# Euroopa Liidu C 313/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 313 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide20. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 313

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide20. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2006/C 313/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2006/C 313/2 | Menetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.4404 — Universal Music Group/BMG Music Publishing) (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 313/3 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 313/4 | Tšehhi riiklik kord piiratud lennuliiklusõiguse jaotamiseks (
  1
  ) | 9 |
| 2006/C 313/5 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 12 |
| 2006/C 313/6 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu aasta direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 313/7 | Teadaanne Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 15 |
| 2006/C 313/8 | Teavitamiskord — Tehnilised eeskirjad (
  1
  ) | 19 |
| 2006/C 313/9 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4430 — Doosan/Mitsui Babcock) (
  1
  ) | 24 |
| 2006/C 313/0 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4437 — Sun Group/Autobar Packaging) (
  1
  ) | 24 |
| 2006/C 313/1 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4440 — GE/Disko/ASL) (
  1
  ) | 25 |
| | Euroopa andmekaitseinspektor |
| 2006/C 313/2 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (KOM(2005) 690 lõplik) | 26 |
| 2006/C 313/3 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus nõukogu määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega määratakse kindlaks institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastatud reisiloa (laissez-passer) vorm | 36 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2006/C 313/1

Euro vahetuskurss

1

2006/C 313/2

Menetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.4404 — Universal Music Group/BMG Music Publishing) (
  1
  )

1

2

2006/C 313/3

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

3

2006/C 313/4

Tšehhi riiklik kord piiratud lennuliiklusõiguse jaotamiseks (
  1
  )

1

9

2006/C 313/5

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

12

2006/C 313/6

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu aasta direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega (
  1
  )

1

14

2006/C 313/7

Teadaanne Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

15

2006/C 313/8

Teavitamiskord — Tehnilised eeskirjad (
  1
  )

1

19

2006/C 313/9

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4430 — Doosan/Mitsui Babcock) (
  1
  )

1

24

2006/C 313/0

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4437 — Sun Group/Autobar Packaging) (
  1
  )

1

24

2006/C 313/1

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4440 — GE/Disko/ASL) (
  1
  )

1

25

Euroopa andmekaitseinspektor

2006/C 313/2

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (KOM(2005) 690 lõplik)

26

2006/C 313/3

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus nõukogu määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega määratakse kindlaks institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastatud reisiloa (laissez-passer) vorm

laissez-passer

36

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2006/C 313/4 | Konkursikutse — DG EAC/61/06 — Elukestva õppe programm | 42 |

III   Teatised

Komisjon

2006/C 313/4

Konkursikutse — DG EAC/61/06 — Elukestva õppe programm

42

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2006/C 313/5 | Parandus nõukogu ühises seisukohas (EÜ) nr 27/2006, 25. september 2006, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT C 301E, 12.12.2006, lk. 1) | 44 |

Parandused

2006/C 313/5

Parandus nõukogu ühises seisukohas (EÜ) nr 27/2006, 25. september 2006, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT C 301E, 12.12.2006, lk. 1)

(ELT C 301E, 12.12.2006, lk. 1)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/1

---

Euro vahetuskurss (1)

19. detsember 2006

(2006/C 313/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3158 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,48 |
| DKK | Taani kroon | 7,4538 |
| GBP | Inglise nael | 0,67125 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0252 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6024 |
| ISK | Islandi kroon | 90,75 |
| NOK | Norra kroon | 8,164 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5781 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,745 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 253,13 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6974 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8113 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4169 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,64 |
| SKK | Slovakkia kroon | 34,88 |
| TRY | Türgi liir | 1,8845 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6824 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5217 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,2299 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8981 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0326 |
| KRW | Korea won | 1 226,39 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,2168 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2911 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3688 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 026,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7057 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,001 |
| RUB | Vene rubla | 34,641 |
| THB | Tai baht | 47,073 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3158

JPY

Jaapani jeen

155,48

DKK

Taani kroon

7,4538

GBP

Inglise nael

0,67125

SEK

Rootsi kroon

9,0252

CHF

Šveitsi frank

1,6024

ISK

Islandi kroon

90,75

NOK

Norra kroon

8,164

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5781

CZK

Tšehhi kroon

27,745

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

253,13

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6974

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8113

RON

Rumeenia leu

3,4169

SIT

Sloveenia talaar

239,64

SKK

Slovakkia kroon

34,88

TRY

Türgi liir

1,8845

AUD

Austraalia dollar

1,6824

CAD

Kanada dollar

1,5217

HKD

Hong Kongi dollar

10,2299

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8981

SGD

Singapuri dollar

2,0326

KRW

Korea won

1 226,39

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,2168

CNY

Hiina jüaan

10,2911

HRK

Horvaatia kuna

7,3688

IDR

Indoneesia ruupia

12 026,41

MYR

Malaisia ringit

4,7057

PHP

Filipiini peeso

65,001

RUB

Vene rubla

34,641

THB

Tai baht

47,073

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/2

---

Menetluse algatamine

(Toimik nr COMP/M.4404 — Universal Music Group/BMG Music Publishing)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/02)

8. detsember 2006 otsustas komisjon algatada menetlus ülalnimetatud juhtumi kohta kuna leiab, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas. Menetluse algatamine avab teise faasi teatatud koondumise uurimisest. Otsus põhineb nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punktil c.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Et märkusi oleks võimalik menetluses täielikult arvesse võtta, peavad märkused jõudma komisjoni mitte hiljem kui 15 päeva pärast selle teatise avaldamist. Märkusi võib saata komisjoni faksi teel [(32-2) 296 43 01 või 296 72 44] või posti teel, märkega “Toimik nr COMP/M.4404 — Universal Music Group/BMG Music Publishing”, järgmisele aadressile:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/3

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/03)

| Abi nr | XS 128/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Slovaki Vabariik |
| Piirkond | Stredné Slovensko, Žilinský kraj |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | KLF – ZVL OMNIA, a.s., Na stanicu 22, SK-010 09 Žilina
  IČO: 31 635 164 |
| Õiguslik alus | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.,
  Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci, Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| Planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 6 520 324,50 SKK
  (168 776,03 EUR) |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5 | Jah
  63,93 % |
| Rakendamise kuupäev | 2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | 14.7.2006 |
| Abi eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Piiratud konkreetsed sektorid | Jah |
| — | Tootmine |

Abi nr

XS 128/06

Liikmesriik

Slovaki Vabariik

Piirkond

Stredné Slovensko, Žilinský kraj

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

KLF – ZVL OMNIA, a.s., Na stanicu 22, SK-010 09 Žilina

IČO: 31 635 164

Õiguslik alus

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.,

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci, Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

Planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

6 520 324,50 SKK

(168 776,03 EUR)

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah

63,93 %

Rakendamise kuupäev

2006

Kava või üksiktoetuse kestus

14.7.2006

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandussektorid

Piiratud konkreetsed sektorid

Jah

—

Tootmine

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Sociálna poisťovňa, agentúra Žilina

| Námestie Ľ. Štúra č. 5 |
| --- |
| SK-010 01 Žilina |
| Veebiaadress: www.socpoist.sk |

Námestie Ľ. Štúra č. 5

SK-010 01 Žilina

Veebiaadress: www.socpoist.sk

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Ei

| Abi nr | XS 143/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Merseyside |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Centre for High Throughput Materials Discovery |
| Õiguslik alus | Higher Education Corporation incorporated under the Education
  Reform Act 1988 |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | 2006: 0,066 miljonit GBP
  2007: 0,066 miljonit GBP |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | Alates 31.10.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30.6.2007 — kava kestab kuni 2007. aasta detsembri lõpuni ning kohaldab kehtivat VKE määrust |
| Abi eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | University of Liverpool |
| The Foresight Centre |
| 1 Brownlow Street |
| L69 3GL Liverpool |
| United Kingdom |

Abi nr

XS 143/06

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Merseyside

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Centre for High Throughput Materials Discovery

Õiguslik alus

Higher Education Corporation incorporated under the Education

Reform Act 1988

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

2006: 0,066 miljonit GBP

2007: 0,066 miljonit GBP

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 31.10.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30.6.2007 — kava kestab kuni 2007. aasta detsembri lõpuni ning kohaldab kehtivat VKE määrust

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandussektorid

Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

University of Liverpool

The Foresight Centre

1 Brownlow Street

L69 3GL Liverpool

United Kingdom

Suured üksiktoetused —

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 147/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Eesti Vabariik |
| Piirkond | Eesti Vabariik |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Maapiirkondades alternatiivse majandusliku tegevuse arendamise ja mitmekesistamise investeeringutoetus |
| Õiguslik alus | Põllumajandusministri 7. septembri 2006 määrus nr 92 “Põllumajandusministri 28. juuli 2004. a määruse nr 126”“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.3 “Majandustegevuse mitmekesistamine maapiirkonnas” tingimused “muutmine” (RTL 19.9.2006, 69, 1277) |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma
  57 462 076 EEK (3 672 496 EUR)
  sh
  Eesti Vabariik 14 365 519 EEK (918 124 EUR)
  EAGGF 43 096 557 EEK (2 754 372 EUR) |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ja artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 22.9.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-le | Jah |
| Asjakohased majandusharud | Teatud kitsas majandusharu | Jah |
| — | Söe kaevandamine |

Abi number

XS 147/06

Liikmesriik

Eesti Vabariik

Piirkond

Eesti Vabariik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Maapiirkondades alternatiivse majandusliku tegevuse arendamise ja mitmekesistamise investeeringutoetus

Õiguslik alus

Põllumajandusministri 7. septembri 2006 määrus nr 92 “Põllumajandusministri 28. juuli 2004. a määruse nr 126”“Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.3 “Majandustegevuse mitmekesistamine maapiirkonnas” tingimused “muutmine” (RTL 19.9.2006, 69, 1277)

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

57 462 076 EEK (3 672 496 EUR)

sh

Eesti Vabariik 14 365 519 EEK (918 124 EUR)

EAGGF 43 096 557 EEK (2 754 372 EUR)

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

22.9.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Abi VKE-le

Jah

Asjakohased majandusharud

Teatud kitsas majandusharu

Jah

—

Söe kaevandamine

Ei

Muu töötlev tööstus

Jah

Muud teenused

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3 Tartu

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 148/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Slovaki Vabariik |
| Piirkond | Západné Slovensko |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Prefabetón Koš, a. s. Nováky, Lehotská 640, SK-972 71 Nováky |
| Õiguslik alus | 1. | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zák. č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zák. č. 721/2004 Z. z. internetové spojenie www.socpoist.sk |

Abi nr

XS 148/06

Liikmesriik

Slovaki Vabariik

Piirkond

Západné Slovensko

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Prefabetón Koš, a. s. Nováky, Lehotská 640, SK-972 71 Nováky

Õiguslik alus

1.

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zák. č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zák. č. 721/2004 Z. z. internetové spojenie www.socpoist.sk

| 2. | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zák. č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci.70/2001 v znení neskorších predpisov, internetové spojenie www.finance.gov.sk |
| --- | --- |

2.

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zák. č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci.70/2001 v znení neskorších predpisov, internetové spojenie www.finance.gov.sk

| 3. | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

3.

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| 4. | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes |
| --- | --- |

4.

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

Planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

330 281,80 EUR

12 431 477 SKK

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah

49,73 %

Rakendamise kuupäev

4.9.2006 otsus 1100-122-GC09/2006, kehtiv alates 6.9.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

September 2006 — ühekornde abimeede

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandussektorid

Piiratud konkreetsed sektorid

Jah

| — | Tootmine |
| --- | --- |

—

Tootmine

Jah — ehitus

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Sociálna poisťovňa, agentúra Prievidza

| Matice slovenskej 10 |
| --- |
| SK-971 01 Prievidza |
| Veebiaadress: www.socpoist.sk |

Matice slovenskej 10

SK-971 01 Prievidza

Veebiaadress: www.socpoist.sk

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 149/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | Flevolandi provints |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Laste päevahooldekeskus “De Boerderij” |
| Õiguslik alus | — | Decentralisatie-convenant Rijk/Flevoland m.b.t. het Leader+ programma Regio Randstad 2000-2006 d.d. 11 april 2001 |

Abi nr

XS 149/06

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

Flevolandi provints

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Laste päevahooldekeskus “De Boerderij”

Õiguslik alus

—

Decentralisatie-convenant Rijk/Flevoland m.b.t. het Leader+ programma Regio Randstad 2000-2006 d.d. 11 april 2001

| — | Leader+ overeenkomst tussen de provincie Flevoland en mevrouw A. Reijns |
| --- | --- |

—

Leader+ overeenkomst tussen de provincie Flevoland en mevrouw A. Reijns

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

11 718 EUR

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah,

abi osatähtsus on 15 %. See on kooskõlas määruse 70/2001 artikli 4 lõike 2 punktiga a.

Rakendamise kuupäev

Seadlus antakse välja, kui teatis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 1.8.2007

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah,

abi antakse investeerimiseks põhivarasse (artikli 4 lõige 1). Abi eesmärk on leevendada ettevõtte kulutusi laste päevahooldekeskuse asutamisel

Asjaomased majandussektorid

Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abi kõlblikud sektorid

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Provincie Flevoland

| Postbus 55 |
| --- |
| 8200 AB Lelystad |
| Nederland |

Postbus 55

8200 AB Lelystad

Nederland

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 150/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Yorkshire & the Humber |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Kestonbond Holdings Limited |
| Õiguslik alus | Local Government Act 2000 |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 0,173 miljonit GBP |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | Alates 9.10.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.6.2007 |
| Abi eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Government Office for Yorkshire and the Humber |
| 25 Queen Street |
| Leeds, LS1 2TW |
| United Kingdom |

Abi nr

XS 150/06

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Yorkshire & the Humber

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Kestonbond Holdings Limited

Õiguslik alus

Local Government Act 2000

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

0,173 miljonit GBP

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 9.10.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.6.2007

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandussektorid

Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Government Office for Yorkshire and the Humber

25 Queen Street

Leeds, LS1 2TW

United Kingdom

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 151/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Hamburgi uurimis- ja arendustegevuse edendamise direktiiv |
| Õiguslik alus | § 9 des Gesetzes über die Förderung von kleinen und mittleren Unternehmen und der in der Wirtschaft tätigen freien Berufen |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | 1,8 miljonit EUR |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 3.1.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31. detsembrini 2007 |
| Abi eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| Alter Steinweg 4 |
| D-20459 Hamburg |

Abi nr

XS 151/06

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Freie und Hansestadt Hamburg

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Hamburgi uurimis- ja arendustegevuse edendamise direktiiv

Õiguslik alus

§ 9 des Gesetzes über die Förderung von kleinen und mittleren Unternehmen und der in der Wirtschaft tätigen freien Berufen

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

1,8 miljonit EUR

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

3.1.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31. detsembrini 2007

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandussektorid

Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Behörde für Wirtschaft und Arbeit

Alter Steinweg 4

D-20459 Hamburg

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi nr | XS 152/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | North East of England |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Neosensors Ltd |
| Õiguslik alus | The University of Durham and Newcastle Act 1963 |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 4 446,24 GBP |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | Alates 2.6.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30.6.2006 |
| Abi eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Citygate |
| NE1 4WH Newcastle upon Tyne |
| United Kingdom |

Abi nr

XS 152/06

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

North East of England

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Neosensors Ltd

Õiguslik alus

The University of Durham and Newcastle Act 1963

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

4 446,24 GBP

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2—6 ning artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 2.6.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30.6.2006

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

Jah

Asjaomased majandussektorid

Kõik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abikõlblikud sektorid

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Citygate

NE1 4WH Newcastle upon Tyne

United Kingdom

Sponsor Contact

| Professor Ken Snowdon |
| --- |
| University of Newcastle (INEX) |
| Herschel Annex |
| NE1 7RU Newcastle upon Tyne |
| United Kingdom |

Professor Ken Snowdon

University of Newcastle (INEX)

Herschel Annex

NE1 7RU Newcastle upon Tyne

United Kingdom

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/9

---

Tšehhi riiklik kord piiratud lennuliiklusõiguse jaotamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/04)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/2004 (lennuliikluse lepingute läbirääkimise ja rakendamise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel) artikliga 6 avaldab Euroopa Komisjon järgneva riikliku korra liiklusõiguste jagamise kohta ühenduse asjaomaste lennuettevõtjate vahel, juhul kui liiklusõigused on piiratud kolmandate riikidega sõlmitud lennuliikluse lepingute tõttu

Liiklusõiguste andmise kord ühenduse lennuettevõtjatele seoses kolmandate riikidega

Tšehhi Vabariigis kuulub liiklusõiguste andmisega seotud otsustusõigus transpordiministeeriumi ainupädevusse. Tsiviillennunduse osakond toimib kooskõlas haldusmenetluste üldeeskirjadega (eelkõige akt nr 500/2004 Sb, halduskood) vastavalt konkreetsetele eranditele, mis on sätestatud aktis nr 49/1997, Sb, tsiviillennunduse kohta ning millega muudetakse akti nr 455/1991 kaubanduse litsentseerimise kohta (kaubanduse litsentseerimise akt), muudetud kujul (vt jagu 70a kuni 70d).

Transpordiministeerium teeb otsused lennuettevõtjatele liiklusõiguste andmise kohta kirjalike taotluste põhjal. Taotlused liiklusõiguste saamiseks tuleb esitada tšehhi või inglise keeles järgneval aadressil:

| Ministry of Transport |
| --- |
| tel.: +420 972 231 390 |
| Nábřeží Ludvíka Svobody 12/1222 |
| fax: +420 972 231 032 |
| P.O. Box 9 |
| CZ-110 15 Prague 1 |

Ministry of Transport

tel.: +420 972 231 390

Nábřeží Ludvíka Svobody 12/1222

fax: +420 972 231 032

P.O. Box 9

CZ-110 15 Prague 1

“70a jagu

Liiklusõiguste andmine

1)   Transpordiministeerium teeb otsused lennuettevõtjatele liiklusõiguste andmise kohta kirjalike taotluste põhjal.

2)   Nõuded liiklusõiguste saamist käsitlevate taotluste kohta ja taotlemiseks nõutavad dokumendid täpsustatakse rakendussätetes.

Jagu 70b

1)   Transpordiministeerium avaldab teabe liiklusõigusi käsitleva esimese taotluse saamise kohta oma ametlikul teadetetahvlil ning ka viisil, mis võimaldab kaugjuurdepääsu, seitsme päeva jooksul, alates taotluse kättesaamisest. Muud lennuettevõtjad võivad esitada taotlusi liiklusõiguste saamiseks samal liinil 21 päeva jooksul, alates esimese taotluse avaldamisest. Hiljem esitatud taotlusi arvesse ei võeta. Transpordiministeerium avaldab teabe muudelt lennuettevõtjatelt saadud taotluste kohta oma ametlikul teadetetahvlil ning ka viisil, mis võimaldab kaugjuurdepääsu, seitsme päeva jooksul, alates taotluse kättesaamisest.

2)   Transpordiministeerium teeb otsuse lõike 1 kohaselt esitatud kõigi taotluste kohta ühise menetluse põhjal.

3)   Liiklusõiguste andmise menetluses võib juurdepääsu failidele lubada alles pärast taotluste esitamise tähtaja lõppu, mis on täpsustatud lõikes 1.

Jagu 70c

1)   Otsuste tegemisel liiklusõiguste andmise kohta võtab transpordiministeerium arvesse:

| a) | pakutud lennuteenuste liiki ja taset; |
| --- | --- |

a)

pakutud lennuteenuste liiki ja taset;

| b) | pakutud lennuteenuste sagedust ja veomahtu; |
| --- | --- |

b)

pakutud lennuteenuste sagedust ja veomahtu;

| c) | pakutud algus- ja tegevusaega; |
| --- | --- |

c)

pakutud algus- ja tegevusaega;

| d) | pakutud teenuste kättesaadavust kasutajatele; |
| --- | --- |

d)

pakutud teenuste kättesaadavust kasutajatele;

| e) | pakutud hinnastruktuuri; |
| --- | --- |

e)

pakutud hinnastruktuuri;

| f) | veoteenuste tagamist, kaasa arvatud ühinemine ja lõimumine olemasoleva lennuteede võrguga. |
| --- | --- |

f)

veoteenuste tagamist, kaasa arvatud ühinemine ja lõimumine olemasoleva lennuteede võrguga.

2)   Transpordiministeerium teeb otsuse liiklusõigusi käsitlevate taotluste kohta 60 päeva jooksul, alates esimese taotluse kättesaamisest.

3)   Otsus liiklusõiguste andmise kohta kehtib 10 aastat.

4)   Transpordiministeerium avaldab otsused liiklusõiguste andmise kohta oma ametlikul teadetetahvlil ning ka viisil, mis võimaldab kaugjuurdepääsu.

5)   Lennuettevõtja ei tohi saadud liiklusõigusi loovutada teisele isikule.

6)   Kui välisriigi pädev asutus ei anna asjaomasele lennuettevõtjale tegevusluba veoteenuste osutamiseks teataval liinil või tühistab selle, teatab lennuettevõtja sellest viivitamatult transpordiministeeriumile.

Jagu 70d

Liiklusõiguste tühistamine

Transpordiministeerium tühistab antud liiklusõigused juhul, kui:

| a) | lennuettevõtja ei alusta tegevust asjaomasel liinil kuue kuu jooksul, alates liiklusõigust käsitleva otsuse jõustumisest; |
| --- | --- |

a)

lennuettevõtja ei alusta tegevust asjaomasel liinil kuue kuu jooksul, alates liiklusõigust käsitleva otsuse jõustumisest;

| b) | lennuettevõtja ei kasuta antud liiklusõigusi 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

lennuettevõtja ei kasuta antud liiklusõigusi 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul;

| c) | välisriigi pädev asutus ei anna lennuettevõtjale asjaomast tegevusluba või tühistab selle; |
| --- | --- |

c)

välisriigi pädev asutus ei anna lennuettevõtjale asjaomast tegevusluba või tühistab selle;

| d) | lennuettevõtja rikub liiklusõiguste andmist käsitlevas otsuses sätestatud tingimusi.” |
| --- | --- |

d)

lennuettevõtja rikub liiklusõiguste andmist käsitlevas otsuses sätestatud tingimusi.”

Rakendussätete tekstid akt nr 49/1997 (muudetud kujul) (Sb, tsiviillennunduse kohta) jagu 70a lõige 2, sätestades liiklusõiguste saamise taotlemise vorminõuded (transpordiministeeriumi määruse (muudetud kujul) nr 108/1997 Sb uus jagu 18a.

| 36. | Jao 18 järele lisatakse järgnev uus jagu 18a koos pealkirja ja joonealuse märkusega 11d:
  “18a
  Liiklusõiguste taotlemise vorminõuded ja taotlusele lisatavad dokumendid
  (re. Akti jagu 70a lõige 2)
  1)   Liiklusõiguste saamiseks esitatav taotlus hõlmab:






  — | vastavas konkreetses õigusaktis (1) märgitud teave; |
| --- | --- | --- |

36.

Jao 18 järele lisatakse järgnev uus jagu 18a koos pealkirja ja joonealuse märkusega 11d:

“18a

Liiklusõiguste taotlemise vorminõuded ja taotlusele lisatavad dokumendid

(re. Akti jagu 70a lõige 2)

1)   Liiklusõiguste saamiseks esitatav taotlus hõlmab:

—

vastavas konkreetses õigusaktis (1) märgitud teave;

1

| — | pakutavate teenuste kirjeldus, kaasa arvatud tegevusaeg ja tegevuse liik; |
| --- | --- |

—

pakutavate teenuste kirjeldus, kaasa arvatud tegevusaeg ja tegevuse liik;

| — | pakutav ajakava, kaasa arvatud liiklusõiguste piirangud; |
| --- | --- |

—

pakutav ajakava, kaasa arvatud liiklusõiguste piirangud;

| — | õhusõiduki tüüp ja konfiguratsioon; |
| --- | --- |

—

õhusõiduki tüüp ja konfiguratsioon;

| — | alustamise eeldatav kuupäev; |
| --- | --- |

—

alustamise eeldatav kuupäev;

| — | pakutav hinnastruktuur; |
| --- | --- |

—

pakutav hinnastruktuur;

| — | tegevuse oodatav tulu; |
| --- | --- |

—

tegevuse oodatav tulu;

| — | kirjeldus teenuste pakkumise moodustest, kaasa arvatud piletimüük; |
| --- | --- |

—

kirjeldus teenuste pakkumise moodustest, kaasa arvatud piletimüük;

| — | ühendused lennuettevõtja olemasoleva lennuteede võrguga ja teiste lennuettevõtjate võrkudega. |
| --- | --- |

—

ühendused lennuettevõtja olemasoleva lennuteede võrguga ja teiste lennuettevõtjate võrkudega.

Taotlustele tuleb lisada:

| — | lennutegevusluba äriliseks lennutranspordiks, kooskõlas vahetult kohaldatavate EÜ õigusaktidega (2); |
| --- | --- |

—

lennutegevusluba äriliseks lennutranspordiks, kooskõlas vahetult kohaldatavate EÜ õigusaktidega (2);

2

| — | lennuettevõtja sertifikaat, kaasa arvatud tegevuse kirjeldus koos nõutavate liiklusõigustega hõlmatava vastava geograafilise ala kirjeldusega; |
| --- | --- |

—

lennuettevõtja sertifikaat, kaasa arvatud tegevuse kirjeldus koos nõutavate liiklusõigustega hõlmatava vastava geograafilise ala kirjeldusega;

| — | vastutuskindlustuse tõend seoses õhusõiduki käitamisest põhjustatud kahjudega reisijatele, pagasile, veosele ja kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

—

vastutuskindlustuse tõend seoses õhusõiduki käitamisest põhjustatud kahjudega reisijatele, pagasile, veosele ja kolmandatele isikutele;

| — | julgeolekuprogramm. |
| --- | --- |

—

julgeolekuprogramm.

---

(1)  Akti nr 500/2004 (Sb, halduskood) jagu 45.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjate lennutegevuslubade väljaandmise kohta.”

2

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/12

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/05)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.11.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 216/06 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Nimetus | Indemnisation des ramasseurs agrées d'huiles usagées |
| Õiguslik alus | Délibération du Conseil d'administration de l'Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Énergie (ADEME) no 06-1-2 du 2 février 2006 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 13 mln EUR |
| Kestus | 1. jaanuar 2007 — 31. detsember 2012 |
| Majandusharud | Õlijäätmete kogumine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Énergie (ADEME) |
| 2, square La Fayette |
| BP 90 406 |
| F-49004 Angers cedex 01 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.11.2006

Abi nr

N 216/06

Liikmesriik

Prantsusmaa

Nimetus

Indemnisation des ramasseurs agrées d'huiles usagées

Õiguslik alus

Délibération du Conseil d'administration de l'Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Énergie (ADEME) no 06-1-2 du 2 février 2006

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 13 mln EUR

Kestus

1. jaanuar 2007 — 31. detsember 2012

Majandusharud

Õlijäätmete kogumine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Énergie (ADEME)

2, square La Fayette

BP 90 406

F-49004 Angers cedex 01

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.11.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 320/06 |
| Liikmesriik | Malta |
| Nimetus | Participation in the EUREKA-programme |
| Õiguslik alus | Malta Enterprise Corporation Act (Cap 463) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,1 mln MTL; kavandatud abi kogusumma: 0,4 mln MTL |
| Abi osatähtsus | 30 % |
| Kestus | 31. detsember 2010 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Malta Enterprise Corporation; Enterprise Centre; |
| San Gwann SGN 09, Malta |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.11.2006

Abi nr

N 320/06

Liikmesriik

Malta

Nimetus

Participation in the EUREKA-programme

Õiguslik alus

Malta Enterprise Corporation Act (Cap 463)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,1 mln MTL; kavandatud abi kogusumma: 0,4 mln MTL

Abi osatähtsus

30 %

Kestus

31. detsember 2010

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Malta Enterprise Corporation; Enterprise Centre;

San Gwann SGN 09, Malta

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.9.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 501/05 |
| Liikmesriik | Holland |
| Nimetus | Draagkrachtondersteuning voor bodemsanering van bedrijfsterreinen |
| Õiguslik alus | Artikel 55b en 76j van de Wet bodembescherming en artikel 40 en 40a van het Besluit financiële bepalingen bodemsanering |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 20 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: 500 mln EUR |
| Abi osatähtsus | 115 % |
| Kestus | 20. september 2006 — 31. detsember 2030 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.9.2006

Abi nr

N 501/05

Liikmesriik

Holland

Nimetus

Draagkrachtondersteuning voor bodemsanering van bedrijfsterreinen

Õiguslik alus

Artikel 55b en 76j van de Wet bodembescherming en artikel 40 en 40a van het Besluit financiële bepalingen bodemsanering

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 20 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: 500 mln EUR

Abi osatähtsus

115 %

Kestus

20. september 2006 — 31. detsember 2030

Majandusharud

Kõik sektorid

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/14

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu aasta direktiivi 2004/22/EÜ rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2006/C 313/06)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1359:1998
  Gaasiarvestid. Membraanarvestid | — | |
| EN 1359:1998/A1:2006 | | |
| CEN | EN 12261:2002
  Gaasiarvestid. Turbiinarvestid | — | |
| EN 12261:2002/A1:2006 | | |
| CEN | EN 12405-1:2005
  Gaasiarvestid. Leppekoguse mõõturid. Osa 1: Mahu teisendus | — | |
| EN 12405-1:2005/A1:2006 | | |
| CEN | EN 12480:2002
  Gaasiarvestid. Rootorarvestid | — | |
| EN 12480:2002/A1:2006 | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 1359:1998

Gaasiarvestid. Membraanarvestid

—

EN 1359:1998/A1:2006

CEN

EN 12261:2002

Gaasiarvestid. Turbiinarvestid

—

EN 12261:2002/A1:2006

CEN

EN 12405-1:2005

Gaasiarvestid. Leppekoguse mõõturid. Osa 1: Mahu teisendus

—

EN 12405-1:2005/A1:2006

CEN

EN 12480:2002

Gaasiarvestid. Rootorarvestid

—

EN 12480:2002/A1:2006

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/15

---

Teadaanne Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoksi, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+), importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

(2006/C 313/07)

Komisjon on saanud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi “algmäärus”) (1) artiklile 5 kaebuse, milles väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “vaatlusalune riik”) pärit koksi 80+ imporditakse dumpinguhinnaga ja see tekitab olulist kahju ühenduse tootmisharule.

1.   Kaebus

20. novembril 2006 esitasid kaebuse kolm ühenduse tootjat (edaspidi “kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 30 %, ühenduse koksi 80+ kogutoodangust.

2.   Toode

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Hiina Rahvavabariigist pärit kivisöekoks, mille tüki läbimõõt on üle 80 mm (koks 80+, edaspidi “vaatlusalune toode”), mida tavapäraselt deklareeritakse CN-koodi ex 2704 00 19 all. CN-kood on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Väidetav dumping

Algmääruse artikli 2 lõike 7 sätteid silmas pidades määras kaebuse esitaja Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktis d nimetatud turumajandusriigis kehtiva arvestusliku normaalväärtuse alusel. Väide dumpingu kohta põhineb sel viisil arvutatud normaalväärtuse ja ühendusse müüdava vaatlusaluse toote ekspordihindade võrdlusel.

Selle põhjal arvutatud dumpingumarginaal on märkimisväärne.

4.   Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote import Hiina Rahvavabariigist on üldiselt suurenenud nii absoluutarvudes kui turuosa poolest.

Väidetakse, et peale muude tagajärgede on vaatlusaluse importtoote kogused ja hinnad mõjutanud negatiivselt ühenduse tootmisharu turuosa, müüdud koguseid ja hinnataset, mille tulemusena on ühenduse tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsolukord oluliselt halvenenud.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud ühenduse tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendeid, ning seega algatab komisjon uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

5.1.   Dumpingu ja kahju kindlaksmääramise menetlus

Uurimisel tehakse kindlaks, kas Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga ning kas dumping on tekitanud kahju.

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud isikute ilmset suurt arvu, võib komisjon otsustada kohaldada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17.

i)   Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil eksportijatel/tootjatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisik, |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisik,

| — | käive kohalikus vääringus ning ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote maht tonnides, |
| --- | --- |

—

käive kohalikus vääringus ning ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote maht tonnides,

| — | käive kohalikus vääringus ning ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 siseturul müüdud vaatlusaluse toote maht tonnides, |
| --- | --- |

—

käive kohalikus vääringus ning ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006 siseturul müüdud vaatlusaluse toote maht tonnides,

| — | kas äriühing kavatseb taotleda individuaalset dumpingumarginaali (2) (individuaalset dumpingumarginaali saavad taotleda ainult tootjad), |
| --- | --- |

—

kas äriühing kavatseb taotleda individuaalset dumpingumarginaali (2) (individuaalset dumpingumarginaali saavad taotleda ainult tootjad),

| — | äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega, |
| --- | --- |

—

äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse toote tootmisega,

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad, |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või (eksport- ja/või omamaisesse) müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad,

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis võib aidata komisjoni valimi moodustamisel, |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis võib aidata komisjoni valimi moodustamisel,

| — | eespool osutatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing valitakse valimisse, peab ta vastama küsimustikule ja olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärgi kirjeldatakse allpool punktis 8. |
| --- | --- |

—

eespool osutatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing valitakse valimisse, peab ta vastama küsimustikule ja olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärgi kirjeldatakse allpool punktis 8.

Selleks et saada eksportijate/tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka ekspordiriigi ametiasutustega ja mis tahes teadaolevate eksportijate/tootjate ühendustega.

ii)   Importijate väljavõtteline uuring

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valimi, palutakse käesolevaga kõigil importijatel või nende esindajatel teatada endast komisjonile ning esitada oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti b alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul ja punktis 7 osutatud vormis järgmine teave:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisik, |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumbrid ning kontaktisik,

| — | äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006, |
| --- | --- |

—

äriühingu kogukäive eurodes ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006,

| — | töötajate koguarv, |
| --- | --- |

—

töötajate koguarv,

| — | äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse tootega, |
| --- | --- |

—

äriühingu täpsed tegevusalad seoses vaatlusaluse tootega,

| — | Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ning väärtus eurodes ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006, |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse ja ühenduses toimunud edasimüügi maht tonnides ning väärtus eurodes ajavahemikus 1. oktoobrist 2005 kuni 30. septembrini 2006,

| — | kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad, |
| --- | --- |

—

kõigi vaatlusaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (3) nimed ja täpsed tegevusalad,

| — | mis tahes muu asjakohane teave, mis võiks aidata komisjoni valimi moodustamisel, |
| --- | --- |

—

mis tahes muu asjakohane teave, mis võiks aidata komisjoni valimi moodustamisel,

| — | eespool osutatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing valitakse valimisse, peab ta vastama küsimustikule ja olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärgi kirjeldatakse allpool punktis 8. |
| --- | --- |

—

eespool osutatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing valitakse valimisse, peab ta vastama küsimustikule ja olema nõus vastuste kontrollimisega kohapeal. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, loetakse see uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoidumise tagajärgi kirjeldatakse allpool punktis 8.

Selleks et saada importijate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka teadaolevate importijate ühendustega.

iii)   Valimite lõplik moodustamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada mis tahes asjakohast teavet seoses valimi moodustamisega, peavad seda tegema punkti 6 alapunkti b alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon moodustab lõpliku valimi pärast konsulteerimist asjaomaste isikutega, kes on väljendanud oma valmisolekut kuuluda valimisse.

Valimitesse kuuluvad äriühingud peavad vastama küsimustikule punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul ja tegema uurimise raames koostööd.

Kui ei tehta piisavat koostööd, võib komisjon vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4 ja artiklile 18 teha järeldused kättesaadavate andmete põhjal. Nagu on selgitatud käesoleva teadaande punktis 8, võib kättesaadavatel andmetel põhinev järeldus olla asjaomase isiku jaoks ebasoodsam.

b)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule ja ühenduse tootjate ühendustele, valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, eksportijate/tootjate ühendustele, valimisse kuuluvatele importijatele, kaebuses nimetatud importijate ühendustele ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

Pidades silmas algmääruse artikli 17 lõike 3 ja artikli 9 lõike 6 kohaldamist, peavad individuaalset dumpingumarginaali taotlevad Hiina Rahvavabariigi eksportijad/tootjad esitama täidetud küsimustiku käesoleva teadaande punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul. Seepärast peavad nad küsimustikku taotlema punkti 6 alapunkti a alapunktis i sätestatud tähtaja jooksul. Asjaomased isikud peaksid arvestama, et eksportijate/tootjate väljavõttelise uuringu kasutamise korral võib komisjon siiski loobuda neile individuaalse dumpingumarginaali arvutamisest, kui eksportijate/tootjate arv on nii suur, et individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

c)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendusmaterjal. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. Taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

d)   Turumajandusriigi valik

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kavatsetakse Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramisel valida asjakohaseks turumajandusriigiks Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikutel palutakse kommenteerida kõnealuse valiku sobivust käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

e)   Turumajanduslik staatus

Nende Hiina Rahvavabariigi eksportijate/tootjate puhul, kes väidavad, et nad tegutsevad turumajanduslikes tingimustes, st et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ja esitavad selle kohta piisavalt tõendeid, määratakse normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt. Eksportijad/tootjad, kes kavatsevad esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotlused, peavad seda tegema käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis d sätestatud eritähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormid kõigile kaebuses nimetatud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, kaebuses nimetatud eksportijate/tootjate ühendustele ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele.

5.2.   Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui väited dumpingu ja seeläbi tekitatud kahju kohta on põhjendatud, tehakse otsus, kas dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. Seepärast võivad ühenduse tootjad, importijad, neid esindavad ühendused, kasutajate esindajad ja tarbijaid esindavad organisatsioonid punkti 6 alapunkti a alapunktis ii sätestatud üldtähtaja jooksul endast teatada ja komisjonile teavet esitada, kui nad tõendavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades punkti 6 alapunkti a alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata. Tuleb märkida, et mis tahes artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Küsimustiku või muude taotluste vormide taotlemiseks

Kõik huvitatud isikud peaksid küsimustikku või muude taotluste vorme taotlema niipea kui võimalik, ent hiljemalt 10 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

ii)   Endast teatamiseks, küsimustikele vastuste esitamiseks ja mis tahes muu teabe edastamiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Juhitakse tähelepanu asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine oleneb sellest, kas isik on endast eespool nimetatud ajavahemiku jooksul teatanud.

Valimisse kuuluvad äriühingud peavad esitama küsimustiku vastused punkti 6 alapunkti b alapunktis iii sätestatud tähtaja jooksul.

iii)   Ärakuulamised

Kõik huvitatud isikud võivad sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ka ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg väljavõttelise uuringu puhul

| i) | Komisjon punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud teabe saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

i)

Komisjon punkti 5.1 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud teabe saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kuna komisjon kavatseb valimi lõpliku moodustamise asjus konsulteerida valimisse kuulumiseks soovi avaldanud isikutega 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| ii) | Komisjon peab saama kogu muu valimi moodustamiseks olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

ii)

Komisjon peab saama kogu muu valimi moodustamiseks olulise teabe, millele on osutatud punkti 5.1 alapunkti a alapunktis iii, 21 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| iii) | Komisjon peab saama valimisse kuuluvate isikute vastused küsimustikule 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatati nende valimisse kuulumisest. |
| --- | --- |

iii)

Komisjon peab saama valimisse kuuluvate isikute vastused küsimustikule 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil neile teatati nende valimisse kuulumisest.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimises osalevad isikud võivad esitada märkusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kavatsetakse vastavalt punkti 5.1 alapunktile d kasutada turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv. Need märkused peab komisjon saama 10 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

d)   Eritähtaeg turumajandusliku staatuse ja/või individuaalse kohtlemise taotluse esitamiseks

Käesoleva teadaande punkti 5.1 alapunktis e osutatud ja algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel esitatud nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku staatuse saamise ja/või individuaalse kohtlemise taotlused peab komisjon saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute pöördumised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ja need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi ning telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teadaandes nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud saadavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (4) ja vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “For inspection by interested parties”.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05.

8.   Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele, ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse tugineda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda ainult osaliselt ning järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 viiakse uurimine lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse kehtestada ajutised meetmed hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  Individuaalset dumpingumarginaali võib taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel äriühingutele, kes ei kuulu valimisse, algmääruse artikli 9 lõike 5 alusel individuaalse kohtlemise juhtudel mitteturumajanduslike/üleminekujärgus majandusega riikide puhul ning algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel äriühingutele, kes taotlevad turumajanduslikku staatust. Tuleb arvesse võtta, et individuaalse kohtlemise jaoks tuleb esitada taotlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 ja turumajandusliku staatuse saamiseks tuleb esitada taotlus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b.

(3)  Seotud äriühingute mõistet on selgitatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklis 143 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(4)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artiklile 4 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43). See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/19

---

Teavitamiskord — Tehnilised eeskirjad

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/08)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37; EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).

Komisjonile laekunud teatised tehniliste eeskirjade eelnõude kohta

| Viide (1) | Pealkiri | Kolmekuulise ooteaja lõpp (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0610/PL | Majandusministri määruse eelnõu, millega muudetakse määrust jäätmete ladustamise lubamise kriteeriumide ja protseduuride kohta teatud tüüpi prügilas | 19.2.2007 |
| 2006/0611/E | Seaduse eelnõu infoühiskonna impulssmeetmete kohta | 21.2.2007 |
| 2006/0612/S | Autosid ja autohaagiseid käsitlevad maanteeameti eeskirjad | 21.2.2007 |
| 2006/0613/NL | Üleriigilise jäätmekava 2002–2012 (edaspidi hollandikeelse lühendina LAP) muudatus | 22.2.2007 |
| 2006/0614/EE | Põllumajandusministri määrus “Toidu käitlemisvaldkondades tunnustamisele kuuluvate ettevõtete täpsustatud loetelu, tunnustamise taotluse sisunõuded, tunnustamise taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ning taotluse menetlemise kord” | 22.2.2007 |
| 2006/0615/D | Aktsiisimaksuseaduse kolmanda muudatusseaduse eelnõu | 23.2.2007 |
| 2006/0616/UK | 2007. aasta alamõõduliste huntahvenate määrus | 23.2.2007 |
| 2006/0617/B | Kuninga otsus siseveelaevade kohta, mida kasutatakse ka mitterahvusvahelistel merereisidel | 26.2.2007 |
| 2006/0618/D | Insenerirajatiste täiendavad tehnilised lepingutingimused ja juhised (ZTV-ING), 2. osa Aluskonstruktsioonide ehitamine, 1. peatükk Ehituskaevikud, 2. peatükk Vundamendid, 3. peatükk Veeärastustööd, 4. peatükk Tugikonstruktsioonid | 26.2.2007 |
| 2006/0619/E | Riiklik sagedusplaan | 26.2.2007 |

Viide (1)

Pealkiri

Kolmekuulise ooteaja lõpp (2)

2006/0610/PL

Majandusministri määruse eelnõu, millega muudetakse määrust jäätmete ladustamise lubamise kriteeriumide ja protseduuride kohta teatud tüüpi prügilas

19.2.2007

2006/0611/E

Seaduse eelnõu infoühiskonna impulssmeetmete kohta

21.2.2007

2006/0612/S

Autosid ja autohaagiseid käsitlevad maanteeameti eeskirjad

21.2.2007

2006/0613/NL

Üleriigilise jäätmekava 2002–2012 (edaspidi hollandikeelse lühendina LAP) muudatus

22.2.2007

2006/0614/EE

Põllumajandusministri määrus “Toidu käitlemisvaldkondades tunnustamisele kuuluvate ettevõtete täpsustatud loetelu, tunnustamise taotluse sisunõuded, tunnustamise taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ning taotluse menetlemise kord”

22.2.2007

2006/0615/D

Aktsiisimaksuseaduse kolmanda muudatusseaduse eelnõu

23.2.2007

2006/0616/UK

2007. aasta alamõõduliste huntahvenate määrus

23.2.2007

2006/0617/B

Kuninga otsus siseveelaevade kohta, mida kasutatakse ka mitterahvusvahelistel merereisidel

26.2.2007

2006/0618/D

Insenerirajatiste täiendavad tehnilised lepingutingimused ja juhised (ZTV-ING), 2. osa Aluskonstruktsioonide ehitamine, 1. peatükk Ehituskaevikud, 2. peatükk Vundamendid, 3. peatükk Veeärastustööd, 4. peatükk Tugikonstruktsioonid

26.2.2007

2006/0619/E

Riiklik sagedusplaan

26.2.2007

Komisjon juhib tähelepanu 30. aprillil 1996. aasta kohtuotsusele “CIA Security” kaasuses (C-194/94 — ECR I, lk 2201), milles Euroopa Ühenduste Kohus määras, et direktiivi 98/34/EÜ (endine direktiiv 83/189/EMÜ) artikleid 8 ja 9 tuleb tõlgendada nii, et üksikisikud võivad nendele siseriiklikes kohtutes tugineda, kohtud peavad aga keelduma selliste siseriiklike tehniliste eeskirjade kohaldamises, millest ei ole teatatud vastavalt nimetatud direktiivile.

See kohtuotsus kinnitab komisjoni teadet 1. oktoobrist 1986 (EÜT C 245, 1.10.1986, lk 4).

Seega muudab teatamiskohustuse rikkumine asjaomase tehnilise eeskirja kehtetuks ja seeläbi üksikisikute suhtes jõustamatuks.

Kui soovite teatamismenetluse kohta lisateavet, kirjutage palun järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| E-post: dir83-189-central@ec.europa.eu |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

E-post: dir83-189-central@ec.europa.eu

Samuti saab teavet Interneti-aadressilt http://ec.europa.eu/enterprise/tris/

Kui vajate teatiste kohta lisateavet, võtke palun ühendust allpool loetletud siseriiklike asutustega:

DIREKTIIVI 98/34/EÜ HALDAMISE EEST VASTUTAVATE SISERIIKLIKE AMETIASUTUSTE NIMEKIRI

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Pascaline Descamps |
| Telefon: (32-2) 277 80 03 |
| Faks: (32-2) 277 54 01 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pr Pascaline Descamps

Telefon: (32-2) 277 80 03

Faks: (32-2) 277 54 01

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be

Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be

TŠEHHI VABARIIK

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Hr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Telefon: (420) 224 90 71 23 |
| Faks: (420) 224 91 49 90 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Pr Lucie Růžičková |
| Telefon: (420) 224 90 71 39 |
| Faks: (420) 224 90 71 22 |
| E-post: ruzickova@unmz.cz |
| Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz |
| Interneti-aadress: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Hr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Telefon: (420) 224 90 71 23

Faks: (420) 224 91 49 90

E-post: chloupek@unmz.cz

Pr Lucie Růžičková

Telefon: (420) 224 90 71 39

Faks: (420) 224 90 71 22

E-post: ruzickova@unmz.cz

Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz

Interneti-aadress: http://www.unmz.cz

TAANI

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (või DK-2100 Copenhagen OE) |
| Hr Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Telefon: (45) 35 46 63 66 (otsetelefon) |
| E-post: bbc@ebst.dk |
| Pr Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Telefon: (45) 35 46 62 87 (otsetelefon) |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |
| E-post: bij@ebst.dk |
| Pr Pernille Hjort Engstrøm |
| Head of Section |
| Telefon: (45) 35 46 63 35 (otsetelefon) |
| E-post: phe@ebst.dk |
| Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress — noti@ebst.dk |
| Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (või DK-2100 Copenhagen OE)

Hr Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Telefon: (45) 35 46 63 66 (otsetelefon)

E-post: bbc@ebst.dk

Pr Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Telefon: (45) 35 46 62 87 (otsetelefon)

Faks: (45) 35 46 62 03

E-post: bij@ebst.dk

Pr Pernille Hjort Engstrøm

Head of Section

Telefon: (45) 35 46 63 35 (otsetelefon)

E-post: phe@ebst.dk

Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress — noti@ebst.dk

Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSAMAA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Pr Christina Jäckel |
| Telefon: (49-30) 20 14 63 53 |
| Faks: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Pr Christina Jäckel

Telefon: (49-30) 20 14 63 53

Faks: (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de

EESTI

| Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Hr Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Telefon: (372-6) 25 64 05 |
| Faks: (372-6) 31 30 29 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneti-aadress: http://www.mkm.ee |

Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Hr Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Telefon: (372-6) 25 64 05

Faks: (372-6) 31 30 29

E-post: karl.stern@mkm.ee

Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee

Interneti-aadress: http://www.mkm.ee

KREEKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Telefon: (30-210) 696 98 63 |
| Faks: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Telefon: (30-210) 696 98 63

Faks: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Pr Evangelia Alexandri |
| Telefon: (30-210) 212 03 01 |
| Faks: (30-210) 228 62 19 |
| E-post: alex@elot.gr |
| Üldelektronpostiaadress: 83189in@elot.gr |
| Interneti-aadress: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Pr Evangelia Alexandri

Telefon: (30-210) 212 03 01

Faks: (30-210) 228 62 19

E-post: alex@elot.gr

Üldelektronpostiaadress: 83189in@elot.gr

Interneti-aadress: http://www.elot.gr

HISPAANIA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Hr Angel Silván Torregrosa |
| Telefon: (34-91) 379 83 32 |
| Pr Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Telefon: (34-91) 379 84 64 |
| Faks: (34-91) 379 84 01 |
| Üldelektronpostiaadress: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Hr Angel Silván Torregrosa

Telefon: (34-91) 379 83 32

Pr Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Telefon: (34-91) 379 84 64

Faks: (34-91) 379 84 01

Üldelektronpostiaadress: d83-189@ue.mae.es

PRANTSUSMAA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pr Suzanne Piau |
| Telefon: (33-1) 53 44 97 04 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pr Françoise Ouvrard |
| Telefon: (33-1) 53 44 97 05 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Üldelektronpostiaadress: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pr Suzanne Piau

Telefon: (33-1) 53 44 97 04

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pr Françoise Ouvrard

Telefon: (33-1) 53 44 97 05

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Üldelektronpostiaadress: d9834.france@industrie.gouv.fr

IIRIMAA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Hr Tony Losty |
| Telefon: (353-1) 807 38 80 |
| Faks: (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Interneti-aadress: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Hr Tony Losty

Telefon: (353-1) 807 38 80

Faks: (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Interneti-aadress: http://www.nsai.ie

ITAALIA

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Hr Vincenzo Correggia |
| Telefon: (39) 06 47 05 22 05 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Hr Enrico Castiglioni |
| Telefon: (39) 06 47 05 26 69 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Üldelektronpostiaadress: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneti-aadress: http://www.attivitaproduttive.gov. |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Hr Vincenzo Correggia

Telefon: (39) 06 47 05 22 05

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Hr Enrico Castiglioni

Telefon: (39) 06 47 05 26 69

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Üldelektronpostiaadress: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneti-aadress: http://www.attivitaproduttive.gov.

KÜPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telefon: (357-22) 40 93 10 |
| Faks: (357-22) 75 41 03 |
| Hr Antonis Ioannou |
| Telefon: (357-22) 40 94 09 |
| Faks: (357-22) 75 41 03 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Telefon: (357-22) 40 93 10

Faks: (357-22) 75 41 03

Hr Antonis Ioannou

Telefon: (357-22) 40 94 09

Faks: (357-22) 75 41 03

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy

LÄTI

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Telefon: (371) 701 32 30 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Telefon: (371) 701 32 36 |
| Telefon: (371) 701 30 67 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Üldelektronpostiaadress: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Telefon: (371) 701 32 30

Faks: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Telefon: (371) 701 32 36

Telefon: (371) 701 30 67

Faks: (371) 728 08 82

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Üldelektronpostiaadress: notification@em.gov.lv

LEEDU

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pr Daiva Lesickiene |
| Telefon: (370-5) 270 93 47 |
| Faks: (370-5) 270 93 67 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Interneti-aadress: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pr Daiva Lesickiene

Telefon: (370-5) 270 93 47

Faks: (370-5) 270 93 67

E-post: dir9834@lsd.lt

Interneti-aadress: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Hr J. P. Hoffmann |
| Telefon: (352) 46 97 46 1 |
| Faks: (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneti-aadress: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Hr J. P. Hoffmann

Telefon: (352) 46 97 46 1

Faks: (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Interneti-aadress: http://www.see.lu

UNGARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Hr Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Telefon: (36-1) 374 28 73 |
| Faks: (36-1) 473 16 22 |
| E-post: notification@gkm.gov.hu |
| Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Hr Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Telefon: (36-1) 374 28 73

Faks: (36-1) 473 16 22

E-post: notification@gkm.gov.hu

Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Telefon: (356) 21 24 24 20 |
| Telefon: (356) 21 24 32 82 |
| Faks: (356) 21 24 24 06 |
| Pr Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt |
| Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Telefon: (356) 21 24 24 20

Telefon: (356) 21 24 32 82

Faks: (356) 21 24 24 06

Pr Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt

Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt

HOLLAND

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Hr Ebel van der Heide |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 34 |
| Pr Hennie Boekema |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 35 |
| Pr Tineke Elzer |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 33 |
| Faks: (31-50) 5 23 21 59 |
| Üldelektronpostiaadress: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Hr Ebel van der Heide

Telefon: (31-50) 5 23 21 34

Pr Hennie Boekema

Telefon: (31-50) 5 23 21 35

Pr Tineke Elzer

Telefon: (31-50) 5 23 21 33

Faks: (31-50) 5 23 21 59

Üldelektronpostiaadress:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pr Brigitte Wikgolm |
| Telefon: (43-1) 711 00 58 96 |
| Faks: (43-1) 715 96 51 või (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pr Brigitte Wikgolm

Telefon: (43-1) 711 00 58 96

Faks: (43-1) 715 96 51 või (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at

POOLA

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyýy 3/5 |
| PL-00-570 Warszawa |
| Pr Barbara H. Kozłowska |
| Telefon: (48-22) 693 54 07 |
| Faks: (48-22) 693 40 25 |
| E-post: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Pr Agata Gàgor |
| Telefon: (48-22) 693 56 90 |
| Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyýy 3/5

PL-00-570 Warszawa

Pr Barbara H. Kozłowska

Telefon: (48-22) 693 54 07

Faks: (48-22) 693 40 25

E-post: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Pr Agata Gàgor

Telefon: (48-22) 693 56 90

Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pr Cândida Pires |
| Telefon: (351-21) 294 82 36 või 81 00 |
| Faks: (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneti-aadress: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pr Cândida Pires

Telefon: (351-21) 294 82 36 või 81 00

Faks: (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt

Interneti-aadress: http://www.ipq.pt

SLOVEENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Ðmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Pr Vesna Straþiðar |
| Telefon: (386-1) 478 30 41 |
| Faks: (386-1) 478 30 98 |
| E-post: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Ðmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Pr Vesna Straþiðar

Telefon: (386-1) 478 30 41

Faks: (386-1) 478 30 98

E-post: contact@sist.si

SLOVAKKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 52 49 35 21 |
| Faks: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Telefon: (421-2) 52 49 35 21

Faks: (421-2) 52 49 10 50

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

SOOME

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Külastusaadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ja |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiaadress: |
| P.O. Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Pr Leila Orava |
| Telefon: (358-9) 16 06 46 86 |
| Faks: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-post: leila.orava@ktm.fi |
| Pr Katri Amper |
| Telefon: (358-9) 16 06 46 48 |
| Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneti-aadress: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Külastusaadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ja

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiaadress:

P.O. Box 32

FIN-00023 Government

Pr Leila Orava

Telefon: (358-9) 16 06 46 86

Faks: (358-9) 16 06 46 22

E-post: leila.orava@ktm.fi

Pr Katri Amper

Telefon: (358-9) 16 06 46 48

Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneti-aadress: http://www.ktm.fi

ROOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Pr Kerstin Carlsson |
| Telefon: (46-8) 690 48 82 või (46-8) 690 48 00 |
| Faks: (46-8) 690 48 40 või (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se |
| Interneti-aadress: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Pr Kerstin Carlsson

Telefon: (46-8) 690 48 82 või (46-8) 690 48 00

Faks: (46-8) 690 48 40 või (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se

Interneti-aadress: http://www.kommers.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Hr Philip Plumb |
| Telefon: (44-20) 72 15 14 88 |
| Faks: (44-20) 72 15 13 40 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Hr Philip Plumb

Telefon: (44-20) 72 15 14 88

Faks: (44-20) 72 15 13 40

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pr Adinda Batsleer |
| Telefon: (32-2) 286 18 61 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Pr Tuija Ristiluoma |
| Telefon: (32-2) 286 18 71 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pr Adinda Batsleer

Telefon: (32-2) 286 18 61

Faks: (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Pr Tuija Ristiluoma

Telefon: (32-2) 286 18 71

Faks: (32-2) 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Kathleen Byrne |
| Telefon: (32-2) 286 17 49 |
| Faks: (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneti-aadress: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Pr Kathleen Byrne

Telefon: (32-2) 286 17 49

Faks: (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneti-aadress: http://www.efta.int

TÜRGI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Hr Mehmet Comert |
| Telefon: (90-312) 212 58 98 |
| Faks: (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Hr Mehmet Comert

Telefon: (90-312) 212 58 98

Faks: (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Aasta — registreerimisnumber — päritoluliikmesriik.

(2)  Periood, mille vältel eelnõud ei või vastu võtta.

(3)  Ooteaega ei kohaldata, kuna komisjon aktsepteerib teavitava liikmesriigi poolt esitatud kiireloomulise vastuvõtmise põhjendusi.

(4)  Ooteaega ei kohaldata, kuna meede puudutab tehnilisi spetsifikatsioone või muid eeskirju või teenuseid puudutavaid eeskirju, mis on seotud fiskaal- või finantsmeetmetega vastavalt direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõike 11 teise lõigu kolmandale taandele.

(5)  Teatamismenetlus on lõpetatud.

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4430 — Doosan/Mitsui Babcock)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/09)

11. detsember 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4430 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4430 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4437 — Sun Group/Autobar Packaging)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/10)

1. detsember 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4437 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4437 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/25

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4440 — GE/Disko/ASL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 313/11)

12. detsember 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4440 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4440 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Euroopa andmekaitseinspektor

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/26

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (KOM(2005) 690 lõplik)

(2006/C 313/12)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektorile 19. jaanuaril 2006 saadetud taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| 1. | Komisjon saatis Euroopa andmekaitseinspektorile ettepaneku nõukogu raamotsuse kohta, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu andmekaitseinspektorilt nõu saamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et raamotsuse preambulas tuleks osutada käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis Euroopa andmekaitseinspektorile ettepaneku nõukogu raamotsuse kohta, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu andmekaitseinspektorilt nõu saamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et raamotsuse preambulas tuleks osutada käesolevale arvamusele.

| 2. | Kõnealuse raamotsusega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsus 2005/876/JSK, mis käsitleb teabevahetust karistusregistri väljavõtete osas (1). Tegemist on piiratud tähtajaga otsusega, mille ajendiks oli olukorra kiireloomulisus. Euroopa andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse nimetatud nõukogu otsuse ettepaneku kohta 13. jaanuaril 2005 (2). Kõnealuses arvamuses käsitleti mõningaid olulisi küsimusi seoses karistusregistri andmete vahetamisega, näiteks vajadus kavandatud instrumendi järele ning selle proportsionaalsus. Euroopa andmekaitseinspektor kritiseeris õigusakti kohaldamisala (selle kohaldamine ei piirdu teatavate tõsiste kuritegudega) ning andmesubjekti kaitse meetmeid sellisel kujul, nagu need olid ettepanekus kavandatud. |
| --- | --- |

2.

Kõnealuse raamotsusega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsus 2005/876/JSK, mis käsitleb teabevahetust karistusregistri väljavõtete osas (1). Tegemist on piiratud tähtajaga otsusega, mille ajendiks oli olukorra kiireloomulisus. Euroopa andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse nimetatud nõukogu otsuse ettepaneku kohta 13. jaanuaril 2005 (2). Kõnealuses arvamuses käsitleti mõningaid olulisi küsimusi seoses karistusregistri andmete vahetamisega, näiteks vajadus kavandatud instrumendi järele ning selle proportsionaalsus. Euroopa andmekaitseinspektor kritiseeris õigusakti kohaldamisala (selle kohaldamine ei piirdu teatavate tõsiste kuritegudega) ning andmesubjekti kaitse meetmeid sellisel kujul, nagu need olid ettepanekus kavandatud.

| 3. | Neid elemente käsitletakse ka käesolevas arvamuses. Käesolevas arvamuses võetakse lisaks arvesse asjaolu, et arvamuse aluseks olev ettepanek on põhjalikum ning sellega nähakse ette alalise andmevahetussüsteemi loomine valdkonnas, kus karistusregistrit käsitlevad liikmesriikide seadused suuresti lahknevad. |
| --- | --- |

3.

Neid elemente käsitletakse ka käesolevas arvamuses. Käesolevas arvamuses võetakse lisaks arvesse asjaolu, et arvamuse aluseks olev ettepanek on põhjalikum ning sellega nähakse ette alalise andmevahetussüsteemi loomine valdkonnas, kus karistusregistrit käsitlevad liikmesriikide seadused suuresti lahknevad.

| 4. | Käesolevas arvamuses käsitletakse esmalt ettepaneku konteksti. Sisepiirideta Euroopa Liidus on kuritegevusega tõhusalt võitlemiseks vaja vähemalt tihedat koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel. Sellise koostöö ees seisavad siiski märkimisväärsed takistused, mis osalt tulenevad asjaolust, et kuritegevuse vastu võitlemine on eelkõige liikmesriikide pädevuses. |
| --- | --- |

4.

Käesolevas arvamuses käsitletakse esmalt ettepaneku konteksti. Sisepiirideta Euroopa Liidus on kuritegevusega tõhusalt võitlemiseks vaja vähemalt tihedat koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel. Sellise koostöö ees seisavad siiski märkimisväärsed takistused, mis osalt tulenevad asjaolust, et kuritegevuse vastu võitlemine on eelkõige liikmesriikide pädevuses.

| 5. | Teiseks võtab Euroopa andmekaitseinspektor arvesse, et teabevahetusraamistikku on võimalik luua mitme mudeli kohaselt, mis kõik avaldavad andmekaitsele erinevat mõju. Käesolevas arvamuses arutatakse ettepaneku peamisi elemente — nii üldiselt kui artiklite kaupa — ning seda tehes analüüsitakse põhjalikumalt muu hulgas järgmisi küsimusi:






  — | Ettepaneku aluseks olevad poliitika valikud. Ettepanek on seotud liikmesriikide kodanike karistusregistriga ning ei näe ette tsentraliseeritud andmebaaside loomist Euroopa tasandil, samuti ei võimalda see ühe liikmesriigi ametiasutustele otsest juurdepääsu teise liikmesriigi andmebaasidele ega koostööd Eurojusti kaudu. |
| --- | --- | --- |

5.

Teiseks võtab Euroopa andmekaitseinspektor arvesse, et teabevahetusraamistikku on võimalik luua mitme mudeli kohaselt, mis kõik avaldavad andmekaitsele erinevat mõju. Käesolevas arvamuses arutatakse ettepaneku peamisi elemente — nii üldiselt kui artiklite kaupa — ning seda tehes analüüsitakse põhjalikumalt muu hulgas järgmisi küsimusi:

—

Ettepaneku aluseks olevad poliitika valikud. Ettepanek on seotud liikmesriikide kodanike karistusregistriga ning ei näe ette tsentraliseeritud andmebaaside loomist Euroopa tasandil, samuti ei võimalda see ühe liikmesriigi ametiasutustele otsest juurdepääsu teise liikmesriigi andmebaasidele ega koostööd Eurojusti kaudu.

| — | Andmekaitsealased kaitsemeetmed. Ettepaneku artiklis 9 sätestatakse tingimused isikuandmete kasutamiseks ning käsitletakse kasutamise eesmärgile ning edasisele kasutamisele seatud piiranguid. Ettepanek ei käsitle seost kolmanda samba raames teostatava andmekaitse üldeeskirjadega, nagu on ette nähtud nõukogu raamotsuse ettepanekus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. |
| --- | --- |

—

Andmekaitsealased kaitsemeetmed. Ettepaneku artiklis 9 sätestatakse tingimused isikuandmete kasutamiseks ning käsitletakse kasutamise eesmärgile ning edasisele kasutamisele seatud piiranguid. Ettepanek ei käsitle seost kolmanda samba raames teostatava andmekaitse üldeeskirjadega, nagu on ette nähtud nõukogu raamotsuse ettepanekus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.

| — | Vastutuste jaotus, sest kaasatud võib olla vähemalt kolm liikmesriiki (seda käsitletakse põhjalikumalt edaspidi). Peab valitsema selgus selle osas, milline liikmesriik vastutab muu hulgas andmete karistusregistrisse kandmise eest, nimetatud andmete ajakohastamise, töötlemise ja edasise kasutamise eest. See on eriti tähtis seetõttu, et liikmesriikide selle valdkonna õiguslikku raamistikku ei ühtlustata (seda aspekti rõhutatakse II osas). Selles kontekstis peab samuti olema selge, kuidas on tagatud isikuandmete kasutamise piisav järelevalve. |
| --- | --- |

—

Vastutuste jaotus, sest kaasatud võib olla vähemalt kolm liikmesriiki (seda käsitletakse põhjalikumalt edaspidi). Peab valitsema selgus selle osas, milline liikmesriik vastutab muu hulgas andmete karistusregistrisse kandmise eest, nimetatud andmete ajakohastamise, töötlemise ja edasise kasutamise eest. See on eriti tähtis seetõttu, et liikmesriikide selle valdkonna õiguslikku raamistikku ei ühtlustata (seda aspekti rõhutatakse II osas). Selles kontekstis peab samuti olema selge, kuidas on tagatud isikuandmete kasutamise piisav järelevalve.

II.   KONTEKST

| 6. | Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2004. aasta deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta mainitakse süüdimõistvate kohtuotsuste ja õigustest ilmajätmiste Euroopa registri loomist kui ühte seadusandlikku meedet, mille abil arendada edasi õiguslikku raamistikku, pidades silmas terrorismivastast võitlust. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2004. aasta deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta mainitakse süüdimõistvate kohtuotsuste ja õigustest ilmajätmiste Euroopa registri loomist kui ühte seadusandlikku meedet, mille abil arendada edasi õiguslikku raamistikku, pidades silmas terrorismivastast võitlust.

| 7. | Haagi programmis tundub nii eesmärk kui ambitsioonide tase olevat muutunud. Eesmärgi osas seob Haagi programm ettepaneku süüdimõistvate kohtuotsuste ja õiguste äravõtmise riiklike registrite andmetega, eelkõige seoses seksuaalkurjategijatega. Ambitsioonide osas tehti ettepanek riiklike karistusregistrite andmete vahetamise tõhustamise kohta (kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas, vastastikuse tunnustamise egiidi all). |
| --- | --- |

7.

Haagi programmis tundub nii eesmärk kui ambitsioonide tase olevat muutunud. Eesmärgi osas seob Haagi programm ettepaneku süüdimõistvate kohtuotsuste ja õiguste äravõtmise riiklike registrite andmetega, eelkõige seoses seksuaalkurjategijatega. Ambitsioonide osas tehti ettepanek riiklike karistusregistrite andmete vahetamise tõhustamise kohta (kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas, vastastikuse tunnustamise egiidi all).

| 8. | Ettepaneku näol on tegemist ühega paljudest instrumentidest, mille eesmärk on parandada teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseorganite vahel. ELi lepingus (eelkõige selle artiklites 29–31) sätestatakse, et kolmandas sambas mängivad keskset rolli liikmesriikidevahelise koostöö tihendamise instrumendid. Kolmas sammas on seega esmajärjekorras vastastikuse usalduse ja vastastikuse tunnustamise ning tunduvalt vähemal määral riiklike õigusnormide ühtlustamise raamistikuks. Ettepanek on seega seotud ELi lepingu VI jaotise eesmärkidega. Kuid kuna olulisimad pädevused jäävad liikmesriikide valdusse, tuleb erilist tähelepanu pöörata uue õigusakti tõhususele, võttes arvesse pädevuste erinevaid tasandeid. |
| --- | --- |

8.

Ettepaneku näol on tegemist ühega paljudest instrumentidest, mille eesmärk on parandada teabevahetust liikmesriikide õiguskaitseorganite vahel. ELi lepingus (eelkõige selle artiklites 29–31) sätestatakse, et kolmandas sambas mängivad keskset rolli liikmesriikidevahelise koostöö tihendamise instrumendid. Kolmas sammas on seega esmajärjekorras vastastikuse usalduse ja vastastikuse tunnustamise ning tunduvalt vähemal määral riiklike õigusnormide ühtlustamise raamistikuks. Ettepanek on seega seotud ELi lepingu VI jaotise eesmärkidega. Kuid kuna olulisimad pädevused jäävad liikmesriikide valdusse, tuleb erilist tähelepanu pöörata uue õigusakti tõhususele, võttes arvesse pädevuste erinevaid tasandeid.

| 9. | Ettepanekut tuleb täiendavalt hinnata karistusregistri andmete vahetamiseks olemas oleva õigusliku raamistiku valguses. Peamiseks õiguslikuks vahendiks on kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon aastast 1959. Ettepaneku eesmärk ei ole konventsiooniga kehtestatud teabevahetussüsteemi põhjapanevalt muuta. Vastupidi, selle eesmärk on muuta olemasolev süsteem tõhusamaks, muu hulgas süüdimõistvate kohtuotsuste elektroonse andmevahetussüsteemi loomiseks raamistiku kehtestamisega. |
| --- | --- |

9.

Ettepanekut tuleb täiendavalt hinnata karistusregistri andmete vahetamiseks olemas oleva õigusliku raamistiku valguses. Peamiseks õiguslikuks vahendiks on kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon aastast 1959. Ettepaneku eesmärk ei ole konventsiooniga kehtestatud teabevahetussüsteemi põhjapanevalt muuta. Vastupidi, selle eesmärk on muuta olemasolev süsteem tõhusamaks, muu hulgas süüdimõistvate kohtuotsuste elektroonse andmevahetussüsteemi loomiseks raamistiku kehtestamisega.

| 10. | Kuid takistused karistusregistri andmete tõeliselt tõhusaks vahetamiseks liikmesriikide vahel tulenevad liikmesriikide vahel eksisteerivatest keelelistest erinevustest ning erinevustest tehnoloogilises ja õiguslikus raamistikus. Karistusregistreid käsitlevate riiklike õigusaktide vahel puudub ilmselgelt ühtsus. Erinevused riiklikes õigusaktides eksisteerivad nii karistusregistritesse kantavate süüdimõistvate kohtuotsuste, süüdimõistvate kohtuotsuste karistusregistrites hoidmise tähtaegade kui kolmandatele isikutele karistusregistritest edastamisele kuuluva teabe ja selle edastamise aluseks olevate eesmärkide osas. Sellega seoses võib viidata Euroopa andmekaitseinspektori tähelepanekutele, mis esitati arvamuses nõukogu raamotsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb teabevahetust vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (3). Teabe tõhusa leidmise ja sellele juurdepääsu tagamiseks on vaja lisameetmeid (vt samuti käesoleva arvamuse punktid 50–54). |
| --- | --- |

10.

Kuid takistused karistusregistri andmete tõeliselt tõhusaks vahetamiseks liikmesriikide vahel tulenevad liikmesriikide vahel eksisteerivatest keelelistest erinevustest ning erinevustest tehnoloogilises ja õiguslikus raamistikus. Karistusregistreid käsitlevate riiklike õigusaktide vahel puudub ilmselgelt ühtsus. Erinevused riiklikes õigusaktides eksisteerivad nii karistusregistritesse kantavate süüdimõistvate kohtuotsuste, süüdimõistvate kohtuotsuste karistusregistrites hoidmise tähtaegade kui kolmandatele isikutele karistusregistritest edastamisele kuuluva teabe ja selle edastamise aluseks olevate eesmärkide osas. Sellega seoses võib viidata Euroopa andmekaitseinspektori tähelepanekutele, mis esitati arvamuses nõukogu raamotsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb teabevahetust vastavalt kättesaadavuse põhimõttele (3). Teabe tõhusa leidmise ja sellele juurdepääsu tagamiseks on vaja lisameetmeid (vt samuti käesoleva arvamuse punktid 50–54).

Isikuandmete kaitse üldine raamistik

| 11. | Ettepanekus ei käsitleta isikuandmete kaitse küsimust põhjalikult. Konkreetselt andmekaitsega tegelevad vaid üksikud sätted. See on mõistetav, kuna ettepaneku põhjenduses 10 osutatakse selgesõnaliselt nõukogu raamotsusele (ettepanekule) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Nimetatud raamotsus oleks tõepoolest kohaldatav kui lex generalis karistusregistri andmete vahetamise raames teostatavate töötlemistoimingute suhtes, samas kui kõnealuses ettepanekus sätestatud konkreetsemad andmekaitsesätted toimiksid kui lex specialis. Näiteks, juurdepääsu reguleerivad eeskirjad on soodsamad andmesubjekti jaoks (vt käesolevas arvamuses esitatud märkuseid artikli 9 kohta). |
| --- | --- |

11.

Ettepanekus ei käsitleta isikuandmete kaitse küsimust põhjalikult. Konkreetselt andmekaitsega tegelevad vaid üksikud sätted. See on mõistetav, kuna ettepaneku põhjenduses 10 osutatakse selgesõnaliselt nõukogu raamotsusele (ettepanekule) kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Nimetatud raamotsus oleks tõepoolest kohaldatav kui lex generalis karistusregistri andmete vahetamise raames teostatavate töötlemistoimingute suhtes, samas kui kõnealuses ettepanekus sätestatud konkreetsemad andmekaitsesätted toimiksid kui lex specialis. Näiteks, juurdepääsu reguleerivad eeskirjad on soodsamad andmesubjekti jaoks (vt käesolevas arvamuses esitatud märkuseid artikli 9 kohta).

| 12. | Euroopa andmekaitseinspektor kiidab sellise lähenemise heaks, nagu rõhutati ka varasemates arvamustes (4). Sellegipoolest jätkuvad Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutelud isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku üle ning samuti on lahendusest kaugel sellised olulised küsimused nagu kohaldamisala ja kolmandatele riikidele edastamise kaitsemeetmed. Sellisel olukorral on olulised tagajärjed käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepaneku hindamisele. |
| --- | --- |

12.

Euroopa andmekaitseinspektor kiidab sellise lähenemise heaks, nagu rõhutati ka varasemates arvamustes (4). Sellegipoolest jätkuvad Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutelud isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku üle ning samuti on lahendusest kaugel sellised olulised küsimused nagu kohaldamisala ja kolmandatele riikidele edastamise kaitsemeetmed. Sellisel olukorral on olulised tagajärjed käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepaneku hindamisele.

| 13. | Esiteks tähendab see seda, et kõnealune ettepanek ei suuda iseenesest tagada isikuandmete piisava kaitse karistusregistri andmete vahetamise raames. Seetõttu rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et kõnealune nõukogu raamotsus ei tohiks jõustuda enne isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse jõustumist. Sellise järjestuse tagamiseks tuleks ettepaneku ühte viimastest artiklitest lisada erisäte. |
| --- | --- |

13.

Esiteks tähendab see seda, et kõnealune ettepanek ei suuda iseenesest tagada isikuandmete piisava kaitse karistusregistri andmete vahetamise raames. Seetõttu rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et kõnealune nõukogu raamotsus ei tohiks jõustuda enne isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse jõustumist. Sellise järjestuse tagamiseks tuleks ettepaneku ühte viimastest artiklitest lisada erisäte.

| 14. | Peale selle on äärmiselt raske hinnata kõnealuses ettepanekus sätestatud andmekaitse kaitsemeetmeid ilma selge ja kindla ettekujutuseta andmekaitset kolmandas sambas reguleerivatest üldeeskirjadest. Kõnealune ettepanek näeb näiteks ette isikuandmete edastamise kolmandatele riikidele, kuid — eeldades, et üldeeskirjad sätestatakse isikuandmete kaitset käsitlevas nõukogu raamotsuses — sellega kehtestatakse üksnes mõned konkreetsemad, kuigi osalised, kaitsemeetmed (vt märkusi artikli 7 juurde). Üldiselt mõjutavad karistusregistri andmete vahetamisega seotud isikuandmete kaitse meetmeid otseselt olulised muudatused, mida tehakse nõukogu läbirääkimiste tulemusena viimati nimetatud nõukogu raamotsuse kohaldamisala ja sisu osas. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõukogul hoolikalt siduda arvamuse aluseks oleva ettepaneku üle peetavad läbirääkimised isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimistega. |
| --- | --- |

14.

Peale selle on äärmiselt raske hinnata kõnealuses ettepanekus sätestatud andmekaitse kaitsemeetmeid ilma selge ja kindla ettekujutuseta andmekaitset kolmandas sambas reguleerivatest üldeeskirjadest. Kõnealune ettepanek näeb näiteks ette isikuandmete edastamise kolmandatele riikidele, kuid — eeldades, et üldeeskirjad sätestatakse isikuandmete kaitset käsitlevas nõukogu raamotsuses — sellega kehtestatakse üksnes mõned konkreetsemad, kuigi osalised, kaitsemeetmed (vt märkusi artikli 7 juurde). Üldiselt mõjutavad karistusregistri andmete vahetamisega seotud isikuandmete kaitse meetmeid otseselt olulised muudatused, mida tehakse nõukogu läbirääkimiste tulemusena viimati nimetatud nõukogu raamotsuse kohaldamisala ja sisu osas. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõukogul hoolikalt siduda arvamuse aluseks oleva ettepaneku üle peetavad läbirääkimised isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimistega.

III.   ETTEPANEKU PEAMISED ELEMENDID

| 15. | Esiteks, ettepanek ei käsitle kolmandate riikide kodanike kohta liikmesriikides tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid. Arusaadavatel põhjustel ei saa kavandatav süsteem sellistel juhtudel töötada, kuna Euroopa Liidu õigust ei kohaldata kolmandate riikide suhtes. |
| --- | --- |

15.

Esiteks, ettepanek ei käsitle kolmandate riikide kodanike kohta liikmesriikides tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid. Arusaadavatel põhjustel ei saa kavandatav süsteem sellistel juhtudel töötada, kuna Euroopa Liidu õigust ei kohaldata kolmandate riikide suhtes.

| 16. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et teatavas ulatuses tagavad olemasolevad õiguslikud vahendid teabevahetuse seoses süüdimõistetud kolmandate riikide kodanikega. Eelkõige tagab kohustus sisestada Schengeni infosüsteemi teatavaid andmeid nimetatud isikute kohta (5) selle, et teatavaid süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teave on kättesaadav kogu Euroopa Liidu territooriumil. Samuti näeb Europoli konventsiooni artikliga 7 loodud infosüsteem ette andmevahetuse muu hulgas ka süüdimõistetud isikute kohta. Nimetatud olemasolevate instrumentide kohase isikuandmete kogumise eesmärgid ei ole siiski samad, milleks isikuandmeid karistusregistrisse kantakse. Nimetatud olemasolevate instrumentide kohaselt kogutud andmete kasutamine kriminaalmenetluse raames ei oleks seega alati kooskõlas eemärgi piiramise põhimõttega. |
| --- | --- |

16.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et teatavas ulatuses tagavad olemasolevad õiguslikud vahendid teabevahetuse seoses süüdimõistetud kolmandate riikide kodanikega. Eelkõige tagab kohustus sisestada Schengeni infosüsteemi teatavaid andmeid nimetatud isikute kohta (5) selle, et teatavaid süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teave on kättesaadav kogu Euroopa Liidu territooriumil. Samuti näeb Europoli konventsiooni artikliga 7 loodud infosüsteem ette andmevahetuse muu hulgas ka süüdimõistetud isikute kohta. Nimetatud olemasolevate instrumentide kohase isikuandmete kogumise eesmärgid ei ole siiski samad, milleks isikuandmeid karistusregistrisse kantakse. Nimetatud olemasolevate instrumentide kohaselt kogutud andmete kasutamine kriminaalmenetluse raames ei oleks seega alati kooskõlas eemärgi piiramise põhimõttega.

| 17. | Lisaks, ei taga olemasolevad õigusaktid seda, et vahetada on võimalik kõikide karistusregistrite teavet, eelkõige teavet isikute kohta, kes ei kuulu Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklite 95 ja 96 määratluse alla. Peale selle ei ole selge selliste kodanike õiguslik olukord. Näiteks, tunnistatakse artikli 14 lõike 4 kohaselt kehtetuks 21. novembri 2005. aasta otsus (6), mida kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes. |
| --- | --- |

17.

Lisaks, ei taga olemasolevad õigusaktid seda, et vahetada on võimalik kõikide karistusregistrite teavet, eelkõige teavet isikute kohta, kes ei kuulu Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklite 95 ja 96 määratluse alla. Peale selle ei ole selge selliste kodanike õiguslik olukord. Näiteks, tunnistatakse artikli 14 lõike 4 kohaselt kehtetuks 21. novembri 2005. aasta otsus (6), mida kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes.

| 18. | Kolmandate riikide kodanike jaoks oleks vaja alternatiivset süsteemi. Seletuskirja kohaselt pooldasid liikmesriigid kolmandate riikide kodanikest süüdimõistetud isikute loetelu koostamist. Komisjon on teatanud, et esitab ettepaneku nimetatud isikuid käsitlevate süüdimõistvate kohtuotsuste alase teabevahetuse kohta 2006. aasta neljandas kvartalis. Euroopa andmekaitseinspektor hindab nimetatud ettepanekut pärast selle vastuvõtmist. |
| --- | --- |

18.

Kolmandate riikide kodanike jaoks oleks vaja alternatiivset süsteemi. Seletuskirja kohaselt pooldasid liikmesriigid kolmandate riikide kodanikest süüdimõistetud isikute loetelu koostamist. Komisjon on teatanud, et esitab ettepaneku nimetatud isikuid käsitlevate süüdimõistvate kohtuotsuste alase teabevahetuse kohta 2006. aasta neljandas kvartalis. Euroopa andmekaitseinspektor hindab nimetatud ettepanekut pärast selle vastuvõtmist.

| 19. | Teiseks, ettepanek ei sisalda Euroopa karistusregistri ega ühegi teise sellekohase andmebaasi loomist Euroopa tasandil. Ettepaneku peamine mõju seoses andmebaasidega on see, et tuleb tsentraliseerida olemasolevad riiklikud karistusregistrid, lisada teises liikmesriigis süüdimõistetud kodanikke käsitlev teave ning tuleb luua ja välja arendada liikmesriikidevahelist teabevahetust hõlbustavad tehnilised süsteemid. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanek ei edenda andmebaaside tingimusteta vastastikkust sidumist ja seega andmebaaside võrgustikku, mille üle oleks raske järelevalvet teostada (7). |
| --- | --- |

19.

Teiseks, ettepanek ei sisalda Euroopa karistusregistri ega ühegi teise sellekohase andmebaasi loomist Euroopa tasandil. Ettepaneku peamine mõju seoses andmebaasidega on see, et tuleb tsentraliseerida olemasolevad riiklikud karistusregistrid, lisada teises liikmesriigis süüdimõistetud kodanikke käsitlev teave ning tuleb luua ja välja arendada liikmesriikidevahelist teabevahetust hõlbustavad tehnilised süsteemid. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanek ei edenda andmebaaside tingimusteta vastastikkust sidumist ja seega andmebaaside võrgustikku, mille üle oleks raske järelevalvet teostada (7).

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab kolmandaks, et ettepanek näib üldiselt loovat piisava ja a priori tõhusa andmevahetussüsteemi, ning toonitab eelkõige ettepaneku järgmiseid olulisis elemente. |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab kolmandaks, et ettepanek näib üldiselt loovat piisava ja a priori tõhusa andmevahetussüsteemi, ning toonitab eelkõige ettepaneku järgmiseid olulisis elemente.

| 21. | Ettepaneku artikli 4 lõike 2 kohaselt peab liikmesriik, kes teeb süüdimõistva kohtuotsuse teise liikmesriigi kodaniku suhtes ja sisestab selle oma karistusregistrisse, teavitama sellest teist liikmesriiki. Artiklis 5 sätestatakse, et isiku kodakondsusjärgne liikmesriik säilitab nimetatud teabe, et seda saaks vastava taotluse korral edastada (kolmandale) liikmesriigile kriminaalmenetluses või — rangeid tingimusi järgides — muul eesmärgil kasutamiseks. Kui selline taotlus esitatakse, edastab liikmesriik, kelle kodanik isik on, teatava teabe (artiklid 6 ja 7). |
| --- | --- |

21.

Ettepaneku artikli 4 lõike 2 kohaselt peab liikmesriik, kes teeb süüdimõistva kohtuotsuse teise liikmesriigi kodaniku suhtes ja sisestab selle oma karistusregistrisse, teavitama sellest teist liikmesriiki. Artiklis 5 sätestatakse, et isiku kodakondsusjärgne liikmesriik säilitab nimetatud teabe, et seda saaks vastava taotluse korral edastada (kolmandale) liikmesriigile kriminaalmenetluses või — rangeid tingimusi järgides — muul eesmärgil kasutamiseks. Kui selline taotlus esitatakse, edastab liikmesriik, kelle kodanik isik on, teatava teabe (artiklid 6 ja 7).

| 22. | Süsteemi töö tagamiseks sisaldab ettepanek lisasätteid, millest olulisim on kohustus määrata keskasutus (või teatud eesmärkidel täiendav keskasutus), kes vastutab teabe edastamise ja säilitamise eest. Sellega seoses osutab Euroopa andmekaitseinspektor samuti artiklitele 10 ja 11. Artikliga 10 nähakse ette põhjalik keelerežiim ning artikliga 11 standardne teabevahetusviis, millest pärast üleminekuperioodi lõppu saab kohustus kasutada andmevahetuseks standardset vormi ja edastada andmeid elektroonselt. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab neid olulisi sätteid. Teabevahetust edendav õigusakt peab sisaldama lisameetmeid, et tagada teabe tõhus leidmine ja sellele juurdepääs. |
| --- | --- |

22.

Süsteemi töö tagamiseks sisaldab ettepanek lisasätteid, millest olulisim on kohustus määrata keskasutus (või teatud eesmärkidel täiendav keskasutus), kes vastutab teabe edastamise ja säilitamise eest. Sellega seoses osutab Euroopa andmekaitseinspektor samuti artiklitele 10 ja 11. Artikliga 10 nähakse ette põhjalik keelerežiim ning artikliga 11 standardne teabevahetusviis, millest pärast üleminekuperioodi lõppu saab kohustus kasutada andmevahetuseks standardset vormi ja edastada andmeid elektroonselt. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab neid olulisi sätteid. Teabevahetust edendav õigusakt peab sisaldama lisameetmeid, et tagada teabe tõhus leidmine ja sellele juurdepääs.

| 23. | Lisaks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et selline õigusakt vajab erinevate osalejate kohustuste selget määratlemist ning pädevuste piiritlemist riiklikul ja Euroopa tasandil. Sellest ei tohi saada ülemäärane õiguskaitsevahend, vaid sellega tuleks püüda säilitada tasakaal kaalul olevate erinevate huvide, näiteks andmesubjekti ja avaliku julgeoleku huvide vahel. Andmetele juurdepääsu võimalused tuleb piiritleda rangelt määratletud eesmärkidega. Vastasel korral ei ole õigusakt kooskõlas oma eesmärgiga ja on seega vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega. Üldiselt vastab ettepanek nendele tingimustele, olenemata punktides 37–40 toodud märkustest. |
| --- | --- |

23.

Lisaks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et selline õigusakt vajab erinevate osalejate kohustuste selget määratlemist ning pädevuste piiritlemist riiklikul ja Euroopa tasandil. Sellest ei tohi saada ülemäärane õiguskaitsevahend, vaid sellega tuleks püüda säilitada tasakaal kaalul olevate erinevate huvide, näiteks andmesubjekti ja avaliku julgeoleku huvide vahel. Andmetele juurdepääsu võimalused tuleb piiritleda rangelt määratletud eesmärkidega. Vastasel korral ei ole õigusakt kooskõlas oma eesmärgiga ja on seega vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega. Üldiselt vastab ettepanek nendele tingimustele, olenemata punktides 37–40 toodud märkustest.

IV.   ANALÜÜS ARTIKLITE KAUPA

Artikkel 2: Mõisted

| 24. | Ettepaneku kohaldamisala ei piirdu tõsiste kuritegude eest tehtud süüdimõistvate kohtuotsustega. Seda kohaldatakse kõigi süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi õiguse kohaselt riiklikusse karistusregistrisse kantud süüdimõistvate kohtuotsuste suhtes. Ettepanek laieneb haldusorganite lõplikele otsustele. |
| --- | --- |

24.

Ettepaneku kohaldamisala ei piirdu tõsiste kuritegude eest tehtud süüdimõistvate kohtuotsustega. Seda kohaldatakse kõigi süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi õiguse kohaselt riiklikusse karistusregistrisse kantud süüdimõistvate kohtuotsuste suhtes. Ettepanek laieneb haldusorganite lõplikele otsustele.

| 25. | Selline lai kohaldamisala tuleneb liikmesriikide õiguses esinevatest suurtest erinevustest seoses riiklikusse karistusregistrisse kantavate süüdimõistvate kohtuotsustega. Euroopa andmekaitseinspektori ülesanne ei ole kritiseerida liikmesriikide pädevusi seoses sellega, milliseid süüdimõistvaid kohtuotsuseid, sealhulgas kriminaalkohtus edasikaebamisele kuuluvaid haldusorganite otsuseid, nad karistusregistrisse sisestavad. Euroopa andmekaitseinspektor tuletab siiski meelde oma 13. jaanuari 2005. aasta arvamust (vt käesoleva arvamuse punkti 2), milles ta järeldas, et süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teabevahetus peaks piirduma teatavate raskete kuritegudega. Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust selle üle, et ühenduse seadusandja ei põhjenda ei seletuskirjas ega muudes ametlikes dokumentides, miks teabevahetust käsitlevat kõnealust ettepanekut ei saa piirata tõsisemate kuriteoliikidega. See peaks aitama selgitada, miks on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval ühisel alal vaja sellist laia kohaldamisala, ning see ei väljuks proportsionaalsuse põhimõttega kehtestatud piiridest. |
| --- | --- |

25.

Selline lai kohaldamisala tuleneb liikmesriikide õiguses esinevatest suurtest erinevustest seoses riiklikusse karistusregistrisse kantavate süüdimõistvate kohtuotsustega. Euroopa andmekaitseinspektori ülesanne ei ole kritiseerida liikmesriikide pädevusi seoses sellega, milliseid süüdimõistvaid kohtuotsuseid, sealhulgas kriminaalkohtus edasikaebamisele kuuluvaid haldusorganite otsuseid, nad karistusregistrisse sisestavad. Euroopa andmekaitseinspektor tuletab siiski meelde oma 13. jaanuari 2005. aasta arvamust (vt käesoleva arvamuse punkti 2), milles ta järeldas, et süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teabevahetus peaks piirduma teatavate raskete kuritegudega. Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust selle üle, et ühenduse seadusandja ei põhjenda ei seletuskirjas ega muudes ametlikes dokumentides, miks teabevahetust käsitlevat kõnealust ettepanekut ei saa piirata tõsisemate kuriteoliikidega. See peaks aitama selgitada, miks on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval ühisel alal vaja sellist laia kohaldamisala, ning see ei väljuks proportsionaalsuse põhimõttega kehtestatud piiridest.

Artikkel 3: Keskasutus

| 26. | Keskasutuse määramine on selles valguses oluline. Kuigi see hõlmab kõigis liikmesriikides süüdimõistetud isikute tsentraliseeritud andmebaasi, tagab see samas eripädevusega asutuse selge vastutuse karistusregistri andmete töötlemisel ning muudab vähe tõenäoliseks, et teatavate isikute süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet taotletakse valest ametiasutusest, mis omakorda võib põhjustada isikuandmete tarbetut liikumist. Loomulikult on eelduseks, et keskasutuse ülesanded on selgelt määratletud. (8) Üldiselt näib ettepanek seda punkti täitvat. See annab ka riiklikele andmekaitseasutustele võimaluse tõhusalt ja suhteliselt lihtsalt töötlemist kontrollida. Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et sellist kontrolli ei mõjuta oluliselt olukord, kui liikmesriik kasutab artiklis 3 sätestatud võimalust määrata liikmesriigis rohkem kui üks asutus. |
| --- | --- |

26.

Keskasutuse määramine on selles valguses oluline. Kuigi see hõlmab kõigis liikmesriikides süüdimõistetud isikute tsentraliseeritud andmebaasi, tagab see samas eripädevusega asutuse selge vastutuse karistusregistri andmete töötlemisel ning muudab vähe tõenäoliseks, et teatavate isikute süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet taotletakse valest ametiasutusest, mis omakorda võib põhjustada isikuandmete tarbetut liikumist. Loomulikult on eelduseks, et keskasutuse ülesanded on selgelt määratletud. (8) Üldiselt näib ettepanek seda punkti täitvat. See annab ka riiklikele andmekaitseasutustele võimaluse tõhusalt ja suhteliselt lihtsalt töötlemist kontrollida. Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et sellist kontrolli ei mõjuta oluliselt olukord, kui liikmesriik kasutab artiklis 3 sätestatud võimalust määrata liikmesriigis rohkem kui üks asutus.

| 27. | Seoses artikli 3 lõikega 2 teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku avaldada määratud asutuste nimekiri Euroopa Liidu Teatajas. See parandaks süsteemi läbipaistvust. |
| --- | --- |

27.

Seoses artikli 3 lõikega 2 teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku avaldada määratud asutuste nimekiri Euroopa Liidu Teatajas. See parandaks süsteemi läbipaistvust.

| 28. | Lisaks seab Euroopa andmekaitseinspektor küsimuse alla, miks peaks nõukogu peasekretariaat teavitama Eurojusti asutuste määramisest. Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb sellise teavitamise vajalikkuses, eriti kuna Eurojust ei oma süsteemis mingit rolli vastavalt kõnealusele ettepanekule. |
| --- | --- |

28.

Lisaks seab Euroopa andmekaitseinspektor küsimuse alla, miks peaks nõukogu peasekretariaat teavitama Eurojusti asutuste määramisest. Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb sellise teavitamise vajalikkuses, eriti kuna Eurojust ei oma süsteemis mingit rolli vastavalt kõnealusele ettepanekule.

Artiklid 4 ja 5: Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmeriigi ning isiku kodakondsusjärgse liikmesriigi kohustused

| 29. | Artikliga 4 nähakse ette süüdimõistva otsuse teinud liikmesriigi kohustus teatada süüdimõistvast kohtuotsusest liikmesriiki, kelle kodanik süüdimõistetu on. Viimati nimetatud liikmesriigi keskasutus säilitab seejärel nimetatud teabe kooskõlas artiklis 5 sätestatud kohustusega. |
| --- | --- |

29.

Artikliga 4 nähakse ette süüdimõistva otsuse teinud liikmesriigi kohustus teatada süüdimõistvast kohtuotsusest liikmesriiki, kelle kodanik süüdimõistetu on. Viimati nimetatud liikmesriigi keskasutus säilitab seejärel nimetatud teabe kooskõlas artiklis 5 sätestatud kohustusega.

| 30. | Andmete karistusregistris säilitamise perioodi osas näib ettepanek kohaldavat süüdimõistva kohtuotsuse teinud riigi põhimõtet. Tõepoolest, süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe edastamine hõlmab samuti ajavahemikku, mille jooksul süüdimõistvat kohtuotsust hoitakse süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi karistusregistris kooskõlas nimetatud riigi õigusnormidega. Mis tahes hilisemad meetmed, mis mõjutavad teabe säilitamise tähtaega, kuuluvad samuti edastamisele. Teavet saav liikmesriik peaks seega andmed sellele vastavalt kustutama. See mehhanism näib samuti kehtivat juhul, kui teavet saava liikmesriigi õigusnormid võimaldavad üksnes lühemat säilitusperioodi. Sama mehhanism on kehtestatud seoses karistusregistris sisalduvate andmete muutmise ja kustutamisega: süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik teavitab muudatustest ning liikmesriik, mille kodanik süüdimõistetud isik on, peab oma registreid sellele vastavalt ajakohastama. |
| --- | --- |

30.

Andmete karistusregistris säilitamise perioodi osas näib ettepanek kohaldavat süüdimõistva kohtuotsuse teinud riigi põhimõtet. Tõepoolest, süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe edastamine hõlmab samuti ajavahemikku, mille jooksul süüdimõistvat kohtuotsust hoitakse süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi karistusregistris kooskõlas nimetatud riigi õigusnormidega. Mis tahes hilisemad meetmed, mis mõjutavad teabe säilitamise tähtaega, kuuluvad samuti edastamisele. Teavet saav liikmesriik peaks seega andmed sellele vastavalt kustutama. See mehhanism näib samuti kehtivat juhul, kui teavet saava liikmesriigi õigusnormid võimaldavad üksnes lühemat säilitusperioodi. Sama mehhanism on kehtestatud seoses karistusregistris sisalduvate andmete muutmise ja kustutamisega: süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik teavitab muudatustest ning liikmesriik, mille kodanik süüdimõistetud isik on, peab oma registreid sellele vastavalt ajakohastama.

| 31. | Teisisõnu, süüdimõistva kohtuotsuse teinud riiki võib lugeda andmete omanikuks. Isiku kodakondsusjärgne liikmesriik säilitab andmeid nimetatud liikmesriigi nimel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku tekstis või põhjendustes selgitada sellist “omandi” põhimõtet, mis viib ka vastutuste selge jagamiseni. |
| --- | --- |

31.

Teisisõnu, süüdimõistva kohtuotsuse teinud riiki võib lugeda andmete omanikuks. Isiku kodakondsusjärgne liikmesriik säilitab andmeid nimetatud liikmesriigi nimel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku tekstis või põhjendustes selgitada sellist “omandi” põhimõtet, mis viib ka vastutuste selge jagamiseni.

| 32. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab mehhanismi kui sellist, sest see garanteerib õigsuse, tagades isikuandmete kiire ajakohastamise ning selle, et neid ei kasutata, kui nad on vananenud (vt samuti ettepaneku artikli 5 lõiget 3). Karistusregistri andmete õigsus on veelgi olulisem juhtudel, kui teavet tuleb mitmeid kordi edastada ja tõlkida. |
| --- | --- |

32.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab mehhanismi kui sellist, sest see garanteerib õigsuse, tagades isikuandmete kiire ajakohastamise ning selle, et neid ei kasutata, kui nad on vananenud (vt samuti ettepaneku artikli 5 lõiget 3). Karistusregistri andmete õigsus on veelgi olulisem juhtudel, kui teavet tuleb mitmeid kordi edastada ja tõlkida.

| 33. | Andmete õigsuse tagamiseks ka artikli 7 kohaste hilisemate edastuste jooksul soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgse riigi keskasutusele kohustus teavitada sellistest ajakohastamistest/kustutamistest ka selliste teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide keskasutusi, kes on teavet taotlenud enne selle ajakohastamist või kustutamist. Lisaks peaks viimati nimetatud liikmesriikide keskasutused olema kohustatud teavet ajakohastama/kustutama ning hoiduma vananenud teabe kasutamisest. Need kohustused peaksid soodustama paremat järelevalvet isikuandmete kasutamise tingimuste täitmise üle (vt märkuseid artikli 9 kohta). |
| --- | --- |

33.

Andmete õigsuse tagamiseks ka artikli 7 kohaste hilisemate edastuste jooksul soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgse riigi keskasutusele kohustus teavitada sellistest ajakohastamistest/kustutamistest ka selliste teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide keskasutusi, kes on teavet taotlenud enne selle ajakohastamist või kustutamist. Lisaks peaks viimati nimetatud liikmesriikide keskasutused olema kohustatud teavet ajakohastama/kustutama ning hoiduma vananenud teabe kasutamisest. Need kohustused peaksid soodustama paremat järelevalvet isikuandmete kasutamise tingimuste täitmise üle (vt märkuseid artikli 9 kohta).

| 34. | Lõpetuseks, artikli 4 lõikes 2 käsitletakse mitme liikmesriigi kodakondsusega isikute eriolukorda. Nimetatud juhtudel edastatakse süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teave kõigile asjaomastele liikmesriikidele. Vajadus sellise mitmekordse edastamise järele on selge. Sellistel juhtudel on iseenesest mõistetavam, kui tähtis on mehhanismide olemasolu, mis tagavad andmete õigsuse kõigis andmebaasides. |
| --- | --- |

34.

Lõpetuseks, artikli 4 lõikes 2 käsitletakse mitme liikmesriigi kodakondsusega isikute eriolukorda. Nimetatud juhtudel edastatakse süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teave kõigile asjaomastele liikmesriikidele. Vajadus sellise mitmekordse edastamise järele on selge. Sellistel juhtudel on iseenesest mõistetavam, kui tähtis on mehhanismide olemasolu, mis tagavad andmete õigsuse kõigis andmebaasides.

Artiklid 6 ja 7: Päringud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, vastus sellistele päringutele ning teabe edastamine kolmandatele riikidele

| 35. | Samuti on vaja selgelt jagada ja määratleda kohustused, pidades silmas päringu teinud kolmanda liikmesriigi osalemist. Artiklid 6 ja 7 käsitlevad selliseid päringuid. |
| --- | --- |

35.

Samuti on vaja selgelt jagada ja määratleda kohustused, pidades silmas päringu teinud kolmanda liikmesriigi osalemist. Artiklid 6 ja 7 käsitlevad selliseid päringuid.

| 36. | Artiklis 7 määratakse kindlaks, millistel juhtudel edastatakse või võib edastada süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet päringu teinud liikmesriigi keskasutusele. Samuti määratakse selles kindlaks, millist teavet edastatakse. Lisaks nähakse artikliga 7 ette võimalus edastada süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet kolmandatele riikidele. Kõiki nimetatud aspekte tuleb hoolikalt hinnata. |
| --- | --- |

36.

Artiklis 7 määratakse kindlaks, millistel juhtudel edastatakse või võib edastada süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet päringu teinud liikmesriigi keskasutusele. Samuti määratakse selles kindlaks, millist teavet edastatakse. Lisaks nähakse artikliga 7 ette võimalus edastada süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet kolmandatele riikidele. Kõiki nimetatud aspekte tuleb hoolikalt hinnata.

| 37. | Tuleb märkida, et andmete edastamise kohustus on sätestatud ainult juhul, kui päring karistusregistri andmete saamiseks esitatakse kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil, vastavalt artikli 7 lõikes 1 toodud andmekategooriatele. Kui aga karistusregistri teavet taotletakse muudel eesmärkidel, vastab isiku kodakondsusjärgne liikmesriik kooskõlas oma siseriikliku õigusega. Peale selle teeb ta kindlaks, kas nimetatud teavet võib päringu teinud liikmesriigile edastada süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi õiguse kohaselt (artikli 7 lõige 2). |
| --- | --- |

37.

Tuleb märkida, et andmete edastamise kohustus on sätestatud ainult juhul, kui päring karistusregistri andmete saamiseks esitatakse kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil, vastavalt artikli 7 lõikes 1 toodud andmekategooriatele. Kui aga karistusregistri teavet taotletakse muudel eesmärkidel, vastab isiku kodakondsusjärgne liikmesriik kooskõlas oma siseriikliku õigusega. Peale selle teeb ta kindlaks, kas nimetatud teavet võib päringu teinud liikmesriigile edastada süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi õiguse kohaselt (artikli 7 lõige 2).

| 38. | See muudab süsteemi komplitseerituks, sest kõiki päringuid, mis on tehtud muul eesmärgil kui kriminaalmenetluses kasutamiseks, tuleb lõppkokkuvõttes hinnata kolme erineva õiguspärasuse parameetri alusel: päringu teinud liikmesriigi õigus, süüdimõistetu kodakondsusjärgse liikmesriigi õigus ning süüdimõistva kohtuotsuse teinud liimesriigi õigus. Selles segaduses, mis võib peale kriminaalmenetluse õiguse sisaldada sama hästi ka kohaldatavaid riiklikke andmekaitse-eeskirju, peab selgust saama süüdimõistetu kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus artiklis 8 sätestatud (10päevase) ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

38.

See muudab süsteemi komplitseerituks, sest kõiki päringuid, mis on tehtud muul eesmärgil kui kriminaalmenetluses kasutamiseks, tuleb lõppkokkuvõttes hinnata kolme erineva õiguspärasuse parameetri alusel: päringu teinud liikmesriigi õigus, süüdimõistetu kodakondsusjärgse liikmesriigi õigus ning süüdimõistva kohtuotsuse teinud liimesriigi õigus. Selles segaduses, mis võib peale kriminaalmenetluse õiguse sisaldada sama hästi ka kohaldatavaid riiklikke andmekaitse-eeskirju, peab selgust saama süüdimõistetu kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus artiklis 8 sätestatud (10päevase) ajavahemiku jooksul.

| 39. | Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb, kas selline süsteem on just kõige praktilisem ja tõhusam. Euroopa andmekaitseinspektor nõustub siiski, et teabe edastamist tuleb sellistel juhtudel piirata, nagu on rõhutatud ettepaneku põhjenduses 11. Seda piirangut oleks tõenäoliselt siiski parem saavutada karistusregistri andmete edastamise eesmärkide täpsema piiritlemisega ning sellist teavet lisaks andmesubjektile endale taotleda saavate isikute kategooriate piiritlemisega Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks muudel isikutel kui andmesubjektil lubada seadusega nimetatud teavet taotleda üksnes erandjuhtudel. |
| --- | --- |

39.

Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb, kas selline süsteem on just kõige praktilisem ja tõhusam. Euroopa andmekaitseinspektor nõustub siiski, et teabe edastamist tuleb sellistel juhtudel piirata, nagu on rõhutatud ettepaneku põhjenduses 11. Seda piirangut oleks tõenäoliselt siiski parem saavutada karistusregistri andmete edastamise eesmärkide täpsema piiritlemisega ning sellist teavet lisaks andmesubjektile endale taotleda saavate isikute kategooriate piiritlemisega Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks muudel isikutel kui andmesubjektil lubada seadusega nimetatud teavet taotleda üksnes erandjuhtudel.

| 40. | Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor mehhanismi lihtsustada ning näha ette kriminaalmenetluse raamest välja jäävate selliste eesmärkide piiritletud ja täpsem definitsioon, milleks teavet on võimalik taotleda; samuti tuleks piiritleda isikute kategooriaid, kes võivad nimetatud teavet taotleda. |
| --- | --- |

40.

Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor mehhanismi lihtsustada ning näha ette kriminaalmenetluse raamest välja jäävate selliste eesmärkide piiritletud ja täpsem definitsioon, milleks teavet on võimalik taotleda; samuti tuleks piiritleda isikute kategooriaid, kes võivad nimetatud teavet taotleda.

| 41. | Artikli 6 lõikes 2 käsitletakse spetsiifilist küsimust. Selles sätestatakse võimalus, mille kohaselt võib huvitatud isik pöörduda enda kohta käivate karistusregistri andmete saamiseks liikmesriigi keskasutuse poole eeldusel, et taotluse esitaja on või on olnud päringu teinud või saanud liikmesriigi alaline elanik või kodanik. Seda sätet tuleb vaadelda koos andmesubjekti üldisema õigusega omada juurdepääsu tema kohta käivatele isikuandmetele, samuti seoses nõukogu raamotsuse ettepanekuga isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames. |
| --- | --- |

41.

Artikli 6 lõikes 2 käsitletakse spetsiifilist küsimust. Selles sätestatakse võimalus, mille kohaselt võib huvitatud isik pöörduda enda kohta käivate karistusregistri andmete saamiseks liikmesriigi keskasutuse poole eeldusel, et taotluse esitaja on või on olnud päringu teinud või saanud liikmesriigi alaline elanik või kodanik. Seda sätet tuleb vaadelda koos andmesubjekti üldisema õigusega omada juurdepääsu tema kohta käivatele isikuandmetele, samuti seoses nõukogu raamotsuse ettepanekuga isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames.

| 42. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda sätet sellisel määral, mil ettepanek võimaldab andmesubjektil kasutada oma õigust mitte üksnes otseselt andmeid valdava keskasutuse poole pöördudes, vaid ka kaudselt oma elukohajärgse liikmesriigi keskasutuse kaudu. Kõnealuses lex specialis'es sisalduvad soodsamad sätted ei või siiski mingil moel piirata andmesubjekti põhiõiguseid ega tekitada andmesubjektis segadust seoses tema õigustega. Selle punktiga seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et isiku elukohaliikmesriigi keskasutus peab esitama (mitte võib esitada) teise liikmesriigi keskasutusele päringu. |
| --- | --- |

42.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab seda sätet sellisel määral, mil ettepanek võimaldab andmesubjektil kasutada oma õigust mitte üksnes otseselt andmeid valdava keskasutuse poole pöördudes, vaid ka kaudselt oma elukohajärgse liikmesriigi keskasutuse kaudu. Kõnealuses lex specialis'es sisalduvad soodsamad sätted ei või siiski mingil moel piirata andmesubjekti põhiõiguseid ega tekitada andmesubjektis segadust seoses tema õigustega. Selle punktiga seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et isiku elukohaliikmesriigi keskasutus peab esitama (mitte võib esitada) teise liikmesriigi keskasutusele päringu.

| 43. | Lisaks käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor artikli 7 lõiget 3, mis käsitleb kolmandate riikide edastatud teavet ning teabe edastamist kolmandatele riikidele. Säte sisaldab konkreetseid kaitsemeetmeid, mille eesmärk on tagada, et andmevahetus kolmandate riikidega ei kahjustaks Euroopa Liidu territooriumil toimuva andmevahetuse kaitsemeetmeid. Säte iseenesest on rahuldav. |
| --- | --- |

43.

Lisaks käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor artikli 7 lõiget 3, mis käsitleb kolmandate riikide edastatud teavet ning teabe edastamist kolmandatele riikidele. Säte sisaldab konkreetseid kaitsemeetmeid, mille eesmärk on tagada, et andmevahetus kolmandate riikidega ei kahjustaks Euroopa Liidu territooriumil toimuva andmevahetuse kaitsemeetmeid. Säte iseenesest on rahuldav.

| 44. | Nimetatud sätet tuleks siiski hinnata seoses nõukogu raamotsuse ettepaneku (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) artikliga 15. Viimati nimetatud ettepaneku artikkel 15 on üks peamisi nõukogu arutelude teemasid ning ei ole iseenesest mõistetav, et nimetatud artikkel säilitatakse nõukogu raamotsuse lõplikus versioonis. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kui isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimiste käigus otsustatakse kohaldamisalast jätta välja isikuandmete kolmandatele riikidele edastamist käsitlevad eeskirjad, tuleks käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepanekuga näha ette täpsemad eeskirjad isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele, eesmärgiga järgida andmekaitse aluspõhimõtteid ning samuti Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 lisaprotokolli, mis käsitleb järelevalveasutusi ja andmete liikumist üle piiride. |
| --- | --- |

44.

Nimetatud sätet tuleks siiski hinnata seoses nõukogu raamotsuse ettepaneku (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) artikliga 15. Viimati nimetatud ettepaneku artikkel 15 on üks peamisi nõukogu arutelude teemasid ning ei ole iseenesest mõistetav, et nimetatud artikkel säilitatakse nõukogu raamotsuse lõplikus versioonis. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et kui isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimiste käigus otsustatakse kohaldamisalast jätta välja isikuandmete kolmandatele riikidele edastamist käsitlevad eeskirjad, tuleks käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepanekuga näha ette täpsemad eeskirjad isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele, eesmärgiga järgida andmekaitse aluspõhimõtteid ning samuti Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 lisaprotokolli, mis käsitleb järelevalveasutusi ja andmete liikumist üle piiride.

Artikkel 9: Isikuandmete kasutamise tingimused

| 45. | Karistusregistri andmete vahetamine kuulub nõukogu raamotsuse (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) kohaldamisalasse pärast raamotsuse vastuvõtmist (9). Sama kehtib karistusregistrite endi kohta, eeldusel et nimetatud nõukogu raamotsuse kohaldamisala ei piirata isikuandmetega, mida vahetati liikmesriikide vahel. Vastavalt nõukogu raamotsusele kontrollivad isikuandmete töötlemist riiklikud andmekaitseasutused. |
| --- | --- |

45.

Karistusregistri andmete vahetamine kuulub nõukogu raamotsuse (kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) kohaldamisalasse pärast raamotsuse vastuvõtmist (9). Sama kehtib karistusregistrite endi kohta, eeldusel et nimetatud nõukogu raamotsuse kohaldamisala ei piirata isikuandmetega, mida vahetati liikmesriikide vahel. Vastavalt nõukogu raamotsusele kontrollivad isikuandmete töötlemist riiklikud andmekaitseasutused.

| 46. | Käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepaneku artiklites ei osutata nõukogu raamotsusele. Vajadus sellise viite järele puudub, kuna viimast kohaldatakse automaatselt. Artiklis 9 sätestatakse isikuandmete kasutamise tingimused. Seoses andmekaitse üldiste kaitsemeetmetega tuleb seda vaadelda lex specialis'ena. Artiklis 9 täpsustatakse andmete kasutamise võimalikud eesmärgid. Artikli 9 lõige 1 sisaldab selget põhireeglit. Kriminaalmenetluse eesmärgil taotletud andmeid võib kasutada üksnes selle konkreetse menetluse jaoks, milleks neid taotleti. Artikli 9 lõige 2 sisaldab sarnast reeglit kriminaalmenetluse väliselt taotletud andmete kohta. Nimetatud säte vajab siiski selgitamist, kuna selles eeldatakse, et andmeid saab taotleda üksnes muude kohtumenetluste (või samalaadsete menetluste) jaoks, kuigi artikkel 7 sellist piirangut ei maini. Tuleks täpsustada, millised muud eesmärgid on artiklite 7 ja 9 kohaselt lubatud (vt samuti märkuseid artikli 7 kohta). |
| --- | --- |

46.

Käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepaneku artiklites ei osutata nõukogu raamotsusele. Vajadus sellise viite järele puudub, kuna viimast kohaldatakse automaatselt. Artiklis 9 sätestatakse isikuandmete kasutamise tingimused. Seoses andmekaitse üldiste kaitsemeetmetega tuleb seda vaadelda lex specialis'ena. Artiklis 9 täpsustatakse andmete kasutamise võimalikud eesmärgid. Artikli 9 lõige 1 sisaldab selget põhireeglit. Kriminaalmenetluse eesmärgil taotletud andmeid võib kasutada üksnes selle konkreetse menetluse jaoks, milleks neid taotleti. Artikli 9 lõige 2 sisaldab sarnast reeglit kriminaalmenetluse väliselt taotletud andmete kohta. Nimetatud säte vajab siiski selgitamist, kuna selles eeldatakse, et andmeid saab taotleda üksnes muude kohtumenetluste (või samalaadsete menetluste) jaoks, kuigi artikkel 7 sellist piirangut ei maini. Tuleks täpsustada, millised muud eesmärgid on artiklite 7 ja 9 kohaselt lubatud (vt samuti märkuseid artikli 7 kohta).

| 47. | Artikli 9 lõikega 3 antakse päringu teinud liikmesriigile võimalus kasutada andmeid avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks. Euroopa andmekaitseinspektor nõustub, et sellistel erakorralistel asjaoludel tuleks nende andmete kasutamist lubada. Tuleks siiski tagada, et andmekaitseasutused saavad sellist erakorralist kasutamist kontrollida. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada ettepanekule vastavasisuline säte, näiteks kohustus teavitada riiklikku andmekaitseasutust andmete sellisest kasutamisest. |
| --- | --- |

47.

Artikli 9 lõikega 3 antakse päringu teinud liikmesriigile võimalus kasutada andmeid avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks. Euroopa andmekaitseinspektor nõustub, et sellistel erakorralistel asjaoludel tuleks nende andmete kasutamist lubada. Tuleks siiski tagada, et andmekaitseasutused saavad sellist erakorralist kasutamist kontrollida. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada ettepanekule vastavasisuline säte, näiteks kohustus teavitada riiklikku andmekaitseasutust andmete sellisest kasutamisest.

| 48. | Järelevalve: teavet säilitab isiku kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus. Järelevalvet teostab nimetatud liikmesriigi andmekaitseasutus kooskõlas raamotsusega, mis käsitleb andmekaitset kolmanda samba raames (kui see vastu võetakse ja jõustub). Nimetatud liikmesriigi keskasutus ei saa siiski olla vastutav andmete kvaliteedi eest, sest ta sõltub täiel määral süüdimõistva liikmesriigi edastatud teabest. On selge, et see avaldab mõju järelevalve tõhususele. |
| --- | --- |

48.

Järelevalve: teavet säilitab isiku kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus. Järelevalvet teostab nimetatud liikmesriigi andmekaitseasutus kooskõlas raamotsusega, mis käsitleb andmekaitset kolmanda samba raames (kui see vastu võetakse ja jõustub). Nimetatud liikmesriigi keskasutus ei saa siiski olla vastutav andmete kvaliteedi eest, sest ta sõltub täiel määral süüdimõistva liikmesriigi edastatud teabest. On selge, et see avaldab mõju järelevalve tõhususele.

| 49. | Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt peaks ettepanek käsitlema lisaks keskasutuste vahelisele koostööle ka koostööd liikmesriikide andmekaitseasutuste vahel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artiklile 9 sätte, milles andmekaitseasutusi julgustatakse tegema üksteisega aktiivset koostööd (10), et tagada andmekaitseaspektide tõhus järelevalve, eelkõige andmete kvaliteedi osas. |
| --- | --- |

49.

Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt peaks ettepanek käsitlema lisaks keskasutuste vahelisele koostööle ka koostööd liikmesriikide andmekaitseasutuste vahel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada artiklile 9 sätte, milles andmekaitseasutusi julgustatakse tegema üksteisega aktiivset koostööd (10), et tagada andmekaitseaspektide tõhus järelevalve, eelkõige andmete kvaliteedi osas.

Artiklid 10 ja 11: Keeled ja vormid

| 50. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud täiendavaid sätteid, sest andmete liikmesriikidevahelise vahetamise süsteemi tõhusus teenib ka andmekaitse huve. |
| --- | --- |

50.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud täiendavaid sätteid, sest andmete liikmesriikidevahelise vahetamise süsteemi tõhusus teenib ka andmekaitse huve.

| 51. | Asjakohane keelerežiim on süsteemi tõhususe seisukohalt äärmiselt oluline. Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor on täiesti teadlik keelte võrdõiguslikkuse põhimõttest ning konkreetsete keelerežiimide tundlikkusest Euroopa koostöövõrgustikus, tekkis tal kahtlusi seoses ettepaneku artiklis 10 ette nähtud keelerežiimiga. Artiklis 10 väljendatud põhireegel on, et teavet vahetatakse päringu saanud liikmesriigi ametlikus keeles. See on mõistlik, kuna juriidilised tekstid ja õiguslikud piirangud ei säilita tõlkes alati üheselt mõistetavuse. Praeguses 25 liikmesriigiga Euroopa Liidus muudaks selle põhireegli järgimine süsteemi toimimatuks. |
| --- | --- |

51.

Asjakohane keelerežiim on süsteemi tõhususe seisukohalt äärmiselt oluline. Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor on täiesti teadlik keelte võrdõiguslikkuse põhimõttest ning konkreetsete keelerežiimide tundlikkusest Euroopa koostöövõrgustikus, tekkis tal kahtlusi seoses ettepaneku artiklis 10 ette nähtud keelerežiimiga. Artiklis 10 väljendatud põhireegel on, et teavet vahetatakse päringu saanud liikmesriigi ametlikus keeles. See on mõistlik, kuna juriidilised tekstid ja õiguslikud piirangud ei säilita tõlkes alati üheselt mõistetavuse. Praeguses 25 liikmesriigiga Euroopa Liidus muudaks selle põhireegli järgimine süsteemi toimimatuks.

| 52. | Artikli 10 kolmanda lõigu kohaselt võib liikmesriik teatada, et aktsepteerib teisi keeli. On selge, et nimetatud lõigu eesmärk on soodustada teabevahetust ühes või mõnes keeles, mis on Euroopa Liidus laiemalt teada. Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et nimetatud lõik tuleks sõnastada selliselt, et see tagaks tegelikult toimiva keelerežiimi, näiteks kohustades liikmesriike aktsepteerima teavet keeles, mis on Euroopa Liidu territooriumil laiemalt teada. Nagu juba eespool mainitud, see on süsteemi töölehakkamise tingimuseks. |
| --- | --- |

52.

Artikli 10 kolmanda lõigu kohaselt võib liikmesriik teatada, et aktsepteerib teisi keeli. On selge, et nimetatud lõigu eesmärk on soodustada teabevahetust ühes või mõnes keeles, mis on Euroopa Liidus laiemalt teada. Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et nimetatud lõik tuleks sõnastada selliselt, et see tagaks tegelikult toimiva keelerežiimi, näiteks kohustades liikmesriike aktsepteerima teavet keeles, mis on Euroopa Liidu territooriumil laiemalt teada. Nagu juba eespool mainitud, see on süsteemi töölehakkamise tingimuseks.

| 53. | Standardvormi kasutamine aitab veelgi parandada andmete kvaliteeti. Sellist vormi kasutades saab välistada karistusregistri andmete sisu ebaselguse, mis tõstab andmete kvaliteeti. Ebaselguse kõrvaldamisega kaob ka oht, et liikmesriikide ametiasutused taotlevad rohkem teavet kui on hädavajalik. |
| --- | --- |

53.

Standardvormi kasutamine aitab veelgi parandada andmete kvaliteeti. Sellist vormi kasutades saab välistada karistusregistri andmete sisu ebaselguse, mis tõstab andmete kvaliteeti. Ebaselguse kõrvaldamisega kaob ka oht, et liikmesriikide ametiasutused taotlevad rohkem teavet kui on hädavajalik.

| 54. | Euroopa andmekaitseinspektor avaldab seetõttu kahetsust, et vormi kohustuslikku kasutamist on võimalik edasi lükata suhteliselt pika üleminekuperioodi jooksul. Esiteks, vorm (jmt) kehtestatakse komiteemenetlusega, seadmata ajalist piirangut nimetatud küsimuses otsuse tegemiseks. Teiseks, liikmesriikidel on pärast vormi kehtestamist aega kolm aastat, enne kui neil tekib kohustus seda kasutada (artikli 11 lõige 6). Andmekaitseinspektor soovitab:






  — | lisada vormi väljatöötamine raamotsusesse endasse; |
| --- | --- | --- |

54.

Euroopa andmekaitseinspektor avaldab seetõttu kahetsust, et vormi kohustuslikku kasutamist on võimalik edasi lükata suhteliselt pika üleminekuperioodi jooksul. Esiteks, vorm (jmt) kehtestatakse komiteemenetlusega, seadmata ajalist piirangut nimetatud küsimuses otsuse tegemiseks. Teiseks, liikmesriikidel on pärast vormi kehtestamist aega kolm aastat, enne kui neil tekib kohustus seda kasutada (artikli 11 lõige 6). Andmekaitseinspektor soovitab:

—

lisada vormi väljatöötamine raamotsusesse endasse;

| — | kehtestada komiteemenetlusega tehnilised spetsifikatsioonid selge tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

—

kehtestada komiteemenetlusega tehnilised spetsifikatsioonid selge tähtaja jooksul;

| — | kaotada liikmesriikidele ühise vormi rakendamiseks ette nähtud üleminekuperiood või piirata selle kestust ühe aastaga, kui see on tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

—

kaotada liikmesriikidele ühise vormi rakendamiseks ette nähtud üleminekuperiood või piirata selle kestust ühe aastaga, kui see on tehniliselt teostatav.

V.   JÄRELDUSED

| 55. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepaneku aluseks olevaid poliitika valikuid. Üldiselt võetakse ettepanekus arvesse takistusi karistusregistri andmete tõeliselt tõhusaks vahetamiseks liikmesriikide vahel, mis tulenevad liikmesriikide vahel eksisteerivatest keelelistest erinevustest ning erinevustest tehnoloogilises ja õiguslikus raamistikus, eelkõige järgmise kaudu:






  — | määratledes süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kui andmete “omaniku”, kes vastutab nende kvaliteedi eest; |
| --- | --- | --- |

55.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepaneku aluseks olevaid poliitika valikuid. Üldiselt võetakse ettepanekus arvesse takistusi karistusregistri andmete tõeliselt tõhusaks vahetamiseks liikmesriikide vahel, mis tulenevad liikmesriikide vahel eksisteerivatest keelelistest erinevustest ning erinevustest tehnoloogilises ja õiguslikus raamistikus, eelkõige järgmise kaudu:

—

määratledes süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kui andmete “omaniku”, kes vastutab nende kvaliteedi eest;

| — | sätestades kohustuse määrata igas liikmesriigis keskasutus; |
| --- | --- |

—

sätestades kohustuse määrata igas liikmesriigis keskasutus;

| — | nähes ette täiendavad meetmed, mille eesmärk on tagada, et teavet on tõhusalt võimalik leida ja sellele on võimalik tõhusalt juurde pääseda. |
| --- | --- |

—

nähes ette täiendavad meetmed, mille eesmärk on tagada, et teavet on tõhusalt võimalik leida ja sellele on võimalik tõhusalt juurde pääseda.

| 56. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et Euroopa Parlamendis ja nõukogus jätkuvad arutelud isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku üle ning samuti on lahendusest kaugel sellised olulised küsimused nagu kohaldamisala ja kolmandatele riikidele edastamise kaitsemeetmed. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab:






  — | kõnealune nõukogu raamotsus ei tohiks jõustuda enne isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse jõustumist; |
| --- | --- | --- |

56.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et Euroopa Parlamendis ja nõukogus jätkuvad arutelud isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse ettepaneku üle ning samuti on lahendusest kaugel sellised olulised küsimused nagu kohaldamisala ja kolmandatele riikidele edastamise kaitsemeetmed. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab:

—

kõnealune nõukogu raamotsus ei tohiks jõustuda enne isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse jõustumist;

| — | nõukogu peaks hoolikalt siduma arvamuse aluseks oleva ettepaneku üle peetavad läbirääkimised isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimistega; kui isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimiste käigus otsustatakse kohaldamisalast jätta välja isikuandmete kolmandatele riikidele edastamist käsitlevad eeskirjad, tuleks käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepanekuga näha ette täpsemad eeskirjad isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele. |
| --- | --- |

—

nõukogu peaks hoolikalt siduma arvamuse aluseks oleva ettepaneku üle peetavad läbirääkimised isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimistega; kui isikuandmete kaitset käsitleva nõukogu raamotsuse üle peetavate läbirääkimiste käigus otsustatakse kohaldamisalast jätta välja isikuandmete kolmandatele riikidele edastamist käsitlevad eeskirjad, tuleks käesoleva arvamuse aluseks oleva ettepanekuga näha ette täpsemad eeskirjad isikuandmete edastamiseks kolmandatele riikidele.

| 57. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab mehhanismi lihtsustada ning näha ette kriminaalmenetluse raamest välja jäävate selliste eesmärkide piiritletud ja täpsem definitsioon, milleks teavet on võimalik taotleda; samuti tuleks piiritleda isikute kategooriaid, kes võivad nimetatud teavet taotleda. Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks muudel isikutel kui andmesubjektil lubada seadusega nimetatud teavet taotleda üksnes erandjuhtudel. Ettepanekusse tuleks lisada säte, mis võimaldab andmekaitseasutustel sellist erakorralist kasutamist kontrollida. |
| --- | --- |

57.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab mehhanismi lihtsustada ning näha ette kriminaalmenetluse raamest välja jäävate selliste eesmärkide piiritletud ja täpsem definitsioon, milleks teavet on võimalik taotleda; samuti tuleks piiritleda isikute kategooriaid, kes võivad nimetatud teavet taotleda. Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks muudel isikutel kui andmesubjektil lubada seadusega nimetatud teavet taotleda üksnes erandjuhtudel. Ettepanekusse tuleks lisada säte, mis võimaldab andmekaitseasutustel sellist erakorralist kasutamist kontrollida.

| 58. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku tekstis või põhjendustes selgitada “omandi” põhimõtet ning kehtestada süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgse riigi keskasutusele kohustus teavitada andmete ajakohastamistest/kustutamistest ka selliste teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide keskasutusi, kes on teavet taotlenud enne selle ajakohastamist või kustutamist. |
| --- | --- |

58.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku tekstis või põhjendustes selgitada “omandi” põhimõtet ning kehtestada süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgse riigi keskasutusele kohustus teavitada andmete ajakohastamistest/kustutamistest ka selliste teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide keskasutusi, kes on teavet taotlenud enne selle ajakohastamist või kustutamist.

| 59. | Euroopa andmekaitseinspektor palub ühenduse seadusandjal põhjendada, miks ei saa kõnealust ettepanekut piirata tõsisemate kuriteoliikidega, võttes muu hulgas arvesse proportsionaalsuse põhimõttega kehtestatud piiranguid. |
| --- | --- |

59.

Euroopa andmekaitseinspektor palub ühenduse seadusandjal põhjendada, miks ei saa kõnealust ettepanekut piirata tõsisemate kuriteoliikidega, võttes muu hulgas arvesse proportsionaalsuse põhimõttega kehtestatud piiranguid.

| 60. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artiklites 10 ja 11 sisalduvaid täiendavaid sätteid eeldusel, et:






  — | artikkel 10 sõnastatakse selliselt, et see tagab tegelikult toimiva keelerežiimi; |
| --- | --- | --- |

60.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artiklites 10 ja 11 sisalduvaid täiendavaid sätteid eeldusel, et:

—

artikkel 10 sõnastatakse selliselt, et see tagab tegelikult toimiva keelerežiimi;

| — | artiklit 11 muudetakse selliselt, et see näeks ette vormi väljatöötamise raamotsuses eneses, tehniliste spetsifikatsioonide kehtestamise komiteemenetluse abil selge tähtaja jooksul ning kaotaks liikmesriikidele ühise vormi kasutuselevõtmiseks ette nähtud üleminekuperioodi või lühendaks seda ühele aastale, kui see on tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

—

artiklit 11 muudetakse selliselt, et see näeks ette vormi väljatöötamise raamotsuses eneses, tehniliste spetsifikatsioonide kehtestamise komiteemenetluse abil selge tähtaja jooksul ning kaotaks liikmesriikidele ühise vormi kasutuselevõtmiseks ette nähtud üleminekuperioodi või lühendaks seda ühele aastale, kui see on tehniliselt teostatav.

| 61. | Täiendavad soovitused Euroopa andmekaitseinspektori väljendatud mureküsimuste kohta:






  — | artikli 3 lõige 2: Miks peaks nõukogu peasekretariaat teavitama Eurojusti asutuste määramisest? |
| --- | --- | --- |

61.

Täiendavad soovitused Euroopa andmekaitseinspektori väljendatud mureküsimuste kohta:

—

artikli 3 lõige 2: Miks peaks nõukogu peasekretariaat teavitama Eurojusti asutuste määramisest?

| — | Artikli 6 lõige 2: Isiku elukohaliikmesriigi keskasutus peab esitama (mitte võib esitada) teise liikmesriigi keskasutusele päringu. |
| --- | --- |

—

Artikli 6 lõige 2: Isiku elukohaliikmesriigi keskasutus peab esitama (mitte võib esitada) teise liikmesriigi keskasutusele päringu.

| — | Artikkel 9: Tuleks lisada säte, milles andmekaitseasutusi julgustatakse tegema üksteisega aktiivset koostööd. |
| --- | --- |

—

Artikkel 9: Tuleks lisada säte, milles andmekaitseasutusi julgustatakse tegema üksteisega aktiivset koostööd.

Brüssel, 29. mai 2006

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  ELT L 322, 9.12.2005, lk 33.

1

(2)  ELT C 58, 8.3.2005, lk 3.

2

(3)  28. veebruari 2006. aasta arvamus (ELT C 116, lk 8); arvamust käsitletakse lähemalt III osas.

3

(4)  Eelkõige 19. detsembri 2005. aasta arvamus, mis käsitleb nõukogu raamotsuse ettepanekut isikuandmete kaitse kohta, mida töödeldakse vastavalt kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames (ELT C 47, 25.2.2006, lk 27), ning 20. jaanuari 2006. aasta arvamus nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT C 97, 25.4.2006, lk 6).

4

(5)  Vt eelkõige 14. juunil 1985. aasta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta sõlmitud Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikleid 95 ja 96, EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

5

(6)  Vt käesoleva arvamuse punkt 2.

6

(7)  Selle kohta vt samuti Euroopa andmekaitseinspektori arvamust nõukogu raamotsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb teabevahetust vastavalt kättesaadavuse põhimõttele; viide sisaldub joonealuses märkuses 3.

7

(8)  Sama teema kohta vt 15. mai 2006. aasta arvamust, mis käsitleb nõukogu määruse ettepanekut kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (KOM(2005) 649 lõplik).

8

(9)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori avamust, millele on osutatud joonealuses märkuses 4.

9

(10)  Sellise sätte võiks modelleerida SIS II ettepanekus sisalduva sarnase sätte järgi, kuigi Euroopa andmekaitseinspektori rolli mainimata.

10

---

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/36

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus nõukogu määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega määratakse kindlaks institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastatud reisiloa (laissez-passer) vorm

(2006/C 313/13)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse komisjoni 31. juuli 2006. aasta taotlust arvamuse saamiseks kooskõlas määruse nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| 1. | Komisjon edastas Euroopa andmekaitseinspektorile 26. juuli 2006. aasta kirjaga nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastatud reisiloa (laissez-passer) vorm. Euroopa andmekaitseinspektor tõlgendab seda kirja taotlusena arvamuse saamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2. |
| --- | --- |

1.

Komisjon edastas Euroopa andmekaitseinspektorile 26. juuli 2006. aasta kirjaga nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastatud reisiloa (laissez-passer) vorm. Euroopa andmekaitseinspektor tõlgendab seda kirja taotlusena arvamuse saamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2.

| 2. | 8. aprillil 1965 vastu võetud ning Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingule lisatud Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis, eriti selle artiklis 6, sätestatakse, et nõukogu määrab kindlaks liikmesriikide asutuste poolt kehtiva reisidokumendina tunnustatud ühenduse reisilubade vormi. See dokument on andmetöötluse õiguslikuks aluseks (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 5a). Nõukogu leiab selles valdkonnas pädeva institutsioonina, et ühenduse reisiluba ei vasta enam seda liiki dokumentidelt nõutavatele turvanormidele ning et see tuleb võltsimisvastast maksimaalset kaitset võimaldavate uute tehnoloogiate abil täielikult ümber teha, et pidada kinni Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) miinimumnõuetest ning Euroopa passile esitatavatest (nimelt biomeetriaalastest) nõuetest. Tehnilise oskusteabega seonduvatel põhjustel palus haldusjuhtide nõukogu komisjonil seda küsimust uurida. |
| --- | --- |

2.

8. aprillil 1965 vastu võetud ning Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingule lisatud Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis, eriti selle artiklis 6, sätestatakse, et nõukogu määrab kindlaks liikmesriikide asutuste poolt kehtiva reisidokumendina tunnustatud ühenduse reisilubade vormi. See dokument on andmetöötluse õiguslikuks aluseks (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 5a). Nõukogu leiab selles valdkonnas pädeva institutsioonina, et ühenduse reisiluba ei vasta enam seda liiki dokumentidelt nõutavatele turvanormidele ning et see tuleb võltsimisvastast maksimaalset kaitset võimaldavate uute tehnoloogiate abil täielikult ümber teha, et pidada kinni Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) miinimumnõuetest ning Euroopa passile esitatavatest (nimelt biomeetriaalastest) nõuetest. Tehnilise oskusteabega seonduvatel põhjustel palus haldusjuhtide nõukogu komisjonil seda küsimust uurida.

| 3. | Euroopa andmekaitseinspektor peab oluliseks esitada arvamus uut reisiluba käsitleva ettepaneku kohta, kuna selles kavandatakse koostalitlusvõimelistes ja masinloetavates vormides biomeetriliste andmete kasutuselevõtmist andmekandjal. Käesolev arvamus võimaldab Euroopa andmekaitseinspektoril väljendada oma seisukohti selles küsimuses, nagu ta on seda juba teinud oma arvamustes VIS (1) ja SIS II (2) programmide kohta. |
| --- | --- |

3.

Euroopa andmekaitseinspektor peab oluliseks esitada arvamus uut reisiluba käsitleva ettepaneku kohta, kuna selles kavandatakse koostalitlusvõimelistes ja masinloetavates vormides biomeetriliste andmete kasutuselevõtmist andmekandjal. Käesolev arvamus võimaldab Euroopa andmekaitseinspektoril väljendada oma seisukohti selles küsimuses, nagu ta on seda juba teinud oma arvamustes VIS (1) ja SIS II (2) programmide kohta.

| 4. | Biomeetrilised andmed on erilist laadi, kuna seonduvad isiku käitumuslike ja füsioloogiliste tunnustega ning võimaldavad isikut täpsemalt tuvastada. Euroopa andmekaitseinspektori arvates jäävad tulevased andmetöötlused määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 lõike 1 kohaldamisalasse. Seetõttu tuleb need andmetöötlused esitada Euroopa andmekaitseinspektorile eelkontrolliks, kuna kõnealuste andmete olemuse tõttu võivad need andmetöötlused kujutada ohtu asjaomaste isikute õigustele ja vabadustele. |
| --- | --- |

4.

Biomeetrilised andmed on erilist laadi, kuna seonduvad isiku käitumuslike ja füsioloogiliste tunnustega ning võimaldavad isikut täpsemalt tuvastada. Euroopa andmekaitseinspektori arvates jäävad tulevased andmetöötlused määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 27 lõike 1 kohaldamisalasse. Seetõttu tuleb need andmetöötlused esitada Euroopa andmekaitseinspektorile eelkontrolliks, kuna kõnealuste andmete olemuse tõttu võivad need andmetöötlused kujutada ohtu asjaomaste isikute õigustele ja vabadustele.

2.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

2.1   Üldised märkused

| 5. | Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeritakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 alusel. Siiski peaks kõnealuse sätte siduvat olemust arvestades nimetama käesolevat arvamust teksti preambulis. |
| --- | --- |

5.

Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeritakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 alusel. Siiski peaks kõnealuse sätte siduvat olemust arvestades nimetama käesolevat arvamust teksti preambulis.

| 6. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et temaga konsulteeritakse uut ühenduse reisiluba käsitleva ettepaneku suhtes, kuna see ettepanek on kooskõlas reisidokumentide paremaks ja turvalisemaks muutmise poliitikaga, eesmärgiga neid võltsimise vastu rohkem kaitsta. |
| --- | --- |

6.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et temaga konsulteeritakse uut ühenduse reisiluba käsitleva ettepaneku suhtes, kuna see ettepanek on kooskõlas reisidokumentide paremaks ja turvalisemaks muutmise poliitikaga, eesmärgiga neid võltsimise vastu rohkem kaitsta.

2.2   Biomeetrilised andmed

| 7. | Uut reisiluba käsitlev ettepanek toob sisse võimaluse töödelda erilist tähelepanu väärivaid uut liiki andmeid — biomeetrilisi andmeid. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab reisilubade turvalisemaks muutmise tähtsust, et võidelda võltsimise ning nende dokumentide petturliku kasutamise vastu. Siiski peab biomeetriliste tuvastamiselementide kaasamine ning nendega seonduv isikuandmete töötlus olema vastavuses teatud hulga põhimõtetega, mille eesmärk on kaitsta isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende isikuandmete töötlusega seonduvaid õigusi. Nimetatud põhimõtete austamine on veelgi olulisem biomeetriliste andmete töötlemise puhul, mis juba üksnes oma olemuse tõttu annavad teavet konkreetse isiku kohta, seda enam, et mõningad biomeetrilised andmed võivad jätta jälgi isikute igapäevaellu, kust neid nende isikute teadmata on võimalik hiljem koguda (eelkõige sõrmejäljed). |
| --- | --- |

7.

Uut reisiluba käsitlev ettepanek toob sisse võimaluse töödelda erilist tähelepanu väärivaid uut liiki andmeid — biomeetrilisi andmeid. Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab reisilubade turvalisemaks muutmise tähtsust, et võidelda võltsimise ning nende dokumentide petturliku kasutamise vastu. Siiski peab biomeetriliste tuvastamiselementide kaasamine ning nendega seonduv isikuandmete töötlus olema vastavuses teatud hulga põhimõtetega, mille eesmärk on kaitsta isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende isikuandmete töötlusega seonduvaid õigusi. Nimetatud põhimõtete austamine on veelgi olulisem biomeetriliste andmete töötlemise puhul, mis juba üksnes oma olemuse tõttu annavad teavet konkreetse isiku kohta, seda enam, et mõningad biomeetrilised andmed võivad jätta jälgi isikute igapäevaellu, kust neid nende isikute teadmata on võimalik hiljem koguda (eelkõige sõrmejäljed).

| 8. | Lisaks kasvab pidevalt suundumus kasutada biomeetrilisi andmeid Euroopa Liidu infosüsteemides (VIS, SIS II, EURODAC, Euroopa passid jne), ilma et põhjalikult uuritaks sellega kaasnevaid riske ja nõutavaid tagatisi. Artikli 29 töörühm leidis, et seda liiki [biomeetrilised] andmed on erilist laadi, kuna need seonduvad isiku käitumuslike ja füsioloogiliste tunnustega ning võimaldavad isikut üheselt tuvastada (3). Seega peaks biomeetriliste andmete kasutamisega kaasnema täiendavate tagatiste ja tugevdatud kontrollmenetluste vastuvõtmine. |
| --- | --- |

8.

Lisaks kasvab pidevalt suundumus kasutada biomeetrilisi andmeid Euroopa Liidu infosüsteemides (VIS, SIS II, EURODAC, Euroopa passid jne), ilma et põhjalikult uuritaks sellega kaasnevaid riske ja nõutavaid tagatisi. Artikli 29 töörühm leidis, et seda liiki [biomeetrilised] andmed on erilist laadi, kuna need seonduvad isiku käitumuslike ja füsioloogiliste tunnustega ning võimaldavad isikut üheselt tuvastada (3). Seega peaks biomeetriliste andmete kasutamisega kaasnema täiendavate tagatiste ja tugevdatud kontrollmenetluste vastuvõtmine.

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor on juba ühes oma varasemas arvamuses (4) teinud ettepaneku koostada ühiste põhinõuete loetelu, võttes arvesse biomeetriliste andmete olemusest tulenevat tundlikkust. Seda loetelu peaks saama kohaldada kõigi biomeetriat kasutavate süsteemide puhul, sõltumata nende iseloomust. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor on juba ühes oma varasemas arvamuses (4) teinud ettepaneku koostada ühiste põhinõuete loetelu, võttes arvesse biomeetriliste andmete olemusest tulenevat tundlikkust. Seda loetelu peaks saama kohaldada kõigi biomeetriat kasutavate süsteemide puhul, sõltumata nende iseloomust.

| 10. | Samas arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor biomeetriliste süsteemide parameetrite baasi moodustamise faasi tähtsust. Ettepaneku praeguses tekstis ei ole biomeetriliste andmete päritolu ning nende kogumise viisi üksikasjalikult kirjeldatud. Moodustamisfaas on otsustava tähtsusega, kuna see mõjutab otseselt protseduuri lõpptulemust, st arvu kordi, mil biomeetriline süsteem võib tuvastamisel mitte ära tunda õige isiku andmeid ja lugeda õigeks vale isiku andmed. |
| --- | --- |

10.

Samas arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor biomeetriliste süsteemide parameetrite baasi moodustamise faasi tähtsust. Ettepaneku praeguses tekstis ei ole biomeetriliste andmete päritolu ning nende kogumise viisi üksikasjalikult kirjeldatud. Moodustamisfaas on otsustava tähtsusega, kuna see mõjutab otseselt protseduuri lõpptulemust, st arvu kordi, mil biomeetriline süsteem võib tuvastamisel mitte ära tunda õige isiku andmeid ja lugeda õigeks vale isiku andmed.

| 11. | Näiteks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada kergesti kättesaadavad (tehnilist laadi ja juurdepääsuõigusega seonduvad) varumenetlused, mida rakendada moodustamisfaasis, et austada nende isikute väärikust, kel ei ole võimalik anda selle süsteemi jaoks vastuvõetavaid sõrmejälgi. |
| --- | --- |

11.

Näiteks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada kergesti kättesaadavad (tehnilist laadi ja juurdepääsuõigusega seonduvad) varumenetlused, mida rakendada moodustamisfaasis, et austada nende isikute väärikust, kel ei ole võimalik anda selle süsteemi jaoks vastuvõetavaid sõrmejälgi.

| 12. | Määruse ettepaneku artiklis 2 sätestatakse, et andmekandja sisaldab reisiloale kantud isikuandmeid, digitaalset näofotot ning koostalitlusvõimelistes vormides registreeritud sõrmejälgi. Ettepaneku artiklis 4 sätestatakse, et ühenduse reisiloa biomeetrilisi elemente kasutatakse ainult dokumendi autentsuse kontrollimiseks ning selle omaniku tuvastamiseks otseselt kättesaadavate võrreldavate elementide abil. Nimetatud kahte artiklit silmas pidades soovib Euroopa andmekaitseinspektor teha järgmised kommentaarid:






  — | Euroopa Komisjon võttis 28. veebruaril 2005 vastu otsuse, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite tehnilised spetsifikatsioonid. Samuti võttis komisjon 28. juunil 2006 vastu otsuse, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite tehnilised spetsifikatsioonid; selle otsusega kehtestati täiendavad tehnilised spetsifikatsioonid nõutavate sõrmejälgede säilitamisele ja kaitsele. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab määruses neile kahele dokumendile viidata, kuna need käsitlevad biomeetriliste andmete tehnilisi aspekte, eelkõige sõrmejälgede ja näopildi vormi. |
| --- | --- | --- |

12.

Määruse ettepaneku artiklis 2 sätestatakse, et andmekandja sisaldab reisiloale kantud isikuandmeid, digitaalset näofotot ning koostalitlusvõimelistes vormides registreeritud sõrmejälgi. Ettepaneku artiklis 4 sätestatakse, et ühenduse reisiloa biomeetrilisi elemente kasutatakse ainult dokumendi autentsuse kontrollimiseks ning selle omaniku tuvastamiseks otseselt kättesaadavate võrreldavate elementide abil. Nimetatud kahte artiklit silmas pidades soovib Euroopa andmekaitseinspektor teha järgmised kommentaarid:

—

Euroopa Komisjon võttis 28. veebruaril 2005 vastu otsuse, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite tehnilised spetsifikatsioonid. Samuti võttis komisjon 28. juunil 2006 vastu otsuse, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite tehnilised spetsifikatsioonid; selle otsusega kehtestati täiendavad tehnilised spetsifikatsioonid nõutavate sõrmejälgede säilitamisele ja kaitsele. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab määruses neile kahele dokumendile viidata, kuna need käsitlevad biomeetriliste andmete tehnilisi aspekte, eelkõige sõrmejälgede ja näopildi vormi.

| — | Kuna ühenduse reisiload on mõeldud kolmandates riikides kasutamiseks, tuleks tagada Euroopa ja nende kolmandate riikide süsteemide vaheline koostalitlusvõime. Euroopa andmekaitseinspektor on seda probleemi juba käsitlenud oma arvamuses VIS süsteemi (5) kohta. Euroopa andmekaitseinspektor peab oluliseks veel kord rõhutada, et süsteemide koostalitlusvõime ei tohi rikkuda andmetöötluse eesmärgi piiramise põhimõtet ning et kõik sellealased ettepanekud tuleks esitada Euroopa andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

—

Kuna ühenduse reisiload on mõeldud kolmandates riikides kasutamiseks, tuleks tagada Euroopa ja nende kolmandate riikide süsteemide vaheline koostalitlusvõime. Euroopa andmekaitseinspektor on seda probleemi juba käsitlenud oma arvamuses VIS süsteemi (5) kohta. Euroopa andmekaitseinspektor peab oluliseks veel kord rõhutada, et süsteemide koostalitlusvõime ei tohi rikkuda andmetöötluse eesmärgi piiramise põhimõtet ning et kõik sellealased ettepanekud tuleks esitada Euroopa andmekaitseinspektorile.

| — | Ettepaneku tekst jääb ebaselgeks sõrmejälgede institutsionaalses andmebaasis säilitamise võimaluse osas, kusjuures see institutsionaalne andmebaas muutuks seega väljastatud ühenduse reisilubade registriks. Artikli 29 töörühm rõhutab oma arvamuses 3/2005 (6) oma vastuseisu kõigi ELi passiomanike biomeetriliste ja muude andmete säilitamisele Euroopa passide ja reisidokumentide tsentraliseeritud andmebaasis. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et sama kehtib ühenduse reisilubade puhul. Ühenduse reisiloa kasutamise eesmärk on isikute tuvastamine piiriületusel kolmandates riikides. Seega ei ole kõigi ühenduse reisiloa saamisõigust omavate isikute andmeid ja eelkõige biomeetrilisi andmeid sisaldava tsentraliseeritud andmebaasi loomine ja rakendamine õigustatud, see rikuks proportsionaalsuse aluspõhimõtet ning seda peaks seetõttu vältima. Seda küsimust tuleks eristada ühenduse reisiloa taotlusvormide töötlemisest nende väljastamise eest vastutava ametkonna poolt; selle küsimuse juurde tuleme tagasi hiljem. |
| --- | --- |

—

Ettepaneku tekst jääb ebaselgeks sõrmejälgede institutsionaalses andmebaasis säilitamise võimaluse osas, kusjuures see institutsionaalne andmebaas muutuks seega väljastatud ühenduse reisilubade registriks. Artikli 29 töörühm rõhutab oma arvamuses 3/2005 (6) oma vastuseisu kõigi ELi passiomanike biomeetriliste ja muude andmete säilitamisele Euroopa passide ja reisidokumentide tsentraliseeritud andmebaasis. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et sama kehtib ühenduse reisilubade puhul. Ühenduse reisiloa kasutamise eesmärk on isikute tuvastamine piiriületusel kolmandates riikides. Seega ei ole kõigi ühenduse reisiloa saamisõigust omavate isikute andmeid ja eelkõige biomeetrilisi andmeid sisaldava tsentraliseeritud andmebaasi loomine ja rakendamine õigustatud, see rikuks proportsionaalsuse aluspõhimõtet ning seda peaks seetõttu vältima. Seda küsimust tuleks eristada ühenduse reisiloa taotlusvormide töötlemisest nende väljastamise eest vastutava ametkonna poolt; selle küsimuse juurde tuleme tagasi hiljem.

| 13. | Mis puutub ühenduse reisilubade turvalisusse, siis vastab masinloetavate isikuandmete lehekülg ICAO dokumendi 9303 esimesele osale (masinloetavad passid) ning selle väljastamise viis on kooskõlas kõnealuses dokumendis masinloetavatele passidele kehtestatud spetsifikatsioonidega ning määrusega nr 2252/2004 sätestatud minimaalsete turvanormidega. |
| --- | --- |

13.

Mis puutub ühenduse reisilubade turvalisusse, siis vastab masinloetavate isikuandmete lehekülg ICAO dokumendi 9303 esimesele osale (masinloetavad passid) ning selle väljastamise viis on kooskõlas kõnealuses dokumendis masinloetavatele passidele kehtestatud spetsifikatsioonidega ning määrusega nr 2252/2004 sätestatud minimaalsete turvanormidega.

2.3   Tehniline vahend

| 14. | Määruse ettepanekus sätestatakse (artikli 2 lõikes 2), et ühenduse reisiload sisaldavad andmekandjat, mis on piisav andmete terviklikkuse, autentsuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks. See sõnastus on kooskõlas Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2004. aasta resolutsiooniga (7), milles esitatud seisukohta toetab ka artikli 29 töörühm (8). |
| --- | --- |

14.

Määruse ettepanekus sätestatakse (artikli 2 lõikes 2), et ühenduse reisiload sisaldavad andmekandjat, mis on piisav andmete terviklikkuse, autentsuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks. See sõnastus on kooskõlas Euroopa Parlamendi 2. detsembri 2004. aasta resolutsiooniga (7), milles esitatud seisukohta toetab ka artikli 29 töörühm (8).

| 15. | Et olla vastavuses reisidokumentide turvalisusele Euroopa tasemel kohaldatavate otsustega, on põhiline juurdepääsukontroll kohustuslik kõigi kiibis säilitatavate andmete puhul, mis tähendab, et kõik lugejad peavad olema varustatud skanneriga, mis tuletab passi sisestatud andmete põhjal kiibi avamiseks ja lugemiseks nõutava võtme. Lisaks on kohustuslik põhjalikum juurdepääsukontroll sõrmejälgede puhul. Kõnealune süsteem kasutab krüpteerimist, mis nõuab juurdepääsuvõtmete hoolikat haldamist. |
| --- | --- |

15.

Et olla vastavuses reisidokumentide turvalisusele Euroopa tasemel kohaldatavate otsustega, on põhiline juurdepääsukontroll kohustuslik kõigi kiibis säilitatavate andmete puhul, mis tähendab, et kõik lugejad peavad olema varustatud skanneriga, mis tuletab passi sisestatud andmete põhjal kiibi avamiseks ja lugemiseks nõutava võtme. Lisaks on kohustuslik põhjalikum juurdepääsukontroll sõrmejälgede puhul. Kõnealune süsteem kasutab krüpteerimist, mis nõuab juurdepääsuvõtmete hoolikat haldamist.

2.4   Eesmärk ja proportsionaalsus

| 16. | Biomeetriliste tuvastamiselementide kaasamine ja nendega seonduv isikuandmete töötlus peab olema vastavuses teatud hulga põhimõtetega, mille eesmärk on kaitsta isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende isikuandmete töötlusega seonduvaid õigusi. Nimetatud põhimõtete austamine on veelgi olulisem biomeetriliste andmete töötluse puhul, mis juba oma olemuse kaudu annavad konkreetse isiku kohta teavet. Seda enam, et mõningad biomeetrilised andmed võivad jätta jälgi isikute igapäevaellu, kust neid on võimalik hiljem nende isikute teadmata koguda (eelkõige sõrmejäljed). |
| --- | --- |

16.

Biomeetriliste tuvastamiselementide kaasamine ja nendega seonduv isikuandmete töötlus peab olema vastavuses teatud hulga põhimõtetega, mille eesmärk on kaitsta isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende isikuandmete töötlusega seonduvaid õigusi. Nimetatud põhimõtete austamine on veelgi olulisem biomeetriliste andmete töötluse puhul, mis juba oma olemuse kaudu annavad konkreetse isiku kohta teavet. Seda enam, et mõningad biomeetrilised andmed võivad jätta jälgi isikute igapäevaellu, kust neid on võimalik hiljem nende isikute teadmata koguda (eelkõige sõrmejäljed).

| 17. | Seega tuletab Euroopa andmekaitseinspektor meelde, et vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 6 võib isikuandmeid koguda üksnes täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning neid võib hiljem töödelda üksnes viisil, mis pole vastuolus kõnealuste eesmärkidega. Lisaks peavad need andmed olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja hiljem töödeldakse (eesmärgi põhimõte). |
| --- | --- |

17.

Seega tuletab Euroopa andmekaitseinspektor meelde, et vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 6 võib isikuandmeid koguda üksnes täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning neid võib hiljem töödelda üksnes viisil, mis pole vastuolus kõnealuste eesmärkidega. Lisaks peavad need andmed olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja hiljem töödeldakse (eesmärgi põhimõte).

| 18. | Biomeetriliste andmete töötlemisel peab kinni pidama eesmärgi põhimõttest (isikuandmeid võib koguda ja töödelda üksnes täpselt ja selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning nende hilisemat kasutamist võib lubada üksnes väga rangetel tingimustel) ja proportsionaalsuse põhimõttest (isikuandmete töötlus on lubatud üksnes vajalikul määral ning selles ulatuses, kus ükski eraellu vähem sekkuv vahend ei oleks sama tõhus). Nagu juba eespool mainitud, rikuks kõigi ühenduse reisiloa saamisõigust omavate isikute andmeid ja eelkõige biomeetrilisi andmeid sisaldava tsentraliseeritud andmebaasi loomine proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

18.

Biomeetriliste andmete töötlemisel peab kinni pidama eesmärgi põhimõttest (isikuandmeid võib koguda ja töödelda üksnes täpselt ja selgelt kindlaksmääratud eesmärkidel ning nende hilisemat kasutamist võib lubada üksnes väga rangetel tingimustel) ja proportsionaalsuse põhimõttest (isikuandmete töötlus on lubatud üksnes vajalikul määral ning selles ulatuses, kus ükski eraellu vähem sekkuv vahend ei oleks sama tõhus). Nagu juba eespool mainitud, rikuks kõigi ühenduse reisiloa saamisõigust omavate isikute andmeid ja eelkõige biomeetrilisi andmeid sisaldava tsentraliseeritud andmebaasi loomine proportsionaalsuse põhimõtet.

2.5   Teave ja juurdepääs

| 19. | Määruse ettepanek sisaldab viidet nende isikute õigusele teabele (andmetele juurdepääsu, nende kontrollimise, parandamise või kustutamise õigus), kellele on reisiluba väljastatud. Siiski soovib Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepaneku põhjendusse 6 lisatakse viide määruse 45/2001 artiklile 33 ühenduste personali õiguskaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

19.

Määruse ettepanek sisaldab viidet nende isikute õigusele teabele (andmetele juurdepääsu, nende kontrollimise, parandamise või kustutamise õigus), kellele on reisiluba väljastatud. Siiski soovib Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepaneku põhjendusse 6 lisatakse viide määruse 45/2001 artiklile 33 ühenduste personali õiguskaitsevahendite kohta.

| 20. | Nende asutuste ja organite määramine, kellel on lubatud vaadata dokumentide andmekandjal sisalduvaid andmeid, on reguleeritud ühenduse õiguse, Euroopa Liidu õiguse ja rahvusvaheliste kokkulepete asjakohaste sätetega. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab täpsustada, millistele asutustele on kõnealune määrus adresseeritud ning millised on neile antavad juurdepääsuõigused. Samuti peab olema andmetöötluse turvalisuse huvides tagatud, et üksnes pädevatel asutustel on juurdepääs kiibil säilitatavatele andmetele. |
| --- | --- |

20.

Nende asutuste ja organite määramine, kellel on lubatud vaadata dokumentide andmekandjal sisalduvaid andmeid, on reguleeritud ühenduse õiguse, Euroopa Liidu õiguse ja rahvusvaheliste kokkulepete asjakohaste sätetega. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab täpsustada, millistele asutustele on kõnealune määrus adresseeritud ning millised on neile antavad juurdepääsuõigused. Samuti peab olema andmetöötluse turvalisuse huvides tagatud, et üksnes pädevatel asutustel on juurdepääs kiibil säilitatavatele andmetele.

| 21. | Praegu ei ole veel vastust teistele küsimustele, mis kerkivad ühenduse reisiloa kontrollimisel kolmandas riigis: millistele andmekandjal sisalduvatele andmetele on kolmandatel riikidel juurdepääs? Lisaks kas on võetud kaitsemeetmeid, mis tagavad, et kolmandad riigid ei säilita andmeid, millele neil on juurdepääs? Vähemalt sellele teabele juurdepääsuga seonduvad küsimused jäävad problemaatiliseks. |
| --- | --- |

21.

Praegu ei ole veel vastust teistele küsimustele, mis kerkivad ühenduse reisiloa kontrollimisel kolmandas riigis: millistele andmekandjal sisalduvatele andmetele on kolmandatel riikidel juurdepääs? Lisaks kas on võetud kaitsemeetmeid, mis tagavad, et kolmandad riigid ei säilita andmeid, millele neil on juurdepääs? Vähemalt sellele teabele juurdepääsuga seonduvad küsimused jäävad problemaatiliseks.

3.   MUUD MÄRKUSED

3.1   Ühenduse reisiloa väljastamine

| 22. | Ühenduse reisiloa väljastamise eeskirjad ettepaneku artiklis 3 sätestatud kujul näevad ette, et ühenduse reisilube väljastab iga institutsioon, tehes seda vajaduse korral spetsiaalse organi kaudu. Siiski võivad üks või mitu institutsiooni teha ühele enda hulgast ülesandeks oma reisilubade väljastamise. Samuti on kavandatud, et komisjon nimetab pakkumismenetluse järel organi, kelle ülesandeks on ühenduse reisilubade blankettide trükkimine ning võib-olla ka nende isikustamine omaniku isikuandemete lisamise teel. Kõnealuse töötluse erilise laadi ning sellega seonduvate vajalike kaitsenõuete tõttu peavad andmetöötluse eest vastutava organi valimist reguleerivad eeskirjad võtma eelkõige arvesse määruse 45/2001 põhimõtteid andmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse osas (määruse artiklid 21–23). |
| --- | --- |

22.

Ühenduse reisiloa väljastamise eeskirjad ettepaneku artiklis 3 sätestatud kujul näevad ette, et ühenduse reisilube väljastab iga institutsioon, tehes seda vajaduse korral spetsiaalse organi kaudu. Siiski võivad üks või mitu institutsiooni teha ühele enda hulgast ülesandeks oma reisilubade väljastamise. Samuti on kavandatud, et komisjon nimetab pakkumismenetluse järel organi, kelle ülesandeks on ühenduse reisilubade blankettide trükkimine ning võib-olla ka nende isikustamine omaniku isikuandemete lisamise teel. Kõnealuse töötluse erilise laadi ning sellega seonduvate vajalike kaitsenõuete tõttu peavad andmetöötluse eest vastutava organi valimist reguleerivad eeskirjad võtma eelkõige arvesse määruse 45/2001 põhimõtteid andmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse osas (määruse artiklid 21–23).

| 23. | Ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori arvamust eelkontrolli raames, mis viiakse läbi pärast teate saamist (9) ühenduse reisilubade tulevase töötluse eest vastutava(te) institutsiooni(de) andmekaitseametnikult, soovib Euroopa andmekaitseinspektor käesolevas punktis sõnastada mõned üldmõtted tulevase töötluse kohta. |
| --- | --- |

23.

Ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori arvamust eelkontrolli raames, mis viiakse läbi pärast teate saamist (9) ühenduse reisilubade tulevase töötluse eest vastutava(te) institutsiooni(de) andmekaitseametnikult, soovib Euroopa andmekaitseinspektor käesolevas punktis sõnastada mõned üldmõtted tulevase töötluse kohta.

3.2   Vorm

| 24. | Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks esitatud dokumendid ei sisalda mingit teavet vormi kohta, mille peavad täitma ühenduse reisiloa saamisest huvitatud isikud (või need, kellele selle saamine on lubatud). Siiski jõudis Euroopa andmekaitseinspektor ühes eelnevalt käsitletud juhtumis järeldusele, et vanade ühenduse reisilubade väljastamisel töödeldud isikuandmed ei ole tervisega seonduvad ning et juhul, kus mõningad andmed tervisega seondusid (rubriigis “erilised tundemärgid”), ei olnud need kohustuslikud. Lisaks kohaldatakse määruse 45/2001 artikli 2 punktis h määratletud andmesubjektinõusolekut. Sellel põhjusel ning kavandatava menetluse sisust täpse pildi saamiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada määruse 45/2001 artiklis 27 sätestatud menetluse raames esitatavatele dokumentidele koopia ühenduse reisiloa taotlusvormist ning juhtumi analüüsi hõlbustava mis tahes muu dokumendi. |
| --- | --- |

24.

Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks esitatud dokumendid ei sisalda mingit teavet vormi kohta, mille peavad täitma ühenduse reisiloa saamisest huvitatud isikud (või need, kellele selle saamine on lubatud). Siiski jõudis Euroopa andmekaitseinspektor ühes eelnevalt käsitletud juhtumis järeldusele, et vanade ühenduse reisilubade väljastamisel töödeldud isikuandmed ei ole tervisega seonduvad ning et juhul, kus mõningad andmed tervisega seondusid (rubriigis “erilised tundemärgid”), ei olnud need kohustuslikud. Lisaks kohaldatakse määruse 45/2001 artikli 2 punktis h määratletud andmesubjektinõusolekut. Sellel põhjusel ning kavandatava menetluse sisust täpse pildi saamiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada määruse 45/2001 artiklis 27 sätestatud menetluse raames esitatavatele dokumentidele koopia ühenduse reisiloa taotlusvormist ning juhtumi analüüsi hõlbustava mis tahes muu dokumendi.

3.3   Andmete kvaliteet

| 25. | Määruse 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatakse, et isikuandmed peavad olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse. Kõnealuse menetluse raames töödeldavad andmed võivad olulisel määral erineda (vähemalt biomeetriliste andmete puhul), mistõttu on keeruline a priori ja konkreetset juhtu teadmata otsustada, kas need andmed on “piisavad, asjakohased ning mitte otstarbe piire ületavad”. Seetõttu on oluline, et erinevate menetluste raames andmeid töötlevaid isikuid teavitataks nõuetekohaselt kohustusest pidada kinni artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud põhimõttest ning et nad andmete töötlemisel seda põhimõtet arvestaksid. Määruse 45/2001 artiklis 27 sätestatud menetluse raames soovitab Euroopa andmekaitseinspektor koostada toimimisjuhend, et kõnealuseid isikuid nende kohustustest nõuetekohaselt teavitada. Samuti soovib Euroopa andmekaitseinspektor spetsiaalsete koolitusprogrammide koostamist tundlike andmete töötlemise problemaatika kohta. |
| --- | --- |

25.

Määruse 45/2001 artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatakse, et isikuandmed peavad olema piisavad ja asjakohased ega tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse. Kõnealuse menetluse raames töödeldavad andmed võivad olulisel määral erineda (vähemalt biomeetriliste andmete puhul), mistõttu on keeruline a priori ja konkreetset juhtu teadmata otsustada, kas need andmed on “piisavad, asjakohased ning mitte otstarbe piire ületavad”. Seetõttu on oluline, et erinevate menetluste raames andmeid töötlevaid isikuid teavitataks nõuetekohaselt kohustusest pidada kinni artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud põhimõttest ning et nad andmete töötlemisel seda põhimõtet arvestaksid. Määruse 45/2001 artiklis 27 sätestatud menetluse raames soovitab Euroopa andmekaitseinspektor koostada toimimisjuhend, et kõnealuseid isikuid nende kohustustest nõuetekohaselt teavitada. Samuti soovib Euroopa andmekaitseinspektor spetsiaalsete koolitusprogrammide koostamist tundlike andmete töötlemise problemaatika kohta.

| 26. | Lisaks peavad andmed olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud (artikli 4 lõike 1 punkt d). Esitatud teabe põhjal ei ole võimalik kontrollida, kas andmete täpsus on tagatud. Samuti ei ole võimalik praegu kontrollida, et menetlus või süsteem ise tagaks täielikult andmete kvaliteedi. Nagu on rõhutatud eelmises punktis, võimaldab üksnes artiklis 27 sätestatud menetluse raames läbiviidud analüüs kontrollida piisavate kaitsemeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

26.

Lisaks peavad andmed olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud (artikli 4 lõike 1 punkt d). Esitatud teabe põhjal ei ole võimalik kontrollida, kas andmete täpsus on tagatud. Samuti ei ole võimalik praegu kontrollida, et menetlus või süsteem ise tagaks täielikult andmete kvaliteedi. Nagu on rõhutatud eelmises punktis, võimaldab üksnes artiklis 27 sätestatud menetluse raames läbiviidud analüüs kontrollida piisavate kaitsemeetmete rakendamist.

3.4   Andmete säilitamine

| 27. | Tekstis sätestatakse, et uued reisiload kehtivad viis aastat. Siiski ei sätestata tekstis, kui kaua tuleb säilitada iga taotlusega seonduvaid andmeid. Määruses 45/2001 sätestatakse, et “isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte identifitseerida ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärkidega” (artikli 4 lõike 1 punkt e). Nagu on rõhutatud eespool, tuleks vältida biomeetriliste andmete andmebaasis säilitamist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu eraldada biomeetriliste andmete töötlemine ühenduse reisiloa taotlusvormil esitatud andmete töötlemisest. Viimaseid võib säilitada ühenduse reisiloa taotluste tavapärase töötlemise raames. |
| --- | --- |

27.

Tekstis sätestatakse, et uued reisiload kehtivad viis aastat. Siiski ei sätestata tekstis, kui kaua tuleb säilitada iga taotlusega seonduvaid andmeid. Määruses 45/2001 sätestatakse, et “isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte identifitseerida ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärkidega” (artikli 4 lõike 1 punkt e). Nagu on rõhutatud eespool, tuleks vältida biomeetriliste andmete andmebaasis säilitamist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu eraldada biomeetriliste andmete töötlemine ühenduse reisiloa taotlusvormil esitatud andmete töötlemisest. Viimaseid võib säilitada ühenduse reisiloa taotluste tavapärase töötlemise raames.

4.   SOOVITUSED

| 28. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et temaga konsulteeritakse ühenduse reisiloa küsimuses, kui võetakse arvesse järgnevaid märkusi:






  — | Käesolevat arvamust peaks nimetama määruse preambulis enne põhjendusi (võttes arvesse .... arvamust). |
| --- | --- | --- |

28.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et temaga konsulteeritakse ühenduse reisiloa küsimuses, kui võetakse arvesse järgnevaid märkusi:

—

Käesolevat arvamust peaks nimetama määruse preambulis enne põhjendusi (võttes arvesse .... arvamust).

| — | Biomeetriliste andmete baasi moodustamise faasis tuleb rakendada kergelt kättesaadavaid varumenetlusi. |
| --- | --- |

—

Biomeetriliste andmete baasi moodustamise faasis tuleb rakendada kergelt kättesaadavaid varumenetlusi.

| — | Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta ja 28. juuni 2006. aasta otsuseid, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite tehnilised spetsifikatsioonid, tuleb mainida siis, kui need käsitlevad ühenduse reisilubade tehnilisi aspekte. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 28. veebruari 2005. aasta ja 28. juuni 2006. aasta otsuseid, millega kehtestatakse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite tehnilised spetsifikatsioonid, tuleb mainida siis, kui need käsitlevad ühenduse reisilubade tehnilisi aspekte.

| — | Biomeetrilisi andmeid ei tohi säilitada tsentraliseeritud andmebaasis. |
| --- | --- |

—

Biomeetrilisi andmeid ei tohi säilitada tsentraliseeritud andmebaasis.

| — | Kavandatavate biomeetriliste andmete sisu ja vormi ning selliste andmete ühenduse reisiloasse kaasamisega seonduvaid tagatisi tuleb täpsemalt kirjeldada. |
| --- | --- |

—

Kavandatavate biomeetriliste andmete sisu ja vormi ning selliste andmete ühenduse reisiloasse kaasamisega seonduvaid tagatisi tuleb täpsemalt kirjeldada.

| — | Arvestada tuleb asjaolu, et süsteemide koostalitlusvõimet ei tohi kehtestada andmetöötluse eesmärgi piiramise põhimõtet rikkudes ning et kõik sellealased ettepanekud tuleks esitada Euroopa andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

—

Arvestada tuleb asjaolu, et süsteemide koostalitlusvõimet ei tohi kehtestada andmetöötluse eesmärgi piiramise põhimõtet rikkudes ning et kõik sellealased ettepanekud tuleks esitada Euroopa andmekaitseinspektorile.

| — | Eesmärgi ja proportsionaalsuse põhimõtetele tuleb biomeetriliste andmete töötlusel pöörata erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

—

Eesmärgi ja proportsionaalsuse põhimõtetele tuleb biomeetriliste andmete töötlusel pöörata erilist tähelepanu.

| — | Institutsioonide liikmete ja teenistujate tähelepanu juhtimiseks sellele küsimusele tuleks ettepaneku põhjendusse 6 lisada viide määruse 45/2001 artiklile 33 ühenduste personali õiguskaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

—

Institutsioonide liikmete ja teenistujate tähelepanu juhtimiseks sellele küsimusele tuleks ettepaneku põhjendusse 6 lisada viide määruse 45/2001 artiklile 33 ühenduste personali õiguskaitsevahendite kohta.

| — | Euroopa andmekaitseinspektor soovib, et ettepanekus sätestatakse andmetele juurdepääsu omavate pädevate asutuste piiratud nimekirja koostamine ning neile asutustele antud juurdepääsuõiguste määratlemine. |
| --- | --- |

—

Euroopa andmekaitseinspektor soovib, et ettepanekus sätestatakse andmetele juurdepääsu omavate pädevate asutuste piiratud nimekirja koostamine ning neile asutustele antud juurdepääsuõiguste määratlemine.

| — | Ettepaneku artiklis 3 osutatud organi valimise kriteeriumid tuleb hoolikalt kindlaks määrata, pidades silmas biomeetriliste andmete erilist laadi. |
| --- | --- |

—

Ettepaneku artiklis 3 osutatud organi valimise kriteeriumid tuleb hoolikalt kindlaks määrata, pidades silmas biomeetriliste andmete erilist laadi.

| — | Ühenduse reisilubade väljastamisprotseduuri peab vastavalt määruse 45/2001 artikli 27 lõikele 1 eelnevalt kontrollima Euroopa andmekaitseinspektor. |
| --- | --- |

—

Ühenduse reisilubade väljastamisprotseduuri peab vastavalt määruse 45/2001 artikli 27 lõikele 1 eelnevalt kontrollima Euroopa andmekaitseinspektor.

| — | Et andmekaitsega seonduvaid aspekte saaks käsitleda eelkontrolli raames, tuleks esitada ühenduse reisiloa taotlusvorm ning juhtumi analüüsi hõlbustav mis tahes muu dokument. |
| --- | --- |

—

Et andmekaitsega seonduvaid aspekte saaks käsitleda eelkontrolli raames, tuleks esitada ühenduse reisiloa taotlusvorm ning juhtumi analüüsi hõlbustav mis tahes muu dokument.

| — | Tuleks soovitada toimimisjuhendite koostamist, et nõuetekohaselt teavitada andmetöötluse eest vastutavaid isikuid nende kohustustest. Samuti tuleks kaaluda erikoolitusprogrammide koostamist tundlike andmete töötlemise problemaatika kohta. |
| --- | --- |

—

Tuleks soovitada toimimisjuhendite koostamist, et nõuetekohaselt teavitada andmetöötluse eest vastutavaid isikuid nende kohustustest. Samuti tuleks kaaluda erikoolitusprogrammide koostamist tundlike andmete töötlemise problemaatika kohta.

| — | Tuleb tagada andmete kvaliteeti tagavate menetluste rakendamine. |
| --- | --- |

—

Tuleb tagada andmete kvaliteeti tagavate menetluste rakendamine.

Brüssel, 13. oktoober 2006

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  23. märtsi 2005. aasta arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, milles käsitletakse viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikide vahelist andmevahetust lühiajaliste viisade osas (KOM(2004) 835 lõplik), ELT C 181.

1

(2)  19. aprilli 2006. aasta arvamus kolme ettepaneku kohta, mis käsitlevad teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (KOM(2005) 230 lõplik, KOM(2005) 236 lõplik ja KOM(2005) 237 lõplik), ELT C 91.

2

(3)  Töödokument biomeetria kohta (dok MARKT/12168/02/FR — WP 80).

3

(4)  19. aprilli 2006. aasta arvamus kolme ettepaneku kohta, mis käsitlevad teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (KOM(2005) 230 lõplik, KOM(2005) 236 lõplik ja KOM(2005) 237 lõplik), ELT C 91.

4

(5)  vt lk ülal C 181/26.

5

(6)  Arvamus 3/2005, mis käsitleb nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2252/2004 (liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta) kohaldamist.

6

(7)  Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus turvaelementide ja biomeetriliste andmete standardite kohta ELi kodanike passides (KOM(2004)0116 — C5-0101/2004 —2004/0039(CNS)),

7

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52004AP0073(01):ET:HTML

(8)  Artikli 29 töörühma esimehe 18. augusti 2004. aasta kiri Euroopa Parlamendi presidendile, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni (LIBE) esimehele, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, Euroopa Komisjoni presidendile, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi direktorile ning justiits- ja siseküsimuste peadirektoraadi peadirektorile (avaldamata).

8

(9)  Määruse (EÜ) 45/2001 artikli 27 lõike 3 alusel.

9

---

III Teatised

Komisjon

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/42

---

KONKURSIKUTSE — DG EAC/61/06

ELUKESTVA ÕPPE PROGRAMM

(2006/C 313/14)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Konkursikutse aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembril 2006. aastal vastuvõetud otsus, millega luuakse elukestva õppe programm (otsus nr 1720/2006/EÜ) (1). Programm hõlmab ajavahemikku 2007–2013. Elukestva õppe programmi konkreetsed eesmärgid on loetletud otsuse artikli 1 lõikes 3.

2.   Abikõlblikud taotlejad

Elukestva õppe programmi kohaldatakse hariduse ja kutsehariduse ning kutseõppe kõikide liikide ja tasemete suhtes ja see on kättesaadav kõigile otsuse artiklis 4 loetletud asutustele.

Taotlejate asukohariik peab olema üks järgmistest (2):

| — | Euroopa Liidu 27 liikmesriiki (alates 1.1.2007); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu 27 liikmesriiki (alates 1.1.2007);

| — | the EFTA and EEA countries: Island, Liechtenstein, Norra (3); |
| --- | --- |

—

the EFTA and EEA countries: Island, Liechtenstein, Norra (3);

| — | kandidaatriigid: Türgi (4). |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid: Türgi (4).

3.   Eelarve ja projektide kestus

Käesolevaks konkursiks ettenähtud hinnanguline eelarve kokku on 784 miljonit EUR.

Antavate toetuste suurus ning ka projektide kestus võib märgatavalt erineda, sõltudes sellistest asjaoludest nagu projekti tüüp ja kaasatud riikide arv.

4.   Taotluste esitamise tähtaeg

Peamised tähtajad:

| Erasmuse ülikooli harta | 28. veebruar 2007 |
| --- | --- |
| Jean Monnet programm | 15. märts 2007 |
| Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig | 30. märts 2007 |
| Ristprogramm ja sellega kaasnevad meetmed | 30. aprill 2007 |

Erasmuse ülikooli harta

28. veebruar 2007

Jean Monnet programm

15. märts 2007

Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig

30. märts 2007

Ristprogramm ja sellega kaasnevad meetmed

30. aprill 2007

5.   Üksikasjad

Konkursikutse üksikasjalik tekst koos taotluse vormidega ja suunistega taotlejatele on kättesaadav järgmisel Interneti-aadressil:

http://ec.europa.eu//dgs/education_culture/newprog/index_en.html

Taotlused peavad vastama tervikteksti tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vormi.

---

(1)  http://europa.eu.int/eur-lex/lex/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:327:SOM:EN:HTML

(2)  Välja arvatud Jean Monnet programm, mis on avatud kõrgharidusasutustele kogu maailmas.

(3)  Vastavalt asjakohase EMP ühiskomitee otsuse jõustumisele.

(4)  Vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele.

---

Parandused

| 20.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 313/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 313/44

---

Parandus nõukogu ühises seisukohas (EÜ) nr 27/2006, 25. september 2006, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

(
  ELT C 301E, 12.12.2006, lk 1
  )

(2006/C 313/15)

Lehekülg 6, artikkel 6, lõige 4

asendada:

“4.   Lõikes 2 nimetatud uurimisvaldkonnad vaadatakse teaduse arengu valguses üle käesoleva programmi teise etapi ajal (2010–2013).”

järgmisega:

järgmisega:

“4.   Eespool nimetatud uurimisvaldkonnad vaadatakse teaduse arengu valguses üle käesoleva programmi teise etapi ajal (2010–2013).”

---