

Sudaan

Tansaania

Ida-Timor

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jeemen

Sambia

Kamerun

Kongo Vabariik

Côte d’Ivoire

Ghana

India

Kenya

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Kirgiisi Vabariik

Moldova

Mongoolia

Nicaragua

Nigeeria

Pakistan

Paapua Uus-Guinea

Tadžikistan

Usbekistan

Vietnam

Zimbabwe

Albaania

Alžeeria

Armeenia

Aserbaidžaan

Valgevene

Boliivia

Bosnia ja Hertsegoviina

Brasiilia

Hiina

Colombia

Kuuba

Dominikaani Vabariik

Ecuador

Egiptus

El Salvador

Fidži

Gruusia

Guatemala

Guyana

Honduras

Indoneesia

Iraan

Iraak

Jamaica

Jordaania

Kasahstan

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

Marshalli Saared

Mikroneesia Liiduriigid

Maroko

Namiibia

Niue

Palestiina haldusalad

Paraguay

Peruu

Filipiinid

Serbia ja Montenegro

Sri Lanka

Suriname

Svaasimaa

Süüria

Tai

- Tokelau

Tonga

Tuneesia

Türkmenistan

Ukraina

- Wallis ja Futuna

- Anguilla

Antigua ja Barbuda

Argentina

Barbados

Belize

Botswana

Tšiili

Cooki saared

Costa Rica

Horvaatia

Dominica

Gabon

Grenada

Liibanon

Liibüa

Malaisia

Mauritius

- Mayotte

Mehhiko

- Montserrat

Nauru

Omaan

Belau

Panama

Saudi Araabia (1)

Seišellid

Lõuna-Aafrika

- Saint Helena

Saint Kitts ja Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent ja Grenadiinid

Trinidad ja Tobago

Türgi

- Turks ja Caicos

Uruguay

Venezuela

*

Territoorium.

---

(1)  Saudi Araabia ületas kõrge sissetulekuga riigi künnise 2004. aastal. Vastavalt OECD/DACi eeskirjadele käesoleva nimekirja läbivaatamise kohta, arvatakse ta nimekirjast välja 2008. aastal, kui ta püsib kõrge sissetulekuga riigina 2005. ja 2006. aastal. Ta sai OECD/DACi liikmetelt ametlikku arenguabi 9,9 miljonit USA dollarit 2003. aastal ja 9,0 miljonit (esialgsetel andmetel) USA dollarit 2004. aastal.

---

III LISA

SUHKRUPROTOKOLLIGA ÜHINENUD AKV RIIGID

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Guyana |
| --- | --- |

3.

Guyana

| 4. | Jamaica |
| --- | --- |

4.

Jamaica

| 5. | Saint Kitts ja Nevis |
| --- | --- |

5.

Saint Kitts ja Nevis

| 6. | Trinidad ja Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad ja Tobago

| 7. | Fidži |
| --- | --- |

7.

Fidži

| 8. | Kongo Vabariik |
| --- | --- |

8.

Kongo Vabariik

| 9. | Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

9.

Côte d'Ivoire

| 10. | Keenia |
| --- | --- |

10.

Keenia

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malawi |
| --- | --- |

12.

Malawi

| 13. | Mauritius |
| --- | --- |

13.

Mauritius

| 14. | Mosambiik |
| --- | --- |

14.

Mosambiik

| 15. | Svaasimaa |
| --- | --- |

15.

Svaasimaa

| 16. | Tansaania |
| --- | --- |

16.

Tansaania

| 17. | Sambia |
| --- | --- |

17.

Sambia

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

IV LISA

RAHAERALDISTE SOOVITUSLIK JAOTUS AJAVAHEMIKUKS 2007–2013 (MILJONIT EUROT)

| Kokku | 16 897 |
| --- | --- |
| Geograafilised programmid: | 10 057 |
| Ladina-Ameerika | 2 690 |
| Aasia | 5 187 |
| Kesk-Aasia | 719 |
| Lähis-Ida | 481 |
| Lõuna-Aafrika | 980 |
| Temaatilised programmid: | 5 596 |
| Investeerimine inimestesse | 1 060 |
| Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine | 804 |
| Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus | 1 639 |
| Toiduainetega kindlustatus | 1 709 |
| Rände- ja varjupaigaküsimused | 384 |
| Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid | 1 244 |

Kokku

16 897

Geograafilised programmid:

10 057

Ladina-Ameerika

2 690

Aasia

5 187

Kesk-Aasia

719

Lähis-Ida

481

Lõuna-Aafrika

980

Temaatilised programmid:

5 596

Investeerimine inimestesse

1 060

Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine

804

Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

1 639

Toiduainetega kindlustatus

1 709

Rände- ja varjupaigaküsimused

384

Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid

1 244

---

V LISA

RIIGID JA TERRITOORIUMID, MIS EI KUULU ARENGUMAADE ALLA

| 1. | Austraalia |
| --- | --- |

1.

Austraalia

| 2. | Bahrein |
| --- | --- |

2.

Bahrein

| 3. | Brunei |
| --- | --- |

3.

Brunei

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Hiina Taipei |
| --- | --- |

5.

Hiina Taipei

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Jaapan |
| --- | --- |

7.

Jaapan

| 8. | Korea |
| --- | --- |

8.

Korea

| 9. | Aomen |
| --- | --- |

9.

Aomen

| 10. | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

10.

Uus-Meremaa

| 11. | Kuveit |
| --- | --- |

11.

Kuveit

| 12. | Katar |
| --- | --- |

12.

Katar

| 13. | Singapur |
| --- | --- |

13.

Singapur

| 14. | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

14.

Araabia Ühendemiraadid

| 15. | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

15.

Ameerika Ühendriigid

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon edastas 29. septembril 2004 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, millega luuakse arengukoostöö ja majanduskoostöö rahastamisvahend. Ettepaneku aluseks oli EÜ asutamislepingu artikli 179 lõige 1 ja artikli 181a lõige 2.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 18. mail 2006.

Nõukogu võttis 23. oktoobril 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 251.

II.   EESMÄRK

Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 179 on kavandatava määruse eesmärgiks rahastada meetmeid, mis toetavad koostööd määruse lisas sätestatud arengumaade, territooriumide ja piirkondadega, ning rahastada temaatilisi programme riikides, piirkondades ja territooriumidel, mis on kõlblikud saama abi käesolevas määruses sätestatud geograafilise programmi või Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi kaudu või mis vastavad Euroopa Arengufondi geograafilise koostöö tegemise tingimustele.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldülevaade

Komisjoni esialgne ettepanek hõlmas EÜ asutamislepingu XX ja XXI jaotises määratletud üldeesmärke. Seetõttu nähti sellega ette toetuse osutamine nii arengupoliitikale kui ka arengumaade, üleminekuriikide ja tööstusriikidega tehtava koostöö kõikidele vormidele. Ettepanek ei piira ühenduse koostöö- ja tegevusvaldkondi.

Euroopa Parlament võttis esimesel lugemisel vastu suure arvu muudatusettepanekuid komisjoni esialgsesse ettepanekusse, et tagada see, et ettepaneku reguleerimisalasse kuuluvad üksnes arengumaad ja et see põhineb ühel asutamislepingu sättel (artikkel 179). Samuti soovis Euroopa Parlament muuta kavandatav määrus menetlust reguleerivaks õigusaktiks ning eelistas, et poliitikaprioriteedid kehtestatakse eraldiseisvate määrustega, mis võetakse vastu kaasotsustamismenetluse teel.

Kavandatava määruse muutmine menetlust reguleerivaks õigusaktiks eeldab komisjonilt mitmeid uusi ettepanekuid ning see ei olnud nõukogule ega komisjonile vastuvõetav, kes mõlemad olid seisukohal, et selline lähenemisviis oleks kokkusobimatu eesmärgiga lihtsustada ühenduse välisrahastamisvahendite struktuuri. Kavandatava määruse ülesehituse osas jõuti üksteisemõistmisele 2006. aasta juuni lõpus pärast nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel asetleidnud intensiivset arutelu ja välisrahastamisvahendite osas üldise kokkuleppe saavutamise raames.

Pärast nimetatud üksteisemõistmise saavutamist eraldati komisjoni esialgsest ettepanekust ettepanek määruse vastuvõtmiseks, mis käsitleb koostööd tööstusriikidega.

Ühine seisukoht kajastab kõikide kaasatud institutsioonide üksteisemõistmist ning nüüd nähakse sellega ette määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, mis põhineb üksnes EÜ asutamislepingu artiklil 179 ning mis on vastuseks suurele osale Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastuvõetud muudatusettepanekutes väljendatud probleemidele.

Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi.

Põhjendused

Põhjenduste arvu on suurendatud ja sisu laiendatud, et need oleksid vastavuses määruse tekstis tehtud muudatustega.

Õiguslik alus

Kooskõlas nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel välisrahastamisvahendite üldise struktuuri küsimuses saavutatud üksteisemõistmisega kitsendati komisjoni esialgset ettepanekut arengukoostööd ja majanduskoostööd käsitleva õigusakti vastuvõtmiseks ning selle reguleerimisala piirati üksnes arengukoostöö rahastamisvahendiga. Nimetatud muudatus võimaldas välja jätta viite EÜ asutamislepingu artikli 181a lõikele 1 ning tagada, et määrus põhineb üksnes artikli 179 lõikel 1.

Reguleerimisala, eesmärgid ja üldpõhimõtted (artiklid 1–3)

Ühise seisukoha artiklis 1 sätestatakse, et kavandatava määruse üldiseks eesmärgiks on rahastada meetmeid, mis toetavad koostööd teatud arengumaade, territooriumide ja piirkondadega, ning rahastada temaatilisi programme riikides, piirkondades ja territooriumidel, mis on kõlblikud saama abi käesolevas määruses sätestatud geograafilise programmi või Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi kaudu või mis vastavad Euroopa Arengufondi geograafilise koostöö tegemise tingimustele.

Artiklis 2 sätestatakse partnerriikide ja -piirkondadega teostatava geograafilise ja temaatilise koostöö eesmärgid. Selles sätestatakse samuti, et geograafiliste programmide raames võetavad koostöömeetmed töötatakse välja selliselt, et need oleksid ametliku arenguabi kontekstis täielikult abikõlblikud. Temaatilised programmid, välja arvatud nõuetekohaselt määratletud ja mõõdetud erandjuhud, töötatakse samuti välja selliselt, et nad vastaksid ametliku arenguabi kriteeriumitele.

Artikkel 3 sisaldab üldpõhimõtteid, mida kohaldatakse määrusest tulenevate kõigi meetmete ja programmide suhtes. Nimetatud põhimõtted põhinevad EÜ asutamislepingu XX jaotisel, arengupoliitikat käsitleval ühisavaldusel ning erinevatel rahvusvaheliselt tunnustatud (sealhulgas abi tõhususe valdkonna) põhimõtetel ja kohustustel.

Geograafilised ja temaatilised programmid (artiklid 4–17)

Nõukogu jagas Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastuvõetud arvamuses väljendatud muret selle üle, et komisjoni esialgses ettepanekus puudus poliitikat kujundav sisu. Komisjoni esialgse ettepaneku artiklis 3 märgitakse vaid, et meetmeid tuleks rahastada komisjoni poolt loodavate geograafiliste või temaatiliste programmide kaudu ning et komisjon täpsustab ka nende geograafilist kohaldamisala. Nõukogu valis oma seadusandliku pädevuse säilitamiseks siiski erineva mooduse. Selle asemel, et kitsendada komisjoni esialgset ettepanekut, muutes selle menetlust reguleerivaks õigusaktiks, mille kohaselt peab komisjon poliitikat kujundavate täiendavate määruste ettepanekute esitamiseks kasutama oma algatusõigust, oli nõukogu seisukohal, et asjakohasem oleks lisada määruse sätetesse poliitikat kujundav sisu. Seetõttu kehtestatakse ühise seisukoha artiklitega 5–10 geograafiliste programmide poliitika ning artiklitega 11–16 temaatiliste programmide poliitika.

Artikkel 5 on horisontaalne säte, millega nähakse ette iga geograafilise programmi suhtes kohaldatavad põhimõtted. Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega hõlmab geograafiline koostöö Ladina-Ameerika, Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida arengumaadega ning Lõuna-Aafrikaga meetmeid sellistes valdkondades nagu vaesuse kaotamine ja aastatuhande arengueesmärkide täitmine või valdkondades, mis on arengupoliitikat käsitlevas ühisavalduses määratletud valdkondadena, kus ühendus võtab meetmeid, sealhulgas inimareng; sotsiaalne ühtekuuluvus ja tööhõive; valitsemine, demokraatia, inimõigused ja institutsiooniliste reformide toetamine; kaubandus ja piirkondlik integratsioon; keskkond ja loodusvarade säästev areng; vesi ja energia; infrastruktuur, side ja transport; maaelu areng, territoriaalne planeerimine, põllumajandus ja toiduga kindlustamine; ning lisaks ka kriisijärgsed olukorrad ja nõrgestatud riigid.

Artiklites 6–10 sätestatakse koostöövaldkonnad iga geograafilise piirkonna jaoks, mis on kooskõlas artiklis 5 sätestatud meetmetega ning täiendavad neid. Need spetsiifilised täiendavad koostöövaldkonnad võimaldavad kasutada vajadustel põhinevat lähenemisviisi, võttes täiel määral arvesse iga geograafilise piirkonna eripära. Nimetatud sätete sisu põhineb olulisel määral kehtivatel määrustel.

Temaatiliste programmide puhul kasutati sarnast lähenemisviisi. Artiklis 11 sätestatakse põhimõtted, mida kohaldatakse kõigi temaatiliste programmide suhtes. Järgmised sätted omavad spetsiifilist sisu, täpsustades erinevate temaatiliste programmide sisu: investeerimine inimestesse (artikkel 12), keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia, säästev majandamine (artikkel 13), valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus (artikkel 14), toiduga kindlustatus (artikkel 15) ning rände- ja varjupaigaküsimused (artikkel 16).

Nimetatud temaatiliste sätete sisu põhineb olulisel määral kehtivatel temaatilistel määrustel, kuid pole nendega piiratud. Sätete sisu on kohandatud, et võtta arvesse muutuvaid vajadusi ja olukorda, selles on arvesse võetud arengupoliitikat käsitlevat ühisavaldust ning selles kajastatakse mitmeid komisjoni poolt 2006. aasta jaanuaris esitatud teatisi.

Lõpetuseks, määruse (EÜ) nr 266/2006 jätkumeetmena nähti artikliga 17 ette säte ühenduse abi kohta suhkruprotokolliga ühinenud AKV riikidele, mille eesmärgiks on toetada nende kohanemisprotsessi tulenevalt suhkruturu ühise korralduse reformist.

Finantssätted (artikkel 38 ja IV lisa)

Ühise seisukoha artiklis 38 sätestatakse võrdlussumma, mis on ette nähtud ajavahemikul 2007–2013 käesoleva määruse rakendamiseks. Igale programmile eraldatud soovituslik summa on sätestatud IV lisas, mis on määruse lahutamatu osa. Samuti reserveeritakse ühise seisukohaga temaatiliste programmide kogusumma raames soovituslik summa, et rahastada tegevusi, mis annavad kasu Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendiga hõlmatud riikidele.

Sellise soovitusliku finantsjaotuse lisamine näitab, et nõukogu jagab Euroopa Parlamendi muret küsimuses, et mõlema institutsiooni osalus peab vahendite eraldamisel olema senisest suurem.

Läbivaatamine, jõustumine ja kohaldamine (artiklid 40 ja 41)

Ühises seisukohas sätestatakse, et määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Lisaks pannakse artikliga 40 komisjonile kohustus esitada hiljemalt 31. detsembril 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne, milles hinnatakse määruse rakendamist, sealhulgas IV lisas sätestatud rahaeraldiste soovituslikku jaotust.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et ühine seisukoht, milleni jõuti 2005. aastal alanud ulatusliku ettevalmistustöö ja läbirääkimiste tulemusena ning mis on saanud komisjoni toetuse, käsitleb Euroopa Parlamendi väljendatud mureküsimusi.

Nõukogu erinevate eesistujariikide ja Euroopa Parlamendi põhiosalejate vahel toimunud sagedaste ja intensiivsete kontaktide ja arvamustevahetuste tulemusena leidis protsessi jooksul aset nimetatud kahe institutsiooni seisukohtade märkimisväärne lähenemine. See lähenemine on lõpuks kõigi lahendamata küsimuste osas viinud kompromisslahendusteni, mis väljenduvad ühises seisukohas.

Seega püütakse ühise seisukohaga kehtestada ühenduse arengukoostöö töötav ja tõhus rahastamisvahend, mis on tasakaalus olemasolevate vahendite lihtsustamise vajaduse ja seadusandja mõlema haru pädevuse austamise vajaduse vahel.

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/85

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 29/2006,

14. november 2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2006, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 301 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1382/91 (andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides) (2) kohustab liikmeriike esitama andmed nende territooriumile lossitavate kalastussaaduste koguse ja keskmise hinna kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1382/91 (andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides) (2) kohustab liikmeriike esitama andmed nende territooriumile lossitavate kalastussaaduste koguse ja keskmise hinna kohta.

| (2) | Kogemused on näidanud, et andmete esitamine ühenduse õigusaktide kohaselt iga kuu asemel igal aastal ei kahjustaks kalandustooteturu analüüsimist ja muud majandusanalüüsi. |
| --- | --- |

(2)

Kogemused on näidanud, et andmete esitamine ühenduse õigusaktide kohaselt iga kuu asemel igal aastal ei kahjustaks kalandustooteturu analüüsimist ja muud majandusanalüüsi.

| (3) | Analüüsid oleksid paremad, kui andmed esitataks lossivate kalalaevade lipuriikide kaupa. |
| --- | --- |

(3)

Analüüsid oleksid paremad, kui andmed esitataks lossivate kalalaevade lipuriikide kaupa.

| (4) | Määrusega (EMÜ) nr 1382/91 kehtestatakse piirang, millises ulatuses on valikumeetodid andmete kogumisel lubatud, kui see koormab ülemääraselt teatud siseriiklikke ametiasutusi. Andmete edastamise süsteemi täiustamiseks ja lihtsustamiseks on asjakohane asendada nimetatud määrus uue õigusaktiga. Määrus (EMÜ) nr 1382/91 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EMÜ) nr 1382/91 kehtestatakse piirang, millises ulatuses on valikumeetodid andmete kogumisel lubatud, kui see koormab ülemääraselt teatud siseriiklikke ametiasutusi. Andmete edastamise süsteemi täiustamiseks ja lihtsustamiseks on asjakohane asendada nimetatud määrus uue õigusaktiga. Määrus (EMÜ) nr 1382/91 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (5) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamist ühenduse statistiliste andmete süstemaatiliseks tootmiseks liikmesriikides kalandustoodete lossimise andmete kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(5)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamist ühenduse statistiliste andmete süstemaatiliseks tootmiseks liikmesriikides kalandustoodete lossimise andmete kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (3) näeb kalandusstatistika kohta ette raamistiku. Eelkõige nõutakse selles kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (3) näeb kalandusstatistika kohta ette raamistiku. Eelkõige nõutakse selles kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega.

| (7) | Oluline on tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ning näha sellel eesmärgil ette ühenduse menetlus rakendusmeetmete kindlaksmääramiseks asjakohase ajavahemiku jooksul ja vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Oluline on tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ning näha sellel eesmärgil ette ühenduse menetlus rakendusmeetmete kindlaksmääramiseks asjakohase ajavahemiku jooksul ja vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks.

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (9) | Kuivõrd lossitavaid kalandustooteid käsitlevad statistilised andmed on oluline vahend ühise kalanduspoliitika juhtimise seisukohast, on asjakohane sätestada võimalus kasutada otsuses 1999/468/EÜ sätestatud korralduskomitee menetlust selleks, et anda liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks üleminekuaeg ning teha neile erandeid, mis mille alusel nad võivad konkreetse kalandussektori statistilised andmed esitatavatest riigi statistilistest andmetest välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Kuivõrd lossitavaid kalandustooteid käsitlevad statistilised andmed on oluline vahend ühise kalanduspoliitika juhtimise seisukohast, on asjakohane sätestada võimalus kasutada otsuses 1999/468/EÜ sätestatud korralduskomitee menetlust selleks, et anda liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks üleminekuaeg ning teha neile erandeid, mis mille alusel nad võivad konkreetse kalandussektori statistilised andmed esitatavatest riigi statistilistest andmetest välja jätta.

| (10) | Teisest küljest tuleks komisjonile anda volitused sätestada, mis tingimustel tuleks lisasid tehniliselt kohandada. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(10)

Teisest küljest tuleks komisjonile anda volitused sätestada, mis tingimustel tuleks lisasid tehniliselt kohandada. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | ühenduse kalalaevad — liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud kalalaevad; |
| --- | --- |

1)

ühenduse kalalaevad — liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud kalalaevad;

| 2) | EFTA kalalaevad — EFTA riigi lipu all sõitvad või EFTA riigis registreeritud kalalaevad; |
| --- | --- |

2)

EFTA kalalaevad — EFTA riigi lipu all sõitvad või EFTA riigis registreeritud kalalaevad;

| 3) | ühikuväärtus —






  a) | väärtus lossitud kalandustoodete esmamüügil (omavääringus) jagatuna lossitud kogusega (tonnides) või |
| --- | --- | --- |

3)

ühikuväärtus —

a)

väärtus lossitud kalandustoodete esmamüügil (omavääringus) jagatuna lossitud kogusega (tonnides) või

| b) | nende kalandustoodete puhul, mida kohe ei müüda, keskmine asjakohase meetodi abil määratud tonni hind omavääringus. |
| --- | --- |

b)

nende kalandustoodete puhul, mida kohe ei müüda, keskmine asjakohase meetodi abil määratud tonni hind omavääringus.

Artikkel 2

Liikmesriikide kohustused

1.   Igal aastal esitavad kõik liikmesriigid komisjonile statistilised andmed ühenduse ja EFTA riikide kalalaevadest nende territooriumile lossitavate kalandustoodete kohta (edaspidi “statistilised andmed”).

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad aruandva liikmesriigi territooriumile lossitavad kalandustooted:

| a) | tooteid, mida lossitakse kalalaevadest või muudest kalalaevastiku alustest riigisisestes sadamates ühenduse piires; |
| --- | --- |

a)

tooteid, mida lossitakse kalalaevadest või muudest kalalaevastiku alustest riigisisestes sadamates ühenduse piires;

| b) | tooteid, mida lossitakse aruandvate liikmesriikide kalalaevadest ühendusevälistes sadamates ja mille suhtes kohaldatakse T2M vormi, mis sisaldub komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (5) lisas 43. |
| --- | --- |

b)

tooteid, mida lossitakse aruandvate liikmesriikide kalalaevadest ühendusevälistes sadamates ja mille suhtes kohaldatakse T2M vormi, mis sisaldub komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (5) lisas 43.

Artikkel 3

Statistiliste andmete koostamine

1.   Statistilised andmed hõlmavad lossitud kogusaaki riigi territooriumil ühenduse piires.

2.   Valikumeetodeid võib kasutada juhul, kui liikmesriigi teatava kalandussektori ülesehituslikud tunnusjooned põhjustaks terviklike andmete kogumisel siseriiklikele ametiasutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle sektori tähtsusega.

Artikkel 4

Statistilised andmed

Statistilised andmed esitatakse vaatlusaastal lossitud kalandustoodete üldkoguse ja ühikuväärtuste kohta.

Muutujad, mille kohta statistilised andmed tuleb esitada, nende määratlused ja asjaomased nomenklatuurid on esitatud II, III ja IV lisas.

Artikkel 5

Statistiliste andmete esitamine

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistilised andmed I lisas esitatud vormis ning II, III ja IV lisas sätestatud koode kasutades.

Statistilised andmed esitatakse kuue kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust.

Artikkel 6

Metoodika

1.   Iga liikmesriik esitab ... (6) komisjonile üksikasjaliku metoodikaaruande, milles kirjeldatakse andmete kogumise ja statistika koostamise viise. Aruanne sisaldab teavet valikumeetodite kohta ja tulemuste kvaliteedi hinnangut.

2.   Komisjon uurib aruandeid ja esitab oma järeldused nõukogu otsuse 72/279/EMÜ (7) artikliga 1 asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee (edaspidi “komitee”) asjaomasele töörühmale.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul pärast sellise muudatuse tegemist. Liikmesriigid edastavad komisjonile ka teabe kõigi oluliste muudatuste kohta kasutatud andmekogumismeetodites.

Artikkel 7

Üleminekuaeg

Artikli 11 lõikes 2 osutatud korras võib liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks anda kuni kolmeaastase üleminekuaja alates määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 8

Erandid

1.   Kui liikmesriigi konkreetse kalandussektori statistika kaasaarvamine põhjustaks siseriiklikele ametiasutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle sektori tähtsusega, võib artikli 11 lõikes 2 osutatud korras teha erandi, mille alusel liikmesriik võib kõnealuse sektori statistilised andmed esitatavatest riigi statistilistest andmetest välja jätta.

2.   Kui liikmesriik taotleb lõike 1 alusel erandit, esitab ta oma taotluse põhjendamiseks komisjonile aruande probleemide kohta, mis on tekkinud käesoleva määruse kohaldamisel tema territooriumile lossitud kogusaagi suhtes.

Artikkel 9

Lisade ajakohastamine

Lisade tehnilise kohandamisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 10

Hindamine

Komisjon esitab ... (8) ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande käesoleva määruse kohaselt koostatud statistiliste andmete ning eelkõige selle asjakohasuse ja kvaliteedi kohta. Aruandes analüüsitakse ka statistiliste andmete kogumis- ja töötlemissüsteemi kulutasuvust ning tuuakse välja parimad meetodid liikmesriikide töökoormuse vähendamiseks ja statistiliste andmete kasulikkuse ja kvaliteedi tõstmiseks.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, arvestades kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 1382/91 kehtetuks.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 14. november 2006 ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  EÜT L 133, 28.5.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

5

(6)  12 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

6

(7)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

7

(8)  Kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

8

---

I LISA

STATISTILISTE ANDMETE ESITAMISE VORM

Statistiliste andmete faili vorming

Statistilised andmed esitatakse failina, kus iga salvestis sisaldab allpool esitatud välju. Väljad eraldatakse komaga (“,”).

| Väli | Märkused | Lisa |
| --- | --- | --- |
| Vaatlusaasta | 4 numbrikohta (nt 2003) | |
| Andmeid esitav riik | kolmetäheline kood | II lisa |
| Liik või liigirühm | rahvusvaheline kolmetäheline kood (1) | – |
| Lipuriik | kolmetäheline kood | II lisa |
| Esitamisviis | | III lisa |
| Kavandatav kasutus | | IV lisa |
| Kogus | lossitud tonnid (ümardatud ühe kümnendkohani) | |
| Ühikuväärtus | omavääringus tonni kohta | |

Väli

Märkused

Lisa

Vaatlusaasta

4 numbrikohta (nt 2003)

Andmeid esitav riik

kolmetäheline kood

II lisa

Liik või liigirühm

rahvusvaheline kolmetäheline kood (1)

–

Lipuriik

kolmetäheline kood

II lisa

Esitamisviis

III lisa

Kavandatav kasutus

IV lisa

Kogus

lossitud tonnid (ümardatud ühe kümnendkohani)

Ühikuväärtus

omavääringus tonni kohta

Kogused lossimiskaaluga alla 50 kg märgitakse “0,0”.

---

(1)  Liikide rahvusvaheline kolmetäheliste koodide täielik loetelu on esitatud FAO ASFIS failis (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp)

---

II LISA

RIIKIDE KOODID

| Riik | Kood |
| --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Tšehhi Vabariik | CZE |
| Taani | DNK |
| Saksamaa | DEU |
| Eesti | EST |
| Kreeka | GRC |
| Hispaania | ESP |
| Prantsusmaa | FRA |
| Iirimaa | IRL |
| Itaalia | ITA |
| Küpros | CYP |
| Läti | LVA |
| Leedu | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Ungari | HUN |
| Malta | MLT |
| Madalmaad | NLD |
| Austria | AUT |
| Poola | POL |
| Portugal | PRT |
| Sloveenia | SVN |
| Slovakkia | SVK |
| Soome | FIN |
| Rootsi | SWE |
| Ühendkuningriik | GBR |
| Island | ISL |
| Norra | NOR |
| muud | OTH |

Riik

Kood

Belgia

BEL

Tšehhi Vabariik

CZE

Taani

DNK

Saksamaa

DEU

Eesti

EST

Kreeka

GRC

Hispaania

ESP

Prantsusmaa

FRA

Iirimaa

IRL

Itaalia

ITA

Küpros

CYP

Läti

LVA

Leedu

LTU

Luksemburg

LUX

Ungari

HUN

Malta

MLT

Madalmaad

NLD

Austria

AUT

Poola

POL

Portugal

PRT

Sloveenia

SVN

Slovakkia

SVK

Soome

FIN

Rootsi

SWE

Ühendkuningriik

GBR

Island

ISL

Norra

NOR

muud

OTH

---

III LISA

ESITAMISVIISIDE KOODID

A osa

Loetelu

| Esitamisviis | Kood |
| --- | --- |
| Värske (määratlemata) | 10 |
| Värske (terve) | 11 |
| Värske (roogitud) | 12 |
| Värske (sabad) | 13 |
| Värske (filee) | 14 |
| Värske (roogitud ja ilma peata) | 16 |
| Värske (elus) | 18 |
| Värske (muu) | 19 |
| Külmutatud (määratlemata) | 20 |
| Külmutatud (terve) | 21 |
| Külmutatud (roogitud) | 22 |
| Külmutatud (sabad) | 23 |
| Külmutatud (filee) | 24 |
| Külmutatud (fileerimata) | 25 |
| Külmutatud (roogitud ja ilma peata) | 26 |
| Külmutatud (puhastatud) | 27 |
| Külmutatud (puhastamata) | 28 |
| Külmutatud (muu) | 29 |
| Soolatud (määratlemata) | 30 |
| Soolatud (terve) | 31 |
| Soolatud (roogitud) | 32 |
| Soolatud (filee) | 34 |
| Soolatud (roogitud ja ilma peata) | 36 |
| Soolatud (muu) | 39 |
| Suitsutatud | 40 |
| Kuumtöödeldud | 50 |
| Kuumtöödeldud (külmutatud ja pakitud) | 60 |
| Kuivatatud (määratlemata) | 70 |
| Kuivatatud (terve) | 71 |
| Kuivatatud (roogitud) | 72 |
| Kuivatatud (filee) | 74 |
| Kuivatatud (roogitud ja ilma peata) | 76 |
| Kuivatatud (nülitud) | 77 |
| Kuivatatud (muu) | 79 |
| Terve (määratlemata) | 91 |
| Sõrad | 80 |
| Mari | 85 |
| Esitamisviis teadmata | 99 |

Esitamisviis

Kood

Värske (määratlemata)

10

Värske (terve)

11

Värske (roogitud)

12

Värske (sabad)

13

Värske (filee)

14

Värske (roogitud ja ilma peata)

16

Värske (elus)

18

Värske (muu)

19

Külmutatud (määratlemata)

20

Külmutatud (terve)

21

Külmutatud (roogitud)

22

Külmutatud (sabad)

23

Külmutatud (filee)

24

Külmutatud (fileerimata)

25

Külmutatud (roogitud ja ilma peata)

26

Külmutatud (puhastatud)

27

Külmutatud (puhastamata)

28

Külmutatud (muu)

29

Soolatud (määratlemata)

30

Soolatud (terve)

31

Soolatud (roogitud)

32

Soolatud (filee)

34

Soolatud (roogitud ja ilma peata)

36

Soolatud (muu)

39

Suitsutatud

40

Kuumtöödeldud

50

Kuumtöödeldud (külmutatud ja pakitud)

60

Kuivatatud (määratlemata)

70

Kuivatatud (terve)

71

Kuivatatud (roogitud)

72

Kuivatatud (filee)

74

Kuivatatud (roogitud ja ilma peata)

76

Kuivatatud (nülitud)

77

Kuivatatud (muu)

79

Terve (määratlemata)

91

Sõrad

80

Mari

85

Esitamisviis teadmata

99

B osa

Märkused

| 1. | Filee tähendab kala selgrooga paralleelselt lõigatud liharibasid, mis koosnevad kala paremast või vasakust küljest, tingimusel et pea, sisikond, uimed (selja-, päraku-, saba-, kõhu-, rinnauimed) ja luud (selgroolülid või selgroog, kõhuuime-, rinnauime-, bronhiaal- või jaluseluud, jne) on eemaldatud ning kala kaks külge ei puutu teineteisega näiteks selga- või kõhtupidi kokku. |
| --- | --- |

1.

Filee tähendab kala selgrooga paralleelselt lõigatud liharibasid, mis koosnevad kala paremast või vasakust küljest, tingimusel et pea, sisikond, uimed (selja-, päraku-, saba-, kõhu-, rinnauimed) ja luud (selgroolülid või selgroog, kõhuuime-, rinnauime-, bronhiaal- või jaluseluud, jne) on eemaldatud ning kala kaks külge ei puutu teineteisega näiteks selga- või kõhtupidi kokku.

| 2. | Terve kala on rookimata kala. |
| --- | --- |

2.

Terve kala on rookimata kala.

| 3. | Puhastatud kala tähendab kalmaarlasi, mille haarmed, pea ja siseelundid on kehast eemaldatud. |
| --- | --- |

3.

Puhastatud kala tähendab kalmaarlasi, mille haarmed, pea ja siseelundid on kehast eemaldatud.

| 4. | Külmutatud kala on kala, mida on selle loomulikku kvaliteeti säilitades külmutatud nii, et keskmist temperatuuri vähendatakse -18 oC või alla selle, ning mida pärast seda hoitakse -18 oC või sellest madalamal temperatuuril. |
| --- | --- |

4.

Külmutatud kala on kala, mida on selle loomulikku kvaliteeti säilitades külmutatud nii, et keskmist temperatuuri vähendatakse -18 oC või alla selle, ning mida pärast seda hoitakse -18 oC või sellest madalamal temperatuuril.

| 5. | Värske kala on kala, mida ei ole konserveeritud, soolatud, suitsutatud, külmutatud ega muul viisil töödeldud, välja arvatud jahutamine. Värske kala esitatakse tavaliselt tervelt või roogitult. |
| --- | --- |

5.

Värske kala on kala, mida ei ole konserveeritud, soolatud, suitsutatud, külmutatud ega muul viisil töödeldud, välja arvatud jahutamine. Värske kala esitatakse tavaliselt tervelt või roogitult.

| 6. | Soolatud kala on kala, sageli roogitud ja ilma peata, mida säilitatakse soolas või soolvees. |
| --- | --- |

6.

Soolatud kala on kala, sageli roogitud ja ilma peata, mida säilitatakse soolas või soolvees.

---

IV LISA

KALANDUSTOODETE KAVANDATUD KASUTUSE KOODID

A osa

Loetelu

| Otstarve | Kood | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Inimtarbimiseks | 1 | Kohustuslikud |
| Tööstuslikuks otstarbeks | 2 | Kohustuslikud |
| Turult kõrvaldatud | 3 | Vabatahtlikud |
| Kalasööt | 4 | Vabatahtlikud |
| Loomasööt | 5 | Vabatahtlikud |
| Jäätmed | 6 | Vabatahtlikud |
| Kavandatud kasutus teadmata | 9 | Vabatahtlikud |

Otstarve

Kood

Märkused

Inimtarbimiseks

1

Kohustuslikud

Tööstuslikuks otstarbeks

2

Kohustuslikud

Turult kõrvaldatud

3

Vabatahtlikud

Kalasööt

4

Vabatahtlikud

Loomasööt

5

Vabatahtlikud

Jäätmed

6

Vabatahtlikud

Kavandatud kasutus teadmata

9

Vabatahtlikud

B osa

Märkused

| 1. | Inimtarbimiseks: kõik kalandustooted, mida esmamüügil müüakse inimtarbimiseks või mis lossitakse sellise lepingu või kokkuleppe alusel, mis tagab kauba kasutamise inimtarbimiseks. Siia ei kuulu kogused, mis on mõeldud inimtarbimiseks, kuid mis esmamüügi ajal kõrvaldatakse toiduaineteturult turutingimustest või tervishoiueeskirjadest tulenevalt või muudel samalaadsetel põhjustel. |
| --- | --- |

1.

Inimtarbimiseks: kõik kalandustooted, mida esmamüügil müüakse inimtarbimiseks või mis lossitakse sellise lepingu või kokkuleppe alusel, mis tagab kauba kasutamise inimtarbimiseks. Siia ei kuulu kogused, mis on mõeldud inimtarbimiseks, kuid mis esmamüügi ajal kõrvaldatakse toiduaineteturult turutingimustest või tervishoiueeskirjadest tulenevalt või muudel samalaadsetel põhjustel.

| 2. | Tööstuslikuks otstarbeks: kõik kalandustooted, mis on lossitud jahu, õli või loomasööda valmistamiseks, ning need algselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, mida esmamüügil ei müüda inimtarbimiseks. |
| --- | --- |

2.

Tööstuslikuks otstarbeks: kõik kalandustooted, mis on lossitud jahu, õli või loomasööda valmistamiseks, ning need algselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, mida esmamüügil ei müüda inimtarbimiseks.

| 3. | Turult kõrvaldatud: algselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, mis kõrvaldatakse esmamüügil turult turutingimustest või tervishoiueeskirjadest tulenevalt või muudel samalaadsetel põhjustel. |
| --- | --- |

3.

Turult kõrvaldatud: algselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, mis kõrvaldatakse esmamüügil turult turutingimustest või tervishoiueeskirjadest tulenevalt või muudel samalaadsetel põhjustel.

| 4. | Kalasööt: värske kala kogused, mis on ette nähtud kasutamiseks kalasöödana muude kalastustegevuste juures. Üheks näiteks on ritvõngedega tuunipüügil kasutatav kalasööt. |
| --- | --- |

4.

Kalasööt: värske kala kogused, mis on ette nähtud kasutamiseks kalasöödana muude kalastustegevuste juures. Üheks näiteks on ritvõngedega tuunipüügil kasutatav kalasööt.

| 5. | Loomasööt: otse loomadele söötmiseks ettenähtud värske kala kogused. Siia ei kuulu kalajahuks ja -õliks töötlemiseks mõeldud kogused. |
| --- | --- |

5.

Loomasööt: otse loomadele söötmiseks ettenähtud värske kala kogused. Siia ei kuulu kalajahuks ja -õliks töötlemiseks mõeldud kogused.

| 6. | Jäätmed: kalad või kalade osad, mis nende seisundi tõttu tuleb enne lossimist hävitada. |
| --- | --- |

6.

Jäätmed: kalad või kalade osad, mis nende seisundi tõttu tuleb enne lossimist hävitada.

| 7. | Kavandatud kasutus teadmata: kalakogused, mida ei saa liigitada ühegi ülalnimetatud jaotuse alla. |
| --- | --- |

7.

Kavandatud kasutus teadmata: kalakogused, mida ei saa liigitada ühegi ülalnimetatud jaotuse alla.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon võttis vastu oma ettepaneku (1)11. novembril 2005 eesmärgiga asendada olemasolev kalastussaaduste lossimise statistilisi andmeid käsitlev määrus (EMÜ) nr 1382/91, et parandada kogutud andmete kasutamist, vähendades samal ajal liikmesriikide töökoormust. Ettepanek vaadati läbi ja selle üle peeti arutelusid nõukogu ettevalmistavates organites mitme eesistumisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis vastu oma ettepaneku (1)11. novembril 2005 eesmärgiga asendada olemasolev kalastussaaduste lossimise statistilisi andmeid käsitlev määrus (EMÜ) nr 1382/91, et parandada kogutud andmete kasutamist, vähendades samal ajal liikmesriikide töökoormust. Ettepanek vaadati läbi ja selle üle peeti arutelusid nõukogu ettevalmistavates organites mitme eesistumisperioodi jooksul.

| 2. | Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 15. juunil 2006. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 15. juunil 2006.

| 3. | Nõukogu võttis 14. novembril 2006 vastu oma ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 251. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu võttis 14. novembril 2006 vastu oma ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 251.

II.   EESMÄRK

Käesoleva määruse eelnõu eesmärk on sätestada ühtlustatud andmete esitamine liikmesriikide poolt nende territooriumil lossitavate kalastussaaduste koguse ja väärtuse kohta ning võimaldada sellega kalastussaaduste turu analüüsimist ja kalanduse olukorra üldisemat majandusanalüüsi.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldine taust

Kõnealuse dokumendi küsimuses saavutati kokkulepe juunis 2006 toimunud esimesel lugemisel (PE-CONS 3628/06).

Nõukogu võttis 17. juulil 2006 vastu otsuse 2006/512/EÜ, millega muudetakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ning kehtestatakse uus kontrolliga regulatiivmenetlus (artikkel 5a).

Üldmeetmete vastuvõtmiseks on vaja järgida uut komiteemenetlust, mille eesmärgiks on asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiaktide vähemoluliste sätete muutmine, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähemolulisi sätteid juurde lisades.

2.   Nõukogu poolt tehtud kohandused

Määruse eelnõus osutatakse korralduskomitee menetlusele meetmete vastuvõtmiseks, mis on seotud lisades esitatud tehniliste kohandustega. Kuna nimetatud meetmed on siiski üldmeetmed ning loodud määruse vähemoluliste sätete muutmiseks, tuleks need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud uuele, kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on vajalik, et kõnealuse määruse vastuvõtmine parlamendi ja nõukogu poolt toimuks 2006. aasta detsembris.

3.   Komisjon kiitis heaks nõukogus kokku lepitud ühise seisukoha.

---

(1)  KOM(2005) 566 lõplik.

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/94

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 30/2006,

14. november 2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008)

(2006/C 301 E/04)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 151 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepinguga tehakse ühendusele ülesandeks luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ja soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepinguga tehakse ühendusele ülesandeks luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ja soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit.

| (2) | Euroopa Liidu (EL) järjestikused laienemised, ühtsest turust tulenev suurem liikuvus, vanad ja uued rändevood ning kaubanduse, hariduse, vaba aja ja üldise globaliseerumisega seotud märkimisväärsed kontaktid muu maailmaga kõik koos mõjutavad Euroopa kodanike ja kõigi ELis elavate isikute ning nii Euroopa kui ka muude riikide kultuuride, keelte, rahvuste ja religioonide vastastikust toimet. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu (EL) järjestikused laienemised, ühtsest turust tulenev suurem liikuvus, vanad ja uued rändevood ning kaubanduse, hariduse, vaba aja ja üldise globaliseerumisega seotud märkimisväärsed kontaktid muu maailmaga kõik koos mõjutavad Euroopa kodanike ja kõigi ELis elavate isikute ning nii Euroopa kui ka muude riikide kultuuride, keelte, rahvuste ja religioonide vastastikust toimet.

| (3) | Euroopa kodanikel ja kõigil ajutiselt või alaliselt ELis elavatel inimestel peab seetõttu olema võimalus osaleda kultuuridevahelises dialoogis ja realiseerida oma potentsiaali mitmekülgses, pluralistlikus, solidaarsusel põhinevas ja dünaamilises ühiskonnas mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa kodanikel ja kõigil ajutiselt või alaliselt ELis elavatel inimestel peab seetõttu olema võimalus osaleda kultuuridevahelises dialoogis ja realiseerida oma potentsiaali mitmekülgses, pluralistlikus, solidaarsusel põhinevas ja dünaamilises ühiskonnas mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas.

| (4) | Euroopa projekti keskmes on tähtis pakkuda vahendeid kultuuride- ja kodanike vahelise dialoogi pidamiseks, et tugevdada kultuurilise mitmekesisuse austamist ja tulla toime meie ühiskonna keerulise reaalsusega ning mitmesuguste kultuuriliste eripärade ja veendumuste kooseksisteerimisega. Peale selle on tähtis tõsta esile eri kultuuride panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi ning tunnustada kultuuri ja kultuuridevahelist dialoogi oluliste vahenditena, mille abil õpitakse harmooniliselt koos elama. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa projekti keskmes on tähtis pakkuda vahendeid kultuuride- ja kodanike vahelise dialoogi pidamiseks, et tugevdada kultuurilise mitmekesisuse austamist ja tulla toime meie ühiskonna keerulise reaalsusega ning mitmesuguste kultuuriliste eripärade ja veendumuste kooseksisteerimisega. Peale selle on tähtis tõsta esile eri kultuuride panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi ning tunnustada kultuuri ja kultuuridevahelist dialoogi oluliste vahenditena, mille abil õpitakse harmooniliselt koos elama.

| (5) | Kultuuridevaheline dialoog aitab seega kaasa ELi mitme strateegilise prioriteedi saavutamisele, eelkõige järgmiselt:






  — | austatakse ja edendatakse kultuurilist mitmekesisust Euroopas, tõhustatakse kooseksisteerimist ning ergutatakse maailmale avatud ja ELi ühistele väärtustele tuginevat Euroopa kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- | --- |

(5)

Kultuuridevaheline dialoog aitab seega kaasa ELi mitme strateegilise prioriteedi saavutamisele, eelkõige järgmiselt:

—

austatakse ja edendatakse kultuurilist mitmekesisust Euroopas, tõhustatakse kooseksisteerimist ning ergutatakse maailmale avatud ja ELi ühistele väärtustele tuginevat Euroopa kodanikuaktiivsust;

| — | aidatakse tagada võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine ELis, hõlmates uuendatud Lissaboni strateegia, mille jaoks teadmistel põhinev majandus vajab inimesi, kes on võimelised kohanema muudatustega ning saama heaolu suurendamiseks kasu kõigist võimalikest uuenduste allikatest; |
| --- | --- |

—

aidatakse tagada võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine ELis, hõlmates uuendatud Lissaboni strateegia, mille jaoks teadmistel põhinev majandus vajab inimesi, kes on võimelised kohanema muudatustega ning saama heaolu suurendamiseks kasu kõigist võimalikest uuenduste allikatest;

| — | rõhutatakse uuendatud Lissaboni strateegia kultuurilisi ja haridusalaseid aspekte ja ergutatakse seeläbi ELis kultuuri ja loometegevuse arengut, suurendades sellega majanduskasvu ja luues töökohti; |
| --- | --- |

—

rõhutatakse uuendatud Lissaboni strateegia kultuurilisi ja haridusalaseid aspekte ja ergutatakse seeläbi ELis kultuuri ja loometegevuse arengut, suurendades sellega majanduskasvu ja luues töökohti;

| — | toetatakse ELi püüdlusi saavutada solidaarsus, sotsiaalne õiglus, sotsiaalse turumajanduse areng, koostöö ja suurem ühtekuuluvus, austades ühiseid väärtusi; |
| --- | --- |

—

toetatakse ELi püüdlusi saavutada solidaarsus, sotsiaalne õiglus, sotsiaalse turumajanduse areng, koostöö ja suurem ühtekuuluvus, austades ühiseid väärtusi;

| — | võimaldatakse ELil teha end maailmas kuuldavamaks ning tugevdada tõhusat partnerlust naabruses asuvate riikidega, laiendades niiviisi stabiilsuse, demokraatia ja ühise heaolu ala EList väljapoole ning suurendades sellega Euroopa kodanike ja kõigi ELis elavate isikute heaolu ja julgeolekut. |
| --- | --- |

—

võimaldatakse ELil teha end maailmas kuuldavamaks ning tugevdada tõhusat partnerlust naabruses asuvate riikidega, laiendades niiviisi stabiilsuse, demokraatia ja ühise heaolu ala EList väljapoole ning suurendades sellega Euroopa kodanike ja kõigi ELis elavate isikute heaolu ja julgeolekut.

| (6) | Kultuuridevaheline dialoog on oluline mõõde mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja vahendi puhul struktuurifondide, hariduse, elukestva õppe, noorte, kultuuri, kodakondsuse, spordi, soolise võrdõiguslikkuse ja tööhõive valdkonnas ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse, varjupaigapoliitika ja sisserändajate, inimõiguste ja säästva arengu, audiovisuaalpoliitika ja teadusuuringute puhul. |
| --- | --- |

(6)

Kultuuridevaheline dialoog on oluline mõõde mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja vahendi puhul struktuurifondide, hariduse, elukestva õppe, noorte, kultuuri, kodakondsuse, spordi, soolise võrdõiguslikkuse ja tööhõive valdkonnas ning diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse, varjupaigapoliitika ja sisserändajate, inimõiguste ja säästva arengu, audiovisuaalpoliitika ja teadusuuringute puhul.

| (7) | See on üha olulisem ka ELi välissuhetes, eriti seoses ühinevate ja kandidaatriikidega, Lääne-Balkani riikidega, ELi assotsiatsioonilepingu sõlmimise kandidaatriikidega, Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega ja muude kolmandate riikidega, eelkõige arengumaadega. |
| --- | --- |

(7)

See on üha olulisem ka ELi välissuhetes, eriti seoses ühinevate ja kandidaatriikidega, Lääne-Balkani riikidega, ELi assotsiatsioonilepingu sõlmimise kandidaatriikidega, Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega ja muude kolmandate riikidega, eelkõige arengumaadega.

| (8) | Tuginedes ühenduse kogemustele ja algatustele, on oluliseks sammuks iga kodaniku, võrdsetel alustel meeste ja naiste, iga liikmesriigi ja kogu Euroopa ühiskonna osalemise edendamine kultuuridevahelises dialoogis, eelkõige kodanikuühiskonnaga tehtava struktureeritud koostöö kaudu. See aitab kaasa Euroopa identiteeditunnetuse loomisele erinevuste omaksvõtmise ja kogukonda kuulumise eri aspektide kujundamise kaudu. |
| --- | --- |

(8)

Tuginedes ühenduse kogemustele ja algatustele, on oluliseks sammuks iga kodaniku, võrdsetel alustel meeste ja naiste, iga liikmesriigi ja kogu Euroopa ühiskonna osalemise edendamine kultuuridevahelises dialoogis, eelkõige kodanikuühiskonnaga tehtava struktureeritud koostöö kaudu. See aitab kaasa Euroopa identiteeditunnetuse loomisele erinevuste omaksvõtmise ja kogukonda kuulumise eri aspektide kujundamise kaudu.

| (9) | Käesolevas otsuses ei peaks mõiste “Euroopa kodanikuaktiivsus” hõlmama mitte üksnes ELi kodanikke, nagu on määratletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 17, vaid kõiki alaliselt või ajutiselt ELis elavaid isikuid. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses ei peaks mõiste “Euroopa kodanikuaktiivsus” hõlmama mitte üksnes ELi kodanikke, nagu on määratletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 17, vaid kõiki alaliselt või ajutiselt ELis elavaid isikuid.

| (10) | ELi ühised väärtused on määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6. |
| --- | --- |

(10)

ELi ühised väärtused on määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

| (11) | Oluline on tagada vastastikune täiendavus ja horisontaalne lähenemisviis kõikide selliste ühenduse, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete puhul, millel on oluline kultuuridevahelise dialoogi mõõde, arvestades et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta aitab suurendada nimetatud meetmete nähtavust ja sidusust. Nende meetmete kavandamisel nii ühenduse kui riiklikul tasandil arvestatakse vajadusel Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) meetmetest saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(11)

Oluline on tagada vastastikune täiendavus ja horisontaalne lähenemisviis kõikide selliste ühenduse, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete puhul, millel on oluline kultuuridevahelise dialoogi mõõde, arvestades et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta aitab suurendada nimetatud meetmete nähtavust ja sidusust. Nende meetmete kavandamisel nii ühenduse kui riiklikul tasandil arvestatakse vajadusel Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) meetmetest saadud kogemusi.

| (12) | Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta peaks aitama kaasa ka kultuuridevahelise dialoogi lisamisele horisontaalse ja sektoritevahelise prioriteedina ühenduse poliitikavaldkondadesse, meetmetesse ja programmidesse ning selgitama välja ja jagama parimaid kogemusi, mis selle edendamisel on omandatud. Kultuuridevahelise dialoogi alaste parimate kogemuste ja projektide nähtav tunnustamine ergutab huvirühmi ja edendab seda ideed kodanikuühiskonnas. |
| --- | --- |

(12)

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta peaks aitama kaasa ka kultuuridevahelise dialoogi lisamisele horisontaalse ja sektoritevahelise prioriteedina ühenduse poliitikavaldkondadesse, meetmetesse ja programmidesse ning selgitama välja ja jagama parimaid kogemusi, mis selle edendamisel on omandatud. Kultuuridevahelise dialoogi alaste parimate kogemuste ja projektide nähtav tunnustamine ergutab huvirühmi ja edendab seda ideed kodanikuühiskonnas.

| (13) | Vajaduse korral võib arendada koostööd teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, näiteks Euroopa Nõukogu ja UNESCO-ga, eelkõige nende kogemuste ja eriteadmiste arvessevõtmiseks kultuuridevahelise dialoogi edendamisel. |
| --- | --- |

(13)

Vajaduse korral võib arendada koostööd teiste rahvusvaheliste institutsioonidega, näiteks Euroopa Nõukogu ja UNESCO-ga, eelkõige nende kogemuste ja eriteadmiste arvessevõtmiseks kultuuridevahelise dialoogi edendamisel.

| (14) | Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ning selliste kultuuridevahelise dialoogi edendamise teemaliste algatuste vahel koos nende väliste aspektidega, mis on välja töötatud asjakohastes raamistikes, sh nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega. Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus mis tahes muude kolmandaid riike, eriti arengumaid puudutavate koostööalgatustega, mis on asjakohased kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide puhul. |
| --- | --- |

(14)

Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ning selliste kultuuridevahelise dialoogi edendamise teemaliste algatuste vahel koos nende väliste aspektidega, mis on välja töötatud asjakohastes raamistikes, sh nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega. Samuti on oluline tagada vastastikune täiendavus mis tahes muude kolmandaid riike, eriti arengumaid puudutavate koostööalgatustega, mis on asjakohased kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide puhul.

| (15) | Asjakohaste välissuhete vahendite raames väljatöötatavad kultuuridevahelise dialoogi meetmed peaksid muu hulgas kajastama vastastikust huvi, mis on seotud kogemuste ja väärtuste vahetamisega kolmandate riikidega, ning edendama vastastikku teadmisi ja arusaamist vastavatest kultuuridest ning nende austamist. |
| --- | --- |

(15)

Asjakohaste välissuhete vahendite raames väljatöötatavad kultuuridevahelise dialoogi meetmed peaksid muu hulgas kajastama vastastikust huvi, mis on seotud kogemuste ja väärtuste vahetamisega kolmandate riikidega, ning edendama vastastikku teadmisi ja arusaamist vastavatest kultuuridest ning nende austamist.

| (16) | Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Kandidaatriigid peaksid siiski olema kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta meetmetega tihedalt seotud algatuste kaudu, mille eesmärk on edendada kultuuridevahelist dialoogi arendamist asjakohastes koostöö ja dialoogi raamistikes, eelkõige ELi ja nimetatud riikide vahelise kodanikuühiskonna dialoogi kontekstis. (4) |
| --- | --- |

(16)

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Kandidaatriigid peaksid siiski olema kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta meetmetega tihedalt seotud algatuste kaudu, mille eesmärk on edendada kultuuridevahelist dialoogi arendamist asjakohastes koostöö ja dialoogi raamistikes, eelkõige ELi ja nimetatud riikide vahelise kodanikuühiskonna dialoogi kontekstis. (4)

| (17) | Käesoleva otsusega nähakse kogu meetme kehtivuse ajaks ette rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega nähakse kogu meetme kehtivuse ajaks ette rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses.

| (18) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). Seepärast leitakse, et kavandatava meetme liiki ja ulatust arvestades on asjakohane nõuandekomitee. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). Seepärast leitakse, et kavandatava meetme liiki ja ulatust arvestades on asjakohane nõuandekomitee.

| (19) | Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke ning seetõttu võib neid eelkõige mitmepoolsete partnerluste ja kogu ühendust hõlmava riikidevahelise teabevahetuse vajadusetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks, |
| --- | --- |

(19)

Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke ning seetõttu võib neid eelkõige mitmepoolsete partnerluste ja kogu ühendust hõlmava riikidevahelise teabevahetuse vajadusetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

2008. aasta nimetatakse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks, et aidata väljendada ja tõsta esile pidevalt toimuvat kultuuridevahelist dialoogi, mis jätkub ka pärast nimetatud aastat.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta üldised eesmärgid on aidata:

| — | edendada kultuuridevahelist dialoogi kui protsessi, mille käigus kõik ELis elavad inimesed võivad parandada oma suutlikkust tulla toime avatuma, ent keerulisema kultuurikeskkonnaga, milles nii eri liikmesriikides kui ka igas liikmesriigis eksisteerivad koos mitmesugused kultuurilised eripärad ja veendumused; |
| --- | --- |

—

edendada kultuuridevahelist dialoogi kui protsessi, mille käigus kõik ELis elavad inimesed võivad parandada oma suutlikkust tulla toime avatuma, ent keerulisema kultuurikeskkonnaga, milles nii eri liikmesriikides kui ka igas liikmesriigis eksisteerivad koos mitmesugused kultuurilised eripärad ja veendumused;

| — | tõsta esile kultuuridevahelist dialoogi kui võimalust anda oma panus mitmekülgse ja dünaamilise ühiskonna kujundamisse mitte ainult Euroopas vaid kogu maailmas, ja saada sellest kasu; |
| --- | --- |

—

tõsta esile kultuuridevahelist dialoogi kui võimalust anda oma panus mitmekülgse ja dünaamilise ühiskonna kujundamisse mitte ainult Euroopas vaid kogu maailmas, ja saada sellest kasu;

| — | tõsta kõigi ELis elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkust sellest, et on oluline edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb ELi ühistele väärtustele, mis on sätestatud ELi asutamislepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

—

tõsta kõigi ELis elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkust sellest, et on oluline edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb ELi ühistele väärtustele, mis on sätestatud ELi asutamislepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| — | tõsta esile eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse väljenduste panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi. |
| --- | --- |

—

tõsta esile eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse väljenduste panust liikmesriikide pärandisse ja eluviisi.

2.   Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta konkreetsemad eesmärgid on:

| — | püüda tõsta kõigi ELis elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkust sellest, kui oluline on arendada kultuuridevahelist dialoogi igapäevaelus; |
| --- | --- |

—

püüda tõsta kõigi ELis elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkust sellest, kui oluline on arendada kultuuridevahelist dialoogi igapäevaelus;

| — | teha tööd kogu ELis ning eriti noorte ja laste hulgas toimuva kultuuridevahelise dialoogi parima tava väljaselgitamiseks, jagamiseks ja nähtavaks tunnustamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

teha tööd kogu ELis ning eriti noorte ja laste hulgas toimuva kultuuridevahelise dialoogi parima tava väljaselgitamiseks, jagamiseks ja nähtavaks tunnustamiseks Euroopa tasandil;

| — | soodustada hariduse rolli kui tähtsat vahendit, mille kaudu õpetada mõistma mitmekesisust ning paremini aru saama teistest kultuuridest ning arendada oskuste ja parimate sotsiaalsete tavade rakendamist, samuti tõsta esile meedia keskset rolli võrdõiguslikkuse ja vastastikuse mõistmise põhimõtte edendamisel; |
| --- | --- |

—

soodustada hariduse rolli kui tähtsat vahendit, mille kaudu õpetada mõistma mitmekesisust ning paremini aru saama teistest kultuuridest ning arendada oskuste ja parimate sotsiaalsete tavade rakendamist, samuti tõsta esile meedia keskset rolli võrdõiguslikkuse ja vastastikuse mõistmise põhimõtte edendamisel;

| — | suurendada kõigi kultuuridevahelist dialoogi toetavate ühenduse programmide ja meetmete nähtavust ja sidusust, programme ja meetmeid edendada ning tagada nende järjepidevus; |
| --- | --- |

—

suurendada kõigi kultuuridevahelist dialoogi toetavate ühenduse programmide ja meetmete nähtavust ja sidusust, programme ja meetmeid edendada ning tagada nende järjepidevus;

| — | aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi uute lähenemisviiside uurimisele, hõlmates suure hulga erinevate sektorite sidusrühmade koostööd. |
| --- | --- |

—

aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi uute lähenemisviiside uurimisele, hõlmates suure hulga erinevate sektorite sidusrühmade koostööd.

Artikkel 3

Meetmete sisu

Artiklis 2 kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed on sätestatud lisas.

Need hõlmavad järgmiste tegevuste rakendamist või nende toetamist:

| a) | Euroopa tasandi üritused ja algatused, mille eesmärgiks on edendada kultuuridevahelist dialoogi võimalikult paljude inimeste otsese kaasamise või muul viisil nendeni jõudmise kaudu, ning seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga tehtud saavutuste ja saadud kogemuste esiletõstmine; |
| --- | --- |

a)

Euroopa tasandi üritused ja algatused, mille eesmärgiks on edendada kultuuridevahelist dialoogi võimalikult paljude inimeste otsese kaasamise või muul viisil nendeni jõudmise kaudu, ning seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga tehtud saavutuste ja saadud kogemuste esiletõstmine;

| b) | siseriikliku ja piirkondliku tasandi üritused ja algatused, millel on oluline Euroopa mõõde ja mille eesmärgiks on edendada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärke võimalikult paljude inimeste otsese kaasamise või muul viisil nendeni jõudmise kaudu, pöörates erilist tähelepanu tegevusvaldkondadele, mis on seotud kodanikuharidusega ning teisi inimesi ja nende erinevusi hindama õppimisega; |
| --- | --- |

b)

siseriikliku ja piirkondliku tasandi üritused ja algatused, millel on oluline Euroopa mõõde ja mille eesmärgiks on edendada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärke võimalikult paljude inimeste otsese kaasamise või muul viisil nendeni jõudmise kaudu, pöörates erilist tähelepanu tegevusvaldkondadele, mis on seotud kodanikuharidusega ning teisi inimesi ja nende erinevusi hindama õppimisega;

| c) | teabe- ja tutvustuskampaaniad eelkõige koostöös meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ühenduse ja riiklikul tasandil, et levitada eelkõige noorte ja laste seas kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide ja parimate tavade tunnustamisega seotud olulisi sõnumeid; |
| --- | --- |

c)

teabe- ja tutvustuskampaaniad eelkõige koostöös meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ühenduse ja riiklikul tasandil, et levitada eelkõige noorte ja laste seas kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide ja parimate tavade tunnustamisega seotud olulisi sõnumeid;

| d) | ühenduse või siseriiklikul tasandil tehtavad ülevaated ja uurimused ning konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ettevalmistamise, tõhususe ja mõju kohta ning panna alus selle pikaajalistele järelmeetmetele. |
| --- | --- |

d)

ühenduse või siseriiklikul tasandil tehtavad ülevaated ja uurimused ning konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ettevalmistamise, tõhususe ja mõju kohta ning panna alus selle pikaajalistele järelmeetmetele.

Artikkel 4

Liikmesriikide koostöö

Iga liikmesriik nimetab siseriikliku koordineerimisasutuse või samaväärse haldusorgani, mille ülesandeks on korraldada asjaomase liikmesriigi osalemist kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud tegevuses. Liikmesriik teavitab komisjoni oma sellest nimetamisest ühe kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Iga liikmesriik tagab, et eespool nimetatud organ kaasab asjakohasel viisil kultuuridevahelise dialoogi eri osapooled siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Eespool nimetatud organ tagab liikmesriigi tasandil kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud meetmete kooskõlastamise.

Artikkel 5

Rakendamine

1.   Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 6 lõikes 2 osutatud korras.

2.   Erilist tähelepanu pööratakse koostööle Euroopa institutsioonidega, eelkõige koostööle Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 6

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

4.   Riikide esindajad komiteesse määrab eelistatavalt artiklis 4 osutatud siseriiklik koordineerimisasutus.

Artikkel 7

Finantssätted

1.   Ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, võib Euroopa Liidu üldeelarvest anda toetust kuni 80 % ulatuses nende üldkuludest.

2.   Meetmete puhul, millele on osutatud lisa B osas, võib Euroopa Liidu üldeelarvest anda toetust kuni 50 % ulatuses nende üldkuludest artiklis 8 sätestatud korras.

3.   Kogu ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa C osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine.

Artikkel 8

Taotlemis- ja valikumenetlus

1.   Toetuse andmise otsused võtab vastu komisjon artikli 6 lõikes 2 sätestatud korras. Komisjon tagab toetuse tasakaalustatud ja õiglase jaotuse liikmesriikide ja erinevate hõlmatud tegevusvaldkondade vahel, võttes seejuures arvesse esitatud projektide kvaliteeti.

2.   Artikli 7 lõike 3 kohaselt esitatud toetuse taotlused esitab komisjonile artiklis 4 sätestatud organ.

Artikkel 9

Rahvusvahelised organisatsioonid

Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCO-ga, tagades igati ELi nähtava osalemise.

Artikkel 10

Komisjoni roll

1.   Komisjon tagab käesolevas otsuses sätestatud meetmete ja muude ühenduse meetmete ja algatuste vahelise kooskõla.

2.   Komisjon püüab kaasata kandidaatriigid kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga seotud tegevusse, tuginedes nende osalemisele teatavates ühenduse programmides, millel on kultuuridevahelise dialoogi mõõde, ning töötades välja erialgatusi asjakohastes raamistikes, eriti ELi ja kandidaatriikide kodanikuühiskonna dialoogi raames.

3.   Komisjon tagab vastastikuse täiendavuse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete ning algatuste vahel, mis tõenäoliselt töötatakse välja asjakohastes koostöö- ja dialoogiraamistikes nende EFTA riikidega, kes on EMP lepingu osalised, Lääne-Balkani riikidega ning Euroopa naabruspoliitika partnerriikidega.

4.   Komisjon tagab samuti vastastikuse täiendavuse kõigi muude kolmandaid riike, eriti arengumaid hõlmavate koostööalgatustega, mis on olulised seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidega.

Artikkel 11

Eelarve

Käesoleva otsuse rakendamise rahastamispakett ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 on 10 000 000 EUR. Ettevalmistavate meetmete rahastamine piirdub 30 %-ga kogu eelarvest.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.

Artikkel 12

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (7), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (8), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (9)

2.   Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegemata jätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmata jätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet.

3.   Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (10), sätestatud tingimustel.

Artikkel 13

Järelevalve

1.   Iga käesoleva otsuse alusel rahastatud meetme puhul esitab abisaaja tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta. Kolme kuu jooksul pärast meetme lõppemist tuleb esitata ka lõpparuanne. Komisjon määrab kindlaks aruannete vormi ja teema.

2.   Abisaaja hoiab komisjoni jaoks alles kõik meetmega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmega seotud väljamakset.

3.   Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavaid projekte teostatakse nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 kohaselt.

Artikkel 14

Järelmeetmed ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2009 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele artiklis 3 ettenähtud meetmete rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta aruande, mille põhjal kehtestatakse ELi edasised sellealased põhimõtted, meetmed ja tegevused.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 42.

1

(2)  ELT C 206, 29.8.2006, lk 44.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta arvamus ja nõukogu ... (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) otsus.

3

(4)  Vt komisjoni 29. juuni 2005. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Kodanikuühiskonna dialoog ELi ja kandidaatriikide vahel”.

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

6

(7)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

7

(8)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

9

(10)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

10

---

LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD MEETMED

A   Ühenduse tasandi meetmete kaasrahastamine

Piiratud arv sümboolse tähendusega Euroopa tasandi meetmeid, mille eesmärk on tõsta eriti noorte teadlikkust kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidest, võib saada ühenduse abi kuni 80 % ulatuses kogukuludest.

Need meetmed võivad seisneda teatavates üritustes, sealhulgas ühenduse tasandi üritustes kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta avamiseks ja lõpetamiseks koostöös 2008. aastal ametis olevate eesistujariikidega.

Soovituslikult kasutatakse nende meetmete jaoks ligikaudu 30 % kogueelarvest.

B   Liikmesriigi tasandi meetmete kaasrahastamine

Olulise Euroopa mõõtmega siseriikliku tasandi meetmed võivad vastata ühenduse abi saamise nõuetele ning neile võib anda toetust kuni 50 % ulatuses kogukuludest.

Need meetmed võivad eelkõige olla seotud ühe siseriikliku algatuse kaasrahastamisega liikmesriigi kohta.

Soovituslikult kasutatakse nende meetmete jaoks ligikaudu 30 % kogueelarvest.

C   Ühenduse tasandi meetmed

| 1. | Teabe- ja tutvustusmeetmed, mille hulka kuuluvad:






  a) | ühenduse tasandil koordineeritud ja liikmesriikides toimuv teavituskampaania, mis tugineb kõikidel tasanditel kultuuridevahelise dialoogi parimatele tavadele; |
| --- | --- | --- |

1.

Teabe- ja tutvustusmeetmed, mille hulka kuuluvad:

a)

ühenduse tasandil koordineeritud ja liikmesriikides toimuv teavituskampaania, mis tugineb kõikidel tasanditel kultuuridevahelise dialoogi parimatele tavadele;

| b) | koostöö erasektori, meedia, haridusasutuste ja teiste kodanikuühiskonna partneritega, eesmärgiga levitada teavet kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta kohta; |
| --- | --- |

b)

koostöö erasektori, meedia, haridusasutuste ja teiste kodanikuühiskonna partneritega, eesmärgiga levitada teavet kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta kohta;

| c) | logo ja tunnuslausete väljatöötamine kasutamiseks seoses igasuguste kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta tegevustega ning kättesaadavate tutvustusvahendite loomine kasutamiseks kogu ühenduses; |
| --- | --- |

c)

logo ja tunnuslausete väljatöötamine kasutamiseks seoses igasuguste kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta tegevustega ning kättesaadavate tutvustusvahendite loomine kasutamiseks kogu ühenduses;

| d) | asjakohased meetmed, et avaldada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ja suurendada nende nähtavust ning tunnustada eriti noorte ja laste seas Euroopa tasandil parimaid tavasid; |
| --- | --- |

d)

asjakohased meetmed, et avaldada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ja suurendada nende nähtavust ning tunnustada eriti noorte ja laste seas Euroopa tasandil parimaid tavasid;

| e) | selliste õppematerjalide ja vahendite levitamine, mis on ette nähtud eelkõige haridusasutustele ning edendavad kultuurilise mitmekesisuse alast teabevahetust ja kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

e)

selliste õppematerjalide ja vahendite levitamine, mis on ette nähtud eelkõige haridusasutustele ning edendavad kultuurilise mitmekesisuse alast teabevahetust ja kultuuridevahelist dialoogi;

| f) | kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks sellise veebiportaali rajamine, mis oleks avalikkusele avatud ja mille abil saaks juhendada kultuuridevahelise dialoogiga seotud projektide elluviijaid erinevate asjakohaste ühenduse programmide ja meetmete osas. |
| --- | --- |

f)

kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks sellise veebiportaali rajamine, mis oleks avalikkusele avatud ja mille abil saaks juhendada kultuuridevahelise dialoogiga seotud projektide elluviijaid erinevate asjakohaste ühenduse programmide ja meetmete osas.

| 2. | Muud meetmed:
  Ühenduse tasandil tehtavad ülevaated ja uurimused ning konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ettevalmistamise kohta, eesmärgiga panna alus selle pikaajalistele järelmeetmetele. |
| --- | --- |

2.

Muud meetmed:

Ühenduse tasandil tehtavad ülevaated ja uurimused ning konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, et anda hinnang ja teha aruanne kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta ettevalmistamise kohta, eesmärgiga panna alus selle pikaajalistele järelmeetmetele.

| 3. | Finantseeritakse tavaliselt kaupade ja teenuste otsese ostmise kaudu avatud ja/või piiratud pakkumiste teel. Abi võib anda ka toetustena.
  C osale eraldatavad rahalised vahendid ei ületa 40 % kogueelarvest. |
| --- | --- |

3.

Finantseeritakse tavaliselt kaupade ja teenuste otsese ostmise kaudu avatud ja/või piiratud pakkumiste teel. Abi võib anda ka toetustena.

C osale eraldatavad rahalised vahendid ei ületa 40 % kogueelarvest.

D   Meetmed, mille jaoks antakse ühenduse mitterahalist toetust

Ühendus toetab mitterahaliselt avalik-õiguslike või eraõiguslike organite algatusi, andes sealhulgas kirjaliku loa kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta logo (kui see on välja töötatud) ja muude selle aastaga seotud materjalide kasutamiseks, kui kõnealused organid suudavad komisjonile tõendada, et nimetatud algatused on tehtud või tehakse 2008. aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele. Kolmandates riikides seoses või koostöös kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga korraldatud algatusi, mida Euroopa aasta vahenditest ei toetada, võib ühendus samuti mitterahaliselt toetada ning nende algatuste puhul võib kasutada kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta logo ja muid asjakohaseid materjale.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 6. oktoobril 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku EÜ asutamislepingu artiklil 151 põhineva otsuse kohta, millega nimetatakse aasta 2008 kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 6. oktoobril 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku EÜ asutamislepingu artiklil 151 põhineva otsuse kohta, millega nimetatakse aasta 2008 kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks.

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 20. aprillil 2006 ja Regioonide Komitee oma arvamuse 27. aprillil 2006. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 20. aprillil 2006 ja Regioonide Komitee oma arvamuse 27. aprillil 2006.

| 3. | Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 1. juunil 2006. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 1. juunil 2006.

| 4. | Komisjon esitas muudetud ettepaneku 7. septembril 2006. |
| --- | --- |

4.

Komisjon esitas muudetud ettepaneku 7. septembril 2006.

| 5. | Nõukogu võttis 14. novembril 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõikele 2. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu võttis 14. novembril 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõikele 2.

II.   EESMÄRK

Ettepaneku eesmärgiks on nimetada aasta 2008 kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks. Kultuuridevaheline dialoog on tihedalt seotud Euroopa ülesehituse peamise eesmärgiga, nimelt tuua Euroopa rahvad üksteisele lähemale; kultuuridevahelisele dialoogile pühendatud Euroopa aasta on ainulaadne teavitusvahend selle prioriteedi kinnitamiseks ning kodanike kaasamiseks.

Aasta üldisteks eesmärkideks on aidata kaasa järgmisele:

| — | kultuuridevahelise dialoogi kui protsessi edendamine, mille käigus kõik Euroopa Liidus elavad inimesed võivad täiustada oma suutlikkust tulla toime avatumas, ent ühtlasi keerulisemas kultuurikeskkonnas, kus nii eri liikmesriikides kui ka igas liikmesriigis eksisteerivad koos mitmesugused kultuurilised eripärad ja veendumused; |
| --- | --- |

—

kultuuridevahelise dialoogi kui protsessi edendamine, mille käigus kõik Euroopa Liidus elavad inimesed võivad täiustada oma suutlikkust tulla toime avatumas, ent ühtlasi keerulisemas kultuurikeskkonnas, kus nii eri liikmesriikides kui ka igas liikmesriigis eksisteerivad koos mitmesugused kultuurilised eripärad ja veendumused;

| — | kultuuridevahelise dialoogi esiletõstmine võimalusena anda oma panus mitmekülgse ja dünaamilise ühiskonna kujundamisse mitte ainult Euroopas vaid kogu maailmas, ja saada sellest kasu; |
| --- | --- |

—

kultuuridevahelise dialoogi esiletõstmine võimalusena anda oma panus mitmekülgse ja dünaamilise ühiskonna kujundamisse mitte ainult Euroopas vaid kogu maailmas, ja saada sellest kasu;

| — | kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkuse tõstmine sellest, et on oluline edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb Euroopa Liidu ühistele väärtustele, mis on sätestatud ELi asutamislepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

—

kõigi Euroopa Liidus elavate inimeste, eelkõige noorte teadlikkuse tõstmine sellest, et on oluline edendada Euroopa kodanikuaktiivsust, mis on maailmale avatud, austab kultuurilist mitmekesisust ning tugineb Euroopa Liidu ühistele väärtustele, mis on sätestatud ELi asutamislepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| — | eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse väljenduste poolt liikmesriikide pärandisse ja eluviisi antava panuse esiletõstmine. |
| --- | --- |

—

eri kultuuride ja kultuurilise mitmekesisuse väljenduste poolt liikmesriikide pärandisse ja eluviisi antava panuse esiletõstmine.

Aasta raames läbiviidavad tegevused töötatakse välja kolme liiki meetmete põhjal:

| — | ühenduse tasandil meetmete, mille eesmärk on tõsta eriti noorte teadlikkust aasta eesmärkidest, kaasrahastamine (kuni 80 % ulatuses üldkuludest); |
| --- | --- |

—

ühenduse tasandil meetmete, mille eesmärk on tõsta eriti noorte teadlikkust aasta eesmärkidest, kaasrahastamine (kuni 80 % ulatuses üldkuludest);

| — | olulise Euroopa mõõtmega riikliku tasandi meetmete kaasrahastamine (kuni 50 % üldkuludest); |
| --- | --- |

—

olulise Euroopa mõõtmega riikliku tasandi meetmete kaasrahastamine (kuni 50 % üldkuludest);

| — | ühenduse tasandi meetmed, sealhulgas teabe- ja tutvustusmeetmed ning ülevaated, uurimused ja konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega Euroopa aasta ettevalmistamise ja selle mõju kohta. |
| --- | --- |

—

ühenduse tasandi meetmed, sealhulgas teabe- ja tutvustusmeetmed ning ülevaated, uurimused ja konsultatsioonid riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega Euroopa aasta ettevalmistamise ja selle mõju kohta.

Euroopa aasta eelarve on 10 miljonit eurot.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Nõukogu ühises seisukohas on alles jäetud komisjoni esialgse ettepaneku põhielemendid ning ühine seisukoht on täielikult kooskõlas komisjoni muudetud ettepanekuga.

2.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Nõukogu püüdis ühises seisukohas arvestada Euroopa Parlamendi tõstatatud küsimuste ja prioriteetidega ning nõustus enamikuga parlamendi muudatusettepanekutest. Euroopa Parlamendi 46 muudatusettepanekust võttis nõukogu vastu täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt 33 muudatusettepanekut.

Kolmepoolsete kohtumiste käigus toimus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel rida mitteametlikke kontakte eesmärgiga saavutada Euroopa Parlamendiga kiiresti kokkulepe. Nõukogu võttis arvesse Euroopa Parlamendi peamised probleemsed küsimused ning on arusaamisel, et ühise seisukoha tekst peaks parlamendile vastuvõetav olema.

Lisaks mitmetele otsuse teksti täiustavatele ning asjaomastele põhimõtetele või protsessidele viidete lisamist käsitlevatele muudatusettepanekutele lisas nõukogu teksti täielikult või osaliselt järgmised muudatusettepanekud, mis kujutavad olulisi muudatusi seoses Euroopa aasta elluviimisega:

muudatusettepanekud 4 ja 5, kus tuuakse esile uuendatud Lissaboni strateegia kultuurilisi ja haridusalaseid aspekte ning rõhutatakse vajadust aidata kaasa võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise tagamisele Euroopa Liidus;

muudatusettepanekud 8 ja 9, kus osutatakse soolisele võrdõiguslikkusele;

muudatusettepanek 29, kus rõhutatakse kultuuridevahelise dialoogi aasta seoseid Euroopa aastaga “Võrdsed võimalused kõigile” (2007);

muudatusettepanekud 11 ja 34, kus mainitakse otseselt koostööd Euroopa Nõukogu ja UNESCOga Euroopa aasta raames;

muudatusettepanekud 14, 21 ja 36, mille eesmärgiks on tagada Euroopa aasta järjepidevus ja pikaajalised järelmeetmed;

muudatusettepanekud 15 ja 25, milles viidatakse religioossele mitmekesisusele;

muudatusettepanekud 19 ja 39, kus rõhutatakse hariduse tähtsust kultuuridevahelise dialoogi edendamisel;

muudatusettepanekud 20 ja 41 parimate tavade tunnustamise kohta;

muudatusettepanekud 27 ja 30, milles rõhutatakse piirkondlikku ja kohalikku tasandit;

muudatusettepanekud 28 ja 42, milles tuuakse esile vajadus konsulteerida riikidevaheliste võrgustike ja kodanikuühiskonnaga;

muudatusettepanek 32 koostöö kohta teiste institutsioonidega, eelkõige Euroopa Parlamendiga.

Nõukogu püüdis rahaliste vahendite eraldamisel leida tasakaalustatud kompromissi teabe- ja tutvustuskampaaniatele määratud rahaliste vahendite osas (muudatusettepanek 37), seades üldeelarvest ühenduse meetmetele antavaks piirmääraks 40 % (teabe- ja tutvustuskampaaniad ning muud meetmed) ning keskmiselt 30 % eelarvest nii ühenduse kui siseriikliku tasandi meetmete kaasrahastamiseks. Samuti lisati muudatusettepanek 35, millega piiratakse ettevalmistavatele meetmetele eraldamist 30 % ulatuses eelarvest.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et tervikuna on tema ühine seisukoht täielikult kooskõlas komisjoni muudetud ettepaneku eesmärkidega. Nõukogu leiab samuti, et ta on võtnud nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi eesmärke, mida viimane oma komisjoni ettepaneku suhtes tehtud muudatusettepanekutega taotleb, ning loodab, et lähitulevikus saavutatakse kokkulepe Euroopa Parlamendiga, mis võimaldaks otsuse kiiresti vastu võtta.

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 301/103

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 31/2006,

14. november 2006,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus, millega kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm aastateks 2007—2013

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 301 E/05)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 153,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus võib aidata kaasa kodanike tervise, turvalisuse ning majandus- ja õiguslike huvide kaitsele tarbijakaitse meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus võib aidata kaasa kodanike tervise, turvalisuse ning majandus- ja õiguslike huvide kaitsele tarbijakaitse meetmetega.

| (2) | Seetõttu on asjakohane kehtestada ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm, asendades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsuse 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004—2007. (4) Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on asjakohane kehtestada ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm, asendades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsuse 20/2004/EÜ, millega kehtestatakse tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldine raamistik aastateks 2004—2007. (4) Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (3) | Eelistada tuleks tarbijate huvide integreerimist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse vastavalt asutamislepingu artiklile 153, ning käesolevas programmis määratletud tarbijapoliitilisi eesmärke. Kooskõlastamine teiste ühenduse poliitikasuundade ja programmidega on alus, mis tagab tarbijate huvide täieliku arvestamise teistes poliitikavaldkondades. Koostoime saavutamiseks ja dubleerimise vältimiseks peaksid muud ühenduse rahalised vahendid ja programmid toetama rahaliselt tarbijate huvide integreerimist asjaomastes valdkondades. |
| --- | --- |

(3)

Eelistada tuleks tarbijate huvide integreerimist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse vastavalt asutamislepingu artiklile 153, ning käesolevas programmis määratletud tarbijapoliitilisi eesmärke. Kooskõlastamine teiste ühenduse poliitikasuundade ja programmidega on alus, mis tagab tarbijate huvide täieliku arvestamise teistes poliitikavaldkondades. Koostoime saavutamiseks ja dubleerimise vältimiseks peaksid muud ühenduse rahalised vahendid ja programmid toetama rahaliselt tarbijate huvide integreerimist asjaomastes valdkondades.

| (4) | Käesolev otsus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus kehtestab kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5) punkti 37 tähenduses.

| (5) | Euroopa üldistes huvides on, et ühenduse tasandil oleksid esindatud teenuste ja toiduks mittekasutatavate toodetega seotud tervise ja ohutuse aspektid, kodanike majanduslikud ja õiguslikud huvid ning samuti tarbijate huvid seoses toodete ja teenuste standardimise arendamisega. Arvestades asjaomaste organisatsioonide olemust, ei tohiks nende organisatsioonide tööks antava ühenduse toetuse pikendamisel kohaldada toetuse järkjärgulise vähendamise põhimõtet. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa üldistes huvides on, et ühenduse tasandil oleksid esindatud teenuste ja toiduks mittekasutatavate toodetega seotud tervise ja ohutuse aspektid, kodanike majanduslikud ja õiguslikud huvid ning samuti tarbijate huvid seoses toodete ja teenuste standardimise arendamisega. Arvestades asjaomaste organisatsioonide olemust, ei tohiks nende organisatsioonide tööks antava ühenduse toetuse pikendamisel kohaldada toetuse järkjärgulise vähendamise põhimõtet.

| (6) | On asjakohane tagada üleminek käesoleva programmi ja programmi vahel, mida see asendab, pidades eelkõige silmas mitmeaastaste meetmete jätkumist ning eelmise programmi edusammude ja suuremat tähelepanu vajavate valdkondade hindamist. Alates 1. jaanuarist 2014 peaksid tehnilise ja haldusabi assigneeringud vajadusel hõlmama kulud, mis on seotud 2013. aasta lõpuks veel lõpule viimata meetmete juhtimisega. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane tagada üleminek käesoleva programmi ja programmi vahel, mida see asendab, pidades eelkõige silmas mitmeaastaste meetmete jätkumist ning eelmise programmi edusammude ja suuremat tähelepanu vajavate valdkondade hindamist. Alates 1. jaanuarist 2014 peaksid tehnilise ja haldusabi assigneeringud vajadusel hõlmama kulud, mis on seotud 2013. aasta lõpuks veel lõpule viimata meetmete juhtimisega.

| (7) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6) |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

| (8) | Programmi rakendamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et siseturg ei toimi nõuetekohaselt, kui tarbijad on mõnes liikmesriigis vähem kaitstud kui teistes. Seetõttu tuleks programmis erilist tähelepanu pöörata tarbijakaitsele ja tarbijate teadlikkusele nendes liikmesriikides, mis on Euroopa Liiduga ühinenud 1. mail 2004 või peale seda, et tagada võrdsed võimalused kõigile liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(8)

Programmi rakendamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et siseturg ei toimi nõuetekohaselt, kui tarbijad on mõnes liikmesriigis vähem kaitstud kui teistes. Seetõttu tuleks programmis erilist tähelepanu pöörata tarbijakaitsele ja tarbijate teadlikkusele nendes liikmesriikides, mis on Euroopa Liiduga ühinenud 1. mail 2004 või peale seda, et tagada võrdsed võimalused kõigile liikmesriikidele.

| (9) | Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi “EMP leping”) nähakse ette koostöö tarbijakaitse valdkonnas ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas osalevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide (edaspidi “EFTA/EMP riigid”) vahel. Tuleks ette näha programmis osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige Euroopa Liidu naaberriikidele ning riikidele, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriikidele ja ühinejariikidele. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi “EMP leping”) nähakse ette koostöö tarbijakaitse valdkonnas ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas osalevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide (edaspidi “EFTA/EMP riigid”) vahel. Tuleks ette näha programmis osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige Euroopa Liidu naaberriikidele ning riikidele, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriikidele ja ühinejariikidele.

| (10) | Programmi rakendamisega seoses tuleks soodustada koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale, võttes arvesse kõnealuste riikide ja ühenduse vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid. |
| --- | --- |

(10)

Programmi rakendamisega seoses tuleks soodustada koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale, võttes arvesse kõnealuste riikide ja ühenduse vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid.

| (11) | Programmi raames võetud meetmete väärtuse ja mõju üle tuleks teostada regulaarset järelevalvet ja neid tuleks regulaarselt hinnata, sealhulgas sõltumatute ekspertide poolt. Tarbijapoliitika hindamiseks tuleks sõnastada mõõdetavad eesmärgid ja töötada välja kehtivad näitajad. |
| --- | --- |

(11)

Programmi raames võetud meetmete väärtuse ja mõju üle tuleks teostada regulaarset järelevalvet ja neid tuleks regulaarselt hinnata, sealhulgas sõltumatute ekspertide poolt. Tarbijapoliitika hindamiseks tuleks sõnastada mõõdetavad eesmärgid ja töötada välja kehtivad näitajad.

| (12) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid küsimuste piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning kuna ühenduse meetmetega on rohkem võimalusi kaitsta kodanike tervist, ohutust ning majandus- ja õiguslikke huve, on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid küsimuste piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning kuna ühenduse meetmetega on rohkem võimalusi kaitsta kodanike tervist, ohutust ning majandus- ja õiguslikke huve, on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi kehtestamine

Käesolevaga kehtestatakse ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogramm, edaspidi “programm”, mis hõlmab ajavahemikku alates ... (7) kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Ülesanne ja eesmärgid

1.   Programmi ülesandeks on täiendada, toetada ja kontrollida liikmesriikide poliitikat ning aidata kaasa tarbijate tervise, ohutuse ning majandus- ja õiguslike huvide kaitsele, samuti nende teabe ja hariduse saamise ning oma huvide kaitseks organiseerumise õiguse edendamisele.

2.   Lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisel lähtutakse järgmistest eesmärkidest:

| a) | tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti paremate tõendavate andmete, parema konsulteerimise ja tarbijate huvide parema esindatuse kaudu; |
| --- | --- |

a)

tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti paremate tõendavate andmete, parema konsulteerimise ja tarbijate huvide parema esindatuse kaudu;

| b) | tagada tarbijakaitse eeskirjade tulemuslik kohaldamine, eelkõige jõustamisalase koostöö, teavitamise, haridustöö ja kaebuste lahendamise kaudu. |
| --- | --- |

b)

tagada tarbijakaitse eeskirjade tulemuslik kohaldamine, eelkõige jõustamisalase koostöö, teavitamise, haridustöö ja kaebuste lahendamise kaudu.

Need eesmärgid tuleb saavutada I lisas sätestatud loetelus sisalduvate meetmete ja vahendite kombineerimise kaudu vastavalt iga-aastases tööplaanis sätestatud esmatähtsatele eesmärkidele, millele viidatakse artikli 7 lõike 2 punktis a.

Artikkel 3

Rahastamine

1.   Programmi rakendamise finantspaketiks ajavahemikul alates ... (7) kuni 31. detsembrini 2013 määratakse 156 800 000 EUR.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 4

Rahaline toetus

1.   Ühenduse rahaline toetus ei ületa järgmisi määrasid:

| a) | 50 % meetmete maksumusest, mida rahastavad ühiselt ühendus ja üks või mitu liikmesriiki või ühendus ja artikli 8 kohaselt osalevate kolmandate riikide pädevad asutused, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mil ühenduse toetus ei ületa 70 %; |
| --- | --- |

a)

50 % meetmete maksumusest, mida rahastavad ühiselt ühendus ja üks või mitu liikmesriiki või ühendus ja artikli 8 kohaselt osalevate kolmandate riikide pädevad asutused, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mil ühenduse toetus ei ületa 70 %;

| b) | 85 % meetmete maksumusest, mille eesmärk on töötada välja tarbijaküsimusi käsitlevad integreeritud Euroopa magistrikursused; |
| --- | --- |

b)

85 % meetmete maksumusest, mille eesmärk on töötada välja tarbijaküsimusi käsitlevad integreeritud Euroopa magistrikursused;

| c) | 50 % Euroopa tarbijaorganisatsioonide tööga seotud kuludest; |
| --- | --- |

c)

50 % Euroopa tarbijaorganisatsioonide tööga seotud kuludest;

| d) | 95 % selliste Euroopa tarbijaorganisatsioonide tööga seotud kuludest, mis esindavad tarbijate huve toodete ja teenuste standardite väljatöötamisel ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

d)

95 % selliste Euroopa tarbijaorganisatsioonide tööga seotud kuludest, mis esindavad tarbijate huve toodete ja teenuste standardite väljatöötamisel ühenduse tasandil.

2.   Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmisel kujul:

| a) | stipendiumid õpetajate ja õpilaste individuaalse liikuvuse toetamiseks tarbijaküsimusi käsitlevate integreeritud Euroopa magistrikursuste raames. Nende stipendiumide haldamise võib teha ülesandeks elukestva õppe programmi Erasmus riiklikele büroodele; |
| --- | --- |

a)

stipendiumid õpetajate ja õpilaste individuaalse liikuvuse toetamiseks tarbijaküsimusi käsitlevate integreeritud Euroopa magistrikursuste raames. Nende stipendiumide haldamise võib teha ülesandeks elukestva õppe programmi Erasmus riiklikele büroodele;

| b) | sõidu- ja päevarahade hüvitamine õigusaktide jõustamise eest vastutavate ametnike vahetuse korral. |
| --- | --- |

b)

sõidu- ja päevarahade hüvitamine õigusaktide jõustamise eest vastutavate ametnike vahetuse korral.

3.   Kriteeriumid lõike 1 punkti a tähenduses nimetatud erilise kasulikkuse tingimuse kohaldatavuse hindamiseks kehtestatakse eelnevalt iga-aastases tööplaanis. Erilise kasulikkuse meetmed peaksid tooma kasu eelkõige nende liikmesriikide tarbijatele, kes on Euroopa Liiduga ühinenud 1. mail 2004 või pärast seda.

4.   Lõike 1 punktides c ja d nimetatud rahalise toetuse pikendamine vabastatakse järkjärgulise vähendamise põhimõttest.

5.   Lõigete 1 ja 2 eesmärkide saavutamiseks võib ühenduse toetuse andmist lubada ka kindlasummaliste või ühekordsete maksetena, kui see sobib iga-aastases tööplaanis määratletud asjaomaste meetmete olemusega. Kindlasummalise või ühekordse makse puhul ei kohaldata lõikes 1 sätestatud protsendimäärasid, ehkki kaasrahastamine on siiski kohustuslik.

Artikkel 5

Abisaajad

Artiklis 4 kehtestatud rahalise toetuse saamise tingimustele vastavad abisaajad on ära toodud II lisas.

Artikkel 6

Haldus- ja tehniline abi

1.   Programmi jaoks eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, koosolekuid, teavitamist ja avalikustamist, teabevahetusele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki teisi kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon programmi juhtimisel vajab.

2.   Programmi jaoks eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka programmi ja otsuse nr 20/2004/EÜ alusel võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks vajaliku tehnilise ja haldusabi kulud. Vajaduse korral võib assigneeringuid nende kulude katmiseks kajastada eelarves ka pärast 2013. aastat, et võimaldada selliste meetmete juhtimist, mida ei ole 31. detsembriks 2013 veel lõpule viidud.

Artikkel 7

Rakendamine

1.   Komisjon vastutab programmi rakendamise eest.

Artiklis 2 sätestatud eesmärgi ja ülesannete täitmiseks võetavates meetmetes kasutatakse täiel määral olemaolevaid rakendusmeetodeid, eelkõige otsest või kaudset tsentraliseeritud rakendamist komisjoni poolt.

2.   Artikli 10 lõikes 2 nimetatud korda kohaldatakse järgmiste meetmete vastuvõtmiseks:

| a) | programmi rakendamise iga-aastane tööplaan, milles määratakse kindlaks:






  — | prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite eraldamine; |
| --- | --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastane tööplaan, milles määratakse kindlaks:

—

prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite eraldamine;

| — | valiku- ja toetuse eraldamise kriteeriumid ning ühenduse rahalise toetuse protsendi määramise kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

valiku- ja toetuse eraldamise kriteeriumid ning ühenduse rahalise toetuse protsendi määramise kriteeriumid;

| — | kindlasummalise ja ühekordse toetuse kasutamine, ja |
| --- | --- |

—

kindlasummalise ja ühekordse toetuse kasutamine, ja

| — | pakkumiskutsete, ühismeetmete ja konkursikutsete kavandatud ajakava; |
| --- | --- |

—

pakkumiskutsete, ühismeetmete ja konkursikutsete kavandatud ajakava;

| b) | artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud meetmete rakendamise kord, sealhulgas valiku- ja toetuste eraldamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud meetmete rakendamise kord, sealhulgas valiku- ja toetuste eraldamise kriteeriumid.

3.   Komisjon teavitab artiklis 10 nimetatud komiteed programmi rakendamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 8

Kolmandate riikide osalemine

Programmis võivad osaleda:

| a) | EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel;

| b) | kolmandad riigid, eelkõige Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, riigid, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriigid, ühinejariigid ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nimetatud riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud nende ühenduse programmides osalemise üldised põhimõtted. |
| --- | --- |

b)

kolmandad riigid, eelkõige Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, riigid, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriigid, ühinejariigid ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nimetatud riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud nende ühenduse programmides osalemise üldised põhimõtted.

Artikkel 9

Seire, hindamine ja tulemuste levitamine

1.   Komisjon jälgib koostöös liikmesriikidega programmi meetmete rakendamist, pidades silmas programmi eesmärke. Komisjon annab sellest aru artiklis 10 nimetatud komiteele ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

2.   Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet programmi meetmete rakendamise ja mõju kohta.

3.   Komisjon tagab, et programmi tulemuslikkust hinnatakse kolm aastat pärast selle algust ja pärast programmi lõppu. Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma kommentaaridega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Komisjon avaldab käesoleva otsuse kohaselt võetud meetmete tulemused.

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui osutatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Otsus nr 20/2004/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, ...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 88, 11.4.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 8.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 14. november 2006 ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

(4)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega nr 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

6

(7)  Käesoleva otsuse jõustumise kuupäev.

7

---

I LISA

ARTIKLIS 2 NIMETATUD MEETMED JA VAHENDID

I Eesmärk

Tagada tarbijakaitse kõrge tase, eriti parandatud tõendite, parema konsulteerimise ja tarbijate huvide parema esindatuse kaudu.

Meede 1

Tarbijapoliitika arengut ja tarbijate huvide teistesse ühenduse poliitikavaldkondadesse integreerimist tõendavate andmete ja teabe kogumine, vahetamine ja analüüs, sealhulgas:

| 1.1. | Tarbijate majanduslikke ja muid huve mõjutavate turuarengute jälgimine ja hindamine, kasutades uuringuid, hinnauuringuid, turustruktuuri muutuste uuringuid, tarbijate ja ettevõtete uuringuid, tarbijate kaebuste kogumist ja analüüsi, piiriülest tootja ja tarbija vahelist kaubandust ning turge puudutavate andmete kogumist ja analüüsi. |
| --- | --- |

1.1.

Tarbijate majanduslikke ja muid huve mõjutavate turuarengute jälgimine ja hindamine, kasutades uuringuid, hinnauuringuid, turustruktuuri muutuste uuringuid, tarbijate ja ettevõtete uuringuid, tarbijate kaebuste kogumist ja analüüsi, piiriülest tootja ja tarbija vahelist kaubandust ning turge puudutavate andmete kogumist ja analüüsi.

| 1.2. | Andmekogude väljatöötamine ja pidamine. |
| --- | --- |

1.2.

Andmekogude väljatöötamine ja pidamine.

| 1.3. | Statistiliste ja muude asjakohaste andmete kogumine ning analüüs; statistikavahendite väljatöötamiseks võib vajaduse korral kasutada ühenduse statistikaprogrammi. |
| --- | --- |

1.3.

Statistiliste ja muude asjakohaste andmete kogumine ning analüüs; statistikavahendite väljatöötamiseks võib vajaduse korral kasutada ühenduse statistikaprogrammi.

Meede 2

Tarbekaupade ja olmeteenuste ohutust, sealhulgas tarbijate kokkupuutumist toodetest vabanevate kemikaalidega, spetsiifiliste tarbekaupade ja olmeteenustega seotud ohte ja vigastusi ning hoiatusteadete tehnilist analüüsi tõendavate andmete ja teabe kogumine, vahetamine ja analüüs ning hindamisvahendite väljatöötamine.

Meede 3

Teaduslike nõuannete kogumise ja riskihindamise toetamine, sealhulgas komisjoni 3. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/210/EÜ, millega moodustatakse teaduskomiteed tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades, (1) moodustatud sõltumatute teaduskomiteede töö toetamine.

Meede 4

Õigus- ja muude normidega seotud algatuste ettevalmistamine ning kaasregulatsiooni ja iseregulatsiooni algatuste toetamine, sealhulgas:

| 4.1. | Õigusliku reguleerimise ja selle mõju hindamiseks vajalik õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud. |
| --- | --- |

4.1.

Õigusliku reguleerimise ja selle mõju hindamiseks vajalik õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud.

| 4.2. | Toodete ja teenuste ohutuse ning tarbijate majandus- ja õiguslike huvide poliitika kujundamiseks vajalik õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud. |
| --- | --- |

4.2.

Toodete ja teenuste ohutuse ning tarbijate majandus- ja õiguslike huvide poliitika kujundamiseks vajalik õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud.

| 4.3. | Tooteohutusstandardite vajaduse hindamiseks ning tooteid ja teenuseid hõlmavate standardimisvolituste kavandamiseks vajalik õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud. |
| --- | --- |

4.3.

Tooteohutusstandardite vajaduse hindamiseks ning tooteid ja teenuseid hõlmavate standardimisvolituste kavandamiseks vajalik õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud.

| 4.4. | Sidusrühmade ja ekspertide seminarid, konverentsid, töökohtumised ja koosolekud. |
| --- | --- |

4.4.

Sidusrühmade ja ekspertide seminarid, konverentsid, töökohtumised ja koosolekud.

Meede 5

Rahaline toetus Euroopa tarbijaorganisatsioonide töö soodustamiseks.

Meede 6

Rahaline toetus selliste Euroopa tarbijaorganisatsioonide töö soodustamiseks, mis esindavad tarbijate huve toodete ja teenuste standardite väljatöötamisel ühenduse tasandil.

Meede 7

Piirkondlike, riiklike ja Euroopa tarbijaorganisatsioonide ning eelkõige nende liikmesriikide tarbijaorganisatsioonide suutlikkuse tõstmine, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, eriti töötajate koolitamise ning parimate tavade ja ekspertteadmiste vahetamise kaudu.

II Eesmärk

Tagada tarbijakaitse eeskirjade tulemuslik kohaldamine, eelkõige jõustamisalase koostöö, teavitamise, haridustöö ja kaebuste lahendamise kaudu.

Meede 8

Meetmed ühenduse tarbijakaitsenormide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta) (3) tulemuslikumaks kohaldamiseks, sealhulgas:

| 8.1. | Meetmed järelevalve ja jõustamise ning pädevate asutuste vahelise koostöö koordineerimise parandamiseks, sealhulgas IT-vahendite (nt andmebaasid, teabe- ja sidesüsteemid) arendamine ja haldamine ning sidusrühmade ja asjaomaste ekspertide seminaride, konverentside, töökohtumiste ja koosolekute ning jõustamise eest vastutavate ametnike vahetuse ja koolituse, sealhulgas kohtunike koolituse korraldamine. |
| --- | --- |

8.1.

Meetmed järelevalve ja jõustamise ning pädevate asutuste vahelise koostöö koordineerimise parandamiseks, sealhulgas IT-vahendite (nt andmebaasid, teabe- ja sidesüsteemid) arendamine ja haldamine ning sidusrühmade ja asjaomaste ekspertide seminaride, konverentside, töökohtumiste ja koosolekute ning jõustamise eest vastutavate ametnike vahetuse ja koolituse, sealhulgas kohtunike koolituse korraldamine.

| 8.2. | Toiduks mittekasutatavate toodete ja teenuste ohutuse seire ja hindamine, sealhulgas RAPEX hoiatussüsteemi tõhustamine ning selle kohaldamisala ja toimimise laiendamine, võttes arvesse turujärelevalvega seotud teabevahetuse arengut, ning direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud tarbekaupade ohutusega tegeleva võrgu arendamine. |
| --- | --- |

8.2.

Toiduks mittekasutatavate toodete ja teenuste ohutuse seire ja hindamine, sealhulgas RAPEX hoiatussüsteemi tõhustamine ning selle kohaldamisala ja toimimise laiendamine, võttes arvesse turujärelevalvega seotud teabevahetuse arengut, ning direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud tarbekaupade ohutusega tegeleva võrgu arendamine.

| 8.3. | Ühised järelevalve- ja jõustamismeetmed ning muud haldus- ja jõustamisalase koostöö meetmed. |
| --- | --- |

8.3.

Ühised järelevalve- ja jõustamismeetmed ning muud haldus- ja jõustamisalase koostöö meetmed.

| 8.4. | Meetmed haldus- ja jõustamisalaseks koostööks kolmandate riikidega, kes programmis ei osale. |
| --- | --- |

8.4.

Meetmed haldus- ja jõustamisalaseks koostööks kolmandate riikidega, kes programmis ei osale.

Meede 9

Tarbijakaitset käsitlevate õigusaktide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, (4) ja määruse (EÜ) nr 2006/2004 liikmesriikide õigusesse ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise ning riikide tarbijakaitsepoliitika seire ja hindamise õiguslik ja tehniline pädevus, sealhulgas uuringud. Siia hulka kuulub ka tarbijakaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist hõlmavate kõigile hõlpsasti kättesaadavate andmebaaside väljatöötamine ja pidamine.

Meede 10

Teavitamis-, nõustamis- ja kaebuste lahendamise meetmed, sealhulgas:

| 10.1. | Alternatiivsete vaidluse lahendamise mehhanismide toimimise seire ja nende mõju hindamine. |
| --- | --- |

10.1.

Alternatiivsete vaidluse lahendamise mehhanismide toimimise seire ja nende mõju hindamine.

| 10.2. | Rahaline toetus ühismeetmetele avalik-õiguslike asutuste või mittetulundusühingutega, mis kuuluvad ühenduse võrku, mille eesmärk on tarbijate teavitamine ja abistamine, et nad võiksid kasutada oma õigusi ja asjakohaseid vaidluste lahendamise võimalusi (Euroopa tarbijakeskuste võrk). |
| --- | --- |

10.2.

Rahaline toetus ühismeetmetele avalik-õiguslike asutuste või mittetulundusühingutega, mis kuuluvad ühenduse võrku, mille eesmärk on tarbijate teavitamine ja abistamine, et nad võiksid kasutada oma õigusi ja asjakohaseid vaidluste lahendamise võimalusi (Euroopa tarbijakeskuste võrk).

| 10.3. | ELi kodanikega tarbijaküsimustes peetava teabevahetuse parandamise meetmed, eelkõige liikmesriikides, kes on Euroopa Liiduga ühinenud 1. mail 2004 või pärast seda, sealhulgas tarbijapoliitika olulisi teemasid käsitlevad trükised, teabe esitamine Internetis ning tarbijakaitsemeetmeid ja tarbijate õigusi käsitlev teavitamine. |
| --- | --- |

10.3.

ELi kodanikega tarbijaküsimustes peetava teabevahetuse parandamise meetmed, eelkõige liikmesriikides, kes on Euroopa Liiduga ühinenud 1. mail 2004 või pärast seda, sealhulgas tarbijapoliitika olulisi teemasid käsitlevad trükised, teabe esitamine Internetis ning tarbijakaitsemeetmeid ja tarbijate õigusi käsitlev teavitamine.

Meede 11

Tarbijate harimise meetmed, sealhulgas:

| 11.1. | Konkreetsed meetmed, mis on suunatud noortele tarbijatele, eakatele tarbijatele ja nõrgematele tarbijarühmadele, kes on ilmselgelt vähem võimelised oma huve kaitsma, ja interaktiivsete tarbija harimise vahendite arendamine. |
| --- | --- |

11.1.

Konkreetsed meetmed, mis on suunatud noortele tarbijatele, eakatele tarbijatele ja nõrgematele tarbijarühmadele, kes on ilmselgelt vähem võimelised oma huve kaitsma, ja interaktiivsete tarbija harimise vahendite arendamine.

| 11.2. | Rahaline toetus tarbijaküsimusi käsitlevate integreeritud Euroopa magistrikursuste arendamiseks, sealhulgas stipendiumikava, mis võimaldab üliõpilastel veeta kuni kuus kuud teises riigis. |
| --- | --- |

11.2.

Rahaline toetus tarbijaküsimusi käsitlevate integreeritud Euroopa magistrikursuste arendamiseks, sealhulgas stipendiumikava, mis võimaldab üliõpilastel veeta kuni kuus kuud teises riigis.

---

(1)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 45.

(2)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

(3)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1. Määrust on muudetud direktiiviga 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

(4)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

---

II LISA

ARTIKLIS 4 KEHTESTATUD RAHALISE TOETUSE SAAMISE TINGIMUSTELE VASTAVAD ABISAAJAD

| 1. | Artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda avalik-õiguslikule asutusele või mittetulundusühingule, mille liikmesriik või asjaomane pädev asutus on määranud läbipaistva menetluse kaudu ja mille on kinnitanud komisjon. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda avalik-õiguslikule asutusele või mittetulundusühingule, mille liikmesriik või asjaomane pädev asutus on määranud läbipaistva menetluse kaudu ja mille on kinnitanud komisjon.

| 2. | Artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda liikmesriikide või käesoleva otsuse artikli 8 kohaselt osalevate kolmandate riikide kõrgkoolidele, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2005. aasta otsuse nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004—2008), (1) artiklis 2. |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda liikmesriikide või käesoleva otsuse artikli 8 kohaselt osalevate kolmandate riikide kõrgkoolidele, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2005. aasta otsuse nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004—2008), (1) artiklis 2.

| 3. | Artikli 4 lõike 2 punktis a nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda üliõpilastele ja õpetajatele, kes osalevad sellisel tarbijaküsimusi käsitleval integreeritud Euroopa magistrikursusel, mida kaasrahastatakse käesoleva otsuse artikli 4 lõike 1 punkti b alusel. |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõike 2 punktis a nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda üliõpilastele ja õpetajatele, kes osalevad sellisel tarbijaküsimusi käsitleval integreeritud Euroopa magistrikursusel, mida kaasrahastatakse käesoleva otsuse artikli 4 lõike 1 punkti b alusel.

| 4. | Artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda määruses (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivis 2001/95/EÜ osutatud ametnikele, kes vastutavad tarbijakaitse jõustamise eest. |
| --- | --- |

4.

Artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda määruses (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivis 2001/95/EÜ osutatud ametnikele, kes vastutavad tarbijakaitse jõustamise eest.

| 5. | Artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda Euroopa tarbijaorganisatsioonidele, mis:






  a) | on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest ning mille põhieesmärk ja -tegevus on suunatud ühenduse tarbijate tervise, ohutuse ning majandus- ja õiguslike huvide edendamisele ning kaitsmisele; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 4 lõike 1 punktis c nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda Euroopa tarbijaorganisatsioonidele, mis:

a)

on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest ning mille põhieesmärk ja -tegevus on suunatud ühenduse tarbijate tervise, ohutuse ning majandus- ja õiguslike huvide edendamisele ning kaitsmisele;

| b) | on saanud volituse esindada tarbijate huve ühenduse tasandil vähemalt poolte liikmesriikide riiklikelt tarbijaorganisatsioonidelt, mis esindavad tarbijaid vastavalt siseriiklikule korrale või tavale ja mis tegutsevad piirkondlikul või riiklikul tasandil; ja |
| --- | --- |

b)

on saanud volituse esindada tarbijate huve ühenduse tasandil vähemalt poolte liikmesriikide riiklikelt tarbijaorganisatsioonidelt, mis esindavad tarbijaid vastavalt siseriiklikule korrale või tavale ja mis tegutsevad piirkondlikul või riiklikul tasandil; ja

| c) | on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta. |
| --- | --- |

c)

on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta.

| 6. | Artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda Euroopa tarbijaorganisatsioonidele, mis:






  a) | on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest ning mille põhieesmärk ja -tegevus on suunatud tarbijate huvide kaitsmisele standardimisel ühenduse tasandil; |
| --- | --- | --- |

6.

Artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud meetmete jaoks ettenähtud rahalise toetuse võib anda Euroopa tarbijaorganisatsioonidele, mis:

a)

on valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis ei sõltu tööstuse, kaubanduse ja ettevõtluse või muudest vastukäivatest huvidest ning mille põhieesmärk ja -tegevus on suunatud tarbijate huvide kaitsmisele standardimisel ühenduse tasandil;

| b) | on saanud volituse esindada tarbijate huve ühenduse tasandil vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikidest:






  — | organitelt, mis vastavalt riiklikele eeskirjadele või tavale esindavad liikmesriikide riiklikke tarbijaorganisatsioone, või |
| --- | --- | --- |

b)

on saanud volituse esindada tarbijate huve ühenduse tasandil vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikidest:

—

organitelt, mis vastavalt riiklikele eeskirjadele või tavale esindavad liikmesriikide riiklikke tarbijaorganisatsioone, või

| — | selliste organite puudumise korral liikmesriikide tarbijaorganisatsioonidelt, mis vastavalt siseriiklikule korrale või tavale esindavad tarbijaid ja tegutsevad riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

—

selliste organite puudumise korral liikmesriikide tarbijaorganisatsioonidelt, mis vastavalt siseriiklikule korrale või tavale esindavad tarbijaid ja tegutsevad riiklikul tasandil;

| c) | on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta. |
| --- | --- |

c)

on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta.

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 1.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon edastas 15. aprillil 2005 nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, mis põhineb asutamislepingu artiklil 153 ja millega kehtestatakse ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm aastateks 2007—2013. |
| --- | --- |

1.

Komisjon edastas 15. aprillil 2005 nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, mis põhineb asutamislepingu artiklil 153 ja millega kehtestatakse ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm aastateks 2007—2013.

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee arvamused võeti vastu vastavalt 14.—15. veebruaril 2006 (2) ja 16. veebruaril 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee arvamused võeti vastu vastavalt 14.—15. veebruaril 2006 (2) ja 16. veebruaril 2006 (3).

| 3. | Euroopa Parlament võttis arvamuse vastu esimesel lugemisel 23. märtsil 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament võttis arvamuse vastu esimesel lugemisel 23. märtsil 2006 (4).

| 4. | Pärast seda, kui nõukogu ja Euroopa Parlament olid 17. mail 2006 vastu võtnud 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe, esitas komisjon 29. mail 2006 muudetud ettepaneku (5). |
| --- | --- |

4.

Pärast seda, kui nõukogu ja Euroopa Parlament olid 17. mail 2006 vastu võtnud 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe, esitas komisjon 29. mail 2006 muudetud ettepaneku (5).

| 5. | Nõukogu võttis 14. novembril 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artikli 251 lõikele 2. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu võttis 14. novembril 2006 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artikli 251 lõikele 2.

II.   EESMÄRK

Ühenduse tarbijapoliitika uus tegevusprogramm aastateks 2007—2013 asendab otsusega nr 20/2004/EÜ loodud käimasoleva programmi. Programmi kaks põhieesmärki peaksid tagama

| — | tarbijakaitse kõrge taseme, eelkõige paremate tõendavate andmete, parema konsulteerimise ja tarbijate huvide parema esindatuse kaudu (I eesmärk); |
| --- | --- |

—

tarbijakaitse kõrge taseme, eelkõige paremate tõendavate andmete, parema konsulteerimise ja tarbijate huvide parema esindatuse kaudu (I eesmärk);

| — | tarbijakaitse eeskirjade tulemusliku kohaldamise, eelkõige jõustamisalase koostöö, teavitamise, harimise ja kaebuste lahendamise kaudu (II eesmärk). |
| --- | --- |

—

tarbijakaitse eeskirjade tulemusliku kohaldamise, eelkõige jõustamisalase koostöö, teavitamise, harimise ja kaebuste lahendamise kaudu (II eesmärk).

Nende eesmärkide elluviimiseks kombineeritakse I lisas loetletud 11 meetmeid, mis on suurel määral jätkuks hetkel käimaolevale programmile. Igal aastal valitakse tööprogrammis programmikomiteega konsulteerides välja konkreetsed prioriteedid ja meetmed ning muud programmi rakendamise aspektid (nt valiku- ja toetuse eraldamise kriteeriumid ning ühenduse rahalise toetuse protsendi määramise kriteeriumid, pakkumiskutsete, ühismeetmete ja konkursikutsete kavandatud ajakava).

Programmile eraldatud kogueelarve on 138,8 miljonit eurot 2004. aasta hindades (st 156,8 miljonit eurot praegustes hindades).

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Üldjoontes on nõukogu järginud Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamust, mis liideti suurel määral komisjoni muudetud ettepanekusse. Eelkõige nõustus nõukogu komisjoni esialgse ettepaneku kaheks eraldi programmiks jagamisega (üks tervisevaldkonnas ja teine tarbijakaitsevaldkonnas).

Samuti kiitis nõukogu heaks komisjoni kavandatud programmieelarve vastavalt eespool II osas nimetatule.

Komisjon kiitis heaks nõukogus kokku lepitud ühise seisukoha.

2.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Euroopa Parlament võttis 23. märtsi 2006. aasta plenaaristungil vastu 56 muudatusettepanekut komisjoni esialgse ettepaneku kohta. Suur osa nendest muudatusettepanekutest lisati komisjoni muudetud ettepanekusse, mille osas ei ole nõukogu teinud mingeid olulisi muudatusi.

Nõukogu:

| a) | Viis ühisesse seisukohta järgmiselt sisse 18 muudatusettepanekut, mis käsitlevad komisjoni esialgse ettepaneku jagamist kaheks eraldi programmiks:






  i) | täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud:
  muudatusettepanek 2 (põhjendus 1);
  muudatusettepanek 5 (põhjendus 3);
  muudatusettepanek 6 (põhjendus 4);
  muudatusettepanek 7 (põhjendus 5): see põhjendus on nüüd põhjendus 3;
  muudatusettepanek 11 (põhjendus 9);
  muudatusettepanek 31 (I lisa);
  muudatusettepanek 32 (II lisa); |
| --- | --- | --- |

a)

Viis ühisesse seisukohta järgmiselt sisse 18 muudatusettepanekut, mis käsitlevad komisjoni esialgse ettepaneku jagamist kaheks eraldi programmiks:

i)

täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud:

muudatusettepanek 2 (põhjendus 1);

muudatusettepanek 5 (põhjendus 3);

muudatusettepanek 6 (põhjendus 4);

muudatusettepanek 7 (põhjendus 5): see põhjendus on nüüd põhjendus 3;

muudatusettepanek 11 (põhjendus 9);

muudatusettepanek 31 (I lisa);

muudatusettepanek 32 (II lisa);

| ii) | ümbersõnastatud või osaliselt heaks kiidetud muudatusettepanekud:
  muudatusettepanek 1 (pealkiri): uus pealkiri;
  muudatusettepanek 3 (põhjendus 1): põhjenduse 1 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 4 (põhjendus 2): põhjenduse 2 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 9 (põhjendus 7): põhjenduse 1 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 15 (põhjendus 13): põhjenduse 12 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 18 (artikkel 1): artikli 1 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 19 (artikli 2 lõige 1): osaliselt artikli 2 lõikes 1 mõnevõrra ümbersõnastatult arvesse võetud;
  muudatusettepanekud 20 ja 55 (artikli 2 lõige 2): nende muudatusettepanekute põhieesmärki on arvesse võetud artikli 2 lõike 2 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 29 (artikkel 11): osaliselt arvesse võetud artikli 11 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 40 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.3a): I lisa I eesmärgi meetme 3 uus sõnastus.
  Ettepaneku jagamisega seotud ülejäänud seitse muudatusettepanekut (27, 30, 46, 45, 51, 52 ja 53) lükkas nõukogu komisjoni muudetud ettepaneku ja 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eesmärkide vähendatud arvust tingituna tagasi. |
| --- | --- |

ii)

ümbersõnastatud või osaliselt heaks kiidetud muudatusettepanekud:

muudatusettepanek 1 (pealkiri): uus pealkiri;

muudatusettepanek 3 (põhjendus 1): põhjenduse 1 uus sõnastus;

muudatusettepanek 4 (põhjendus 2): põhjenduse 2 uus sõnastus;

muudatusettepanek 9 (põhjendus 7): põhjenduse 1 uus sõnastus;

muudatusettepanek 15 (põhjendus 13): põhjenduse 12 uus sõnastus;

muudatusettepanek 18 (artikkel 1): artikli 1 uus sõnastus;

muudatusettepanek 19 (artikli 2 lõige 1): osaliselt artikli 2 lõikes 1 mõnevõrra ümbersõnastatult arvesse võetud;

muudatusettepanekud 20 ja 55 (artikli 2 lõige 2): nende muudatusettepanekute põhieesmärki on arvesse võetud artikli 2 lõike 2 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 29 (artikkel 11): osaliselt arvesse võetud artikli 11 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 40 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.3a): I lisa I eesmärgi meetme 3 uus sõnastus.

Ettepaneku jagamisega seotud ülejäänud seitse muudatusettepanekut (27, 30, 46, 45, 51, 52 ja 53) lükkas nõukogu komisjoni muudetud ettepaneku ja 2007.—2013. aasta finantsperspektiivi käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eesmärkide vähendatud arvust tingituna tagasi.

| b) | Viis ühisesse seisukohta järgmiselt sisse 20 muudatusettepanekut, mis ei olnud seotud ettepaneku kaheks programmiks jagamisega:






  i) | täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud:
  muudatusettepanek 34 (III lisa, pealkiri): see lisa on nüüd I lisa); |
| --- | --- | --- |

b)

Viis ühisesse seisukohta järgmiselt sisse 20 muudatusettepanekut, mis ei olnud seotud ettepaneku kaheks programmiks jagamisega:

i)

täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud:

muudatusettepanek 34 (III lisa, pealkiri): see lisa on nüüd I lisa);

| ii) | ümbersõnastatud või osaliselt heaks kiidetud muudatusettepanekud:
  muudatusettepanek 8 (põhjendus 6): osaliselt arvesse võetud põhjenduse 5 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 10 (uus põhjendus 8a): põhjenduse 8 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 13 (põhjendus 12): põhjenduse 11 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 16 (põhjendus 14): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud põhjenduse 6 uues sõnastuses.
  Artiklid:
  muudatusettepanek 21 (artikli 3 lõige 2a): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 1a uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 22 (artikli 3 lõige 2b): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 1c uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 23 (artikli 3 lõike 2 uus punkt ba): artikli 4 lõike 1d uus sõnastus;
  muudatusettepanek 24 (artikli 3 uus lõige 2a): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 4 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 26 (artikli 3 uus lõige 4a): artikli 4 lõike 3 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 28 (artikli 7 lõige 1a): artikli 7 lõike 2a teise taande uus sõnastus.
  Lisad:
  muudatusettepanek 35 (III lisa, I eesmärk, meede 3): I lisa I eesmärgi meetme 2 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 41 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.4a): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 2 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 42 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.4b): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 1.1 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 43 (III lisa, III eesmärk, meede 9): I lisa II eesmärgi meetme 9 uus sõnastus;
  muudatusettepanek 44 (III lisa, III eesmärk, meede 10): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 7 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 47 (III lisa, IV eesmärk, meede 12): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa II eesmärgi meetme 11.1 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 48 (III lisa, IV eesmärk, meede 13): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa II eesmärgi meetme 11.1 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 50 (III lisa, IV eesmärk, uus meede 18a): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 7 uues sõnastuses;
  muudatusettepanek 33 (uus IIIa lisa): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud uue II lisa sõnastuses. |
| --- | --- |

ii)

ümbersõnastatud või osaliselt heaks kiidetud muudatusettepanekud:

muudatusettepanek 8 (põhjendus 6): osaliselt arvesse võetud põhjenduse 5 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 10 (uus põhjendus 8a): põhjenduse 8 uus sõnastus;

muudatusettepanek 13 (põhjendus 12): põhjenduse 11 uus sõnastus;

muudatusettepanek 16 (põhjendus 14): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud põhjenduse 6 uues sõnastuses.

Artiklid:

muudatusettepanek 21 (artikli 3 lõige 2a): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 1a uues sõnastuses;

muudatusettepanek 22 (artikli 3 lõige 2b): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 1c uues sõnastuses;

muudatusettepanek 23 (artikli 3 lõike 2 uus punkt ba): artikli 4 lõike 1d uus sõnastus;

muudatusettepanek 24 (artikli 3 uus lõige 2a): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 4 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 26 (artikli 3 uus lõige 4a): artikli 4 lõike 3 uus sõnastus;

muudatusettepanek 28 (artikli 7 lõige 1a): artikli 7 lõike 2a teise taande uus sõnastus.

Lisad:

muudatusettepanek 35 (III lisa, I eesmärk, meede 3): I lisa I eesmärgi meetme 2 uus sõnastus;

muudatusettepanek 41 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.4a): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 2 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 42 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.4b): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 1.1 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 43 (III lisa, III eesmärk, meede 9): I lisa II eesmärgi meetme 9 uus sõnastus;

muudatusettepanek 44 (III lisa, III eesmärk, meede 10): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 7 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 47 (III lisa, IV eesmärk, meede 12): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa II eesmärgi meetme 11.1 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 48 (III lisa, IV eesmärk, meede 13): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa II eesmärgi meetme 11.1 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 50 (III lisa, IV eesmärk, uus meede 18a): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 7 uues sõnastuses;

muudatusettepanek 33 (uus IIIa lisa): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud uue II lisa sõnastuses.

| c) | Ei lisanud ühisesse seisukohta 18 muudatust (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 ja 54).
  Nõukogu järgis nende muudatusettepanekute osas komisjoni väljendatud seisukohta, välja arvatud seoses muudatusettepanekuga 54, mille komisjon täielikult heaks kiitis, kuid mida tarbijaeesmärkide määratluste kitsendamise tõttu komisjoni muudetud ettepanekus ühisesse seisukohta ei lisatud. |
| --- | --- |

c)

Ei lisanud ühisesse seisukohta 18 muudatust (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 ja 54).

Nõukogu järgis nende muudatusettepanekute osas komisjoni väljendatud seisukohta, välja arvatud seoses muudatusettepanekuga 54, mille komisjon täielikult heaks kiitis, kuid mida tarbijaeesmärkide määratluste kitsendamise tõttu komisjoni muudetud ettepanekus ühisesse seisukohta ei lisatud.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu on seisukohal, et käesolevas ühises seisukohas, mis sisaldab III jao punkti 2 alapunktides a ja b nimetatud muudatusettepanekuid, võetakse olulisel määral arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamust.

Ühine seisukoht kujutab endast tasakaalu muretvalmistavate küsimuste ja huvide vahel, tagades, et programmi eesmärke saab ellu viia väiksema arvu meetmete ja vahendite ning täpsemate meetodite ja menetluste abil, mis on ümbersõnastatud vastavalt Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamusele, komisoni muudetud ettepanekule ja käimasolevale tarbijakaitseprogrammile (otsus nr 20/2004/EÜ).

Samuti tagatakse ühises seisukohas tarbijate kaitse, kuna otsusega tõhustatakse ühenduse meetmeid ning muudetakse need nähtavamaks.

---

(1)  8064/05.

(2)  ELT C 88, 11.4.2006, lk 1.

(3)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 8.

(4)  7538/06.

(5)  9909/06.

---