# Az Európai Unió C 301E/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 301E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 12. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 301E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2006/C 301E/1 | 27/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. szeptember 25-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából | 1 |
| 2006/C 301E/2 | 28/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. október 23-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 51 |
| 2006/C 301E/3 | 29/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról és az 1382/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | 30/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából | 94 |
| 2006/C 301E/5 | 31/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából (
  1
  ) | 103 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2006/C 301E/1

27/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. szeptember 25-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

1

2006/C 301E/2

28/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. október 23-án elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

51

2006/C 301E/3

29/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról és az 1382/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

30/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

94

2006/C 301E/5

31/2006/EK közös álláspont a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 301/1

---

27/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. szeptember 25-én elfogadva

az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, ...-i 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

(2006/C 301 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 166. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Közösségnek a Szerződésben meghatározott célja, hogy a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait megerősítse, és ezáltal nemzetközi szinten nagyfokú versenyképességet biztosítson. E célból a Közösségnek ösztönözni kell minden szükségesnek ítélt kutatási tevékenységet, különösen a vállalkozások – beleértve a kis- és középvállalkozásokat (KKV-k) –, kutatóközpontok és egyetemek bátorítását kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeikben. Ezzel kapcsolatban elsőbbséget kell biztosítani azoknak a területeknek és projekteknek, ahol az európai finanszírozás és együttműködés kiemelkedő fontosságú és hozzáadott értéket biztosít. Az ismeretek határain folyó kutatás, alkalmazott kutatás és innováció támogatása révén a Közösség ösztönözni kívánja az európai kutatási szinergiákat, hogy ezáltal szilárdabb alapokat biztosíthasson az európai kutatási térség számára. Mindez kedvezően járul majd hozzá valamennyi tagállam társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségnek a Szerződésben meghatározott célja, hogy a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait megerősítse, és ezáltal nemzetközi szinten nagyfokú versenyképességet biztosítson. E célból a Közösségnek ösztönözni kell minden szükségesnek ítélt kutatási tevékenységet, különösen a vállalkozások – beleértve a kis- és középvállalkozásokat (KKV-k) –, kutatóközpontok és egyetemek bátorítását kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeikben. Ezzel kapcsolatban elsőbbséget kell biztosítani azoknak a területeknek és projekteknek, ahol az európai finanszírozás és együttműködés kiemelkedő fontosságú és hozzáadott értéket biztosít. Az ismeretek határain folyó kutatás, alkalmazott kutatás és innováció támogatása révén a Közösség ösztönözni kívánja az európai kutatási szinergiákat, hogy ezáltal szilárdabb alapokat biztosíthasson az európai kutatási térség számára. Mindez kedvezően járul majd hozzá valamennyi tagállam társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődéséhez.

| (2) | A kutatás központi szerepét a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács ismerte fel, amely új stratégiai célt tűzött ki az Európai Unió elé a következő évtizedre: a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává válni, amely képes a fenntartható fejlődésre és több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval rendelkezik. A tudás háromszöge – az oktatás, a kutatás és az innováció – alapvetően fontos e cél eléréséhez, ezért a Közösség célja, hogy mozgósítsa és megerősítse a szükséges kutatási és innovációs kapacitásokat. A hetedik keretprogram kulcsfontosságú közösségi eszköz e tekintetben, amely kiegészíti a tagállamok és az európai ipar erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(2)

A kutatás központi szerepét a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács ismerte fel, amely új stratégiai célt tűzött ki az Európai Unió elé a következő évtizedre: a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává válni, amely képes a fenntartható fejlődésre és több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval rendelkezik. A tudás háromszöge – az oktatás, a kutatás és az innováció – alapvetően fontos e cél eléréséhez, ezért a Közösség célja, hogy mozgósítsa és megerősítse a szükséges kutatási és innovációs kapacitásokat. A hetedik keretprogram kulcsfontosságú közösségi eszköz e tekintetben, amely kiegészíti a tagállamok és az európai ipar erőfeszítéseit.

| (3) | A lisszaboni stratégiával összhangban az Európai Tanács 2002. március 15–16-i barcelonai ülésén megállapodtak arról, hogy a kutatásra és technológiafejlesztésre (KTF), valamint az innovációra fordított összes ráfordítást növelni kell azzal a céllal, hogy 2010-re megközelítse a GDP 3 %-át, amelynek kétharmad része a magánszektorból, kell, hogy származzon. |
| --- | --- |

(3)

A lisszaboni stratégiával összhangban az Európai Tanács 2002. március 15–16-i barcelonai ülésén megállapodtak arról, hogy a kutatásra és technológiafejlesztésre (KTF), valamint az innovációra fordított összes ráfordítást növelni kell azzal a céllal, hogy 2010-re megközelítse a GDP 3 %-át, amelynek kétharmad része a magánszektorból, kell, hogy származzon.

| (4) | A hetedik keretprogram elsőrendű célja, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy az Unió világelső legyen a kutatás terén. Ez megköveteli, hogy a hetedik keretprogram nyomatékosan a kutatás területén a kiválóság elvén alapuló, legkorszerűbb, világszínvonalú kutatás ösztönzésére és finanszírozására összpontosítson. |
| --- | --- |

(4)

A hetedik keretprogram elsőrendű célja, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy az Unió világelső legyen a kutatás terén. Ez megköveteli, hogy a hetedik keretprogram nyomatékosan a kutatás területén a kiválóság elvén alapuló, legkorszerűbb, világszínvonalú kutatás ösztönzésére és finanszírozására összpontosítson.

| (5) | Az Európai Parlament többször is hangsúlyozta a kutatás, a technológiafejlesztés fontosságát és a tudás megnövekedett szerepét a gazdasági növekedés és a társadalmi és környezetvédelmi jólét tekintetében, különösen a Tudomány és technológia – Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához című közleményről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalásában (4). |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament többször is hangsúlyozta a kutatás, a technológiafejlesztés fontosságát és a tudás megnövekedett szerepét a gazdasági növekedés és a társadalmi és környezetvédelmi jólét tekintetében, különösen a Tudomány és technológia – Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához című közleményről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalásában (4).

| (6) | A közösségi politikák kutatási igényeit figyelembe véve, és az európai ipar, a tudományos közösség, az egyetemek és egyéb érdekelt körök széleskörű támogatására építve a Közösségnek meg kell határoznia a hetedik keretprogram 2007-től 2013-ig terjedő időtartama alatt elérni kívánt tudományos és technológiai célokat. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi politikák kutatási igényeit figyelembe véve, és az európai ipar, a tudományos közösség, az egyetemek és egyéb érdekelt körök széleskörű támogatására építve a Közösségnek meg kell határoznia a hetedik keretprogram 2007-től 2013-ig terjedő időtartama alatt elérni kívánt tudományos és technológiai célokat.

| (7) | Az ipari kutatás szempontjából különösen fontosak az európai technológiai platformok és a tervezett közös technológiai kezdeményezések. Az európai technológiai platformok segítik az érdekelt feleket a hosszú távú stratégiai kutatási ütemtervek kialakításában, és az európai versenyképességet előmozdító fontos mechanizmussá válhatnak. |
| --- | --- |

(7)

Az ipari kutatás szempontjából különösen fontosak az európai technológiai platformok és a tervezett közös technológiai kezdeményezések. Az európai technológiai platformok segítik az érdekelt feleket a hosszú távú stratégiai kutatási ütemtervek kialakításában, és az európai versenyképességet előmozdító fontos mechanizmussá válhatnak.

| (8) | A hetedik keretprogram céljainak megválasztásakor az európai kutatási térség létrehozása céljából a hatodik keretprogram eredményeire kell építeni, és ezeket tovább kell fejleszteni az európai tudásalapú gazdaság és társadalom fejlődése érdekében, amely teljesíteni fogja a lisszaboni stratégia céljait a közösségi politikák területén. A hetedik keretprogram céljai közül a következők különösen fontosak:






  — | a transznacionális együttműködést az EU-ban minden szinten támogatni kell; |
| --- | --- | --- |

(8)

A hetedik keretprogram céljainak megválasztásakor az európai kutatási térség létrehozása céljából a hatodik keretprogram eredményeire kell építeni, és ezeket tovább kell fejleszteni az európai tudásalapú gazdaság és társadalom fejlődése érdekében, amely teljesíteni fogja a lisszaboni stratégia céljait a közösségi politikák területén. A hetedik keretprogram céljai közül a következők különösen fontosak:

—

a transznacionális együttműködést az EU-ban minden szinten támogatni kell;

| — | fokozni kell az európai kutatás dinamizmusát, kreativitását és kiválóságát az ismeretek határainál, elismerve a tudósok felelősségét és függetlenségét az e területen történő kutatás fő irányainak meghatározásában. Mindezt szem előtt tartva, a kutatók által javasolt, a kiválóságon alapuló alapkutatásnak alapvető szerepet kell játszania a hetedik keretprogramban; |
| --- | --- |

—

fokozni kell az európai kutatás dinamizmusát, kreativitását és kiválóságát az ismeretek határainál, elismerve a tudósok felelősségét és függetlenségét az e területen történő kutatás fő irányainak meghatározásában. Mindezt szem előtt tartva, a kutatók által javasolt, a kiválóságon alapuló alapkutatásnak alapvető szerepet kell játszania a hetedik keretprogramban;

| — | erősíteni kell Európában az humán tényezőt a kutatás és a technológia területén mind mennyiségileg, mind minőségileg; a jobb oktatás és kutatói képzés, a kutatási lehetőségekhez való könnyebb hozzáférés, valamint a kutatói „szakma” elismerése e cél elérésének fő eszközeit jelenti, például a nők kutatásban való részvételének jelentős növelése, a kutatók mobilitásának ösztönzése és a karrierfejlesztés révén. Az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében foglalt általános elvek segíthetik a valódi európai kutatói munkaerőpiac létrehozását, tiszteletben tartva azok önkéntes jellegét. Ezenkívül fejleszteni és fokozni kellene az európai kutatóintézetek és egyetemek kiválóságát. |
| --- | --- |

—

erősíteni kell Európában az humán tényezőt a kutatás és a technológia területén mind mennyiségileg, mind minőségileg; a jobb oktatás és kutatói képzés, a kutatási lehetőségekhez való könnyebb hozzáférés, valamint a kutatói „szakma” elismerése e cél elérésének fő eszközeit jelenti, például a nők kutatásban való részvételének jelentős növelése, a kutatók mobilitásának ösztönzése és a karrierfejlesztés révén. Az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében foglalt általános elvek segíthetik a valódi európai kutatói munkaerőpiac létrehozását, tiszteletben tartva azok önkéntes jellegét. Ezenkívül fejleszteni és fokozni kellene az európai kutatóintézetek és egyetemek kiválóságát.

| (9) | El kell mélyíteni továbbá az európai tudomány és társadalom közötti párbeszédet egy olyan tudományos és kutatási ütemterv kidolgozása céljából, amely megválaszolja a polgárok kérdéseit – ideértve a kritikai véleményformálás elősegítését – és amely a közvélemény tudományba vetett bizalmának erősítését célozza. |
| --- | --- |

(9)

El kell mélyíteni továbbá az európai tudomány és társadalom közötti párbeszédet egy olyan tudományos és kutatási ütemterv kidolgozása céljából, amely megválaszolja a polgárok kérdéseit – ideértve a kritikai véleményformálás elősegítését – és amely a közvélemény tudományba vetett bizalmának erősítését célozza.

| (10) | Külön figyelmet kell fordítani a kutatók tudományos előmenetelének elősegítésére életük legtermékenyebb szakaszában. A kezdő kutatók az európai tudomány hajtóerői lehetnek. |
| --- | --- |

(10)

Külön figyelmet kell fordítani a kutatók tudományos előmenetelének elősegítésére életük legtermékenyebb szakaszában. A kezdő kutatók az európai tudomány hajtóerői lehetnek.

| (11) | Erősíteni kell Európában a kutatási és innovációs teljesítőképességet mind mennyiségileg, mind minőségileg. |
| --- | --- |

(11)

Erősíteni kell Európában a kutatási és innovációs teljesítőképességet mind mennyiségileg, mind minőségileg.

| (12) | Támogatni kell a közfinanszírozású kutatási tevékenységből eredő tudás széleskörű alkalmazását és terjesztését. |
| --- | --- |

(12)

Támogatni kell a közfinanszírozású kutatási tevékenységből eredő tudás széleskörű alkalmazását és terjesztését.

| (13) | E célok eléréséhez négyféle tevékenység ösztönzése szükséges: a transznacionális együttműködés a politikák által meghatározott témákban („Együttműködés” program), a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás („Ötletek” program), az egyes kutatók támogatása („Emberek” program) és a kutatási kapacitások támogatása („Kapacitások” program). |
| --- | --- |

(13)

E célok eléréséhez négyféle tevékenység ösztönzése szükséges: a transznacionális együttműködés a politikák által meghatározott témákban („Együttműködés” program), a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás („Ötletek” program), az egyes kutatók támogatása („Emberek” program) és a kutatási kapacitások támogatása („Kapacitások” program).

| (14) | Az „Együttműködés” program keretében támogatni kell az Unión belüli és kívüli megfelelő szintű transznacionális együttműködést, a tudományos és technológiai fejlődés olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken a kutatást támogatni és erősíteni kell az európai társadalmi, gazdasági, környezeti, közegészséggel kapcsolatos és ipari kihívásoknak való megfelelés, a közjó szolgálata és a fejlődő országok támogatása érdekében. E program lehetőség szerint rugalmasságot biztosít a több tematikus prioritásra kiterjedő, küldetésorientált rendszerek számára. |
| --- | --- |

(14)

Az „Együttműködés” program keretében támogatni kell az Unión belüli és kívüli megfelelő szintű transznacionális együttműködést, a tudományos és technológiai fejlődés olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken a kutatást támogatni és erősíteni kell az európai társadalmi, gazdasági, környezeti, közegészséggel kapcsolatos és ipari kihívásoknak való megfelelés, a közjó szolgálata és a fejlődő országok támogatása érdekében. E program lehetőség szerint rugalmasságot biztosít a több tematikus prioritásra kiterjedő, küldetésorientált rendszerek számára.

| (15) | Az „Ötletek” program keretében a tevékenységeket az Európai Kutatási Tanácsnak (EKT) kell végrehajtania, amelynek nagy fokú önállósággal kell rendelkeznie, hogy európai szinten az európai kiválóságra építve nagyon magas szintű kutatás valósuljon meg a tudás határterületein, és nemzetközi elismertsége növekedjék. Az Európai Kutatási Tanácsnak rendszeres kapcsolatot kell fenntartania a tudományos közösséggel és az európai intézményekkel. |
| --- | --- |

(15)

Az „Ötletek” program keretében a tevékenységeket az Európai Kutatási Tanácsnak (EKT) kell végrehajtania, amelynek nagy fokú önállósággal kell rendelkeznie, hogy európai szinten az európai kiválóságra építve nagyon magas szintű kutatás valósuljon meg a tudás határterületein, és nemzetközi elismertsége növekedjék. Az Európai Kutatási Tanácsnak rendszeres kapcsolatot kell fenntartania a tudományos közösséggel és az európai intézményekkel.

| (16) | Az „Emberek” program keretében a kutatói pálya választására kell ösztönözni az egyéneket, Európában kell marasztalni az európai kutatókat, a világ minden tájáról Európába kell vonzani a kutatókat, és vonzóbbá kell tenni Európát a legjobb kutatók számára. Az előző keretprogramokban megvalósuló „Marie Curie-fellépések” kedvező tapasztalataira építve az „Emberek” programnak arra kell ösztönöznie az egyéneket, hogy kutatói pályára lépjenek; strukturálnia kell a kutatói képzési kínálatot és lehetőségeket; arra kell ösztönöznie az európai kutatókat, hogy Európában maradjanak vagy ide visszatérjenek; ösztönöznie kell az ágazatok közötti mobilitást; továbbá a világ minden tájáról Európába kell vonzania a kutatókat. A kutatók mobilitása nemcsak előmenetelük szempontjából kulcsfontosságú, hanem amiatt is, hogy megosztható és átadható legyen a tudás az országok és ágazatok között, és biztosított legyen, hogy a különböző tudományágakban végzett, a tudás határterületein történő innovatív kutatáshoz elkötelezett és hozzáértő kutatók járuljanak hozzá, és megnövelt pénzügyi források álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(16)

Az „Emberek” program keretében a kutatói pálya választására kell ösztönözni az egyéneket, Európában kell marasztalni az európai kutatókat, a világ minden tájáról Európába kell vonzani a kutatókat, és vonzóbbá kell tenni Európát a legjobb kutatók számára. Az előző keretprogramokban megvalósuló „Marie Curie-fellépések” kedvező tapasztalataira építve az „Emberek” programnak arra kell ösztönöznie az egyéneket, hogy kutatói pályára lépjenek; strukturálnia kell a kutatói képzési kínálatot és lehetőségeket; arra kell ösztönöznie az európai kutatókat, hogy Európában maradjanak vagy ide visszatérjenek; ösztönöznie kell az ágazatok közötti mobilitást; továbbá a világ minden tájáról Európába kell vonzania a kutatókat. A kutatók mobilitása nemcsak előmenetelük szempontjából kulcsfontosságú, hanem amiatt is, hogy megosztható és átadható legyen a tudás az országok és ágazatok között, és biztosított legyen, hogy a különböző tudományágakban végzett, a tudás határterületein történő innovatív kutatáshoz elkötelezett és hozzáértő kutatók járuljanak hozzá, és megnövelt pénzügyi források álljanak rendelkezésre.

| (17) | A „Kapacitások” program keretében optimalizálni kell a kutatási infrastruktúrák használatát és fejlesztését, erősíteni kell a KKV-k innovatív kapacitását és képességét a kutatásból származó előnyök kihasználására, támogatni kell a kutatásorientált regionális klaszterek fejlődését; fel kell szabadítani az EU konvergenciarégióinak és legkülső régióinak kutatási potenciálját; az európai társadalomban közelebb kell hozni egymáshoz a tudományt és társadalmat; nemzeti és közösségi szinten támogatni kell a kutatási politikák összehangolt fejlesztését, továbbá a nemzetközi együttműködés támogatására horizontális cselekvéseket és intézkedéseket kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(17)

A „Kapacitások” program keretében optimalizálni kell a kutatási infrastruktúrák használatát és fejlesztését, erősíteni kell a KKV-k innovatív kapacitását és képességét a kutatásból származó előnyök kihasználására, támogatni kell a kutatásorientált regionális klaszterek fejlődését; fel kell szabadítani az EU konvergenciarégióinak és legkülső régióinak kutatási potenciálját; az európai társadalomban közelebb kell hozni egymáshoz a tudományt és társadalmat; nemzeti és közösségi szinten támogatni kell a kutatási politikák összehangolt fejlesztését, továbbá a nemzetközi együttműködés támogatására horizontális cselekvéseket és intézkedéseket kell végrehajtani.

| (18) | A Közös Kutatóközpontnak (KKK) elő kell segítenie a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott felhasználóközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtását. E tekintetben hasznos, ha a KKK illetékességi területén továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként működik az EU-ban. |
| --- | --- |

(18)

A Közös Kutatóközpontnak (KKK) elő kell segítenie a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott felhasználóközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtását. E tekintetben hasznos, ha a KKK illetékességi területén továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként működik az EU-ban.

| (19) | A régiók fontos szerepet játszanak az európai kutatási térség létrehozásában. A régióik fejlesztési lehetőségeinek felszabadítása, valamint a kutatás és a technológiai fejlődés eredményeinek széles körű terjesztése segíti a technológiai különbségek áthidalását, és előmozdítja Európa versenyképességét. |
| --- | --- |

(19)

A régiók fontos szerepet játszanak az európai kutatási térség létrehozásában. A régióik fejlesztési lehetőségeinek felszabadítása, valamint a kutatás és a technológiai fejlődés eredményeinek széles körű terjesztése segíti a technológiai különbségek áthidalását, és előmozdítja Európa versenyképességét.

| (20) | A hetedik keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket, valamint más közösségi fellépéseket, amelyek a lisszaboni célok elérésére irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükségesek, nevezetesen a strukturális alapok, valamint a mezőgazdaság, az oktatás, a képzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területére vonatkozó tevékenységeket. |
| --- | --- |

(20)

A hetedik keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket, valamint más közösségi fellépéseket, amelyek a lisszaboni célok elérésére irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükségesek, nevezetesen a strukturális alapok, valamint a mezőgazdaság, az oktatás, a képzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területére vonatkozó tevékenységeket.

| (21) | Biztosítani kell az együttműködést és a kiegészítő jelleget a többi közösségi politikával és programmal, szem előtt tartva a kutatásfinanszírozás megerősített és egyszerűsített megközelítésének szükségszerűségét is, ami különösen fontos a KKV-k számára. |
| --- | --- |

(21)

Biztosítani kell az együttműködést és a kiegészítő jelleget a többi közösségi politikával és programmal, szem előtt tartva a kutatásfinanszírozás megerősített és egyszerűsített megközelítésének szükségszerűségét is, ami különösen fontos a KKV-k számára.

| (22) | A hetedik keretprogramnak különösen a KKV–k megfelelő bevonására kell törekednie. Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük a versenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során végzett tevékenységeket. |
| --- | --- |

(22)

A hetedik keretprogramnak különösen a KKV–k megfelelő bevonására kell törekednie. Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük a versenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során végzett tevékenységeket.

| (23) | Meg kell könnyíteni az e program tevékenységeiben való részvételt azáltal, hogy valamennyi lényeges információt közzétesznek oly módon, hogy azok időben és felhasználóbarát módon valamennyi potenciális résztvevő rendelkezésére álljanak. |
| --- | --- |

(23)

Meg kell könnyíteni az e program tevékenységeiben való részvételt azáltal, hogy valamennyi lényeges információt közzétesznek oly módon, hogy azok időben és felhasználóbarát módon valamennyi potenciális résztvevő rendelkezésére álljanak.

| (24) | Figyelembe véve a hatodik keretprogram szerinti új eszközök használatának középtávú felülvizsgálatát és a keretprogram ötéves értékelését egy új megközelítést határoztak meg, amelynek segítségével az közösségi kutatáspolitika politikai céljai könnyebben, hatékonyabban és rugalmasabb módon érhetők el. E célból a különböző fellépések támogatására csökkentett számú, egyszerűbb finanszírozási rendszereket kell nagyobb rugalmassággal és szabadsággal alkalmazni önmagukban vagy más finanszírozási rendszerekkel ötvözve, a résztvevők számára pedig nagyobb irányítási autonómiát kell biztosítani. |
| --- | --- |

(24)

Figyelembe véve a hatodik keretprogram szerinti új eszközök használatának középtávú felülvizsgálatát és a keretprogram ötéves értékelését egy új megközelítést határoztak meg, amelynek segítségével az közösségi kutatáspolitika politikai céljai könnyebben, hatékonyabban és rugalmasabb módon érhetők el. E célból a különböző fellépések támogatására csökkentett számú, egyszerűbb finanszírozási rendszereket kell nagyobb rugalmassággal és szabadsággal alkalmazni önmagukban vagy más finanszírozási rendszerekkel ötvözve, a résztvevők számára pedig nagyobb irányítási autonómiát kell biztosítani.

| (25) | Közösségi kutatási tevékenységekre van szükség, tekintettel a keretprogram tevékenységei iránti széles körű érdeklődésre, a finanszírozásnak a nemzeti és magánberuházásokra gyakorolt fellendítő hatására, a Közösségnek az új tudományos és technológiai kihívásokkal való szembenézésre, valamint a kutatói potenciál megkülönböztetés-mentes, teljes kihasználásának igényére, az európai kutatási rendszer hatékonyabbá és eredményesebbé tételét illetően a közösségi beavatkozás alapvető szerepére, valamint a hetedik keretprogram lehetséges hozzájárulására többek között azokhoz az erőfeszítésekhez, amelyek az éghajlatváltozás és a fenntarthatóság, az európai lakosság egészsége és a lisszaboni stratégia fellendítésének megoldására irányulnak. |
| --- | --- |

(25)

Közösségi kutatási tevékenységekre van szükség, tekintettel a keretprogram tevékenységei iránti széles körű érdeklődésre, a finanszírozásnak a nemzeti és magánberuházásokra gyakorolt fellendítő hatására, a Közösségnek az új tudományos és technológiai kihívásokkal való szembenézésre, valamint a kutatói potenciál megkülönböztetés-mentes, teljes kihasználásának igényére, az európai kutatási rendszer hatékonyabbá és eredményesebbé tételét illetően a közösségi beavatkozás alapvető szerepére, valamint a hetedik keretprogram lehetséges hozzájárulására többek között azokhoz az erőfeszítésekhez, amelyek az éghajlatváltozás és a fenntarthatóság, az európai lakosság egészsége és a lisszaboni stratégia fellendítésének megoldására irányulnak.

| (26) | A hetedik keretprogram végrehajtása lehetőséget teremthet olyan kiegészítő programokra, amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teheti a Közösség részvételét több tagállam által indított programokban, illetve közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(26)

A hetedik keretprogram végrehajtása lehetőséget teremthet olyan kiegészítő programokra, amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teheti a Közösség részvételét több tagállam által indított programokban, illetve közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke értelmében.

| (27) | A Közösség számos nemzetközi szerződést kötött a kutatás területén, emellett törekedni kell a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére a KTF nemzetközivé válásából származó előnyök teljes kiaknázása, a globális közjavak előállításához való hozzájárulás, továbbá a Közösségnek a világszintű kutatói társadalomba való további integrálása érdekében. |
| --- | --- |

(27)

A Közösség számos nemzetközi szerződést kötött a kutatás területén, emellett törekedni kell a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére a KTF nemzetközivé válásából származó előnyök teljes kiaknázása, a globális közjavak előállításához való hozzájárulás, továbbá a Közösségnek a világszintű kutatói társadalomba való további integrálása érdekében.

| (28) | Már jelentős tudományos ismeret gyűlt össze, amely képes lenne gyökeresen javítani a fejlődő országokban élők életszínvonalán; a keretprogram lehetőség szerint – a fent említett tevékenységek keretében – hozzá fog járulni a millenniumi fejlesztési célok 2010-ig való megvalósításához. |
| --- | --- |

(28)

Már jelentős tudományos ismeret gyűlt össze, amely képes lenne gyökeresen javítani a fejlődő országokban élők életszínvonalán; a keretprogram lehetőség szerint – a fent említett tevékenységek keretében – hozzá fog járulni a millenniumi fejlesztési célok 2010-ig való megvalósításához.

| (29) | A hetedik keretprogramnak hozzá kell járulnia a növekedés, a fenntartható fejlődés és a környezetvédelem előmozdításához, beleértve az éghajlatváltozás problémájának kezelését is. |
| --- | --- |

(29)

A hetedik keretprogramnak hozzá kell járulnia a növekedés, a fenntartható fejlődés és a környezetvédelem előmozdításához, beleértve az éghajlatváltozás problémájának kezelését is.

| (30) | A hetedik keretprogram keretében támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája kimond. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit továbbra is figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek figyelembe kell venniük továbbá az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyvet, és csökkenteniük kell az állatok felhasználását a kutatás és a kísérletek során, azzal a céllal, hogy végül be lehessen szüntetni az állatokon végzett kísérleteket. |
| --- | --- |

(30)

A hetedik keretprogram keretében támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája kimond. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit továbbra is figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek figyelembe kell venniük továbbá az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyvet, és csökkenteniük kell az állatok felhasználását a kutatás és a kísérletek során, azzal a céllal, hogy végül be lehessen szüntetni az állatokon végzett kísérleteket.

| (31) | A hetedik keretprogramban megfelelő intézkedésekkel tevékenyen támogatni kell a nőknek a tudományban és a kutatásban betöltött szerepét abból a célból, hogy egyre nagyobb számban legyenek jelen ezen a területen, és tovább fokozzák a nők aktív szerepvállalását a kutatásban. |
| --- | --- |

(31)

A hetedik keretprogramban megfelelő intézkedésekkel tevékenyen támogatni kell a nőknek a tudományban és a kutatásban betöltött szerepét abból a célból, hogy egyre nagyobb számban legyenek jelen ezen a területen, és tovább fokozzák a nők aktív szerepvállalását a kutatásban.

| (32) | Ez a határozat a program teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(32)

Ez a határozat a program teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent a költségvetési hatóság számára.

| (33) | Megfelelő, az Európai Közösség pénzügyi érdekeivel arányos intézkedéseket kell hozni mind a pénzügyi támogatás hatékonyságának, mind pedig e források hatékony felhasználásának nyomon követésére a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (6), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (7) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően. |
| --- | --- |

(33)

Megfelelő, az Európai Közösség pénzügyi érdekeivel arányos intézkedéseket kell hozni mind a pénzügyi támogatás hatékonyságának, mind pedig e források hatékony felhasználásának nyomon követésére a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (6), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (7) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően.

| (34) | Fontos biztosítani a hetedik keretprogram hatékonyság és eredményes pénzgazdálkodását, valamint a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végezni végrehajtását, biztosítva továbbá valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és a programhoz való hozzáférést. Szükséges biztosítani az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (9) való megfelelést, az egyszerűsítés és jobb szabályozás követelményével együtt. |
| --- | --- |

(34)

Fontos biztosítani a hetedik keretprogram hatékonyság és eredményes pénzgazdálkodását, valamint a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végezni végrehajtását, biztosítva továbbá valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és a programhoz való hozzáférést. Szükséges biztosítani az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (9) való megfelelést, az egyszerűsítés és jobb szabályozás követelményével együtt.

| (35) | Mivel a Szerződés 163. cikkével összhangban elfogadandó intézkedések céljait, azaz az európai tudásalapú társadalom és gazdaság megteremtéséhez való hozzájárulást a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikk szerinti arányosság elvének megfelelően a hetedik keretprogram nem lépi túl az cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(35)

Mivel a Szerződés 163. cikkével összhangban elfogadandó intézkedések céljait, azaz az európai tudásalapú társadalom és gazdaság megteremtéséhez való hozzájárulást a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikk szerinti arányosság elvének megfelelően a hetedik keretprogram nem lépi túl az cél eléréséhez szükséges mértéket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A hetedik keretprogram elfogadása

Közösségi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekre (KTF) – beleértve a demonstrációs tevékenységeket is – vonatkozó keretprogram (a hetedik keretprogram) kerül elfogadásra a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra.

2. cikk

Célok és tevékenységek

(1)   A hetedik keretprogram az (i)–(iv) pontokban felsorolt tevékenységeket támogatja. A célok ismertetése és e tevékenységek nagy vonalakban való felvázolása az I. mellékletben található.

| (i) | Együttműködés: a transznacionális együttműködés keretében végzett kutatótevékenységek teljes palettájának támogatása a következő területeken:






  a) | Egészségügy; |
| --- | --- | --- |

(i)

Együttműködés: a transznacionális együttműködés keretében végzett kutatótevékenységek teljes palettájának támogatása a következő területeken:

a)

Egészségügy;

| b) | Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia; |
| --- | --- |

b)

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia;

| c) | Információs és kommunikációs technológiák; |
| --- | --- |

c)

Információs és kommunikációs technológiák;

| d) | Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |
| --- | --- |

d)

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;

| e) | Energia; |
| --- | --- |

e)

Energia;

| f) | Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); |
| --- | --- |

f)

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);

| g) | Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); |
| --- | --- |

g)

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);

| h) | Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; |
| --- | --- |

h)

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;

| i) | Űrkutatás; |
| --- | --- |

i)

Űrkutatás;

| j) | Biztonság. |
| --- | --- |

j)

Biztonság.

| (ii) | Ötletek: európai szinten egymással versenyben álló, különálló, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett, kutatók által javasolt kutatások támogatása. |
| --- | --- |

(ii)

Ötletek: európai szinten egymással versenyben álló, különálló, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett, kutatók által javasolt kutatások támogatása.

| (iii) | Emberek: a humán tényező mind mennyiségi, mind minőségi erősítése Európában a kutatás és a technológiafejlesztés területén, valamint a mobilitás ösztönzése. |
| --- | --- |

(iii)

Emberek: a humán tényező mind mennyiségi, mind minőségi erősítése Európában a kutatás és a technológiafejlesztés területén, valamint a mobilitás ösztönzése.

| (iv) | Kapacitások: az európai kutatási és innovációs kapacitások lényeges elemeinek támogatása, mint például a kutatási infrastruktúrák; a kutatásorientált regionális csoportok; a Közösség konvergenciarégiói és legkülső régiói teljes kutatási potenciáljának fejlesztése; a kis- és középvállalkozások (KKV-k) (10) javára végzett kutatások; a „tudomány a társadalomban” területhez tartozó témák; a politikák koherens fejlesztésének támogatása; a nemzetközi együttműködés horizontális tevékenységei. |
| --- | --- |

(iv)

Kapacitások: az európai kutatási és innovációs kapacitások lényeges elemeinek támogatása, mint például a kutatási infrastruktúrák; a kutatásorientált regionális csoportok; a Közösség konvergenciarégiói és legkülső régiói teljes kutatási potenciáljának fejlesztése; a kis- és középvállalkozások (KKV-k) (10) javára végzett kutatások; a „tudomány a társadalomban” területhez tartozó témák; a politikák koherens fejlesztésének támogatása; a nemzetközi együttműködés horizontális tevékenységei.

(2)   A hetedik keretprogram támogatja a Közös Kutatóközpont (KKK) által végzett, az I. mellékletben meghatározott nem nukleáris, közvetlen tudományos és műszaki tevékenységeket is.

3. cikk

Egyedi programok

A hetedik keretprogram végrehajtása egyedi programok útján történik. E programok meghatározzák a pontos célokat és a részletes végrehajtási szabályokat.

4. cikk

A legnagyobb teljes összeg és az egyes tevékenységek részesedése

(1)   A hetedik keretprogramban a közösségi pénzügyi részvétel legnagyobb teljes összege 50 521 millió euro (11). Ezt az összeget a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében említett tevékenységek és fellépések között a következők szerint osztják el (millió euróban):

| Együttműködés | 32 365 |
| --- | --- |
| Ötletek | 7 460 |
| Emberek | 4 728 |
| Kapacitások | 4 217 |
| A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei | 1 751 |

Együttműködés

32 365

Ötletek

7 460

Emberek

4 728

Kapacitások

4 217

A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei

1 751

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a tevékenységek tematikus területei közti tájékoztató jellegű bontást a II. melléklet tartalmazza.

(3)   A keretprogramban való közösségi pénzügyi részvétel részletes szabályait a III. melléklet tartalmazza.

5. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott közösségi intézkedések tekintetében a 2988/95/Euratom, EK rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet alkalmazandó a közösségi jog rendelkezéseit érintő bármely jogsértésre, beleértve a program alapján előírt szerződési kötelezettségnek egy gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely – indokolatlan kiadási tételen keresztül – hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket.

6. cikk

Etikai alapelvek

(1)   A hetedik keretprogram keretében végzett valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelvekkel összhangban kell végezni.

(2)   E keretprogram keretében nem finanszírozhatók a következő kutatási területek:

| — | az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység, |
| --- | --- |

—

az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység,

| — | az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak (12), |
| --- | --- |

—

az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak (12),

| — | az emberi embriók kizárólag kutatási célból és őssejtekhez jutás érdekében történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is. |
| --- | --- |

—

az emberi embriók kizárólag kutatási célból és őssejtekhez jutás érdekében történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is.

(3)   A felnőtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatások a tudományos javaslat tartalmának és az érintett tagállam(ok) jogi keretének függvényében finanszírozhatók.

Valamennyi, az emberi embrionális őssejtekkel kapcsolatos kutatás finanszírozására irányuló kérelemnek megfelelőképpen részleteznie kell azokat az engedélyeztetési és ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai végeznek, valamint részletekkel kell szolgálnia a biztosítandó etikai jóváhagyás(oka)t illetően.

Az emberi embrionális őssejtek kinyerését illetően az intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállam(ok) jogi keretével összhangban álló, szigorú engedélyeztetésnek és ellenőrzésnek kell alávetni.

(4)   A (2) bekezdésben meghatározott kutatási területeket e program második szakaszában (2010–2013) az elért tudományos fejlődés fényében felül kell vizsgálni.

7. cikk

Felügyelet, értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság folyamatosan és módszeresen felügyeli a hetedik keretprogram és egyedi programjai végrehajtását, és e felügyeleti tevékenység eredményeiről rendszeresen jelentést tesz, illetve terjeszti azokat.

(2)   Legkésőbb 2010-ben a Bizottság – külső szakértők bevonásával, a hatodik keretprogram utólagos értékelésére építve – a hetedik keretprogramra és egyedi programjaira irányuló, igazolt tényeken alapuló időközi értékelést készít. Ez az értékelés kiterjed a folyamatban lévő kutatási tevékenységek minőségére, a végrehajtás és az irányítás minőségére, valamint a meghatározott célok megvalósításában elért előrehaladásra.

A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, valamint a Régiók Bizottságát az időközi értékelés eredményeiről, észrevételeivel és – adott esetben – a keretprogram kiigazítására vonatkozó javaslataival együtt.

Az időközi értékelést megelőzően – amint elegendő mennyiségű adat áll rendelkezésre – jelentés készül az elért eredményekről, amely a hetedik keretprogram keretében kezdeményezett új fellépések hatékonyságával és az egyszerűsítésre tekintettel tett erőfeszítésekkel kapcsolatos kezdeti eredményeket mutatja be.

(3)   Két évvel e keretprogram befejezése után a Bizottság független szakértőkkel a keretprogram alapjait, végrehajtását és eredményeit vizsgáló külső értékelést végeztet.

A Bizottság az értékelés következtetéseit, valamint ehhez kapcsolódó saját észrevételeit közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 65., 2006.3.17., 9. o.

1

(2)  HL C 115., 2006.5.16., 20. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. június 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. szeptember 25-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C 320 E, 2005.12.15., 259. o.

4

(5)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

5

(6)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

6

(7)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

7

(8)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

8

(9)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

9

(10)  A hetedik keretprogramban a KKV-k fogalmába a mikrovállalkozások is beletartoznak.

10

(11)  Megjegyzés: valamennyi számadat a pénzügyi keretről (2007–2013) szóló intézményközi megállapodást tükrözve a jelenlegi árakat veszi figyelembe. Ennek megfelelően a IIA-ban szereplő, a 2007–2013 időszakra szóló hetedik keretprogramra vonatkozó, 2004-es árak szerint megadott 48 081 millió EUR jelenlegi árakon 54 582 millió eurónak felel meg, ebből 50 521 millió EUR a 2007–2013 időszakra szóló hetedik keretprogramra (EK), 2 751 millió EUR a 2007–2011 időszakra szóló hetedik keretprogramra (Euratom) és előreláthatólag 1 310 millió EUR a 2012–2013 időszakra szóló Euratom-programra vonatkozik.

11

(12)  Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható.

12

---

I. MELLÉKLET

TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLOK, A TÉMÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK IRÁNYVONALAI

A hetedik keretprogram megvalósítása során a Szerződés 163. cikkében megállapított általános célok teljesítésére kell törekedni, az ipar versenyképességének növelése és az egyéb közösségi politikák kutatási igényeinek kielégítése érdekében, ezzel hozzájárulva az európai kutatási térségre épülő tudásalapú társadalom megteremtéséhez és kiegészítve a nemzeti és regionális szintű tevékenységeket. A keretprogramnak a tudományos és technológiai kutatásban, a fejlesztésben és a demonstrációs tevékenységekben való kiválóságot kell előmozdítania a következő négy program segítségével: együttműködés, ötletek, Emberek és kapacitás.

I.   Együttműködés

A hetedik keretprogramnak ebben a részében az Unión belüli és kívüli, különböző formákban megvalósuló transznacionális együttműködés kap támogatást, a tudomány és technológia olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken a legmagasabb színvonalú kutatást támogatni és erősíteni kell az európai társadalmi, gazdasági, környezeti és ipari kihívásoknak való megfelelés érdekében. Az ezzel kapcsolatos erőfeszítések – az európai felhasználók igényeit tükröző kutatási program megvalósításával – túlnyomórészt az ipar versenyképességének javítását fogják szolgálni.

Az átfogó cél a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás.

A közösségi fellépéshez meghatározott tíz téma a következő:

| (1) | Egészségügy; |
| --- | --- |

(1)

Egészségügy;

| (2) | Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia; |
| --- | --- |

(2)

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia;

| (3) | Információs és kommunikációs technológiák; |
| --- | --- |

(3)

Információs és kommunikációs technológiák;

| (4) | Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |
| --- | --- |

(4)

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;

| (5) | Energia; |
| --- | --- |

(5)

Energia;

| (6) | Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); |
| --- | --- |

(6)

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);

| (7) | Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); |
| --- | --- |

(7)

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);

| (8) | Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; |
| --- | --- |

(8)

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;

| (9) | Űrkutatás; |
| --- | --- |

(9)

Űrkutatás;

| (10) | Biztonság. |
| --- | --- |

(10)

Biztonság.

E témák nagyvonalakban, viszonylag magas szinten kerülnek meghatározásra oly módon, hogy a hetedik keretprogram időtartama során esetlegesen felmerülő változó igényekhez és lehetőségekhez igazodhassanak. Minden egyes témán belül egy sor tevékenységet állapítottak meg, amelyek jelzik a közösségi támogatás tervezett irányvonalait. Ezeket a tevékenységeket a közösségi célokhoz – beleértve a tudásalapú társadalomba való átmenethez, az érintett európai kutatási potenciálhoz és ezekben a témákban a közösségi szintű beavatkozás hozzáadott értékéhez – való hozzájárulásuk alapján választották ki.

Külön figyelmet kell fordítani a tematikus területek közötti hatékony koordináció biztosítására, valamint a több témát átfogó kiemelt fontosságú kutatási területekre, mint például az erdészeti kutatásokra, a kulturális örökségre, a tengertudományokra és -technológiákra.

Bátorítják a multidiszciplinaritást a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, több témát átfogó megközelítésével, a több témát érintő együttműködés fontos eszközét képező közös felhívások segítségével.

Különösen az ipari vonatkozású területek esetében, az egyes témákat – több forrás mellett – a különböző európai technológiai platformok munkájára alapozva választották ki, amelyeket azokon a területeken hoztak létre, ahol az európai versenyképesség, gazdasági növekedés és jólét a kutatás és technológia számottevő közép- és hosszú távú fejlődésétől függ. Az európai technológiai platformok összehozzák az érdekelt feleket az ipar vezetésével, a stratégiai kutatási ütemterv meghatározása és végrehajtása céljából. A hetedik keretprogram hozzájárul e stratégiai kutatási ütemterveknek a megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. Az európai technológiai platformok szerepet játszhatnak az ipar, beleértve a KKV-k saját tevékenységi körükbe tartozó kutatási projektekben való részvételének megkönnyítésében és megszervezésében, beleértve a keretprogram keretében támogatható projekteket is.

A tíz kutatási téma a közösségi politikák megfogalmazásának, végrehajtásának és értékelésének alátámasztásához szükséges kutatásokat is magában foglalja, mint például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési támogatás, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az állatjólét, a közlekedés, az oktatás és képzés, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítása területén folyó kutatások, az interoperabilitás és a szabványok minőségének és végrehajtásának javítására vonatkozó, jogi szabályozást megelőző és ezzel egyidejű kutatás mellett.

Valamennyi téma esetében e tevékenységek mellett kétfajta lehetőséget céloznak meg nyitott és rugalmas módon:

| — | Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák: az egy adott területen és/vagy több kapcsolódó terület vagy tudományág találkozásánál felmerülő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatás támogatása a spontán kutatási pályázatok egyedi támogatásán keresztül, többek között közös felhívások révén; az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint a kutatási ütemtervekbe felvehető új lehetőségek, különösen a jelentős áttöréssel kecsegtető lehetőségek felkutatása; gondoskodni fognak az „Ötletek” program keretében végzett tevékenységekkel való megfelelő összehangolásról, az átfedések elkerülése és a finanszírozás optimális felhasználásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák: az egy adott területen és/vagy több kapcsolódó terület vagy tudományág találkozásánál felmerülő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatás támogatása a spontán kutatási pályázatok egyedi támogatásán keresztül, többek között közös felhívások révén; az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint a kutatási ütemtervekbe felvehető új lehetőségek, különösen a jelentős áttöréssel kecsegtető lehetőségek felkutatása; gondoskodni fognak az „Ötletek” program keretében végzett tevékenységekkel való megfelelő összehangolásról, az átfedések elkerülése és a finanszírozás optimális felhasználásának biztosítása érdekében.

| — | Előre nem látható politikai igények: a hetedik keretprogram során felmerülő új politikai igények – előre nem látható, gyors reakciót igénylő fejlemények vagy események, mint például újonnan jelentkező járványok, élelmiszer-biztonsági aggodalmak vagy természeti katasztrófák – rugalmas módon való megválaszolása. |
| --- | --- |

—

Előre nem látható politikai igények: a hetedik keretprogram során felmerülő új politikai igények – előre nem látható, gyors reakciót igénylő fejlemények vagy események, mint például újonnan jelentkező járványok, élelmiszer-biztonsági aggodalmak vagy természeti katasztrófák – rugalmas módon való megválaszolása.

A tudás terjesztése és átadása az európai kutatási tevékenységek egyik legfontosabb hozzáadott értéke, és intézkedéseket fognak hozni az eredményeknek az ipar, a politikák kidolgozói és a társadalom általi fokozottabb felhasználása érdekében. A tudás terjesztése valamennyi tematikus területen nélkülözhetetlen feladatnak minősül – a biztonság témájára vonatkozó megfelelő korlátozások fenntartásával, tekintve e tevékenységek bizalmas jellegét –, többek között a hálózatba szervezésre vonatkozó kezdeményezések, szemináriumok és rendezvények, a külső szakértők által nyújtott támogatás, valamint az információs és elektronikus szolgáltatások, különösen a CORDIS finanszírozásán keresztül.

Biztosítani fogják e program és más közösségi programok kiegészítő és egymást erősítő jellegét. Az innováció támogatására a Versenyképesség és innováció keretprogram során tesznek lépéseket.

Külön figyelmet kell fordítani a KKV-k (1) megfelelő részvételének biztosítására, különös tekintettel a tudásintenzív KKV-k transznacionális együttműködésben való részvételére. Konkrét intézkedéseket fognak hozni a program „Együttműködés” részében, az egyes témákban kidolgozandó stratégiák keretében, beleértve a KKV-k részvételét elősegítő támogató fellépéseket. E stratégiákat a kitűzött célok vonatkozásában végzett mennyiségi és minőségi ellenőrzés kíséri. A cél annak lehetővé tétele, hogy a program „Együttműködés” részének keretében rendelkezésre álló finanszírozás legalább 15 %-ában a KKV-k részesüljenek.

A tudományos kérdésekkel és kutatási eredményekkel foglalkozó, a kutatói közösségen túlmutató, a lehető legnagyobb nyilvánosságot élvező vitákra irányuló kezdeményezések is támogatást kapnak csakúgy, mint a tudományos kommunikáció és az oktatás területére vonatkozó kezdeményezések, beleértve adott esetben a civil társadalmi szervezetek vagy az ilyen szervezetek hálózatainak bevonását. A nemek szempontjainak integrálásával és a nemek közötti egyenlőséggel a kutatás valamennyi területén foglalkoznak.

Az európai kutatás versenyképességének növeléséhez az európai kutatási térség egészében meglévő potenciál teljes felszabadítása szükséges. A tudományos kiválóság biztosítását célzó projekteket optimálisan kell irányítani, különös figyelmet fordítva a források felhasználására.

Mindezen témákban a transznacionális együttműködés támogatását a következők útján hajtják végre:

| — | Együttműködésben végzett kutatás; |
| --- | --- |

—

Együttműködésben végzett kutatás;

| — | Közös technológiai kezdeményezések; |
| --- | --- |

—

Közös technológiai kezdeményezések;

| — | A nem közösségi kutatási programok összehangolása; |
| --- | --- |

—

A nem közösségi kutatási programok összehangolása;

| — | Nemzetközi együttműködés. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi együttműködés.

Együttműködésben végzett kutatás

Az együttműködésben végzett kutatás képezi a közösségi kutatásfinanszírozás legnagyobb és központi részét. A kitűzött cél olyan kiváló kutatási projektek és hálózatok létrehozása a tudományos előrehaladás jelentős területein, amelyek képesek kutatók és befektetők figyelmét felkelteni úgy Európában, mint világszerte.

Ezt az együttműködésben végzett kutatás különböző finanszírozási rendszereken keresztül történő támogatásával érik el: együttműködési projektek, kiválósági hálózatok, koordinációs támogatási fellépések (ld. III. melléklet).

Közös technológiai kezdeményezések

Néhány, nagyon korlátozott számú esetben a KTF-cél alkalmazási köre és a szükséges források mértéke indokolttá tehetné hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések formájában való létrehozását a köz- és magánszféra között. E főként az európai technológiai platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli beruházásokat a nemzeti és európai közfinanszírozással, beleértve a hetedik keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank kölcsön- és garanciafinanszírozását. Az egyes közös technológiai kezdeményezések elhatározása egyenként, vagy a Szerződés 171. cikke alapján (ebbe beletartozhat egy közös vállalkozás létrehozása is), vagy a Szerződés 166. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedi programokra vonatkozó határozatok alapján történik.

A lehetséges közös technológiai kezdeményezéseket nyílt és átlátható módon, a következő kritériumokat alkalmazó értékelés alapján állapítják meg:

| — | a már meglévő eszközöknek a cél elérésére való alkalmatlansága. |
| --- | --- |

—

a már meglévő eszközöknek a cél elérésére való alkalmatlansága.

| — | az ipar versenyképességére és a növekedésre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

—

az ipar versenyképességére és a növekedésre gyakorolt hatás.

| — | az európai szintű kezdeményezés hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

—

az európai szintű kezdeményezés hozzáadott értéke.

| — | a kitűzött cél és eredmények meghatározásának részletessége és érthetősége. |
| --- | --- |

—

a kitűzött cél és eredmények meghatározásának részletessége és érthetősége.

| — | az ipar pénzügyi és erőforrásra vonatkozó elkötelezettségének mértéke. |
| --- | --- |

—

az ipar pénzügyi és erőforrásra vonatkozó elkötelezettségének mértéke.

| — | a szélesebb körű politikai célokhoz való hozzájárulás jelentősége, beleértve a társadalom számára jelentett előnyöket. |
| --- | --- |

—

a szélesebb körű politikai célokhoz való hozzájárulás jelentősége, beleértve a társadalom számára jelentett előnyöket.

| — | további nemzeti támogatás megszerzésére és a jelenlegi és jövőbeli ipari finanszírozás fellendítésére való képesség. |
| --- | --- |

—

további nemzeti támogatás megszerzésére és a jelenlegi és jövőbeli ipari finanszírozás fellendítésére való képesség.

Egyértelműen meg kell határozni a közös technológiai kezdeményezések jellegét, különös tekintettel a következőkre:

| — | pénzügyi kötelezettségvállalások; |
| --- | --- |

—

pénzügyi kötelezettségvállalások;

| — | a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartama; |
| --- | --- |

—

a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartama;

| — | a szerződés megkötésére és felmondására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

—

a szerződés megkötésére és felmondására vonatkozó szabályok;

| — | szellemi tulajdonjogok. |
| --- | --- |

—

szellemi tulajdonjogok.

Tekintettel a közös technológiai kezdeményezések különleges témakörére és összetett jellegére, határozott erőfeszítéseket tesznek átlátható működésük és annak biztosítására, hogy a közösségi pénzalapok közös technológiai kezdeményezések keretében történő bármilyen kiutalása a keretprogram kiválóságra és versenyre vonatkozó elvei alapján történjen.

A meglévő végrehajtási eljárásaik tiszteletben tartása mellett különös figyelmet kell fordítani a közös technológiai kezdeményezések és az ugyanazon területre vonatkozó programok és projektek (2) átfogó koherenciájára és összehangolására, valamint annak biztosítására, hogy az európai érdeklődők széles köre, különösen a KKV-k számára adott legyen a részvétel lehetősége e projektekben.

A nem közösségi kutatási programok összehangolása

Az ezen a területen hozott intézkedések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET-rendszert és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés 169. cikke alapján). Az intézkedés a tíz témához közvetlenül nem kapcsolódó témákat is lefedhet, amennyiben ezek elégséges európai szintű hozzáadott értékkel rendelkeznek. Ezen intézkedést a hetedik keretprogram és a kormányközi struktúrák keretében végzett tevékenységek – mint például az EUREKA és a COST – kiegészítő és egymást erősítő jellegének fokozására is használják (3).

Az ERA-NET-rendszer kifejleszti és megerősíti a nemzeti és regionális kutatási tevékenységek összehangolását a következők útján:

| — | keretet biztosítva a közszféra kutatási programjainak végrehajtását végzők számára tevékenységeik összehangolásának erősítésére. Ez magában foglalja új ERA-NET-ek létrehozását valamint a már létező ERA-NET-projektek alkalmazási körének bővítését és mélyítését, például a partnerkapcsolatok kiterjesztése és programjaik kölcsönös megnyitása útján. Az ERA-NET-ek adott esetben az európai régiók és tagállamok közötti programkoordinációra is használhatók, hogy lehetővé tegyék számukra a nagyszabású kezdeményezésekben való együttműködést. |
| --- | --- |

—

keretet biztosítva a közszféra kutatási programjainak végrehajtását végzők számára tevékenységeik összehangolásának erősítésére. Ez magában foglalja új ERA-NET-ek létrehozását valamint a már létező ERA-NET-projektek alkalmazási körének bővítését és mélyítését, például a partnerkapcsolatok kiterjesztése és programjaik kölcsönös megnyitása útján. Az ERA-NET-ek adott esetben az európai régiók és tagállamok közötti programkoordinációra is használhatók, hogy lehetővé tegyék számukra a nagyszabású kezdeményezésekben való együttműködést.

| — | korlátozott számú esetben további közösségi pénzügyi támogatás nyújtásával azon résztvevők számára, akik összevonják forrásaikat nemzeti és regionális programjaikra vonatkozó közös pályázati felhívás céljából („ERA-NET PLUS”). |
| --- | --- |

—

korlátozott számú esetben további közösségi pénzügyi támogatás nyújtásával azon résztvevők számára, akik összevonják forrásaikat nemzeti és regionális programjaikra vonatkozó közös pályázati felhívás céljából („ERA-NET PLUS”).

A Közösségnek a közösen végrehajtott kutatási programokban való részvétele a Szerződés 169. cikke alapján különösen lényeges az azonos szükségletekkel és/vagy érdekekkel rendelkező tagállamok közötti nagy léptékű, „változó geometriájú” európai együttműködés szempontjából. Pontosan meghatározott esetekben ilyen, a 169. cikk szerinti kezdeményezéseket indíthatnának a tagállamokkal szoros együttműködésben megállapított területeken, beleértve a kormányközi programokkal való esetleges együttműködést, a következő ismérvek alapján:

| — | jelentőségük a közösségi célok szempontjából; |
| --- | --- |

—

jelentőségük a közösségi célok szempontjából;

| — | a kitűzött cél világos megfogalmazása és jelentősége a keretprogram céljai szempontjából; |
| --- | --- |

—

a kitűzött cél világos megfogalmazása és jelentősége a keretprogram céljai szempontjából;

| — | létező alapok (létező vagy tervbe vett kutatási programok); |
| --- | --- |

—

létező alapok (létező vagy tervbe vett kutatási programok);

| — | európai hozzáadott érték; |
| --- | --- |

—

európai hozzáadott érték;

| — | kritikus méret, az érintett programok nagyságát és számát, és a lefedett tevékenységek hasonlóságát illetően; |
| --- | --- |

—

kritikus méret, az érintett programok nagyságát és számát, és a lefedett tevékenységek hasonlóságát illetően;

| — | a 169. cikk hatékonysága a célok elérésének legalkalmasabb eszközeként. |
| --- | --- |

—

a 169. cikk hatékonysága a célok elérésének legalkalmasabb eszközeként.

Nemzetközi együttműködés

A hetedik keretprogram e részéhez kapcsolódó, európai hozzáadott értékkel rendelkező és kölcsönös érdekeket szolgáló nemzetközi együttműködési fellépések a következők:

| — | harmadik országbeli kutatók és kutatóintézetek fokozott – a bizalmas kezelés szempontjából adódó megfelelő biztonsági korlátozások mellett – a tematikus területeken történő részvételét célzó fellépések, mindent megtéve e lehetőség kihasználására való bátorításuk érdekében. |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli kutatók és kutatóintézetek fokozott – a bizalmas kezelés szempontjából adódó megfelelő biztonsági korlátozások mellett – a tematikus területeken történő részvételét célzó fellépések, mindent megtéve e lehetőség kihasználására való bátorításuk érdekében.

| — | egyedi együttműködési fellépések valamennyi tematikus területen olyan harmadik országoknak szánva, ahol kölcsönös az érdeklődés egy adott – az érintett ország tudományos és technológiai szintje és szükségletei alapján kiválasztott – témakörben való együttműködés iránt. Az EU és ezen országok vagy országcsoportok között létrejött kétoldalú együttműködési megállapodásokhoz vagy többoldalú párbeszédhez szorosan kapcsolódva, ezek a fellépések előnyben részesített eszközökként fognak szolgálni az EU és ezen országok közti együttműködés végrehajtására. Ezek a fellépések különösen a tagjelölt országok és a szomszédos országok kutatási kapacitásainak megerősítését célzó fellépések, valamint a fejlődő és felemelkedő országokra irányuló együttműködési tevékenységek, melyek ezen országok sajátságos szükségleteire összpontosítanak például az egészség, a mezőgazdaság, a halászat és környezetvédelem területén, és amelyeket ezen országok kapacitásához igazodó pénzügyi feltételekkel hajtanak végre. |
| --- | --- |

—

egyedi együttműködési fellépések valamennyi tematikus területen olyan harmadik országoknak szánva, ahol kölcsönös az érdeklődés egy adott – az érintett ország tudományos és technológiai szintje és szükségletei alapján kiválasztott – témakörben való együttműködés iránt. Az EU és ezen országok vagy országcsoportok között létrejött kétoldalú együttműködési megállapodásokhoz vagy többoldalú párbeszédhez szorosan kapcsolódva, ezek a fellépések előnyben részesített eszközökként fognak szolgálni az EU és ezen országok közti együttműködés végrehajtására. Ezek a fellépések különösen a tagjelölt országok és a szomszédos országok kutatási kapacitásainak megerősítését célzó fellépések, valamint a fejlődő és felemelkedő országokra irányuló együttműködési tevékenységek, melyek ezen országok sajátságos szükségleteire összpontosítanak például az egészség, a mezőgazdaság, a halászat és környezetvédelem területén, és amelyeket ezen országok kapacitásához igazodó pénzügyi feltételekkel hajtanak végre.

A keretprogramnak ez a része fedi le a nemzetközi együttműködési fellépéseket valamennyi témában és a több témát átfogó területeken. Ezeket a fellépéseket az „Emberek” és a „Kapacitások” program fellépéseivel összehangoltan hajtják végre. E tevékenységet a hetedik keretprogram keretében végzett nemzetközi együttműködésre vonatkozó átfogó stratégia támasztja alá.

TÉMÁK

1.   Egészségügy

Cél

Az európai polgárok egészségének javítása, az európai, egészségügyhöz kötődő ágazatok és vállalkozások versenyképességének növelése és innovációs képességének fokozása világszintű egészségügyi problémák – beleértve az újonnan fellépő járványokat – megoldásának keresése mellett. Hangsúlyt fektetnek a transzlációs kutatásra (az alapkutatás felfedezéseinek klinikai alkalmazásokba való átültetése, beleértve a kísérleti eredmények tudományos alátámasztását), az új terápiák kifejlesztésére és validálására, az egészség elősegítését és a megelőzést célzó módszerekre, beleértve az egészséges öregedés elősegítését, a diagnosztikai eszközökre és a gyógyászati technológiákra, valamint a fenntartható és hatékony egészségügyi rendszerekre.

Indokolás

Az emberi genom szekvenálása és a posztgenomika területén történt legújabb előrelépések forradalmasították az emberi egészségre és betegségekre irányuló kutatást. A nagy mennyiségű adat integrálása, az alapul szolgáló biológiai folyamatok megértése és az egészségügyi vonatkozású bioiparágak számára kulcsfontosságú technológiák fejlesztése kritikus nagyságú – nemzeti szinten nem elérhető – különböző szaktudás és forrás egybefogását igényli a beavatkozáshoz szükséges ismeretek és kapacitás fejlesztése érdekében.

A transzlációs egészségügyi kutatásban – amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy az orvosbiológiai kutatások gyakorlati haszonnal és az életminőség javításával járjanak – jelentős fejlődés eléréséhez különböző érdekelt feleket bevonó multidiszciplináris és páneurópai megközelítésekre is szükség van. Az ilyen megközelítések lehetővé teszik Európa számára, hogy hatékonyabban járuljon hozzá a világszintű jelentőséggel bíró betegségek leküzdésére tett nemzetközi erőfeszítésekhez.

Sok betegség esetében a klinikai kutatás (pl. rák, szív- és érrendszeri betegségek, fertőző betegségek, elme- és idegrendszeri betegségek, különösen az öregedéshez kapcsolódók, mint például az Alzheimer- és Parkinson-kór) több központban végzett nemzetközi kísérleteken alapul annak érdekében, hogy a kísérletekhez szükséges betegszám rövid idő alatt elérhető legyen.

Az epidemiológiai kutatásban a népesség sokféleségére és nemzetközi hálózatokra van szükség ahhoz, hogy jelentős eredményeket lehessen elérni. Ritka betegségek új diagnosztikai és kezelési módszereinek kifejlesztése, valamint az e betegségekkel kapcsolatos epidemiológiai kutatás végzése szintén több ország részvételét követeli meg az egyes tanulmányokhoz szükséges betegszám növelése érdekében. Az európai szinten az egészségügyi politika vezetésével végzett kutatás lehetővé teszi továbbá a nemzeti adatbankokban és biobankokban tárolt modellek, rendszerek, adatok és biológiai minták összehasonlításának elvégzését.

Erős EU-szintű orvosbiológiai kutatás segít megerősíteni az európai egészségügyi célú biotechnológiát, gyógyászati technológiát és gyógyszeripart. Az EU és a fejlődő országok közti együttműködés lehetővé teszi, hogy ezek az országok kutatási kapacitást fejlesszenek ki. Az EU-nak aktív szerepet kell játszania az innovációt elősegítő környezet megteremtésében a közszektor és a gyógyszerészeti ágazat közegészségügyi kérdésekkel foglalkozó területein, különösen a klinikai kutatás sikereinek fokozása érdekében. A kutatásorientált KKV-k képezik az egészségügyi célú biotechnológiai és gyógyászati technológiai iparágak fő gazdasági hajtóerejét. Bár Európa ma több biotechnológiai vállalkozással rendelkezik, mint az Egyesült Államok, ezek többsége kicsi és fiatalabb versenytársainál. A köz-és magánszféra uniós szintű kutatási erőfeszítései elősegítik ezek fejlődését. Az EU-szintű kutatás továbbá hozzájárul új szabályok és szabványok kifejlesztéséhez megfelelő jogalkotási keret felállítása céljából az új gyógyászati technológiák számára (pl. regeneratív orvoslás). Világszinten vezető szerepet kell biztosítani az európai kutatásnak és innovációnak az alternatív vizsgálati módszerek, különösen az állatokat nem használó módszerek területén.

A támogatandó tevékenységeket, amelyek magukban foglalják a szakpolitikai követelmények szempontjából lényeges kutatást, az alábbi felsorolás tartalmazza. A stratégiai kérdések – a gyermekegészségügy, az idősödő népesség egészsége – valamennyi tevékenység keretében különleges figyelmet kapnak. A – például az európai technológiai platformok által megállapított – hosszú távú kutatási ütemtervek, mint például az innovatív gyógyszerekre vonatkozó kutatási ütemterv, szükség szerint támogatást kapnak. Az új politikai igények megválaszolása érdekében további fellépések támogathatók, például az egészségpolitikai kérdések, valamint a foglalkozás-egészségügy és a munkahelyi biztonság területén.

A következő tevékenységek mindegyike keretében tekintetbe fogják venni az etikai, jogi és társadalmi-gazdasági kérdéseket.

Tevékenységek

| — | Biotechnológia, generikus eszközök és gyógyászati technológiák az emberi egészség szolgálatában






  — | Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a genomikai alapkutatás (genom és posztgenom) és az orvosbiológiai kutatás területén a fejlődés gyorsítása az adatgenerálás, -szabványosítás, -szerzés és -elemzés javításával. |
| --- | --- | --- |

—

Biotechnológia, generikus eszközök és gyógyászati technológiák az emberi egészség szolgálatában

—

Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a genomikai alapkutatás (genom és posztgenom) és az orvosbiológiai kutatás területén a fejlődés gyorsítása az adatgenerálás, -szabványosítás, -szerzés és -elemzés javításával.

| — | Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: az olyan nem invazív vagy kismértékben invazív módszerekre és technológiákra fektetve a hangsúlyt, mint például a regeneratív orvoslás új megelőző eszközei (pl. molekuláris képalkotás és diagnosztika révén). |
| --- | --- |

—

Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: az olyan nem invazív vagy kismértékben invazív módszerekre és technológiákra fektetve a hangsúlyt, mint például a regeneratív orvoslás új megelőző eszközei (pl. molekuláris képalkotás és diagnosztika révén).

| — | A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának a prognózisa: biológiai markerek, in vivo és in vitro módszerek és modellek, többek között a szimuláció, farmakogenomika, célzott terápiás és eredményelvű gyógyászati megközelítések és állatkísérleteket kiváltó megoldások kifejlesztése és validálása. |
| --- | --- |

—

A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának a prognózisa: biológiai markerek, in vivo és in vitro módszerek és modellek, többek között a szimuláció, farmakogenomika, célzott terápiás és eredményelvű gyógyászati megközelítések és állatkísérleteket kiváltó megoldások kifejlesztése és validálása.

| — | Innovatív gyógyászati megközelítések és beavatkozás: több betegség és rendellenesség esetén alkalmazható fejlett terápiák és technológiák – mint például a regeneratív orvoslás új gyógyászati eszközei – kutatása, további fejlődésének megszilárdítása és biztosítása. |
| --- | --- |

—

Innovatív gyógyászati megközelítések és beavatkozás: több betegség és rendellenesség esetén alkalmazható fejlett terápiák és technológiák – mint például a regeneratív orvoslás új gyógyászati eszközei – kutatása, további fejlődésének megszilárdítása és biztosítása.

| — | Transzlációs kutatás az emberi egészség szolgálatában






  — | Biológiai adatok és folyamatok integrálása – széleskörű adatgyűjtés, rendszerbiológia (beleértve az összetett rendszerek modellezését): a valamennyi vonatkozó szervezetben és valamennyi szerveződési szinten fontos biológiai folyamatokat vezérlő, több ezer génből és géntermékből álló bonyolult szabályozó hálózatok megértéséhez szükséges nagy mennyiségű adat generálása és elemzése. |
| --- | --- | --- |

—

Transzlációs kutatás az emberi egészség szolgálatában

—

Biológiai adatok és folyamatok integrálása – széleskörű adatgyűjtés, rendszerbiológia (beleértve az összetett rendszerek modellezését): a valamennyi vonatkozó szervezetben és valamennyi szerveződési szinten fontos biológiai folyamatokat vezérlő, több ezer génből és géntermékből álló bonyolult szabályozó hálózatok megértéséhez szükséges nagy mennyiségű adat generálása és elemzése.

| — | Az agyra és betegségeire, az emberi fejlődésre és az öregedési folyamatra irányuló kutatás: a egészséges öregedés folyamatának, valamint a gének és a környezet és az agyi aktivitás közti interakciónak a megismerése, normál körülmények között, és agybetegségek és a vonatkozó, korral járó betegségek (pl. demencia) esetén egyaránt. |
| --- | --- |

—

Az agyra és betegségeire, az emberi fejlődésre és az öregedési folyamatra irányuló kutatás: a egészséges öregedés folyamatának, valamint a gének és a környezet és az agyi aktivitás közti interakciónak a megismerése, normál körülmények között, és agybetegségek és a vonatkozó, korral járó betegségek (pl. demencia) esetén egyaránt.

| — | Transzlációs kutatás a fertőző betegségek területén: a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia, a HIV/AIDS világméretű fenyegetése, a malária, a tuberkulózis és a Hepatitis C, valamint a potenciálisan új és az újra fellépő járványok (pl. SARS és a magas patogenitású influenza) elleni küzdelem. |
| --- | --- |

—

Transzlációs kutatás a fertőző betegségek területén: a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia, a HIV/AIDS világméretű fenyegetése, a malária, a tuberkulózis és a Hepatitis C, valamint a potenciálisan új és az újra fellépő járványok (pl. SARS és a magas patogenitású influenza) elleni küzdelem.

| — | Transzlációs kutatás a súlyos betegségek területén – rák, szív- és érrendszeri betegségek, diabetes/elhízás, ritka betegségek és egyéb krónikus betegségek, beleértve a reumás betegségeket, az ízületi gyulladást, valamint az izom- és csontrendszer betegségeit: betegközpontú stratégiák kifejlesztése a megelőzéstől a diagnosztikáig, különös hangsúllyal a kezelés területén, a klinikai kutatást is beleértve. A fájdalomterápia szempontjait is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

—

Transzlációs kutatás a súlyos betegségek területén – rák, szív- és érrendszeri betegségek, diabetes/elhízás, ritka betegségek és egyéb krónikus betegségek, beleértve a reumás betegségeket, az ízületi gyulladást, valamint az izom- és csontrendszer betegségeit: betegközpontú stratégiák kifejlesztése a megelőzéstől a diagnosztikáig, különös hangsúllyal a kezelés területén, a klinikai kutatást is beleértve. A fájdalomterápia szempontjait is figyelembe kell venni.

| — | Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása






  — | A klinikai eredmények átültetése a klinikai gyakorlatba: a klinikai döntéshozatalhoz és a klinikai kutatás eredményeinek klinikai gyakorlatba való átültetéséhez szükséges tudásalap létrehozása, elsősorban a betegek biztonsága és a gyógyszerek megfelelőbb alkalmazása érdekében (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés egyes szempontjait és a tudományosan tesztelt kiegészítő és alternatív gyógyszereket), valamint a gyermekek, nők és az idősebb személyek sajátos szempontjainak figyelembevételével. |
| --- | --- | --- |

—

Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása

—

A klinikai eredmények átültetése a klinikai gyakorlatba: a klinikai döntéshozatalhoz és a klinikai kutatás eredményeinek klinikai gyakorlatba való átültetéséhez szükséges tudásalap létrehozása, elsősorban a betegek biztonsága és a gyógyszerek megfelelőbb alkalmazása érdekében (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés egyes szempontjait és a tudományosan tesztelt kiegészítő és alternatív gyógyszereket), valamint a gyermekek, nők és az idősebb személyek sajátos szempontjainak figyelembevételével.

| — | Az egészségügyi rendszerek – beleértve az átmeneti szakaszban lévő egészségügyi rendszereket és az otthonápolási módszereket – minősége, hatékonysága és szolidaritása: a hatékony beavatkozások átültetése igazgatási döntésekbe, a különböző beavatkozások költségeinek, hatékonyságának és előnyeinek felmérése a betegbiztonságot is figyelembe véve, a megfelelő emberi erőforrás rendelkezésre állására vonatkozó igények és feltételek meghatározása, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzájutást befolyásoló tényezők elemzése (hátrányos helyzetű csoportok esetében is), beleértve a népesség változásainak elemzését (p. öregedés, mobilitás és migráció, valamint a változó munkahelyi körülmények). |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerek – beleértve az átmeneti szakaszban lévő egészségügyi rendszereket és az otthonápolási módszereket – minősége, hatékonysága és szolidaritása: a hatékony beavatkozások átültetése igazgatási döntésekbe, a különböző beavatkozások költségeinek, hatékonyságának és előnyeinek felmérése a betegbiztonságot is figyelembe véve, a megfelelő emberi erőforrás rendelkezésre állására vonatkozó igények és feltételek meghatározása, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzájutást befolyásoló tényezők elemzése (hátrányos helyzetű csoportok esetében is), beleértve a népesség változásainak elemzését (p. öregedés, mobilitás és migráció, valamint a változó munkahelyi körülmények).

| — | A betegségmegelőzés javítása és a gyógyszerek jobb használata: az egészséget befolyásoló tényezők szélesebb körét (mint például a stressz, étrend, életmód vagy környezeti tényezők, és azoknak a gyógyszeres kezeléssel való kölcsönhatása) figyelembe vevő, hatékonyabb közegészségügyi beavatkozások kidolgozása; az egészségügyi ellátás különböző tevékenységi területein végzett sikeres beavatkozások számontartása a gyógyszerek felírásának és e gyógyszerek betegek általi használatának javítása céljából (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés szempontjait és a gyógyszerek kölcsönhatását). |
| --- | --- |

—

A betegségmegelőzés javítása és a gyógyszerek jobb használata: az egészséget befolyásoló tényezők szélesebb körét (mint például a stressz, étrend, életmód vagy környezeti tényezők, és azoknak a gyógyszeres kezeléssel való kölcsönhatása) figyelembe vevő, hatékonyabb közegészségügyi beavatkozások kidolgozása; az egészségügyi ellátás különböző tevékenységi területein végzett sikeres beavatkozások számontartása a gyógyszerek felírásának és e gyógyszerek betegek általi használatának javítása céljából (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés szempontjait és a gyógyszerek kölcsönhatását).

| — | Az új egészségügyi terápiák és technológiák megfelelő használata: az új gyógyászati technológiák (beleértve a készülékeket) és a közegészség védelmét és a közegészségügyi előnyöket magas szinten biztosító fejlett terápiák hosszú távú biztonságának és hatékonyságának felmérése, valamint a széleskörű alkalmazásának nyomon követése. |
| --- | --- |

—

Az új egészségügyi terápiák és technológiák megfelelő használata: az új gyógyászati technológiák (beleértve a készülékeket) és a közegészség védelmét és a közegészségügyi előnyöket magas szinten biztosító fejlett terápiák hosszú távú biztonságának és hatékonyságának felmérése, valamint a széleskörű alkalmazásának nyomon követése.

2.   Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia

Cél

Az európai tudásalapú biogazdaság (4) felépítése a tudomány, az ipar és más érdekeltek erőfeszítéseinek egyesítésével, az új és kialakulóban lévő kutatási lehetőségek kiaknázása érdekében, amelyek választ keresnek korunk társadalmi, környezeti és gazdasági kihívásaira: a biztonságosabb, egészségesebb, jobb minőségű élelmiszer és a megújuló biológiai erőforrások felhasználása és előállítása iránti egyre növekvő igényre; a járványos állatbetegségek és a zoonózis, valamint az élelmiszerekkel összefüggő rendellenességek egyre növekvő kockázataira; a mezőgazdasági, akvakultúraágazati és halászati termelés fenntarthatóságának és biztonságosságának veszélyeztetettségére; valamint a jó minőségű élelmiszer iránti, az állatok jólétét és a vidéki és tengerparti környezetet is figyelembe vevő egyre növekvő keresletre és a fogyasztók egyedi étrendi szükségleteire.

Indokolás

A biológiai erőforrások (mikroorganizmusok, növények, állatok) fenntartható előállítására és felhasználására, valamint az azokkal való gazdálkodásra irányuló innovációk és a kapcsolódó tudás előrehaladása alapot adnak új, fenntartható, biztonságos, környezeti szempontból hatékony és versenyképes mezőgazdasági, halászati, takarmány- és élelmiszer-ipari, egészségügyi, erdészeti és más kapcsolódó iparágakban előállított termékek kifejlesztéséhez. Az élettudományokra és a biotechnológiára (5) vonatkozó európai stratégiával összhangban ez segíti az európai mezőgazdasági és biotechnológiai, vetőmag- és élelmiszer-ipari vállalatok, különösen a csúcstechnológiát alkalmazó kis- és középvállalkozások versenyképességének növelését és ezzel együtt a szociális biztonság, illetve jólét fokozását.

Az élelmiszer- és takarmányláncok biztonságosságára, az étrenddel összefüggő betegségekre, az élelmiszerek megválasztására, valamint az élelmiszerek és a táplálkozás egészségre gyakorolt hatására irányuló kutatások segítenek az élelmiszerekkel összefüggő betegségek (például az elhízás vagy az allergiák) és a fertőző betegségek (például a fertőző szivacsos agyvelőgyulladás vagy a madárinfluenza) elleni küzdelemben, miközben nagymértékben hozzájárulnak a meglévő politikák végrehajtásához és az új politikák és szabályozás kialakításához a köz-, állat- és növényegészségügy, valamint a fogyasztóvédelem területén.

Az e területen működő európai ipari létesítmények sokfélesége és jellemzően kis mérete következtében – bár ez az Unió egyik erőssége és lehetősége is egyben – a hasonló problémákra egymástól elszigetelt válaszok születnek. A problémák hatékonyabban kezelhetők az együttműködés és például a változó közösségi jogszabályokból eredő új módszerekkel, technológiákkal, eljárásokkal és előírásokkal kapcsolatos szakértelem megosztása révén.

Több európai technológiai platform is hozzájárul a közös kutatási prioritások meghatározásához olyan területeken, mint például a növényi genomika és a biotechnológia, az erdészeti és az erdőre alapozott iparágak, a globális állategészségügy, az állattenyésztés, az élelmiszeripar és az ipari biotechnológia. A végrehajtott kutatás biztosítja azokat az ismereteket, amelyek alapot adnak a közös agrárpolitika és az európai erdészeti stratégia, a mezőgazdasági és kereskedelmi kérdések, a géntechnológiával módosított szervezetekkel (GMO-k) kapcsolatos biztonsági szempontok, az élelmiszer-biztonsági előírások, a közösségi állat-egészségügyi, járványvédelmi és jóléti előírások, valamint a halászat és az akvakultúra fenntartható fejlődését, valamint a tengeri eredetű élelmiszertermékek biztonságosságát célzó közös halászati politika támogatásához (6). A társadalmi szempontok biztosítására tekintettel fel kell készülni továbbá arra, hogy az új politikai igényekre rugalmas választ kell adni, különösen az új kockázatok, társadalmi és gazdasági folyamatok és igények tekintetében.

Tevékenységek

| — | A mezei, erdei és vízi környezetből származó biológiai erőforrások fenntartható termelése és az azokkal való fenntartható gazdálkodás: elősegítő kutatás, beleértve az „-omika” technológiákat is: genomika, proteomika, metabolomika, rendszerbiológia, bioinformatika és a mikroorganizmusok, a növények és az állatok konvergáló technológiái, beleértve biodiverzitásuk kiaknázását és fenntartható felhasználására vonatkozó kutatást is.
  A termőföldhöz kötődő biológiai erőforrások tekintetében a kutatás a következőkre összpontosít: a talaj termőképességére, a fejlett haszonnövényekre és termelési rendszerekre, ezek teljes sokféleségében, beleértve a biogazdálkodást, a minőségi termelési rendszereket és a GMO-k környezetre és az emberekre gyakorolt hatásának figyelemmel kísérését és értékelését is; a növényegészségügyre, a fenntartható, versenyképes és többfunkciós mezőgazdaságra és erdészetre; a vidékfejlesztésre; az állategészségügyre és állatjólétre, állattenyésztésre és állati eredetű termékekre; állatok fertőző betegségeire, beleértve az epidemiológiai tanulmányokat, a zoonózisokat és patogén mechanizmusaikat, valamint az állati takarmányhoz kapcsolódó betegségeket is; a fenntarthatóságot és az élelmiszertermelés biztonságát érintő veszélyekre, beleértve az éghajlatváltozást is; az állati eredetű hulladék biztonságos ártalmatlanítására.
  A vízi környezetből származó biológiai erőforrások körében a kutatás támogatja a halászat fenntarthatóságát és versenyképességét, tudományos és technikai alapot ad a halgazdálkodáshoz, és támogatja az akvakultúra fenntartható fejlődését, ideértve a tenyésztés és a jólét területét is.
  A például a mezőgazdaság, halászat és akvakultúra, valamint a vidékfejlesztés politikai döntéshozói és egyéb szereplői számára szükséges eszközök (beleértve az IKT-eszközöket) kifejlesztése (tereprendezési, területrendezési gyakorlat stb.); a termelés társadalmi-gazdasági és etikai összefüggései. |
| --- | --- |

—

A mezei, erdei és vízi környezetből származó biológiai erőforrások fenntartható termelése és az azokkal való fenntartható gazdálkodás: elősegítő kutatás, beleértve az „-omika” technológiákat is: genomika, proteomika, metabolomika, rendszerbiológia, bioinformatika és a mikroorganizmusok, a növények és az állatok konvergáló technológiái, beleértve biodiverzitásuk kiaknázását és fenntartható felhasználására vonatkozó kutatást is.

A termőföldhöz kötődő biológiai erőforrások tekintetében a kutatás a következőkre összpontosít: a talaj termőképességére, a fejlett haszonnövényekre és termelési rendszerekre, ezek teljes sokféleségében, beleértve a biogazdálkodást, a minőségi termelési rendszereket és a GMO-k környezetre és az emberekre gyakorolt hatásának figyelemmel kísérését és értékelését is; a növényegészségügyre, a fenntartható, versenyképes és többfunkciós mezőgazdaságra és erdészetre; a vidékfejlesztésre; az állategészségügyre és állatjólétre, állattenyésztésre és állati eredetű termékekre; állatok fertőző betegségeire, beleértve az epidemiológiai tanulmányokat, a zoonózisokat és patogén mechanizmusaikat, valamint az állati takarmányhoz kapcsolódó betegségeket is; a fenntarthatóságot és az élelmiszertermelés biztonságát érintő veszélyekre, beleértve az éghajlatváltozást is; az állati eredetű hulladék biztonságos ártalmatlanítására.

A vízi környezetből származó biológiai erőforrások körében a kutatás támogatja a halászat fenntarthatóságát és versenyképességét, tudományos és technikai alapot ad a halgazdálkodáshoz, és támogatja az akvakultúra fenntartható fejlődését, ideértve a tenyésztés és a jólét területét is.

A például a mezőgazdaság, halászat és akvakultúra, valamint a vidékfejlesztés politikai döntéshozói és egyéb szereplői számára szükséges eszközök (beleértve az IKT-eszközöket) kifejlesztése (tereprendezési, területrendezési gyakorlat stb.); a termelés társadalmi-gazdasági és etikai összefüggései.

| — | „A konyhaasztaltól a szántóföldig”: élelmiszerek, egészség és jólét: az élelmiszerek és a takarmányok fogyasztói, társadalmi, kulturális, ipari és egészségügyi, valamint hagyományos vonatkozásai, beleértve a viselkedéstani és a kognitív tudományokat is; táplálkozás, az étrenddel összefüggő betegségek és rendellenességek, beleértve a gyermekkori és felnőttkori elhízást és az allergiákat is; a táplálkozás és a betegségek megelőzésének kapcsolata (beleértve az élelmiszereknek az egészséghez hozzájáruló összetevőire és tulajdonságaira vonatkozó tudás növelését); innovatív élelmiszer- és takarmány-feldolgozási technológiák (beleértve a csomagolást és a nem élelmiszeripari területekről származó technológiákat is); az élelmiszerek, az italok és a takarmányok minőségének, valamint vegyi és biológiai értelemben vett biztonságosságának fejlesztése; az élelmiszerbiztonságot garantáló fejlett módszerek; az élelmiszerlánc épsége (és ennek ellenőrzése); a környezet és az élelmiszerek, valamint a takarmányok közötti fizikai és biológiai kölcsönhatások; az élelmiszerlánc hatása a globális változásokra és ellenálló képessége a globális változásokkal szemben; a teljes élelmiszerlánc koncepciója (beleértve a tengeri halászati termékeket és egyéb élelmiszeripari nyersanyagokat és összetevőket is); nyomon követhetőség és annak továbbfejlesztése; az élelmiszer eredetisége; új összetevők és termékek kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

„A konyhaasztaltól a szántóföldig”: élelmiszerek, egészség és jólét: az élelmiszerek és a takarmányok fogyasztói, társadalmi, kulturális, ipari és egészségügyi, valamint hagyományos vonatkozásai, beleértve a viselkedéstani és a kognitív tudományokat is; táplálkozás, az étrenddel összefüggő betegségek és rendellenességek, beleértve a gyermekkori és felnőttkori elhízást és az allergiákat is; a táplálkozás és a betegségek megelőzésének kapcsolata (beleértve az élelmiszereknek az egészséghez hozzájáruló összetevőire és tulajdonságaira vonatkozó tudás növelését); innovatív élelmiszer- és takarmány-feldolgozási technológiák (beleértve a csomagolást és a nem élelmiszeripari területekről származó technológiákat is); az élelmiszerek, az italok és a takarmányok minőségének, valamint vegyi és biológiai értelemben vett biztonságosságának fejlesztése; az élelmiszerbiztonságot garantáló fejlett módszerek; az élelmiszerlánc épsége (és ennek ellenőrzése); a környezet és az élelmiszerek, valamint a takarmányok közötti fizikai és biológiai kölcsönhatások; az élelmiszerlánc hatása a globális változásokra és ellenálló képessége a globális változásokkal szemben; a teljes élelmiszerlánc koncepciója (beleértve a tengeri halászati termékeket és egyéb élelmiszeripari nyersanyagokat és összetevőket is); nyomon követhetőség és annak továbbfejlesztése; az élelmiszer eredetisége; új összetevők és termékek kifejlesztése.

| — | A nem élelmiszeripari termékeket és folyamatokat alátámasztó élettudományok és biotechnológia: az energiatermelésben, a környezetvédelemben, valamint a nagy hozzáadott értékű termékekben, például az anyag- és a vegyiparban való felhasználásra szánt továbbfejlesztett haszonnövények és erdészeti erőforrások, alapanyagok, tengeri termékek (tengeri erőforrások is) és biomassza (beleértve a gyógyszeriparban és a gyógyászatban felhasználható biológiai erőforrásokat is), beleértve az újszerű gazdálkodási rendszereket, a biofolyamatokat és a biomassza-finomítás koncepcióját is; biokatalízis; új és továbbfejlesztett mikroorganizmusok és enzimek; erdészet és faalapú termékek és az ezekhez kapcsolódó folyamatok; környezeti biológiai helyreállítás és tisztább biológiai feldolgozás, az agráripari hulladékok, valamint melléktermékek felhasználása. |
| --- | --- |

—

A nem élelmiszeripari termékeket és folyamatokat alátámasztó élettudományok és biotechnológia: az energiatermelésben, a környezetvédelemben, valamint a nagy hozzáadott értékű termékekben, például az anyag- és a vegyiparban való felhasználásra szánt továbbfejlesztett haszonnövények és erdészeti erőforrások, alapanyagok, tengeri termékek (tengeri erőforrások is) és biomassza (beleértve a gyógyszeriparban és a gyógyászatban felhasználható biológiai erőforrásokat is), beleértve az újszerű gazdálkodási rendszereket, a biofolyamatokat és a biomassza-finomítás koncepcióját is; biokatalízis; új és továbbfejlesztett mikroorganizmusok és enzimek; erdészet és faalapú termékek és az ezekhez kapcsolódó folyamatok; környezeti biológiai helyreállítás és tisztább biológiai feldolgozás, az agráripari hulladékok, valamint melléktermékek felhasználása.

3.   Információs és kommunikációs technológiák (IKT)

Cél

Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének biztosítása az IKT fejlődésében annak érdekében, hogy a társadalom és a gazdaság igényei teljesüljenek. Az IKT a tudásalapú társadalom központi elemét képezi. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát, világviszonylatban vezető helyet biztosítanak számára az IKT területén, segítenek az IKT használatán alapuló termék-, szolgáltatás- és folyamatinnováció és kreativitás serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT-ban elért előrehaladás gyorsan az európai polgárok, vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék. Ezek a tevékenységek segítséget nyújtanak a digitális szakadék és a társadalmi kirekesztettség csökkentésében is.

Indokolás

Az IKT kritikus fontosságú. Európa jövője szempontjából, és nagyban hozzájárul a lisszaboni menetrend valóra váltásához. Katalizátorhatást fejt ki három kulcsfontosságú területen: a termelékenység és innováció, a közszolgáltatások korszerűsítése, valamint a tudományos és technológiai haladás területén. Gazdaságaink termelékenységnövekedését fele részben az IKT-nak a termékekre, a szolgáltatásokra és az üzleti folyamatokra gyakorolt hatása magyarázza. Az IKT vezető szerepet játszik az innováció és a kreativitás ösztönzésében, és az ipari és szolgáltatási szektor egészére kiterjedően az értékláncok változásainak ellenőrzés alatt tartásában.

Az IKT alapvetően fontos az egészségügyi és szociális ellátás iránti növekvő igény kielégítéséhez – különösen a speciális szükségletekkel rendelkező emberek számára, beleértve az öregedő népességet is –, a közérdekű szolgáltatások, mint például az oktatás, a kulturális örökség, a biztonság, az energia, a közlekedés és a környezetvédelem korszerűsítéséhez, valamint a kormányzási és a politikai döntéshozatali folyamatok hozzáférhetőségének és átláthatóságának elősegítéséhez. Az IKT fontos szerepet játszik a KTF irányítása és kommunikálása terén, továbbá katalizátorként működik a tudományok és a technika más területeinek fejlődésében, mert átalakítja a kutatók munkamódszereit, együttműködésük és újító tevékenységük módját.

A rohamosan növekvő gazdasági és társadalmi elvárások, valamint az IKT egyre fokozódó elterjedése a mindennapi életben és a technológia korlátai tágításának, valamint az innovatív, nagy értéket képviselő IKT-alapú termékek és szolgáltatások kifejlesztésének igénye együtt egyre terjedelmesebb kutatási ütemtervet követelnek. A technológiát közelebb hozni az emberek és a szervezetek szükségleteihez annyit tesz, mint: elrejteni a technológia bonyolultságát és a szükségletek függvényében felszínre hozni a funkcionalitást; a technológiákat funkcionálissá, egyszerűen használhatóvá, elérhetővé és megfizethetővé tenni; olyan új IKT alapú alkalmazásokat, megoldásokat és szolgáltatásokat kifejleszteni, amelyek megbízhatóak, hibamentesek és alkalmazkodnak a felhasználók egyéni igényeihez és elvárásaihoz. A „többet kevesebbért” elvárás által vezéreltetve az IKT kutatói világszintű versenyben vannak elsősorban a további miniatürizálás, a számítástechnikai, kommunikációs és médiatechnológiák konvergenciája – beleértve a rendszerek közötti fokozottabb interoperabilitást –, valamint a többi kapcsolódó tudománnyal és kutatási területtel való konvergencia irányítása és a tanulni és fejlődni képes rendszerek kifejlesztése területén.

A tevékenységek e sokrétűségéből egy új technológiai hullám látszik kibontakozni. Az IKT-ra irányuló kutatási tevékenység a tudomány és a technológia területeinek szélesebb skálájára támaszkodik, beleértve a biológia és az élettudományok, a pszichológia, a pedagógia, a kognitív tudományok, valamint a társadalom- és bölcsészettudományok területét is.

Az IKT az egyik leginkább kutatásigényes ágazat. Az IKT-ra irányuló, közpénzből és magántőkéből finanszírozott kutatások a legnagyobb gazdaságokban a kutatási tevékenység harmadát teszik ki. Bár Európa ipari és technológiai szempontból ma is vezető pozíciót élvez az IKT kulcsfontosságú területein, az IKT-kutatásokra fordított összegeket tekintve lemarad fő versenytársai mögött. Csakis az erőfeszítések megújuló és intenzívebb európai szintű összefogásával van esélyünk, hogy a lehető legteljesebb mértékben kiaknázzuk mindazokat a lehetőségeket, amelyeket az IKT fejlődése kínál. A „nyílt forráskódú” fejlesztési modellen alapuló IKT kutatási tevékenység az innováció és a növekvő együttműködés forrásaként hasznosnak bizonyul. Az IKT-kutatások eredményei különböző felhasználási módokat és különböző üzleti modelleket eredményezhetnek.

Az IKT-ra irányuló kutatási tevékenységek egy átfogó és holisztikus stratégián keresztül szorosan kapcsolódnak az IKT kibontakoztatására irányuló politikai fellépésekhez és a szabályozó intézkedésekhez. A prioritások meghatározása széles körű konzultációkat követően történt, amelyekbe több európai technológiai platform és ipari kezdeményezés is bekapcsolódott, többek között a nanoelektronika, a mikrorendszerek, a beágyazott rendszerek, a mobil és vezeték nélküli hírközlés, az elektronikus média, a fotonika a robotika és a szoftverek, a szolgáltatások és a számítóhálózatok (gridek) területéről, beleértve a szabad és nyílt forráskódú szoftverek (FLOSS) területét is. A fenntarthatósági kérdéseket is figyelembe kell venni, különösen az elektronika területén.

Tevékenységek

A jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák kutatásának szerepe e téma területén különösen releváns, az IKT-ban magában és más kapcsolódó tudományterületekkel és kutatási területekkel fennálló kapcsolódásaiban az emberi ismeretek határain végzett kutatási tevékenység támogatása, az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint az IKT kutatási ütemterveibe felvehető új lehetőségek felkutatása – többek között a kvantumhatások, a rendszerintegráció és az intelligens rendszerekben rejlő lehetőségek kiaknázása – érdekében.

| — | Az IKT technológiai pillérei:






  — | Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: a miniatürizálás, az integrálás, a választék, a tárolás és a sűrűség határainak kitolása; a teljesítmény és a gyárthatóság növelése alacsonyabb költségek mellett; az IKT beépítésének elősegítése számos alkalmazásban; interfészek; új koncepciók kidolgozását igénylő upstream kutatás. |
| --- | --- | --- |

—

Az IKT technológiai pillérei:

—

Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: a miniatürizálás, az integrálás, a választék, a tárolás és a sűrűség határainak kitolása; a teljesítmény és a gyárthatóság növelése alacsonyabb költségek mellett; az IKT beépítésének elősegítése számos alkalmazásban; interfészek; új koncepciók kidolgozását igénylő upstream kutatás.

| — | Mindenütt elérhető és korlátlan kapacitású hírközlési hálózatok: helyfüggetlen hozzáférés heterogén (személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró) hálózatokon keresztül, amely lehetővé teszi egyre növekvő tömegű adat és szolgáltatás bármikor és bárhol történő zökkenőmentes továbbítását. |
| --- | --- |

—

Mindenütt elérhető és korlátlan kapacitású hírközlési hálózatok: helyfüggetlen hozzáférés heterogén (személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró) hálózatokon keresztül, amely lehetővé teszi egyre növekvő tömegű adat és szolgáltatás bármikor és bárhol történő zökkenőmentes továbbítását.

| — | Beágyazott rendszerek, számítástechnika és vezérléstechnika: nagy teljesítményű, biztonságos és megosztott, megbízható és hatékony számítástechnikai, tároló és hírközlési rendszerek és termékek, amelyek tárgyakba és a fizikai infrastruktúrába beépítve érzékelik és vezérlik környezetüket és alkalmazkodnak ahhoz; diszkrét és folytonos rendszerek interoperabilitása. |
| --- | --- |

—

Beágyazott rendszerek, számítástechnika és vezérléstechnika: nagy teljesítményű, biztonságos és megosztott, megbízható és hatékony számítástechnikai, tároló és hírközlési rendszerek és termékek, amelyek tárgyakba és a fizikai infrastruktúrába beépítve érzékelik és vezérlik környezetüket és alkalmazkodnak ahhoz; diszkrét és folytonos rendszerek interoperabilitása.

| — | Szoftver, számítóhálózatok (gridek), biztonság és megbízhatóság: dinamikus, adaptív és megbízható szoftverek és szolgáltatások, szoftver- és szolgáltatási platformok, összetett rendszerek, továbbá új adatfeldolgozó architektúrák, beleértve a közszolgáltatásként való biztosításukat is. |
| --- | --- |

—

Szoftver, számítóhálózatok (gridek), biztonság és megbízhatóság: dinamikus, adaptív és megbízható szoftverek és szolgáltatások, szoftver- és szolgáltatási platformok, összetett rendszerek, továbbá új adatfeldolgozó architektúrák, beleértve a közszolgáltatásként való biztosításukat is.

| — | Tudásbázisok, kognitív és tanulási rendszerek: szemantikai rendszerek; a webes és multimédiás tartalomban rendelkezésre álló tudás azonosítása és kiaknázása; biológiailag inspirált mesterséges rendszerek, amelyek érzékelnek, megértenek, tanulnak, fejlődnek és önállóan cselekednek; játékos gépi és emberi tanulás az emberi kognitív folyamatok jobb megértése alapján. |
| --- | --- |

—

Tudásbázisok, kognitív és tanulási rendszerek: szemantikai rendszerek; a webes és multimédiás tartalomban rendelkezésre álló tudás azonosítása és kiaknázása; biológiailag inspirált mesterséges rendszerek, amelyek érzékelnek, megértenek, tanulnak, fejlődnek és önállóan cselekednek; játékos gépi és emberi tanulás az emberi kognitív folyamatok jobb megértése alapján.

| — | Szimuláció, megjelenítés, kölcsönhatás és vegyes valóság: innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális média számára, valamint a természetes, nyelvi közvetítésű és kontextusgazdag kölcsönhatások és kommunikáció terén. |
| --- | --- |

—

Szimuláció, megjelenítés, kölcsönhatás és vegyes valóság: innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális média számára, valamint a természetes, nyelvi közvetítésű és kontextusgazdag kölcsönhatások és kommunikáció terén.

| — | Az IKT új perspektívái más tudományokra és műszaki területekre építkezve, beleértve a matematikából és a fizikából, a biotechnológiákból, valamint az anyag- és az élettudományból származó meglátásokat az IKT-eszközöknek az élő szervezetekkel való kölcsönhatásra alkalmas, azokkal összemérhető méretűvé miniatürizálása, a rendszerfejlesztés és az információfeldolgozás teljesítményének és felhasználóbarát jellegének fokozása, illetőleg az élővilág modellezése és szimulációja érdekében. |
| --- | --- |

—

Az IKT új perspektívái más tudományokra és műszaki területekre építkezve, beleértve a matematikából és a fizikából, a biotechnológiákból, valamint az anyag- és az élettudományból származó meglátásokat az IKT-eszközöknek az élő szervezetekkel való kölcsönhatásra alkalmas, azokkal összemérhető méretűvé miniatürizálása, a rendszerfejlesztés és az információfeldolgozás teljesítményének és felhasználóbarát jellegének fokozása, illetőleg az élővilág modellezése és szimulációja érdekében.

| — | A technológiák integrálása:






  — | Személyes környezetek: személyes hírközlési és számítástechnikai eszközök, kiegészítők, testen hordható és testbe ültetett egységek; ezek interfészei és kapcsolatai a szolgáltatásokkal és az erőforrásokkal. |
| --- | --- | --- |

—

A technológiák integrálása:

—

Személyes környezetek: személyes hírközlési és számítástechnikai eszközök, kiegészítők, testen hordható és testbe ültetett egységek; ezek interfészei és kapcsolatai a szolgáltatásokkal és az erőforrásokkal.

| — | Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés, segítség; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata; interaktív digitális tartalom és szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés, segítség; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata; interaktív digitális tartalom és szolgáltatások.

| — | Robotrendszerek: fejlett autonóm rendszerek; tanulási, vezérlési, cselekvési képességek, természetes kölcsönhatás és együttműködés; miniatürizálás, emberszabású technológiák. |
| --- | --- |

—

Robotrendszerek: fejlett autonóm rendszerek; tanulási, vezérlési, cselekvési képességek, természetes kölcsönhatás és együttműködés; miniatürizálás, emberszabású technológiák.

| — | Intelligens infrastruktúrák: olyan eszközök, amelyek a mindennapi élet szempontjából döntő fontosságú infrastruktúrákat hatékonyabbá, felhasználóbaráttá, alkalmazkodóképesebbé, könnyebben fenntarthatóvá, továbbá a használattal és meghibásodásokkal szemben ellenállóbbá teszik. |
| --- | --- |

—

Intelligens infrastruktúrák: olyan eszközök, amelyek a mindennapi élet szempontjából döntő fontosságú infrastruktúrákat hatékonyabbá, felhasználóbaráttá, alkalmazkodóképesebbé, könnyebben fenntarthatóvá, továbbá a használattal és meghibásodásokkal szemben ellenállóbbá teszik.

| — | Alkalmazások kutatása:






  — | A társadalmi kihívásokra választ adó IKT: a közérdekű területek új rendszereinek, újszerű anyagainak, struktúráinak, technológiáinak és szolgáltatásainak minőségi, hatékonysági és hozzáférhetőségi szempontból, valamint a társadalmi integráció szempontjából történő fejlesztése, beleértve a fogyatékkal élő személyek számára való hozzáférhetőséget is; felhasználóbarát alkalmazások; új technológiák és kezdeményezések – mint például a saját lakókörnyezetben való életvitel segítése – integrálása.






  — | az egészségügy területén, a betegségek megelőzése és az egészségügyi ellátás, a korai diagnózisok és kezelések, valamint a személyre szabott megoldások fejlesztése; a betegek önrendelkezése, biztonsága, megfigyelése és mobilitása; egészségügyi információs tér új ismeretek megszerzésére és kezelésére. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Alkalmazások kutatása:

—

A társadalmi kihívásokra választ adó IKT: a közérdekű területek új rendszereinek, újszerű anyagainak, struktúráinak, technológiáinak és szolgáltatásainak minőségi, hatékonysági és hozzáférhetőségi szempontból, valamint a társadalmi integráció szempontjából történő fejlesztése, beleértve a fogyatékkal élő személyek számára való hozzáférhetőséget is; felhasználóbarát alkalmazások; új technológiák és kezdeményezések – mint például a saját lakókörnyezetben való életvitel segítése – integrálása.

—

az egészségügy területén, a betegségek megelőzése és az egészségügyi ellátás, a korai diagnózisok és kezelések, valamint a személyre szabott megoldások fejlesztése; a betegek önrendelkezése, biztonsága, megfigyelése és mobilitása; egészségügyi információs tér új ismeretek megszerzésére és kezelésére.

| — | a társadalmi integráció és az egyenlő részvétel javítása és a digitális szakadékok kialakulásának megelőzése; az időseket és a fogyatékkal élőket segítő technológiák; mindenki számára történő tervezés. |
| --- | --- |

—

a társadalmi integráció és az egyenlő részvétel javítása és a digitális szakadékok kialakulásának megelőzése; az időseket és a fogyatékkal élőket segítő technológiák; mindenki számára történő tervezés.

| — | a mobilitás előmozdítása; intelligens, IKT alapú szállítási rendszerek, járművek, és intelligens szolgáltatási megoldások az idegenforgalom számára, amelyek lehetővé teszik a személyek és az árucikkek biztonságos, ökologikus, kényelmes és hatékony mozgását. |
| --- | --- |

—

a mobilitás előmozdítása; intelligens, IKT alapú szállítási rendszerek, járművek, és intelligens szolgáltatási megoldások az idegenforgalom számára, amelyek lehetővé teszik a személyek és az árucikkek biztonságos, ökologikus, kényelmes és hatékony mozgását.

| — | a környezetvédelem, a kockázatkezelés és a fenntartható fejlődés támogatása, a sebezhetőség megelőzése vagy csökkentése, valamint a természeti katasztrófák, ipari balesetek és a gazdasági fejlődéshez kapcsolódó emberi tevékenységek következményeinek csökkentése. |
| --- | --- |

—

a környezetvédelem, a kockázatkezelés és a fenntartható fejlődés támogatása, a sebezhetőség megelőzése vagy csökkentése, valamint a természeti katasztrófák, ipari balesetek és a gazdasági fejlődéshez kapcsolódó emberi tevékenységek következményeinek csökkentése.

| — | a kormányzatok számára valamennyi szinten: hatékonyság, nyitottság és számonkérhetőség, világszínvonalú közigazgatás biztosítása és a polgárokkal és a vállalkozásokkal fenntartott kapcsolatok kialakítása, a demokrácia támogatása, az információkhoz való hozzáférés biztosítása mindenki számára. |
| --- | --- |

—

a kormányzatok számára valamennyi szinten: hatékonyság, nyitottság és számonkérhetőség, világszínvonalú közigazgatás biztosítása és a polgárokkal és a vállalkozásokkal fenntartott kapcsolatok kialakítása, a demokrácia támogatása, az információkhoz való hozzáférés biztosítása mindenki számára.

| — | IKT a tartalom, a kreativitás és a személyes fejlődés érdekében:






  — | új paradigmák a médiában és a tartalom új formái, beleértve a szórakoztatást; interaktív digitális tartalom létrehozása és az ahhoz való hozzáférés; gazdagabb felhasználói tapasztalatok; a tartalom költséghatékony eljuttatása; a digitális jogok kezelése; hibrid média. |
| --- | --- | --- |

—

IKT a tartalom, a kreativitás és a személyes fejlődés érdekében:

—

új paradigmák a médiában és a tartalom új formái, beleértve a szórakoztatást; interaktív digitális tartalom létrehozása és az ahhoz való hozzáférés; gazdagabb felhasználói tapasztalatok; a tartalom költséghatékony eljuttatása; a digitális jogok kezelése; hibrid média.

| — | technológiailag támogatott tanulás; adaptív és a kontextushoz igazított tanulási megoldások; aktív tanulás. |
| --- | --- |

—

technológiailag támogatott tanulás; adaptív és a kontextushoz igazított tanulási megoldások; aktív tanulás.

| — | a digitális kulturális és tudományos erőforrások és javak hozzáférhetőségének és hosszabb időn át történő használatának támogatását többnyelvű/multikulturális környezetben biztosító IKT-alapú rendszerek. |
| --- | --- |

—

a digitális kulturális és tudományos erőforrások és javak hozzáférhetőségének és hosszabb időn át történő használatának támogatását többnyelvű/multikulturális környezetben biztosító IKT-alapú rendszerek.

| — | A vállalkozásokat és az ipart támogató IKT:






  — | a dinamikus, hálózatos, kooperatív üzleti folyamatok új formái, digitális ökorendszerek, többek között a kis- és középméretű szervezetek és közösségek megerősítése érdekében is; a munkaszervezés optimalizálása és együttműködést elősegítő munkavégzési környezetek, mint például a tudás megosztása és az interaktív szolgáltatások (pl. az idegenforgalomban); |
| --- | --- | --- |

—

A vállalkozásokat és az ipart támogató IKT:

—

a dinamikus, hálózatos, kooperatív üzleti folyamatok új formái, digitális ökorendszerek, többek között a kis- és középméretű szervezetek és közösségek megerősítése érdekében is; a munkaszervezés optimalizálása és együttműködést elősegítő munkavégzési környezetek, mint például a tudás megosztása és az interaktív szolgáltatások (pl. az idegenforgalomban);

| — | előállítás, ideértve a hagyományos iparágakat is: jelentős mértékben igényre szabott árucikkek gyors és adaptív tervezése, gyártása és szállítása; digitális és virtuális gyártás; modellezési, szimulációs, optimalizálási és prezentációs eszközök; kisméretű és integrált IKT-termékek; |
| --- | --- |

—

előállítás, ideértve a hagyományos iparágakat is: jelentős mértékben igényre szabott árucikkek gyors és adaptív tervezése, gyártása és szállítása; digitális és virtuális gyártás; modellezési, szimulációs, optimalizálási és prezentációs eszközök; kisméretű és integrált IKT-termékek;

| — | IKT a bizalom és a megbízhatóság érdekében: személyazonosság-kezelés, hitelesítés és a jogosultságok megállapítása; a személyes érdeket védő technológiák; a jogosultságok és a javak kezelése; védekezés a számítógépes fenyegetések ellen. |
| --- | --- |

—

IKT a bizalom és a megbízhatóság érdekében: személyazonosság-kezelés, hitelesítés és a jogosultságok megállapítása; a személyes érdeket védő technológiák; a jogosultságok és a javak kezelése; védekezés a számítógépes fenyegetések ellen.

4.   Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák

Cél

Az európai ipar versenyképességének javítása és az erőforrás-intenzív ipar tudásintenzív iparrá alakulásának elősegítéséhez szükséges tudás megszerzése a különböző technológiák és tudományterületek határmezsgyéjén lévő új alkalmazásokra vonatkozó tudás lépésenként történő átalakítása és a döntő tudás alkalmazása révén. Ez mind az új, fejlett technológiájú iparágak, mind a nagyobb hozzáadott értékű, hagyományos tudásalapú iparágak számára előnyös, különös tekintettel a kutatás és technológiafejlesztés eredményeinek a KKV-k körében történő megfelelő terjesztésére. E tevékenységek elsősorban olyan technológiák kialakítását segítik elő, amelyek valamennyi ipari ágazatra és a hetedik keretprogram számos egyéb témájára hatással lesznek.

Indokolás

A jelek szerint az ipari tevékenységeket érintő fokozódó nehézségek már nemcsak a nagy munkaintenzitású, hagyományos ágazatokra korlátozódnak, hanem egyre inkább megfigyelhetők a közbenső ágazatokban – amelyek az európai ipar elismert erősségének számítanak –, sőt, bizonyos csúcstechnológiai ágazatokban is. Erős ipari hátteret kell fenntartani azáltal, hogy a meglévő iparágakban növeljük a tudástartalmat, valamint azáltal, hogy Európában erős tudásalapú, tudásintenzív ipart építünk ki, az alapkutatás eredményeinek fokozott ipari felhasználásával. Ennek ki kell terjednie a meglévő kis- és középvállalkozások adta bázis korszerűsítésére, valamint új, tudásvezérelt KKV-k létrehozására és fejlesztésére, az együttműködési programokon keresztül terjesztett tudás és a szakértelem révén.

Az ipar jövőbeli versenyképessége nagyban függ a nanotechnológiáktól és azok alkalmazásától. A nanotudományokban és nanotechnológiákban számos területen végzett kutatás és technológiafejlesztés felgyorsíthatja Európa iparának átalakítását. Az EU elismerten vezető szerepet tölt be olyan területen, mint a nanotudományok, a nanotechnológiák, az anyagtudomány vagy a gyártási technológiák; ezeket meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a fokozott versenykörülmények között is biztosítható és javítható legyen az EU pozíciója.

Az újszerű tulajdonságokkal rendelkező anyagok kulcsszerepet töltenek be az európai ipar versenyképessége szempontjából, és számos területen megalapozzák a műszaki haladást.

A többek között a nanoelektronika, a gyártástechnológia, a villamosenergia-termelés, az acélipar, a vegyipar, az energia, a közlekedési ipar, az építőipar, az ipari biztonság, a textilipar, a kerámiaipar, az erdészeti alapú iparágak és a nano-orvostudomány területén működő európai technológiai platformokhoz hasonló tevékenységeken keresztül megállapíthatóak az egyes iparágak szempontjából lényeges prioritások és megvalósítható ezek ágazati alkalmazásokba való integrálása. Ez hozzájárul a közös kutatási prioritások és célok kitűzéséhez. Emellett – a hetedik keretprogram időtartama során felmerülő új politikai igények rugalmas megválaszolása révén – foglalkozni kell a vonatkozó politikai, szabályozási és szabványosítási, valamint a hatásokkal összefüggő kérdésekkel is.

Tevékenységek

| — | Nanotudományok, nanotechnológiák






  — | Az interfész- és a méretfüggő jelenségekre vonatkozóan új tudás létrehozása; az anyagjellemzők nanoszintű vezérlése új alkalmazások számára; technológiák nanoszintű integrálása, beleértve a megfigyelést és az érzékelést; önfelépítő tulajdonságok; nanomotorok; nanogépek és nanorendszerek; nanonagyságrendű jellemzési és manipulációs módszerek és eszközök; vegyipari nano- és nagy pontosságú technológiák alapanyagok és összetevők gyártása céljából; nanonagyságrendű pontosságú alkotóelemek tanulmányozása és előállítása; az ember biztonságára, egészségére és a környezetre gyakorolt hatás; metrológia, megfigyelés és érzékelés, jelölésrendszer és szabványok; új koncepciók és megközelítésmódok felderítése ágazati alkalmazásokhoz, beleértve a kialakulóban lévő technológiák integrálását és konvergenciáját is. E tevékenységek körében kutatják a nanotechnológia társadalomra gyakorolt hatását, valamint a nanotudomány és a nanotechnológia jelentőségét a társadalmi problémák megoldása szempontjából. |
| --- | --- | --- |

—

Nanotudományok, nanotechnológiák

—

Az interfész- és a méretfüggő jelenségekre vonatkozóan új tudás létrehozása; az anyagjellemzők nanoszintű vezérlése új alkalmazások számára; technológiák nanoszintű integrálása, beleértve a megfigyelést és az érzékelést; önfelépítő tulajdonságok; nanomotorok; nanogépek és nanorendszerek; nanonagyságrendű jellemzési és manipulációs módszerek és eszközök; vegyipari nano- és nagy pontosságú technológiák alapanyagok és összetevők gyártása céljából; nanonagyságrendű pontosságú alkotóelemek tanulmányozása és előállítása; az ember biztonságára, egészségére és a környezetre gyakorolt hatás; metrológia, megfigyelés és érzékelés, jelölésrendszer és szabványok; új koncepciók és megközelítésmódok felderítése ágazati alkalmazásokhoz, beleértve a kialakulóban lévő technológiák integrálását és konvergenciáját is. E tevékenységek körében kutatják a nanotechnológia társadalomra gyakorolt hatását, valamint a nanotudomány és a nanotechnológia jelentőségét a társadalmi problémák megoldása szempontjából.

| — | Anyagtudomány






  — | A kedvező viselkedési jellemzőkkel rendelkező felületekre és anyagokra vonatkozó tudás kialakítása új termékek és folyamatok, valamint azok javítása érdekében; tudásalapú, igényre szabott jellemzőkkel és előre jelezhető viselkedési jellemzőkkel rendelkező anyagok; megbízhatóbb tervezés és szimuláció; számítógépes modellezés; nagyobb komplexitás; környezeti kompatibilitás; a nano-, mikro- és makrofunkcionalitás integrálása a vegyipari technológiában és az anyagfeldolgozásban; új nanoanyagok – többek között nanokompozitok –, bioanyagok és hibrid anyagok, beleértve a feldolgozásuk, tulajdonságaik és viselkedési jellemzőik tervezését és vezérlését is. |
| --- | --- | --- |

—

Anyagtudomány

—

A kedvező viselkedési jellemzőkkel rendelkező felületekre és anyagokra vonatkozó tudás kialakítása új termékek és folyamatok, valamint azok javítása érdekében; tudásalapú, igényre szabott jellemzőkkel és előre jelezhető viselkedési jellemzőkkel rendelkező anyagok; megbízhatóbb tervezés és szimuláció; számítógépes modellezés; nagyobb komplexitás; környezeti kompatibilitás; a nano-, mikro- és makrofunkcionalitás integrálása a vegyipari technológiában és az anyagfeldolgozásban; új nanoanyagok – többek között nanokompozitok –, bioanyagok és hibrid anyagok, beleértve a feldolgozásuk, tulajdonságaik és viselkedési jellemzőik tervezését és vezérlését is.

| — | Új gyártástechnológia






  — | A fenntartható tudásintenzív gyártás feltételeinek és tárgyi környezetének a megteremtése, beleértve a felmerülő ipari igényekre választ adó és az európai ipari háttér korszerűsítését erősítő új paradigmák kialakítását, fejlesztését és validálását is; általános gyártási eszközök fejlesztése az adaptív, hálózatos és tudásalapú gyártás számára; a technológiák (pl. nano-, mikro-, bio-, geo- információs, optikai, kognitív technológiák és a vonatkozó műszaki követelmények) konvergenciáját kiaknázó új mérnöki koncepciók kidolgozása a nagy hozzáadott értékű új vagy felújított termékek és szolgáltatások új generációjának kifejlesztéséhez és a változó igényekhez történő alkalmazkodáshoz; a nagy áteresztőképességű (high-throughput) technológiák ösztönzése. |
| --- | --- | --- |

—

Új gyártástechnológia

—

A fenntartható tudásintenzív gyártás feltételeinek és tárgyi környezetének a megteremtése, beleértve a felmerülő ipari igényekre választ adó és az európai ipari háttér korszerűsítését erősítő új paradigmák kialakítását, fejlesztését és validálását is; általános gyártási eszközök fejlesztése az adaptív, hálózatos és tudásalapú gyártás számára; a technológiák (pl. nano-, mikro-, bio-, geo- információs, optikai, kognitív technológiák és a vonatkozó műszaki követelmények) konvergenciáját kiaknázó új mérnöki koncepciók kidolgozása a nagy hozzáadott értékű új vagy felújított termékek és szolgáltatások új generációjának kifejlesztéséhez és a változó igényekhez történő alkalmazkodáshoz; a nagy áteresztőképességű (high-throughput) technológiák ösztönzése.

| — | Technológiák integrálása ipari alkalmazásra






  — | A nano- és mikrotechnológiában, az anyagtudományban és a gyártástechnológia területén rendelkezésre álló tudás integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például: az egészségügy, az élelmiszeripar, az építőipar, a közlekedés, az energetika, az informatika és a hírközlés, a vegyipar, a környezetvédelem, a textil- és ruhaipar, a cipőipar, az erdészeti alapú iparágak, az acél- és a gépipar területén. |
| --- | --- | --- |

—

Technológiák integrálása ipari alkalmazásra

—

A nano- és mikrotechnológiában, az anyagtudományban és a gyártástechnológia területén rendelkezésre álló tudás integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például: az egészségügy, az élelmiszeripar, az építőipar, a közlekedés, az energetika, az informatika és a hírközlés, a vegyipar, a környezetvédelem, a textil- és ruhaipar, a cipőipar, az erdészeti alapú iparágak, az acél- és a gépipar területén.

5.   Energia

Cél

A jelenlegi energetikai rendszer átalakítása fenntarthatóbb, az importált üzemanyagoktól kevésbé függő és az energiaforrások – különösen a megújuló energiaforrások –, az energiahordozók és a nem szennyező energiaforrások változatos kombinációján alapuló rendszerré; az energiahatékonyság fokozása, ideértve az energiafelhasználás és -tárolás racionalizálását; az ellátás biztonságával és az éghajlatváltozással összefüggő égető kihívások megválaszolása, és egyúttal az európai iparágak versenyképességének növelése.

Indokolás

Az energetikai rendszerek több nagy kihívás előtt állnak. A megfelelő és időben érkező megoldások megkeresésének és kidolgozásának sürgősségét a globális energiakereslet riasztó alakulása, a hagyományos olaj- és földgáztartalékok véges volta és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának, az éghajlatváltozás pusztító hatásainak csökkentése érdekében szükséges drasztikus leszorítására vonatkozó igény, az olajárak káros ingadozási hajlama (különösen a közlekedési ágazat szempontjából, amely nagymértékben olajfüggő) és a beszállító régiók geopolitikai instabilitása indokolja. Az energetikai kutatás jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy polgáraink és iparunk energiaköltségei a jövőben megfizethetők legyenek. A szükséges kutatási és demonstrációs tevékenység célja azon környezetileg és költséghatékonyság szempontjából legkedvezőbb technológiák és intézkedések megkeresése, amelyek lehetővé teszik, hogy az EU megfeleljen a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt és az azokat túllépő céloknak, és valóra váltsa energiapolitikai vállalásait, amint azt az energiaellátás biztonságáról szóló, 2000-es zöld könyv (7), az energiahatékonyságról szóló 2005-ös zöld könyv (8) valamint a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátás európai stratégiájáról szóló 2006-os zöld könyv meghatározza (9).

Európa számos energiatermelési és energiahatékonysági technológia területén világviszonylatban is vezető szerepre tett szert. Úttörő érdemei vannak a korszerű megújuló energiaforrásokhoz, például a napenergiához, a bioenergiához és a szélenergiához kapcsolódó technológiákban. Az EU globális versenytársnak számít továbbá a villamosenergia-termelési és -elosztási technológiák területén, és erőteljes kutatási kapacitásokkal rendelkezik a széndioxid kivonásában és megkötésében. Ezekért a pozíciókért azonban most komoly verseny folyik (a versenytársak, elsősorban az Egyesült Államok és Japán részvételével). Ezért Európának fenn kell tartania és erősítenie kell vezető szerepét, és ez komoly erőfeszítéseket és nemzetközi együttműködést igényel.

Az energiarendszer kis CO2-kibocsátású vagy CO2-kibocsátástól mentes, megbízható, versenyképes és fenntartható energiarendszerré való gyökeres átalakításához új technológiák szükségesek, amelyekhez azonban túlságosan nagy kockázatok és túlságosan bizonytalan hasznok társulnak, ezért a magánszférától nem várható el, hogy a kutatás, a fejlesztés, a demonstráció és a telepítés valamennyi költségét magára vállalja. Ennek megfelelően a magánberuházások mobilizálásában központi szerepet kell adni a köztámogatásoknak, és az európai szintű erőfeszítéseket és erőforrásokat koherens és hatékonyabb módon kell összefogni annak érdekében, hogy a kontinens felvegye a versenyt a hasonló technológiákba erőteljesen és következetesen befektető gazdaságokkal. Ebben a tekintetben fontos szerepet játszanak az európai technológiai platformok, mivel ezek összehangolt módon hozzák működésbe a szükséges kutatási erőfeszítéseket. A cél eléréséhez szükséges tevékenységeket az alábbi felsorolás foglalja össze. Szerepel a felsorolásban egy, célirányosan az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás kialakítására vonatkozó egyedi tevékenység is, amely támogatást adhat az időközben felmerülő szakpolitikai igények számára is, például az európai energiapolitikának az éghajlatváltozással összefüggő nemzetközi tevékenységekben betöltött szerepével vagy az energiaellátás és az energiaárak instabilitásával és kimaradásaival kapcsolatban.

Tevékenységek

| — | Hidrogén és üzemanyagcellák
  Integrált tevékenység a helyhez kötött, hordozható és közlekedési alkalmazások előállítására képes, versenyképes uniós üzemanyagcella- és hidrogénipar erőteljes technológiai alapjának kialakítása érdekében. A hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platform ehhez a tevékenységhez egy integrált kutatási és telepítési stratégiára vonatkozó javaslattal járul hozzá. |
| --- | --- |

—

Hidrogén és üzemanyagcellák

Integrált tevékenység a helyhez kötött, hordozható és közlekedési alkalmazások előállítására képes, versenyképes uniós üzemanyagcella- és hidrogénipar erőteljes technológiai alapjának kialakítása érdekében. A hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platform ehhez a tevékenységhez egy integrált kutatási és telepítési stratégiára vonatkozó javaslattal járul hozzá.

| — | Megújuló villamosenergia-termelés
  Az átalakítás globális hatékonyságát, a költséghatékonyságot és a megbízhatóságot növelő technológiák, amelyek leszorítják a helyi megújuló energiaforrásokból – köztük a hulladékból – való villamosenergia-termelés költségét, valamint a különböző regionális feltételekhez igazodó technológiák fejlesztése és demonstrációja. |
| --- | --- |

—

Megújuló villamosenergia-termelés

Az átalakítás globális hatékonyságát, a költséghatékonyságot és a megbízhatóságot növelő technológiák, amelyek leszorítják a helyi megújuló energiaforrásokból – köztük a hulladékból – való villamosenergia-termelés költségét, valamint a különböző regionális feltételekhez igazodó technológiák fejlesztése és demonstrációja.

| — | Megújuló tüzelőanyagok gyártása
  Integrált tüzelőanyag-gyártó rendszerek és átalakítási technológiák: a megújuló energiaforrásokból, többek között biomasszából és hulladékból előállított szilárd, folyékony és gáz halmazállapotú (beleértve a hidrogént is) tüzelőanyagok kifejlesztése és fajlagos költségének leszorítása a szénmentes tüzelőanyagok, különösen a közlekedésben és villamosenergia-termelésben felhasználható bioüzemanyagok költséghatékony gyártása, tárolása, elosztása és felhasználása érdekében. |
| --- | --- |

—

Megújuló tüzelőanyagok gyártása

Integrált tüzelőanyag-gyártó rendszerek és átalakítási technológiák: a megújuló energiaforrásokból, többek között biomasszából és hulladékból előállított szilárd, folyékony és gáz halmazállapotú (beleértve a hidrogént is) tüzelőanyagok kifejlesztése és fajlagos költségének leszorítása a szénmentes tüzelőanyagok, különösen a közlekedésben és villamosenergia-termelésben felhasználható bioüzemanyagok költséghatékony gyártása, tárolása, elosztása és felhasználása érdekében.

| — | Megújuló fűtő- és hűtőanyagok
  Technológiák és eszközök kutatása, fejlesztése és demonstrációja, beleértve a tárolási technológiákat is, amelyek a megújuló energiaforrásokon alapuló, aktív és passzív fűtési és hűtési technológiák hatékonyságát növelik és költségeit csökkentik, valamint lehetővé teszik azok alkalmazását eltérő regionális feltételek mellett, amennyiben arra megfelelő lehetőség állapítható meg. |
| --- | --- |

—

Megújuló fűtő- és hűtőanyagok

Technológiák és eszközök kutatása, fejlesztése és demonstrációja, beleértve a tárolási technológiákat is, amelyek a megújuló energiaforrásokon alapuló, aktív és passzív fűtési és hűtési technológiák hatékonyságát növelik és költségeit csökkentik, valamint lehetővé teszik azok alkalmazását eltérő regionális feltételek mellett, amennyiben arra megfelelő lehetőség állapítható meg.

| — | A CO2-kivonási és tárolási technológiák a kibocsátásmentes energiatermeléshez
  Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása környezeti hatásainak drasztikus csökkentése érdekében, a CO2 kivonását és tárolását megvalósító technológiákat – különösen a föld alatti tárolást – alkalmazó, nagy hatékonyságú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes villamos erőművek és/vagy hőerőművek létrehozásával. |
| --- | --- |

—

A CO2-kivonási és tárolási technológiák a kibocsátásmentes energiatermeléshez

Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása környezeti hatásainak drasztikus csökkentése érdekében, a CO2 kivonását és tárolását megvalósító technológiákat – különösen a föld alatti tárolást – alkalmazó, nagy hatékonyságú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes villamos erőművek és/vagy hőerőművek létrehozásával.

| — | Tisztaszén-technológiák
  Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja az erőművek hatékonyságának, megbízhatóságának és költséghatékonyságának jelentős mértékű javítása érdekében, olyan tisztaszén-átalakítási technológiák és más, szilárd halmazállapotú tüzelőanyagok átalakításán alapuló technológiák kifejlesztésén és demonstrációján keresztül, amelyek egyúttal másodlagos energiahordozókat (például hidrogént) és folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokat is termelnek. A tevékenységek adott esetben a CO2-kivonási és -tárolási technológiákhoz vagy a biomassza vegyes felhasználásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

—

Tisztaszén-technológiák

Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja az erőművek hatékonyságának, megbízhatóságának és költséghatékonyságának jelentős mértékű javítása érdekében, olyan tisztaszén-átalakítási technológiák és más, szilárd halmazállapotú tüzelőanyagok átalakításán alapuló technológiák kifejlesztésén és demonstrációján keresztül, amelyek egyúttal másodlagos energiahordozókat (például hidrogént) és folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokat is termelnek. A tevékenységek adott esetben a CO2-kivonási és -tárolási technológiákhoz vagy a biomassza vegyes felhasználásához kapcsolódnak.

| — | Intelligens energiahálózatok
  Annak kutatása, fejlesztése és demonstrációja, hogy miként javítható az európai villamosenergia- és gázrendszerek és hálózatok hatékonysága, biztonsága, megbízhatósága és minősége, különösen a fokozottan integrált európai energiapiac keretében, például a jelenlegi elektromos hálózatok interaktív (fogyasztók–üzemeltetők) szolgáltatási hálózatokká alakításával, energiatárolási lehetőségek kifejlesztésével, valamint a decentralizált és a megújuló energiaforrások nagybani telepítését és tényleges integrálását gátló akadályok felszámolásával. |
| --- | --- |

—

Intelligens energiahálózatok

Annak kutatása, fejlesztése és demonstrációja, hogy miként javítható az európai villamosenergia- és gázrendszerek és hálózatok hatékonysága, biztonsága, megbízhatósága és minősége, különösen a fokozottan integrált európai energiapiac keretében, például a jelenlegi elektromos hálózatok interaktív (fogyasztók–üzemeltetők) szolgáltatási hálózatokká alakításával, energiatárolási lehetőségek kifejlesztésével, valamint a decentralizált és a megújuló energiaforrások nagybani telepítését és tényleges integrálását gátló akadályok felszámolásával.

| — | Energiahatékonyság és energiatakarékosság
  Új koncepciók kutatása, fejlesztése és demonstrációja, a bevált koncepciók és technológiák optimalizálása az épületek (beleértve a világítást), a közlekedés, a szolgáltatások és az ipar energiahatékonyságának javítása, valamint végső és elsődleges energiafogyasztásának egész életcikluson keresztüli további csökkentése érdekében. Ide tartozik az energiahatékonyságot célzó stratégiák és technológiák integrálása (beleértve a kapcsolt termelést és a poligenerációt), az új és megújuló energiát hasznosító technológiák és az energiakeresletet irányító intézkedések és eszközök, alkalmazása, valamint az éghajlatra minimális hatást kifejtő épületek demonstrációja is. |
| --- | --- |

—

Energiahatékonyság és energiatakarékosság

Új koncepciók kutatása, fejlesztése és demonstrációja, a bevált koncepciók és technológiák optimalizálása az épületek (beleértve a világítást), a közlekedés, a szolgáltatások és az ipar energiahatékonyságának javítása, valamint végső és elsődleges energiafogyasztásának egész életcikluson keresztüli további csökkentése érdekében. Ide tartozik az energiahatékonyságot célzó stratégiák és technológiák integrálása (beleértve a kapcsolt termelést és a poligenerációt), az új és megújuló energiát hasznosító technológiák és az energiakeresletet irányító intézkedések és eszközök, alkalmazása, valamint az éghajlatra minimális hatást kifejtő épületek demonstrációja is.

| — | Az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás
  Az energetikai technológiákkal kapcsolatban felmerülő fő gazdasági és társadalmi kérdések elemzésére, valamint a közép- és hosszú távú irányszámok és forgatókönyvek felállítására (beleértve a szakpolitika kialakításának tudományos támogatását is) szolgáló eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

Az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás

Az energetikai technológiákkal kapcsolatban felmerülő fő gazdasági és társadalmi kérdések elemzésére, valamint a közép- és hosszú távú irányszámok és forgatókönyvek felállítására (beleértve a szakpolitika kialakításának tudományos támogatását is) szolgáló eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése.

6.   Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

Cél

A környezettel és erőforrásaival való fenntartható gazdálkodás az éghajlat, a bioszféra, az ökológiai rendszerek és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatásokra vonatkozó tudás fejlesztésével, valamint új technológiák, eszközök és szolgáltatások kifejlesztésével a globális környezeti problémák egységes kezelése érdekében. Kiemelt hangsúlyt kap az éghajlati változások, az ökológiai, földtani és oceanográfiai rendszerek változásainak az előrejelzése, hangsúlyt fektetnek továbbá a környezeti problémák és kockázatok, -beleértve az egészséggel kapcsolatosakat is – folyamatos figyelemmel kísérésére, megelőzésére, hatásainak csökkentésére és befolyásolására alkalmas eszközökre és technológiákra, valamint a természeti és ember alkotta környezet fenntartására alkalmas eszközökre és technológiákra.

Indokolás

A környezeti problémák túlterjednek az államhatárokon, és egész Európára, de gyakran az egész világra kiterjedően összehangolt megközelítést igényelnek. Földünk természeti erőforrásaira és az ember alkotta környezetre erős nyomás nehezedik a népesség növekedése, az urbanizáció, a beépítés, a mezőgazdasági, akvakultúra- és halászati ágazat, valamint a közlekedési és energetikai ágazat folyamatos bővülése, valamint az éghajlat helyi, regionális és globális változékonysága és a felmelegedés következtében. Európának az ipar megerősítésével és versenyképességének javításával párhuzamosan új, fenntartható viszonyt kell kialakítania a környezettel. A környezetre irányuló kutatás nagyságrendje, terjedelme és nagyfokú összetettsége miatt szükséges kritikus tömeg eléréséhez a teljes EU-ra kiterjedő együttműködésre van szükség. Ez megkönnyíti a közös tervezést, az összekapcsolt és együttműködésre képes adatbázisok használatát, illetőleg az összehangolt, nagyméretű figyelő és előrejelző rendszerek kifejlesztését. E kutatásnak foglalkoznia kell az adatkezelési és informatikai szolgáltatások szükségességével, valamint az adatátvitelhez, -integrációhoz és térbeli adatmeghatározáshoz kapcsolódó problémákkal.

Uniós szintű kutatási tevékenység szükséges egyes nemzetközi kötelezettségvállalások, mint például az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény, a sivatagosodás elleni harcról szóló ENSZ-egyezmény, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény, a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es világszintű csúcstalálkozó céljai, valamint az EU vízellátási kezdeményezése (Water for Life) teljesítéséhez, valamint az éghajlatváltozási kormányközi panel munkájában és a földmegfigyelésre vonatkozó kezdeményezésben történő részvételhez.

Emellett jelentős mértékű kutatás szükséges a meglévő és kialakulóban lévő uniós szakpolitikák, a 6. környezetvédelmi cselekvési terv és a kapcsolódó tematikus stratégiák (pl. az EU tengeri stratégiája), a környezetvédelmi technológiákra, valamint a környezetvédelemre és az egészségre vonatkozó cselekvési tervek, programok és irányelvek, továbbá a vízvédelmi keretirányelv és a NATURA 2000 végrehajtásához.

Az EU-nak meg kell erősítenie pozícióit a környezetvédelmi technológiák világpiacán. Ezek a technológiák a különböző nagyságrendű környezeti problémák környezethatékony megoldásának, valamint kulturális és természeti örökségünk védelmének lehetővé tételén keresztül hozzájárulnak a fenntartható növekedés megvalósítását segítő fenntartható fogyasztás és termelés megteremtéséhez. A környezetvédelmi követelmények serkentőleg hatnak az innovációra, továbbá üzleti lehetőségeket és nagyobb versenyképességet teremthetnek, biztosítva egyúttal a későbbi nemzedékek fenntarthatóbb jövőjét. A vízellátással és a szennyvízzel, illetőleg a fenntartható vegyiparral foglalkozó európai technológiai platformok megerősítették az uniós szintű fellépés szükségességét, és kutatási ütemtervüket a következőkben felsorolt kutatási tevékenységek figyelembe veszik. Más platformok (például az építésügyi és az erdészeti) részben ugyancsak foglalkoznak környezetvédelmi technológiai kérdésekkel, és véleményüket az alábbiak ugyancsak figyelembe veszik. A társadalmi-gazdasági szempontok különösen erős hatással vannak a környezetvédelmi technológiák kifejlesztésére és piaci bevezetésére, valamint azt követő alkalmazására, például a vízkészlet-gazdálkodásban. Függően attól, hogy az adott tevékenység tárgya szempontjából ezek mennyire lényegesek, a tevékenységek során figyelembe kell venni a szakpolitikák és a technológiai fejlesztés társadalmi és gazdasági vonatkozásait.

A következőkben felsorolt tevékenységek (10) jelentős része közvetlenül kapcsolódik szakpolitikai igényekhez. Ugyanakkor a közben felmerülő új szakpolitikai igények, mint például az uniós politikák fenntarthatósági hatásvizsgálatai, az éghajlatváltozással kapcsolatban Kiotót követően szükséges fellépés, valamint az új környezetvédelmi politikák (például az európai talajvédelmi stratégia és a tengerpolitika), szabványok és jogszabályi előírások igényeinek kielégítése érdekében további támogatásra is van lehetőség.

Tevékenységek

| — | Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok






  — | A környezetre és az éghajlatra nehezedő nyomás: az éghajlati és földtani rendszer működése, beleértve a sarki régiókat is; alkalmazkodási és hatáscsökkentési intézkedések; levegő-, talaj- és vízszennyezés; a légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások; az éghajlat és a légkör, a földfelszín, a jég és az óceán globális és regionális kölcsönhatásai; a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatások, beleértve a tengerszint emelkedésének a tengerparti vidékekre gyakorolt hatásait, valamint a fokozottan érzékeny területekre gyakorolt hatásokat is. |
| --- | --- | --- |

—

Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok

—

A környezetre és az éghajlatra nehezedő nyomás: az éghajlati és földtani rendszer működése, beleértve a sarki régiókat is; alkalmazkodási és hatáscsökkentési intézkedések; levegő-, talaj- és vízszennyezés; a légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások; az éghajlat és a légkör, a földfelszín, a jég és az óceán globális és regionális kölcsönhatásai; a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatások, beleértve a tengerszint emelkedésének a tengerparti vidékekre gyakorolt hatásait, valamint a fokozottan érzékeny területekre gyakorolt hatásokat is.

| — | Környezet és egészség: A környezeti ártalomkeltők és az emberi egészség kölcsönhatása, beleértve a források azonosítását, a környezettel összefüggő egészségügyi kérdések biomonitoringjára irányuló kutatást, a beltéri levegő minőségét, a beltéri környezettel, a városi környezettel és a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásával való kapcsolódásokat, valamint az újonnan felmerülő kockázati tényezők hatásait is; a veszélyes anyagokra vonatkozó integrált kockázatelemzési módszerek, beleértve az állatkísérleteket kiváltó megoldásokat is; a környezeti egészségi kockázatok és mutatók számszerű kifejezése és költség-haszon elemzése a megelőzési stratégiákhoz való felhasználásra. |
| --- | --- |

—

Környezet és egészség: A környezeti ártalomkeltők és az emberi egészség kölcsönhatása, beleértve a források azonosítását, a környezettel összefüggő egészségügyi kérdések biomonitoringjára irányuló kutatást, a beltéri levegő minőségét, a beltéri környezettel, a városi környezettel és a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásával való kapcsolódásokat, valamint az újonnan felmerülő kockázati tényezők hatásait is; a veszélyes anyagokra vonatkozó integrált kockázatelemzési módszerek, beleértve az állatkísérleteket kiváltó megoldásokat is; a környezeti egészségi kockázatok és mutatók számszerű kifejezése és költség-haszon elemzése a megelőzési stratégiákhoz való felhasználásra.

| — | Természeti veszélyek: a geológiai (például földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) és az éghajlati (például vihar, aszály, árvíz, erdőtűz, földcsuszamlás, lavina és egyéb szélsőséges események) veszélyforrásokból származó katasztrófákhoz és következményeikhez kapcsolódó előrejelzések és integrált veszélyességi, sebezhetőségi és kockázati értékelések fejlesztése; korai előrejelző rendszerek kialakítása, valamint a megelőző, hatáscsökkentő és kockázatkezelési stratégiák továbbfejlesztése, az egyidejű kockázatok elemzése keretében is. |
| --- | --- |

—

Természeti veszélyek: a geológiai (például földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) és az éghajlati (például vihar, aszály, árvíz, erdőtűz, földcsuszamlás, lavina és egyéb szélsőséges események) veszélyforrásokból származó katasztrófákhoz és következményeikhez kapcsolódó előrejelzések és integrált veszélyességi, sebezhetőségi és kockázati értékelések fejlesztése; korai előrejelző rendszerek kialakítása, valamint a megelőző, hatáscsökkentő és kockázatkezelési stratégiák továbbfejlesztése, az egyidejű kockázatok elemzése keretében is.

| — | Fenntartható erőforrás-gazdálkodás






  — | A természetes és az ember által létrehozott erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzése és a velük való fenntartható gazdálkodás: ökológiai rendszerek; vízkészlet-gazdálkodás; hulladékgazdálkodás és megelőzés; a biológiai sokféleség védelme és kezelése, beleértve az invazív idegen fajok elleni védekezést is, a talaj, a tengerfenék, a tengeröblök és a part menti területek védelme, a sivatagosodással és a földek minőségének romlásával szembeszálló megközelítések, tájképmegőrzés; fenntartható erdőhasználat és -gazdálkodás; a városi környezettel való fenntartható gazdálkodás és tervezés, beleértve a posztindusztriális övezeteket; adatkezelési és információs szolgáltatások; a természetes folyamatok elemzése és előrejelzése. |
| --- | --- | --- |

—

Fenntartható erőforrás-gazdálkodás

—

A természetes és az ember által létrehozott erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzése és a velük való fenntartható gazdálkodás: ökológiai rendszerek; vízkészlet-gazdálkodás; hulladékgazdálkodás és megelőzés; a biológiai sokféleség védelme és kezelése, beleértve az invazív idegen fajok elleni védekezést is, a talaj, a tengerfenék, a tengeröblök és a part menti területek védelme, a sivatagosodással és a földek minőségének romlásával szembeszálló megközelítések, tájképmegőrzés; fenntartható erdőhasználat és -gazdálkodás; a városi környezettel való fenntartható gazdálkodás és tervezés, beleértve a posztindusztriális övezeteket; adatkezelési és információs szolgáltatások; a természetes folyamatok elemzése és előrejelzése.

| — | A tengeri környezettel való gazdálkodás: az emberi tevékenység hatása a tengeri környezetre és erőforrásokra; a regionális tengerek és a part menti vizek szennyezése és eutrofizációja; mélytengeri ökológiai rendszerek; a tengeri élővilág sokféleségének alakulására, az ökológiai rendszerek folyamataira és az óceáni körforgásra vonatkozó elemzések; a tengerfenék geológiája; az óceán és természeti erőforrásainak fenntartható felhasználását szolgáló stratégiák, koncepciók és eszközök kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

A tengeri környezettel való gazdálkodás: az emberi tevékenység hatása a tengeri környezetre és erőforrásokra; a regionális tengerek és a part menti vizek szennyezése és eutrofizációja; mélytengeri ökológiai rendszerek; a tengeri élővilág sokféleségének alakulására, az ökológiai rendszerek folyamataira és az óceáni körforgásra vonatkozó elemzések; a tengerfenék geológiája; az óceán és természeti erőforrásainak fenntartható felhasználását szolgáló stratégiák, koncepciók és eszközök kifejlesztése.

| — | Környezetvédelmi technológiák






  — | A természetes és az ember által létrehozott környezetre irányuló megfigyelés, szimuláció, megelőzés, hatáscsökkentés, alkalmazkodás, szennyeződésmentesítés és helyreállítás környezetvédelmi technológiái: a vizekre, az éghajlatra, a levegőre, a tengeri, városi és vidéki környezetre, a talajra, a hulladékok kezelésére, az újrafeldolgozásra, a tiszta gyártási folyamatokra és a fenntartható termékekre, a vegyi anyagok biztonságára vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

—

Környezetvédelmi technológiák

—

A természetes és az ember által létrehozott környezetre irányuló megfigyelés, szimuláció, megelőzés, hatáscsökkentés, alkalmazkodás, szennyeződésmentesítés és helyreállítás környezetvédelmi technológiái: a vizekre, az éghajlatra, a levegőre, a tengeri, városi és vidéki környezetre, a talajra, a hulladékok kezelésére, az újrafeldolgozásra, a tiszta gyártási folyamatokra és a fenntartható termékekre, a vegyi anyagok biztonságára vonatkozóan.

| — | A kulturális örökség – többek között az emberi élőhely – védelme, megőrzése és gyarapítása: a kulturális örökség pusztulásának hatékonyabb értékelése; innovatív megőrzési stratégiák kidolgozása; a kulturális örökség városi környezetbe való integrálásának erősítése. |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség – többek között az emberi élőhely – védelme, megőrzése és gyarapítása: a kulturális örökség pusztulásának hatékonyabb értékelése; innovatív megőrzési stratégiák kidolgozása; a kulturális örökség városi környezetbe való integrálásának erősítése.

| — | A technológiák értékelése, ellenőrzése és vizsgálata: a folyamatok, technológiák és termékek környezeti kockázat- és életciklus-elemzésére szolgáló módszerek és eszközök, beleértve az alternatív vizsgálati módszereket, és különösképpen az ipari vegyi anyagok állatkísérletek nélküli vizsgálatát is; a fenntartható vegyiparral, erdészeti alapú ágazatok technológiájával, vízellátással és szennyvízelvezetéssel foglalkozó platformok támogatása (11); egy jövőbeni, a független értékelés eszközeit kiegészítő európai környezetvédelmi technológai ellenőrzési és vizsgálati program tudományos és technológiai vonatkozásai. |
| --- | --- |

—

A technológiák értékelése, ellenőrzése és vizsgálata: a folyamatok, technológiák és termékek környezeti kockázat- és életciklus-elemzésére szolgáló módszerek és eszközök, beleértve az alternatív vizsgálati módszereket, és különösképpen az ipari vegyi anyagok állatkísérletek nélküli vizsgálatát is; a fenntartható vegyiparral, erdészeti alapú ágazatok technológiájával, vízellátással és szennyvízelvezetéssel foglalkozó platformok támogatása (11); egy jövőbeni, a független értékelés eszközeit kiegészítő európai környezetvédelmi technológai ellenőrzési és vizsgálati program tudományos és technológiai vonatkozásai.

| — | Földünk megfigyelésének és értékelésének eszközei






  — | Föld- és óceánmegfigyelő rendszerek, valamint a környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos megfigyelő módszerek: hozzájárulás a környezeti és fenntarthatósági kérdések kezelésére létrehozott megfigyelő rendszerek fejlesztéséhez és integrálásához a GEOSS projekt keretében (amelyet kiegészít a GMES projekt); a rendszerek interoperabilitása és az információk optimalizálása a környezeti jelenségek megértése, modellezése és előrejelzése, a természeti erőforrások értékelése, feltárása és az azokkal való gazdálkodás érdekében. |
| --- | --- | --- |

—

Földünk megfigyelésének és értékelésének eszközei

—

Föld- és óceánmegfigyelő rendszerek, valamint a környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos megfigyelő módszerek: hozzájárulás a környezeti és fenntarthatósági kérdések kezelésére létrehozott megfigyelő rendszerek fejlesztéséhez és integrálásához a GEOSS projekt keretében (amelyet kiegészít a GMES projekt); a rendszerek interoperabilitása és az információk optimalizálása a környezeti jelenségek megértése, modellezése és előrejelzése, a természeti erőforrások értékelése, feltárása és az azokkal való gazdálkodás érdekében.

| — | A fenntartható fejlődés előrejelzési módszerei és értékelési eszközei, a megfigyelés különböző léptékeinek figyelembevételével: a gazdaság, a környezet és a társadalom közötti kapcsolódások modellezése, beleértve a piac alapú eszközöket, a külső hatásokat, a küszöbértékeket, valamint a kulcsfontosságú problémákra, mint például a földhasználati és a tengerrel összefüggő kérdésekre vonatkozó tudásalap és módszertan kifejlesztését is; városfejlesztés, az éghajlatváltozással összefüggő társadalmi és gazdasági feszültségek. |
| --- | --- |

—

A fenntartható fejlődés előrejelzési módszerei és értékelési eszközei, a megfigyelés különböző léptékeinek figyelembevételével: a gazdaság, a környezet és a társadalom közötti kapcsolódások modellezése, beleértve a piac alapú eszközöket, a külső hatásokat, a küszöbértékeket, valamint a kulcsfontosságú problémákra, mint például a földhasználati és a tengerrel összefüggő kérdésekre vonatkozó tudásalap és módszertan kifejlesztését is; városfejlesztés, az éghajlatváltozással összefüggő társadalmi és gazdasági feszültségek.

7.   Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

Cél

A technológiai és működésbeli fejlődésre, valamint az európai közlekedési politikára alapozva integrált, biztonságosabb, környezetbarátabb és „intelligensebb” páneurópai közlekedési rendszerek kifejlesztése valamennyi polgár, a társadalom és az éghajlat-változási politika érdekében, a környezet és a természeti erőforrások tiszteletben tartásával; továbbá az európai iparágak nemzetközi piacon való versenyképességének biztosítása és további javítása.

Indokolás

A közlekedés Európa erősségei közé tartozik – a légi közlekedési ágazat 2,6 %-kal járul hozzá az EU GDP-jéhez (és 3,1 millió embernek ad munkát), a felszíni közlekedés pedig az uniós GDP 11 %-át állítja elő (és körülbelül 16 millió főt foglalkoztat). A közlekedés ugyanakkor az EU CO2-kibocsátásának 25 %-át adja, ezért égetően fontos a rendszer környezetbarátabbá tétele a fenntarthatóbb közlekedés és a növekedési ütemmel való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében, amint arra az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyv (12) rámutatott.

Az EU bővítése (a szárazföldi terület 25 %-os és a népesség 20 %-os növekedése) és gazdasági fejlődése új kihívásokat jelent az emberek és az áruk hatékony, gazdaságos és fenntartható szállítása szempontjából. A közlekedés továbbá közvetlen hatással van más főbb szakpolitikákra (kereskedelem, verseny, foglalkoztatás, környezetvédelem, kohézió, energetika, biztonság, belső piac).

Az uniós közlekedési ágazatba történő kutatási-fejlesztési befektetések a világpiaci technológiai versenyelőny biztosításának előfeltételét jelentik (13). Az európai szinten végzett tevékenységek serkentik az érintett iparágak szerkezetének átalakítását is, beleértve az ellátási lánc integrálását, különösen a KKV-k szintjén.

Az európai technológiai platformok (14) által kidolgozott kutatási ütemtervek alátámasztják azt az igényt, hogy olyan új, „közlekedési rendszerekben” gondolkodó nézőpontot célszerű képviselni, amely figyelembe veszi az egyes járművek vagy hajók, közlekedési hálózatok vagy infrastruktúrák és a közlekedési szolgáltatások igénybevételének kölcsönhatásait, ami csak európai szinten alakítható ki. A kutatás-fejlesztési költségek mindezeken a területeken jelentős mértékben emelkednek, és az EU-szintű együttműködés alapvető fontosságú ahhoz, hogy a különféle KTF-szereplők elérjék azt a „kritikus tömeget”, amely a méretből és a multidiszciplinaritásból eredő kihívásokra költséghatékony módon tud válaszolni, valamint ahhoz, hogy az iparág megfeleljen a kibővített Unió jövőjének nagy politikai, technológiai és társadalmi-gazdasági kihívásainak, mint amilyen például a jövő „tiszta és biztonságos járműjére” vonatkozó elképzelés, a rendszerek együttműködési képessége és az intermodalitás (különös tekintettel a vízi szállításra és a vasútra), a megfizethetőség, a biztonság, a kapacitás, a védelem és a környezeti hatások. A Galileo rendszert és alkalmazásait támogató technológiák fejlesztése ugyancsak fontos az európai szakpolitikák végrehajtása szempontjából.

Az alábbiakban kitűzött kutatási témakörök és tevékenységek fokozott ipari jelentősége mellett az is lényeges, hogy a politikai döntéshozók igényei a közlekedéspolitika gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásait egyaránt figyelembe vevő, integrált módon teljesülnek. Emellett a tervezett tevékenységek támogatják a meglévő és új szakpolitikai igények kielégítését, például a tengerészeti politika alakulásához vagy az egységes európai égbolt végrehajtásához kapcsolódóan.

Tevékenységek

| — | Repüléstechnika és légi közlekedés






  — | A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a kibocsátások (beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását is) és a zajártalom csökkentése, beleértve a motorokra és a helyettesítő tüzelőanyagokra, a szerkezetekre és új repülőgép-kialakításokra (beleértve a forgószárnyú repülőgépeket is), a repülőterek üzemeltetésére és a légiforgalmi szolgáltatásra vonatkozó munkát is. |
| --- | --- | --- |

—

Repüléstechnika és légi közlekedés

—

A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a kibocsátások (beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását is) és a zajártalom csökkentése, beleértve a motorokra és a helyettesítő tüzelőanyagokra, a szerkezetekre és új repülőgép-kialakításokra (beleértve a forgószárnyú repülőgépeket is), a repülőterek üzemeltetésére és a légiforgalmi szolgáltatásra vonatkozó munkát is.

| — | Az időkihasználás javítása: a tervek hatékonyságának fejlesztése, a légi, földi és világűrben történő közlekedést egységes keretbe foglaló „egységes égbolt” politikájának hatékony végrehajtásával összhangban az innovatív légiforgalmi szolgáltatási rendszerekre összpontosítva, beleértve a forgalom folyamatosságát és a repülőgépek nagyobb önállóságát is. |
| --- | --- |

—

Az időkihasználás javítása: a tervek hatékonyságának fejlesztése, a légi, földi és világűrben történő közlekedést egységes keretbe foglaló „egységes égbolt” politikájának hatékony végrehajtásával összhangban az innovatív légiforgalmi szolgáltatási rendszerekre összpontosítva, beleértve a forgalom folyamatosságát és a repülőgépek nagyobb önállóságát is.

| — | A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: az utasok kényelmének javítása, innovatív fedélzeti szolgáltatások és hatékonyabb utaskezelés; a légi közlekedés valamennyi biztonsági vonatkozásának javítása; nagyobb repülőgép-választék a széles testű gépektől a kisebb méretű, különböző feladatok (beleértve a regionális feladatokat) ellátására alkalmas járművekig. |
| --- | --- |

—

A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: az utasok kényelmének javítása, innovatív fedélzeti szolgáltatások és hatékonyabb utaskezelés; a légi közlekedés valamennyi biztonsági vonatkozásának javítása; nagyobb repülőgép-választék a széles testű gépektől a kisebb méretű, különböző feladatok (beleértve a regionális feladatokat) ellátására alkalmas járművekig.

| — | A költséghatékonyság javítása: a termékfejlesztés, a gyártás és a fenntartás költségeinek csökkentése az innovatív és karbantartást, javítást és nagyjavítást nem igénylő repülőgépekre, valamint az automatizálás és a szimuláció kiterjedtebb használatára összpontosítva. |
| --- | --- |

—

A költséghatékonyság javítása: a termékfejlesztés, a gyártás és a fenntartás költségeinek csökkentése az innovatív és karbantartást, javítást és nagyjavítást nem igénylő repülőgépekre, valamint az automatizálás és a szimuláció kiterjedtebb használatára összpontosítva.

| — | A repülőgép és az utasok védelme: az utasokra, a személyzetre, a repülőgépekre és a légi közlekedés egészére irányuló védelmi intézkedések megerősítése például az adatkezelésre és az azonosításra vonatkozó módszerek fejlesztésével, a repülőgépek támadás elleni védelmével és biztonságosabb repülőgépek tervezésével. |
| --- | --- |

—

A repülőgép és az utasok védelme: az utasokra, a személyzetre, a repülőgépekre és a légi közlekedés egészére irányuló védelmi intézkedések megerősítése például az adatkezelésre és az azonosításra vonatkozó módszerek fejlesztésével, a repülőgépek támadás elleni védelmével és biztonságosabb repülőgépek tervezésével.

| — | Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a repüléssel kapcsolatos hosszabb távú kihívások megválaszolása a technológiák gyökeresebb, környezetileg hatékony, hozzáférhető és innovatív, a légi közlekedést jelentős mértékben előrelendítő ötvözésével. |
| --- | --- |

—

Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a repüléssel kapcsolatos hosszabb távú kihívások megválaszolása a technológiák gyökeresebb, környezetileg hatékony, hozzáférhető és innovatív, a légi közlekedést jelentős mértékben előrelendítő ötvözésével.

| — | Fenntartható felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés






  — | A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele: a környezetszennyezés és a zajterhelés csökkentése, beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését; a közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése a kibocsátások technológiai és társadalmi-gazdasági eszközökkel történő csökkentésével, valamint a felhasználók képzése révén; tiszta és hatékony motorok és hajtási rendszerek fejlesztése, beleértve a vegyes technológiákat és az alternatív tüzelőanyagok, mint például a hidrogén és az üzemanyagcellák közlekedésben való használatát is, költség- és energiahatékonysági megfontolások figyelembevételével; az elhasználódott járművekre és hajókra vonatkozó stratégiák. |
| --- | --- | --- |

—

Fenntartható felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés

—

A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele: a környezetszennyezés és a zajterhelés csökkentése, beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését; a közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése a kibocsátások technológiai és társadalmi-gazdasági eszközökkel történő csökkentésével, valamint a felhasználók képzése révén; tiszta és hatékony motorok és hajtási rendszerek fejlesztése, beleértve a vegyes technológiákat és az alternatív tüzelőanyagok, mint például a hidrogén és az üzemanyagcellák közlekedésben való használatát is, költség- és energiahatékonysági megfontolások figyelembevételével; az elhasználódott járművekre és hajókra vonatkozó stratégiák.

| — | A közlekedési módok közötti váltás bátorítása és növelése, valamint a közlekedési folyosók leterheltségének csökkentése: fenntartható, innovatív, intermodális és interoperábilis európai regionális és nemzeti közlekedési és logisztikai hálózatok, infrastruktúra és rendszerek kialakítása; a költségek internalizálása; információcsere a járművek/hajók és a közlekedési infrastruktúra között; az infrastruktúra kapacitásának optimalizálása; a közlekedési módok közötti váltás stratégiái az energiahatékony közlekedési eszközök ösztönzése érdekében. |
| --- | --- |

—

A közlekedési módok közötti váltás bátorítása és növelése, valamint a közlekedési folyosók leterheltségének csökkentése: fenntartható, innovatív, intermodális és interoperábilis európai regionális és nemzeti közlekedési és logisztikai hálózatok, infrastruktúra és rendszerek kialakítása; a költségek internalizálása; információcsere a járművek/hajók és a közlekedési infrastruktúra között; az infrastruktúra kapacitásának optimalizálása; a közlekedési módok közötti váltás stratégiái az energiahatékony közlekedési eszközök ösztönzése érdekében.

| — | A fenntartható városi mobilitás biztosítása minden polgár, többek között a fogyatékkal élők számára is: innovatív szervezési megoldások, beleértve a tiszta és biztonságos járműveket és a kevésbé szennyező közlekedési eszközöket, új, kiváló minőségű tömegközlekedési módok és az egyéni közlekedés racionalizálása, kommunikációs infrastruktúra, integrált várostervezés és közlekedés, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való viszonyukra is figyelemmel. |
| --- | --- |

—

A fenntartható városi mobilitás biztosítása minden polgár, többek között a fogyatékkal élők számára is: innovatív szervezési megoldások, beleértve a tiszta és biztonságos járműveket és a kevésbé szennyező közlekedési eszközöket, új, kiváló minőségű tömegközlekedési módok és az egyéni közlekedés racionalizálása, kommunikációs infrastruktúra, integrált várostervezés és közlekedés, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való viszonyukra is figyelemmel.

| — | A biztonság és a védelem javítása, a közlekedés rendszerében: a közlekedési műveletekben a járművezetők, az utasok, a személyzet, a kerékpárosok és a gyalogosok szempontjából, az áruszállításban, a járművek, a hajók, az infrastruktúra és a teljes közlekedési rendszer kialakításában és működésében. |
| --- | --- |

—

A biztonság és a védelem javítása, a közlekedés rendszerében: a közlekedési műveletekben a járművezetők, az utasok, a személyzet, a kerékpárosok és a gyalogosok szempontjából, az áruszállításban, a járművek, a hajók, az infrastruktúra és a teljes közlekedési rendszer kialakításában és működésében.

| — | A versenyképesség megerősítése: a tervezési folyamatok javítása; fejlett hajtási rendszerek, jármű- és hajótechnológiák; innovatív és költséghatékony gyártási rendszerek, infrastruktúraépítés és -fenntartás; integratív architektúrák. |
| --- | --- |

—

A versenyképesség megerősítése: a tervezési folyamatok javítása; fejlett hajtási rendszerek, jármű- és hajótechnológiák; innovatív és költséghatékony gyártási rendszerek, infrastruktúraépítés és -fenntartás; integratív architektúrák.

| — | Az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo és az EGNOS) támogatása: számos ágazatban használható, nagy pontosságú navigációs és időzítési szolgáltatások; a műholdas irányítás hatékony használata és a második generációs technológiák és alkalmazások meghatározásának támogatása. |
| --- | --- |

—

Az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo és az EGNOS) támogatása: számos ágazatban használható, nagy pontosságú navigációs és időzítési szolgáltatások; a műholdas irányítás hatékony használata és a második generációs technológiák és alkalmazások meghatározásának támogatása.

8.   Társadalmi-, gazdasági és humán tudományok

Cél

Mélyreható, széles körben elfogadott ismeretek szerzése az olyan, Európa számára kihívást jelentő összetett és egymással is összefüggő társadalmi-gazdasági kérdésekről, mint a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség, a társadalmi kohézió, a kibővített EU társadalmi, kulturális és oktatási kihívásai, valamint a fenntarthatóság, a demográfiai változás, a migráció és a beilleszkedés, az életminőség és a globális kölcsönös függőség, különösen azzal a céllal, hogy az érintett szakpolitikák számára továbbfejlesztett tudásalap álljon rendelkezésre.

Indokolás

Európa erős és kiváló minőségű kutatóbázissal rendelkezik a társadalmi-, gazdasági, a szociokulturális és a humán tudományok területén. Az EU-n belül a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális téren jelen lévő eltérő megközelítésmódok különösen termékeny táptalajt jelentenek e területek uniós szintű kutatása számára. Az említett területeken Európa számára felmerülő társadalmi-gazdasági és társadalmi-kulturális kérdések európai szinten együttműködésben végzett kutatásában hatalmas európai többletérték rejlik. Először is az érintett kérdések és kihívások európai szinten kiemelten fontosak, és külön közösségi szakpolitikák foglalkoznak velük. Másodszor, az uniós tagállamokra vagy más országokra kiterjedő összehasonlító tanulmányok különösen hatékony eszközt jelentenek és fontos tanulási lehetőséget rejtenek magukban valamennyi ország és régió számára.

Harmadszor, az uniós szinten végzett kutatási tevékenység különösen előnyös abból a szempontból, hogy Európa egészére kiterjedő adatgyűjtést valósíthat meg, és alkalmazhatja az összetett problémák megértéséhez elengedhetetlen többféle nézőpontot. Végül: az említett kulcsfontosságú kihívásokra vonatkozó hiteles európai társadalmi-gazdasági tudásalap kialakítása lényegesen hozzájárul az Európai Unióban, és különösen az európai polgárok körében ezen kihívások általános megértésének elősegítéséhez.

Az alábbi felsorolás tartalmazza a támogatandó tevékenységeket; ezektől várható, hogy jelentős mértékben hozzájárulnak a szakpolitikák kidolgozásának, megvalósításának, hatásainak és elemzésének, valamint a szabályozó intézkedések meghatározásának javításához a területek széles skáláján, mint például a gazdaság-, a szociális, a kulturális, az oktatási és képzési, a nemek egyenlőségére vonatkozó, a vállalkozás-, a külkereskedelem-, a fogyasztóvédelmi és a külkapcsolati politika, valamint a tudományos és technológiai területek, a hivatalos statisztikapolitika, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítása. Emellett lehetőség nyílik az időközben felmerülő társadalmi-gazdasági kihívások megválaszolására és az új, előre nem látható szakpolitikai igényekkel kapcsolatos kutatásokra is. A jövőbeni kutatási ütemtervek megvitatására a társadalmi platformok bevonásával is sor kerülhet.

Tevékenységek

| — | Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban: a növekedést, a társadalmi-gazdasági stabilitást, a foglalkoztatást és a versenyképességet érintő kérdések kutatásának fejlesztése és integrálása, ami kiterjed például a következő témakörökre: innováció, oktatás – beleértve az egész életen át tartó tanulást is –, a globális összefüggésben értelmezett tudományos és egyéb tudás, valamint az immateriális javak szerepe, ifjúság és ifjúságpolitika, a munkaerő-piaci politikák kiigazítása és a nemzeti intézményi körülmények. |
| --- | --- |

—

Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban: a növekedést, a társadalmi-gazdasági stabilitást, a foglalkoztatást és a versenyképességet érintő kérdések kutatásának fejlesztése és integrálása, ami kiterjed például a következő témakörökre: innováció, oktatás – beleértve az egész életen át tartó tanulást is –, a globális összefüggésben értelmezett tudományos és egyéb tudás, valamint az immateriális javak szerepe, ifjúság és ifjúságpolitika, a munkaerő-piaci politikák kiigazítása és a nemzeti intézményi körülmények.

| — | A gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célok egységesítése egy európai perspektívában: a két, egymással szorosan összefüggő kulcsprobléma: az európai társadalmi-gazdasági modellek folyamatos fejlődése és a kibővült EU gazdasági, társadalmi és regionális kohéziója vizsgálatával, figyelembe véve a fenntarthatóság és a környezetvédelem, a fenntartható városi tervezés, a környezetvédelem, az energia és a társadalom közötti kölcsönhatás, valamint a városok és nagyvárosi területek szerepének szempontjait, valamint az európai politikák és jogszabályok társadalmi-gazdasági hatását is. |
| --- | --- |

—

A gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célok egységesítése egy európai perspektívában: a két, egymással szorosan összefüggő kulcsprobléma: az európai társadalmi-gazdasági modellek folyamatos fejlődése és a kibővült EU gazdasági, társadalmi és regionális kohéziója vizsgálatával, figyelembe véve a fenntarthatóság és a környezetvédelem, a fenntartható városi tervezés, a környezetvédelem, az energia és a társadalom közötti kölcsönhatás, valamint a városok és nagyvárosi területek szerepének szempontjait, valamint az európai politikák és jogszabályok társadalmi-gazdasági hatását is.

| — | Fő társadalmi folyamatok és következményeik: mint például a demográfiai változások – többek között az elöregedés és annak hatása a nyugdíjrendszerekre, a migráció és a beilleszkedés –, a demográfiai változások hatásának elemzése a városi fejlődésben; az életstílus, a munka, a család, a szakmai és a családi élet összeegyeztetése, a nemek kérdése, a fogyatékkal élők kérdése, az egészség és az életminőség; a gazdasági fogyasztóvédelem; az egyenlőtlenségek; a bűnözés; az üzleti élet társadalmi szerepe és a népesség sokfélesége, az etnicitás, a vallási pluralizmus, a kulturális kölcsönhatások és multikulturális kérdések, valamint az alapjogok védelméhez és a bármilyen formában jelentkező megkülönböztetés elleni küzdelemhez kapcsolódó kérdések. |
| --- | --- |

—

Fő társadalmi folyamatok és következményeik: mint például a demográfiai változások – többek között az elöregedés és annak hatása a nyugdíjrendszerekre, a migráció és a beilleszkedés –, a demográfiai változások hatásának elemzése a városi fejlődésben; az életstílus, a munka, a család, a szakmai és a családi élet összeegyeztetése, a nemek kérdése, a fogyatékkal élők kérdése, az egészség és az életminőség; a gazdasági fogyasztóvédelem; az egyenlőtlenségek; a bűnözés; az üzleti élet társadalmi szerepe és a népesség sokfélesége, az etnicitás, a vallási pluralizmus, a kulturális kölcsönhatások és multikulturális kérdések, valamint az alapjogok védelméhez és a bármilyen formában jelentkező megkülönböztetés elleni küzdelemhez kapcsolódó kérdések.

| — | Európa a nagyvilágban: a világ régiói közötti változó kölcsönhatások, beleértve a fejlődő régiókat is, a kultúrák közötti kapcsolatok és kölcsönös függőségek, valamint ezek következményeinek a megértése; az újonnan megjelenő fenyegetések és kockázatok kezelése az emberi jogok, a szabadságjogok és a jólét sérelme nélkül, valamint a béke elősegítése. |
| --- | --- |

—

Európa a nagyvilágban: a világ régiói közötti változó kölcsönhatások, beleértve a fejlődő régiókat is, a kultúrák közötti kapcsolatok és kölcsönös függőségek, valamint ezek következményeinek a megértése; az újonnan megjelenő fenyegetések és kockázatok kezelése az emberi jogok, a szabadságjogok és a jólét sérelme nélkül, valamint a béke elősegítése.

| — | A polgár az Európai Unióban: a kibővült EU jövőbeli fejlődésével összefüggésben a demokratikus „tulajdon” érzetének kialakításával és Európa népei aktív részvételének előmozdításával összefüggő kérdések; hatékony és demokratikus kormányzás minden szinten, beleértve a gazdasági és jogi kormányzást, valamint a civil társadalom szerepét is; az Európában jelen lévő kulturális, vallási, kulturális örökségbeli, intézménybeli, jogrendszerbeli, történelmi, nyelvi és értékbeli különbségek és hasonlóságok – mint európai multikulturális identitásunk és örökségünk építőelemei – általános megértésének és tiszteletének kialakítását segítő kutatás. |
| --- | --- |

—

A polgár az Európai Unióban: a kibővült EU jövőbeli fejlődésével összefüggésben a demokratikus „tulajdon” érzetének kialakításával és Európa népei aktív részvételének előmozdításával összefüggő kérdések; hatékony és demokratikus kormányzás minden szinten, beleértve a gazdasági és jogi kormányzást, valamint a civil társadalom szerepét is; az Európában jelen lévő kulturális, vallási, kulturális örökségbeli, intézménybeli, jogrendszerbeli, történelmi, nyelvi és értékbeli különbségek és hasonlóságok – mint európai multikulturális identitásunk és örökségünk építőelemei – általános megértésének és tiszteletének kialakítását segítő kutatás.

| — | Társadalmi-gazdasági és tudományos mutatók: használatuk a szakpolitikákban, végrehajtásukban és figyelemmel kísérésükben, a meglévő mutatók javítása, az elemzésükre szolgáló technikák és új mutatók kialakítása e célból és a kutatási programok értékelése szempontjából, beleértve a hivatalos statisztikákon alapuló mutatókat is. |
| --- | --- |

—

Társadalmi-gazdasági és tudományos mutatók: használatuk a szakpolitikákban, végrehajtásukban és figyelemmel kísérésükben, a meglévő mutatók javítása, az elemzésükre szolgáló technikák és új mutatók kialakítása e célból és a kutatási programok értékelése szempontjából, beleértve a hivatalos statisztikákon alapuló mutatókat is.

| — | Előrejelzési tevékenységek a tudományok és a technológia főbb kérdéseire, valamint a kapcsolódó társadalmi-gazdasági kérdésekre vonatkozóan, mint például a demográfia jövőbeni tendenciáira, a tudás globalizációjára, a tudás terjesztésére, a kutatási rendszerek fejlődésére, továbbá a főbb kutatási területeken és tudományágakon belüli és az azokat átívelő jövőbeli fejlődési irányokra. |
| --- | --- |

—

Előrejelzési tevékenységek a tudományok és a technológia főbb kérdéseire, valamint a kapcsolódó társadalmi-gazdasági kérdésekre vonatkozóan, mint például a demográfia jövőbeni tendenciáira, a tudás globalizációjára, a tudás terjesztésére, a kutatási rendszerek fejlődésére, továbbá a főbb kutatási területeken és tudományágakon belüli és az azokat átívelő jövőbeli fejlődési irányokra.

9.   Űrkutatás

Cél

A GMES-re (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) és hasonló alkalmazásokra összpontosító európai űrprogram támogatása a polgárok, illetőleg az európai űripar versenyképességének javára. Ez hozzájárul egy európai világűr-politika kialakításához, amely kiegészíti a tagállamok és más kulcsszereplők, különösen az Európai Űrügynökség erőfeszítéseit.

Indokolás

A Közösség ezen a területen hozzájárul a felhasználói követelményeken és a szakpolitikai célokon alapuló közös célok jobb meghatározásához az átfedések elkerülése és a minél fokozottabb interoperabilitás érdekében a tevékenységek összehangolásához; a költséghatékonyság javításához, valamint a szabványok meghatározásához járulhat hozzá. A közigazgatási szervek és a döntéshozók fontos potenciális felhasználók, és az európai ipar is élvezheti egy jól meghatározott, az európai űrprogramon keresztül megvalósított és részben a javasolt kutatási és technológiai fejlesztési fellépésekkel támogatott európai világűr-politika előnyeit. Az európai szintű fellépések a közösségi szakpolitikai célok támogatásához is szükségesek például a mezőgazdaság, az erdészet, a halászat, a környezetvédelem, az egészségügy, a távközlés, a biztonság és a közlekedés területén, és egyúttal szavatolhatják, hogy Európa mint partner kellő tiszteletben részesüljön a regionális és nemzetközi együttműködésben.

Az elmúlt negyven év folyamán mind nemzeti keretek között, mind az Európai Űrügynökség keretében kitűnő technológiai kompetencia épült ki Európában. A versenyképes ipar (beleértve a gyártókat, a szolgáltatókat és az üzemeltetőket) új kutatást és új technológiákat igényel. Az űripar alkalmazásai jelentős előnyökkel járnak a polgárok számára is a technológiai fejlesztések hatásai révén, és elengedhetetlenek a csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban.

Az alábbiakban kitűzött tevékenységek célja: (a helyi eszközökkel koordinálva, beleértve a légi eszközöket is) hatékonyan kiaknázni a világűrbe telepített eszközökben rejlő lehetőségeket új alkalmazások, különösen a GMES rendszer telepítése és a közösségi politikákhoz kapcsolódó jogérvényesítő tevékenység támogatása érdekében; a világűr felderítése, ami nemzetközi együttműködésre és alapvető technológiai vívmányok elérésére, továbbá költséghatékony missziókra ad lehetőséget; a világűr kiaknázása és felderítése az Európai Unió stratégiai szerepét szavatoló elősegítő tevékenységek támogatásával. Ezeket a tevékenységeket egyéb, a versenyképességi és innovációs keretprogramban, valamint az oktatási és képzési programban foglalt fellépések egészítik ki. Arra is törekedni kell, hogy az alábbiakban kitűzött tevékenységek minél több haszonnal járjanak a közpolitika szempontjából, beleértve az időközben esetleg felmerülő új szakpolitikai igények támogatását, például a fejlődő országokat segítő, a világűrt is igénybe vevő megoldások kialakítását; valamint a világűrbe telepített figyelőeszközöknek és módszereknek a közösségi szakpolitikák előrehaladásához történő felhasználását.

Tevékenységek

| — | Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában






  — | GMES: műholdas technológián alapuló és helyhez kötött – többek között a polgárok biztonságát szolgáló – figyelő és korai előrejelző rendszerek, valamint olyan technikák kifejlesztése, amelyek a környezetgazdálkodást és a biztonságpolitikát szolgálják (beleértve a természeti katasztrófák kezelését), továbbá a földfelszínre, hajókra és a légkörbe telepített összetevőkkel való integrálásuk; a (mind műholdas, mind helyhez kötött, ideértve a szárazföldi, a hajó hordozta és a légi változatokat is) GMES–adatok és szolgáltatások integrálásának, harmonizálásának, felhasználásának és a felhasználókhoz való eljuttatásának támogatása. |
| --- | --- | --- |

—

Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában

—

GMES: műholdas technológián alapuló és helyhez kötött – többek között a polgárok biztonságát szolgáló – figyelő és korai előrejelző rendszerek, valamint olyan technikák kifejlesztése, amelyek a környezetgazdálkodást és a biztonságpolitikát szolgálják (beleértve a természeti katasztrófák kezelését), továbbá a földfelszínre, hajókra és a légkörbe telepített összetevőkkel való integrálásuk; a (mind műholdas, mind helyhez kötött, ideértve a szárazföldi, a hajó hordozta és a légi változatokat is) GMES–adatok és szolgáltatások integrálásának, harmonizálásának, felhasználásának és a felhasználókhoz való eljuttatásának támogatása.

| — | Innovatív, a globális elektronikus hírközlési hálózatokba zökkenőmentesen integrált műholdas hírközlési szolgáltatások a polgárok és a vállalkozások számára a polgári védelemben, az e-kormányzásban, a távorvoslásban, a távoktatásban, a kutatásban és mentésben, az idegenforgalomban és a szabadidős tevékenységekben, a személyi navigációban és a flottairányításban, a mezőgazdaságban, az erdészetben, a meteorológiában és az általános felhasználási területeken. |
| --- | --- |

—

Innovatív, a globális elektronikus hírközlési hálózatokba zökkenőmentesen integrált műholdas hírközlési szolgáltatások a polgárok és a vállalkozások számára a polgári védelemben, az e-kormányzásban, a távorvoslásban, a távoktatásban, a kutatásban és mentésben, az idegenforgalomban és a szabadidős tevékenységekben, a személyi navigációban és a flottairányításban, a mezőgazdaságban, az erdészetben, a meteorológiában és az általános felhasználási területeken.

| — | A világűrbe telepített szolgáltatások sebezhetőségének csökkentését és a világűr megfigyeléséhez történő hozzájárulást célzó ellenőrzési technológiák és rendszerek kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

A világűrbe telepített szolgáltatások sebezhetőségének csökkentését és a világűr megfigyeléséhez történő hozzájárulást célzó ellenőrzési technológiák és rendszerek kifejlesztése.

| — | A világűrbe telepített rendszerek alkalmazása kockázatmegelőzés és kockázatkezelés céljából, valamint mindennemű vészhelyzet esetére, növelve a konvergenciát a nem világűr jellegű rendszerekkel. |
| --- | --- |

—

A világűrbe telepített rendszerek alkalmazása kockázatmegelőzés és kockázatkezelés céljából, valamint mindennemű vészhelyzet esetére, növelve a konvergenciát a nem világűr jellegű rendszerekkel.

| — | A világűr felderítése






  — | A világűr felderítése területén KTF támogatás nyújtása és a tudományos hozzáadott érték maximalizálása az Európai Űrügynökség vagy a nemzeti űrügynökségek kezdeményezéseivel való szinergiákon keresztül; a tudományos adatokhoz való hozzájutás megkönnyítése. |
| --- | --- | --- |

—

A világűr felderítése

—

A világűr felderítése területén KTF támogatás nyújtása és a tudományos hozzáadott érték maximalizálása az Európai Űrügynökség vagy a nemzeti űrügynökségek kezdeményezéseivel való szinergiákon keresztül; a tudományos adatokhoz való hozzájutás megkönnyítése.

| — | Az erőfeszítések összehangolásának támogatása űrteleszkópok és detektorok kifejlesztése céljából, továbbá adatelemzés az űrtudományokban. |
| --- | --- |

—

Az erőfeszítések összehangolásának támogatása űrteleszkópok és detektorok kifejlesztése céljából, továbbá adatelemzés az űrtudományokban.

| — | KTF a világűrben végzett tevékenységek alapjainak megerősítésére






  — | Űrkutatás és fejlesztés a hosszú távú igényeknek – beleértve az űrközlekedést – megfelelően; az európai űrtechnológiai ágazat versenyképességének és költséghatékonyságának fokozására irányuló kutatási tevékenységek. |
| --- | --- | --- |

—

KTF a világűrben végzett tevékenységek alapjainak megerősítésére

—

Űrkutatás és fejlesztés a hosszú távú igényeknek – beleértve az űrközlekedést – megfelelően; az európai űrtechnológiai ágazat versenyképességének és költséghatékonyságának fokozására irányuló kutatási tevékenységek.

| — | Űrtudományok, beleértve a biogyógyászatot és a világűrben végzett élettani és fizikai kutatást is. |
| --- | --- |

—

Űrtudományok, beleértve a biogyógyászatot és a világűrben végzett élettani és fizikai kutatást is.

10.   Biztonság

Cél

A szükséges képességek kiépítését szolgáló technológiák és tudás létrehozása a polgárok biztonságának szavatolásához olyan fenyegetések ellen, mint például a terrorizmus, a természeti katasztrófák és a bűnözés, az emberi alapjogok, köztük a magánélethez fűződő jog egyidejű tiszteletben tartásával; a meglévő technológiák optimális és összehangolt használatának biztosítása az európai polgári biztonság javára; továbbá a polgári biztonsági megoldások szolgáltatói és használói közötti együttműködés serkentése, az európai biztonsági iparág versenyképességének javítása, és a biztonsági rések csökkentése érdekében célzottan a missziókra irányuló kutatási eredmények szolgáltatása.

Indokolás

A biztonság Európa virágzásának és szabadságának záloga. Az Európai Tanács által elfogadott „Biztonságos Európa egy jobb világban” című európai uniós biztonságpolitikai stratégia foglalkozik a polgári és a védelmi értelemben vett biztonsági kérdéseket egyaránt magába foglaló, átfogó biztonságpolitikai stratégia szükségességével.

A biztonsághoz kapcsolódó kutatások alapvető építőkövet jelentenek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben elérendő magas szintű biztonság megvalósításához. Hozzájárulnak továbbá más, a közlekedést, a polgári védelmet, az energetikát, a környezetvédelmet és az egészségügyet érintő közösségi politikákat támogató technológiák és képességek fejlesztéséhez. A biztonsághoz kapcsolódó kutatás számára – különleges jellegének figyelembevétele érdekében – egyedi végrehajtási szabályokat kell meghatározni.

A biztonsággal kapcsolatos jelenlegi európai kutatási tevékenységek az erőfeszítések szétaprózottságától, a mennyiségnek és a tárgykörnek megfelelő kritikus tömeg hiányától és a kapcsolatok és az átjárhatóság hiányától szenvednek. Európának hatékony intézményi megállapodások létrehozásával, valamint a különböző nemzeti és nemzetközi résztvevők együttműködésre és tevékenységük összehangolására való bátorításával javítania kell erőfeszítései összhangját annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az átfedések, és lehetőség szerint kihasználhatók legyenek a szinergiában rejlő előnyök. A közösségi szintű biztonsági kutatás kizárólag polgári irányú marad, és olyan tevékenységekre összpontosít, amelyek nemzeti szinten is nyilvánvalóan többletértéket jelentenek. Ennek következtében a hetedik keretprogram keretében folyó polgári biztonsági kutatás megerősíti az európai biztonsági iparág versenyképességét. Figyelembe véve a „kettős felhasználású” technológiák meglétét, az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységeivel való folyamatos koordinációra van szükség az egymást kiegészítő jelleg biztosítása érdekében.

A biztonsági kutatásnak az egyes műveletek területén a közös IKT-rendszerek jobb kihasználása révén hangsúlyoznia kell az Uniónak az ellenőrzésre, az információterjesztésre, valamint a veszélyekre és balesetekre vonatkozó kapacitásait, továbbá a jobb értékelési és helyzet–ellenőrzési rendszereit.

Az alábbiakban felvázolt, nem védelmi jellegű tevékenységek kiegészítik és egységes keretbe foglalják a polgári biztonságot érintő, más témakörökben végzett technológia- és rendszerorientált kutatást. Ezek a kutatási tevékenységek küldetésorientáltak, és a konkrét biztonsági küldetések szempontjából lényeges technológiák és képességek kialakítására irányulnak. Ezek szándékoltan rugalmasak, így alkalmazhatók a ma még ismeretlen, a jövőben esetleg felmerülő biztonsági fenyegetésekre és az ezekhez kapcsolódó politikai igényekre is; ennek megfelelően a polgári biztonsági ágazatban a meglévő technológiák közötti termékeny kölcsönhatások és e technológiák felhasználása serkentésén keresztül az európai biztonsági kutatás bátorítani fogja a többcélú technológiák kifejlesztését annak érdekében, hogy alkalmazási területük minél tágabbra bővíthető legyen.

Tevékenységek

| — | A polgárok biztonsága: a polgári védelemre – ideértve a biológiai biztonságot, valamint a bűnözés és a terrortámadások jelentette veszélyek elleni védelmet is – szolgáló technológiai megoldások megvalósítása. |
| --- | --- |

—

A polgárok biztonsága: a polgári védelemre – ideértve a biológiai biztonságot, valamint a bűnözés és a terrortámadások jelentette veszélyek elleni védelmet is – szolgáló technológiai megoldások megvalósítása.

| — | Az infrastruktúra és a közművek biztonsága: a meglévő és jövőbeni, köz- és magántulajdonú kritikus/hálózatos infrastruktúra (például közlekedési, energetikai, IKT), rendszerek és szolgáltatások (beleértve a pénzügyi és a közigazgatási szolgáltatásokat is) elemzése és biztonságosabbá tétele. |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúra és a közművek biztonsága: a meglévő és jövőbeni, köz- és magántulajdonú kritikus/hálózatos infrastruktúra (például közlekedési, energetikai, IKT), rendszerek és szolgáltatások (beleértve a pénzügyi és a közigazgatási szolgáltatásokat is) elemzése és biztonságosabbá tétele.

| — | Intelligens határőrizet és a határok biztonsága: Európa szárazföldi és part menti határai biztonságának megerősítéséhez (beleértve a határellenőrzést és a határok felügyeletét is) szükséges valamennyi rendszer, berendezés, eszköz és folyamat, továbbá a gyors azonosítási módszerek hatékonyságának és működőképességének fokozását szolgáló technológiákra és képességekre összpontosítva. |
| --- | --- |

—

Intelligens határőrizet és a határok biztonsága: Európa szárazföldi és part menti határai biztonságának megerősítéséhez (beleértve a határellenőrzést és a határok felügyeletét is) szükséges valamennyi rendszer, berendezés, eszköz és folyamat, továbbá a gyors azonosítási módszerek hatékonyságának és működőképességének fokozását szolgáló technológiákra és képességekre összpontosítva.

| — | A biztonság és a biztonságosság helyreállítása válság idején: a veszélyhelyzetek kezelésére szolgáló különböző műveleteket (például polgári védelem, humanitárius és mentési feladatok) áttekintő és támogató technológiákra, továbbá a szervezetközi felkészülésre, koordinációra és kommunikációra, a megosztott architektúrákra, az emberi tényezőre és egyéb hasonló kérdésekre összpontosítva. |
| --- | --- |

—

A biztonság és a biztonságosság helyreállítása válság idején: a veszélyhelyzetek kezelésére szolgáló különböző műveleteket (például polgári védelem, humanitárius és mentési feladatok) áttekintő és támogató technológiákra, továbbá a szervezetközi felkészülésre, koordinációra és kommunikációra, a megosztott architektúrákra, az emberi tényezőre és egyéb hasonló kérdésekre összpontosítva.

Az előző négy területet a következő, inkább horizontális jellegű témakörök támogatják:

| — | A biztonsági rendszerek integrálása, összekapcsolhatósága és interoperabilitása: Hírszerzés, információgyűjtés és nemzetbiztonság, a rendszerek, berendezések, szolgáltatások és folyamatok – beleértve a bűnüldözési, tűzvédelmi, polgári védelmi és egészségügyi információs rendszereket is – interoperabilitását javító technológiákra, valamint az összes tranzakciós és adatfeldolgozási művelet megbízhatóságára, szervezeti vonatkozásaira, nyomon követhetőségére és az érintett információk bizalmasságának és integritásának védelmére összpontosítva. |
| --- | --- |

—

A biztonsági rendszerek integrálása, összekapcsolhatósága és interoperabilitása: Hírszerzés, információgyűjtés és nemzetbiztonság, a rendszerek, berendezések, szolgáltatások és folyamatok – beleértve a bűnüldözési, tűzvédelmi, polgári védelmi és egészségügyi információs rendszereket is – interoperabilitását javító technológiákra, valamint az összes tranzakciós és adatfeldolgozási művelet megbízhatóságára, szervezeti vonatkozásaira, nyomon követhetőségére és az érintett információk bizalmasságának és integritásának védelmére összpontosítva.

| — | Biztonság és társadalom: a küldetésorientált kutatás a következő területek társadalmi-gazdasági elemzésére, forgatókönyveinek összeállítására és egyéb tevékenységeire összpontosít: a biztonság kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági dimenziói, a társadalommal folytatott kommunikáció, az emberi értékek és a politikai iránymeghatározás szerepe, a terrorizmus pszichológiája és társadalmi környezete, a polgárok biztonságérzete, az etika, a magánélet védelme, a társadalmi előrelátás és a módszeres kockázatelemzés. A kutatás olyan technológiákra is kiterjed, amelyek fokozottabban védik a magánéletet és a szabadságjogokat, továbbá kiterjed a sebezhető pontokra és az új fenyegetésekre, valamint lehetséges következményeik kezelésére és hatásvizsgálataira is. |
| --- | --- |

—

Biztonság és társadalom: a küldetésorientált kutatás a következő területek társadalmi-gazdasági elemzésére, forgatókönyveinek összeállítására és egyéb tevékenységeire összpontosít: a biztonság kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági dimenziói, a társadalommal folytatott kommunikáció, az emberi értékek és a politikai iránymeghatározás szerepe, a terrorizmus pszichológiája és társadalmi környezete, a polgárok biztonságérzete, az etika, a magánélet védelme, a társadalmi előrelátás és a módszeres kockázatelemzés. A kutatás olyan technológiákra is kiterjed, amelyek fokozottabban védik a magánéletet és a szabadságjogokat, továbbá kiterjed a sebezhető pontokra és az új fenyegetésekre, valamint lehetséges következményeik kezelésére és hatásvizsgálataira is.

| — | A biztonságot érintő kutatás összehangolása és rendszerezése: a biztonságot érintő európai és nemzetközi kutatási erőfeszítések összehangolása és a polgári, biztonsági és védelmi kutatás szinergiájának megteremtése, a jogi feltételek javítása, továbbá a meglévő infrastruktúra optimális kihasználásának elősegítése. |
| --- | --- |

—

A biztonságot érintő kutatás összehangolása és rendszerezése: a biztonságot érintő európai és nemzetközi kutatási erőfeszítések összehangolása és a polgári, biztonsági és védelmi kutatás szinergiájának megteremtése, a jogi feltételek javítása, továbbá a meglévő infrastruktúra optimális kihasználásának elősegítése.

II.   Ötletek

Cél

Ez a program fokozni fogja a tudás határterületein folytatott európai kutatás dinamizmusának, kreativitásának és kiválóságának előmozdítását. Ezeket az európai szinten egymással versenyben álló, különálló kutatócsoportok által bármely területen végzett, a kutatók által javasolt kutatási projektek támogatásával valósítják meg. A projektek finanszírozása a mind a magán-, mind az állami szektorból érkező kutatók által a saját választásuk szerinti témákról benyújtott javaslatok alapján történik, értékelésük pedig egyedül a szakértői értékelés megítélése szerinti kiválóságuk alapján. A kutatási eredmények közlése és terjesztése e program fontos összetevője.

Indokolás

Az általában „alapkutatás” néven ismert tevékenységek keretében végzett, kutatók által javasolt „felderítő” kutatás a jólét és a társadalmi fejlődés kulcsfontosságú motorja, hiszen új lehetőségeket nyit meg a tudományos és technológiai haladás előtt, és hozzájárul a jövőbeli alkalmazásokat és piacokat eredményező új ismeretek kialakításához.

Annak ellenére, hogy számos területen nagyon sok eredményt ért el, és magas szinten teljesített, Európa nem használja ki teljes mértékben kutatási potenciálját és forrásait, és sürgősen több kapacitásra van szüksége az ismeretek kialakításához és ezen ismeretek gazdasági értékké és növekedéssé alakításához.

A különálló, nemzeti vagy transznacionális jellegű kutatócsoportok által végzett „felderítő kutatás” Európa-szerte megvalósuló versenyképes finanszírozási szerkezete (amely kiegészíti a nemzeti finanszírozást, nem pedig helyettesíti azt) az európai kutatási térség olyan kulcsfontosságú eleme, amely más közösségi és nemzeti tevékenységeket egészít ki. Hozzájárul majd Európa dinamizmusának és vonzerejének erősítéséhez mind az európai, mind a harmadik országbeli legkiválóbb kutatók, valamint az ipari befektetések számára.

Tevékenységek

Ez a fellépés a legígéretesebb és legtermékenyebb kutatási területekre, valamint a tudományos és technológiai fejlődés legjobb lehetőségeire fog összpontosítani a különböző tudományágakon belül és között, beleértve a műszaki tudományokat, a társadalomtudományokat és a humán tudományokat. Végrehajtása a hetedik keretprogram többi részének tematikus irányultságától függetlenül történik, figyelmet fordítva a pályájuk elején lévő kutatókra és új csoportokra, valamint a már meglévő csoportokra is.

A „felderítő kutatáshoz” kapcsolódó közösségi tevékenységeket egy független Tudományos Tanácsból és az ezt segítő külön, kis létszámú és költséghatékony végrehajtó struktúrából álló Európai Kutatási Tanács (EKT) hajtja végre. Az EKT irányítását vagy az ilyen célból felvett személyzet vagy az EU-intézményekből kiküldöttek látják el, és csak a tényleges igazgatási szükségletekkel foglalkoznak a hatékony igazgatáshoz szükséges stabilitás és a folytonosság biztosítása érdekében.

A Tudományos Tanács az európai tudományos közösség legmagasabb szintű – személyesen, politikai vagy egyéb érdekektől függetlenül eljáró – képviselőiből áll, biztosítva a kutatási területek sokféleségét. Tagjait a Bizottság nevezi ki a személyek kiválasztására szolgáló független eljárást követően. A Tudományos Tanács tagjait egyszer megújíthatóan négy évre választják rotációs rendszer alapján, amely biztosítja a Tudományos Tanács munkájának folytonosságát.

A Tudományos Tanács többek között kidolgozza az átfogó tudományos stratégiát, teljes mértékben felel a finanszírozandó kutatástípusokról szóló határozatokért, és tudományos szempontból garantálja az adott tevékenység minőségét. Feladatai közé tartoznak különösen a következők: az éves munkaprogram kidolgozása, a szakértői értékelési folyamat kialakítása, valamint a program végrehajtásának tudományos szempontból való nyomon követése és minőségellenőrzése. A Tudományos Tanács kidolgoz egy magatartási kódexet, amely többek között az összeférhetetlenség elkerüléséről rendelkezik.

A külön végrehajtó struktúra a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak szerinti végrehajtásáért és megvalósításáért felelős. Feladata nevezetesen a szakértői értékelési és kiválasztási folyamat végrehajtása a Tudományos Tanács által megállapított alapelveknek megfelelően, valamint a támogatások pénzgazdálkodásának és tudományos irányításának biztosítása.

Az EKT-nak a Tudományos Tanáccsal és a vonatkozó végrehajtási struktúrával kapcsolatos igazgatási és személyzeti költségei összhangban állnak a kis létszámú és költséghatékony irányítással; az igazgatási költségek pedig a kiemelkedő minőségű végrehajtáshoz szükséges források biztosításának megfelelő minimális szintre szorítkoznak.

A Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását. A Bizottság biztosítja, hogy az EKT a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elvének megfelelően jár el, és hogy pontosan követi a Tudományos Tanács által megállapított stratégiát és végrehajtási módszertant. A Bizottság a tudományos tanáccsal együttműködve elkészíti az EKT működéséről és a célok megvalósításáról szóló éves jelentést, és azt benyújtja a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek.

Az EKT jogosult a működési tevékenységeinek előkészítését és támogatását célzó saját stratégiai vizsgálatai lefolytatására. Felhasználhatja különösen az európai, a kormányközi és a nemzeti kezdeményezéseket annak érdekében, hogy tevékenységeit az egyéb európai és nemzeti szintű kutatásokhoz igazodva ütemezze.

A tevékenység végrehajtását és irányítását folyamatosan felülvizsgálják és értékelik az elért eredmények felmérése, valamint az eljárásoknak a tapasztalatok alapján történő kiigazítása és javítása érdekében. A 7. cikk (2) bekezdésében említett időközi értékeléssel összefüggésben a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság kritériumai tekintetében a Tudományos Tanács teljes bevonásával, az Európai Kutatási Tanács struktúráinak és mechanizmusainak független felülvizsgálatára is sor kerül. A felülvizsgálat kifejezetten arra irányul, hogy felmérje a végrehajtó hivatalon alapuló struktúra és a Szerződés 171. cikkén alapuló struktúra előnyeit és hátrányait. E felülvizsgálat alapján ezeket a struktúrákat és a mechanizmusokat szükség szerint módosítani kell. A Bizottság garantálja, hogy a szükséges módosított struktúrába történő átmenet előkészületeit a lehető leghamarabb végrehajtsák, és bemutassák az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A 7. cikk (2) bekezdésében említett, az időközi értékelést megelőző, az elért eredményekről szóló jelentésben be kell számolni az EKT működésével kapcsolatos kezdeti tapasztalatokról.

III.   Emberek

Cél

Az európai kutatás és technológia területén a humán tényező mennyiségi és minőségi erősítése az egyének ösztönzésével, hogy a kutatói pályát válasszák, az európai kutatók bátorításával, hogy Európában maradjanak, valamint a világ kutatóinak Európába vonzásával, ezáltal téve vonzóbbá Európát a legkiválóbb kutatók számára. Ennek megvalósítása a korábbi keretprogramok szerinti „Marie Curie”-fellépések tapasztalataira építve egy összefüggő „Marie Curie”-fellépéssorozat bevezetésével kerül sor, különös figyelemmel az azok által az európai kutatási térségre gyakorolt hatás révén létrehozott európai hozzáadott értékre. Ezek a fellépések a karrierjük bármely szakaszában álló kutatókat célozzák majd, a külön fiataloknak szánt kutatási alapképzéstől az egész életen át tartó tanulásig, továbbá az állami és a magánszektorokban megvalósuló karrierfejlesztésig. Erőfeszítéseket kell tenni továbbá a női kutatók részvételének fokozása érdekében is az egyenlő esélyek előmozdítása által az egyes „Marie Curie-fellépések” során, valamint az olyan fellépések kidolgozásával, amelyek biztosítják, hogy a kutatók megfelelő egyensúlyt tartsanak fenn a szakmai és magánéletük között, továbbá a kutatói karrierek kihagyás utáni folytatásának megkönnyítése útján.

Indokolás

A jelentős számú és magasan képzett kutatók megléte szükséges feltétele a tudomány előrehaladásának és az innováció támogatásának, ugyanakkor fontos tényezője a kutatásokba való állami és magánszervezetek általi befektetések vonzásának és fenntartásának. Míg világszinten a verseny egyre fokozódik, a kutatók számára egy nyílt és a megkülönböztetés minden formájától mentes európai munkaerőpiac kifejlesztése és a kutatók szakismereteinek és karrierlehetőségeinek diverzifikációja alapvető fontosságú a kutatók mozgásának és ismereteik terjesztésének támogatása érdekében, Európán belül és világviszonylatban egyaránt. A kezdő kutatók ösztönzését és a szakmai karrierjük kezdetén álló kutatók támogatását célzó külön intézkedéseket, továbbá az „agyelszívás” csökkentését célzó olyan intézkedéseket kell bevezetni, mint például a visszailleszkedési támogatások.

A transznacionális és az ágazatok közötti mobilitás – beleértve az ipari részvétel ösztönzését és a kutatói karrierek és az egyetemi állások európai szinten történő elérhetővé tételét – az európai kutatási térség kulcsfontosságú eleme, és elengedhetetlen az európai kutatási kapacitások és teljesítmények fokozásához. A kutatók közötti nemzetközi verseny szerepe továbbra is központi marad, az e tevékenység keretében folyó kutatás legjobb minőségének biztosítása érdekében. A kutatók mobilitásának növelése és azon intézmények forrásainak megerősítése, amelyek nemzetközi szinten vonzzák a kutatókat, az Európai Unió egészében ösztönözni fogja a kiválósági központokat. Az új kutatási és technológiai területeken belüli képzés és mobilitás garantálása érdekében biztosítani kell a hetedik keretprogram többi részével való megfelelő koordinációt, és szinergiákat kell kialakítani más közösségi politikákkal, mint pl. az oktatás-, a kohéziós és a foglalkoztatáspolitikával. A tudomány oktatását a karrierekhez kapcsoló fellépéseket, valamint a tudomány oktatásának új módszereivel kapcsolatos kutatási és koordinációs fellépéseket a „Kapacitások” program Tudomány a társadalomban része határozza meg.

Tevékenységek

| — | A kutatók alapképzése – többek között a kutatók tudományos és általános, köztük a technológia-átadással és a vállalkozásokkal kapcsolatos képességeinek szélesebb körűvé tétele – a köz- és a magánszektorban való karrierkilátásaik javítása és a kutatói pályákra több fiatal vonzása érdekében. Ennek végrehajtása a Marie Curie-hálózatokon keresztül történik, azzal a fő céllal, hogy a kutatók alapképzésével és karrierfejlesztésével összefüggő tevékenységek szétforgácsolódását megakadályozzák, és azokat európai szinten megerősítsék. Előirányozták, hogy a legjobb pályakezdő kutatók támogatást kapnak, hogy bekapcsolódhassanak már kialakult kutatócsoportokba. A transznacionális hálózatok tagjainak integrált képzési programokon keresztül kell hasznosítaniuk egymást kiegészítő szakmai kompetenciáikat. A támogatás a következőkre irányul: kezdő kutatók felvétele, a hálózaton kívüli kutatók számára is nyitott képzések szervezése, valamint magas színvonalú tanszékek és/vagy az ipari szektorban az ismeretek átadásával és felügyeletével összefüggő magas szintű álláshelyek. |
| --- | --- |

—

A kutatók alapképzése – többek között a kutatók tudományos és általános, köztük a technológia-átadással és a vállalkozásokkal kapcsolatos képességeinek szélesebb körűvé tétele – a köz- és a magánszektorban való karrierkilátásaik javítása és a kutatói pályákra több fiatal vonzása érdekében. Ennek végrehajtása a Marie Curie-hálózatokon keresztül történik, azzal a fő céllal, hogy a kutatók alapképzésével és karrierfejlesztésével összefüggő tevékenységek szétforgácsolódását megakadályozzák, és azokat európai szinten megerősítsék. Előirányozták, hogy a legjobb pályakezdő kutatók támogatást kapnak, hogy bekapcsolódhassanak már kialakult kutatócsoportokba. A transznacionális hálózatok tagjainak integrált képzési programokon keresztül kell hasznosítaniuk egymást kiegészítő szakmai kompetenciáikat. A támogatás a következőkre irányul: kezdő kutatók felvétele, a hálózaton kívüli kutatók számára is nyitott képzések szervezése, valamint magas színvonalú tanszékek és/vagy az ipari szektorban az ismeretek átadásával és felügyeletével összefüggő magas szintű álláshelyek.

| — | Egész életen át tartó képzés és karrierfejlesztés a tapasztattal rendelkező kutatók karrierfejlesztésének támogatására. Új készségek és képességek kiegészítése vagy megszerzése céljából vagy az inter-/multidiszciplináris és/vagy ágazatok közötti mobilitás javítása érdekében támogatást irányoznak elő a további/kiegészítő képességekre és készségekre sajátos igényt mutató kutatók számára, a kutatói pályát megszakítást követően újrakezdő kutatók számára, valamint transznacionális/nemzetközi mobilitási tapasztalatot követően a kutatóknak hosszabb időtartamú európai kutatói állásba való (ismételt) beilleszkedésére Európában, valamint abban az országban is, ahonnan származnak. Az ilyen irányú fellépés megvalósítása a közvetlenül közösségi szinten nyújtott egyéni ösztöndíjakkal, valamint regionális, nemzeti vagy nemzetközi programok társfinanszírozásával történik, megfelelve az európai hozzáadott érték, az átláthatóság és a nyitottság kritériumainak. |
| --- | --- |

—

Egész életen át tartó képzés és karrierfejlesztés a tapasztattal rendelkező kutatók karrierfejlesztésének támogatására. Új készségek és képességek kiegészítése vagy megszerzése céljából vagy az inter-/multidiszciplináris és/vagy ágazatok közötti mobilitás javítása érdekében támogatást irányoznak elő a további/kiegészítő képességekre és készségekre sajátos igényt mutató kutatók számára, a kutatói pályát megszakítást követően újrakezdő kutatók számára, valamint transznacionális/nemzetközi mobilitási tapasztalatot követően a kutatóknak hosszabb időtartamú európai kutatói állásba való (ismételt) beilleszkedésére Európában, valamint abban az országban is, ahonnan származnak. Az ilyen irányú fellépés megvalósítása a közvetlenül közösségi szinten nyújtott egyéni ösztöndíjakkal, valamint regionális, nemzeti vagy nemzetközi programok társfinanszírozásával történik, megfelelve az európai hozzáadott érték, az átláthatóság és a nyitottság kritériumainak.

Kezdetben a társfinanszírozás végrehajtására ellenőrzött keretek között kerül sor a szükséges tapasztalatok megszerzése érdekében.

| — | Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti átjárási lehetőségek és partnerségek: az egyetemi és ipari szervezetek – különösen a KKV-k, és köztük a hagyományos feldolgozóipar – közötti hosszabb távú együttműködési programokhoz nyújtott támogatás célja, hogy ösztönözze az ágazatok közötti mobilitást, javítsa az ismeretek megosztását közös kutatási partnerségek révén, a tapasztalattal rendelkező kutatóknak a partnerségbe való felvételének támogatásával, a két szektor között az alkalmazottak kirendelésével, valamint rendezvények szervezésével. |
| --- | --- |

—

Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti átjárási lehetőségek és partnerségek: az egyetemi és ipari szervezetek – különösen a KKV-k, és köztük a hagyományos feldolgozóipar – közötti hosszabb távú együttműködési programokhoz nyújtott támogatás célja, hogy ösztönözze az ágazatok közötti mobilitást, javítsa az ismeretek megosztását közös kutatási partnerségek révén, a tapasztalattal rendelkező kutatóknak a partnerségbe való felvételének támogatásával, a két szektor között az alkalmazottak kirendelésével, valamint rendezvények szervezésével.

| — | A nemzetközi dimenzió: az európai kutatás minőségének javítása az Európán kívüli kutatótehetségek Európába vonzásával, és az Európán kívüli kutatókkal folytatott kölcsönösen előnyös kutatási együttműködés előmozdítása. Ennek megvalósítása (beépített kötelező hazatérési szakaszt tartalmazó) kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal; bejövő nemzetközi ösztöndíjakkal; valamint a kutatók cseréjét támogató partnerségekkel történik. Az európai szervezetek, az EU szomszédos országainak szervezetei, valamint azon országok szervezetei közötti közös kezdeményezések, amelyekkel a Közösség tudományos és technológiai megállapodást kötött, szintén részesülnek támogatásban. A tevékenység magában foglalja a fejlődő országokból és a fellendülőben lévő gazdaságokból való „agyelszívás” kockázatát kiegyensúlyozó intézkedéseket, valamint a külföldön tevékenykedő európai kutatók hálózatainak létrehozását célzó intézkedéseket. E fellépések végrehajtása az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programok keretében megvalósuló nemzetközi tevékenységekkel összhangban történik. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi dimenzió: az európai kutatás minőségének javítása az Európán kívüli kutatótehetségek Európába vonzásával, és az Európán kívüli kutatókkal folytatott kölcsönösen előnyös kutatási együttműködés előmozdítása. Ennek megvalósítása (beépített kötelező hazatérési szakaszt tartalmazó) kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal; bejövő nemzetközi ösztöndíjakkal; valamint a kutatók cseréjét támogató partnerségekkel történik. Az európai szervezetek, az EU szomszédos országainak szervezetei, valamint azon országok szervezetei közötti közös kezdeményezések, amelyekkel a Közösség tudományos és technológiai megállapodást kötött, szintén részesülnek támogatásban. A tevékenység magában foglalja a fejlődő országokból és a fellendülőben lévő gazdaságokból való „agyelszívás” kockázatát kiegyensúlyozó intézkedéseket, valamint a külföldön tevékenykedő európai kutatók hálózatainak létrehozását célzó intézkedéseket. E fellépések végrehajtása az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programok keretében megvalósuló nemzetközi tevékenységekkel összhangban történik.

| — | Egyedi fellépések egy valódi európai munkaerőpiac kutatók számára történő létrehozásának támogatása érdekében, a mobilitás előtti akadályok eltávolításával és a kutatók Európán belüli karrierkilátásainak javításával. Támogatásra kerülnek továbbá azok a közintézményekre vonatkozó ösztönző intézkedések, amelyek elősegítik a mobilitást, a minőséget és a kutatók pályáját. Ezenkívül a Marie Curie-fellépésekről és azok céljairól a nyilvánosság tájékoztatásának javítását célzó díjak odaítélésére is sor kerül. |
| --- | --- |

—

Egyedi fellépések egy valódi európai munkaerőpiac kutatók számára történő létrehozásának támogatása érdekében, a mobilitás előtti akadályok eltávolításával és a kutatók Európán belüli karrierkilátásainak javításával. Támogatásra kerülnek továbbá azok a közintézményekre vonatkozó ösztönző intézkedések, amelyek elősegítik a mobilitást, a minőséget és a kutatók pályáját. Ezenkívül a Marie Curie-fellépésekről és azok céljairól a nyilvánosság tájékoztatásának javítását célzó díjak odaítélésére is sor kerül.

IV.   Kapacitások

A hetedik keretprogramnak ez a része a kutatási és innovációs kapacitásokat fokozza egész Európában, továbbá támogatja azok optimális felhasználását. E cél a következők segítségével valósul meg:

| — | A kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása. |
| --- | --- |

—

A kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása.

| — | A KKV-k innovációs kapacitásainak és a kutatásból származó előnyök kihasználásával összefüggő képességeinek erősítése. |
| --- | --- |

—

A KKV-k innovációs kapacitásainak és a kutatásból származó előnyök kihasználásával összefüggő képességeinek erősítése.

| — | A kutatásorientált regionális klaszterek fejlődésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A kutatásorientált regionális klaszterek fejlődésének támogatása.

| — | Az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban meglévő kutatási potenciál felszabadítása. |
| --- | --- |

—

Az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban meglévő kutatási potenciál felszabadítása.

| — | A tudomány és a társadalom egymáshoz közelítése a tudomány és a technológia európai társadalmon belüli harmonikus integrációja érdekében. |
| --- | --- |

—

A tudomány és a társadalom egymáshoz közelítése a tudomány és a technológia európai társadalmon belüli harmonikus integrációja érdekében.

| — | A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása.

| — | A nemzetközi együttműködést támogató horizontális fellépések és intézkedések. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi együttműködést támogató horizontális fellépések és intézkedések.

KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK

Cél

Az Európában létező legjobb kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása, és a kutatás és technológia minden területén olyan páneurópai jelentőségű új kutatási infrastruktúrák létrehozásához való hozzájárulás, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az európai kutatóközösség a kutatás előrehaladásának élvonalában maradjon, és képes legyen segíteni az ipart abban, hogy megerősítse tudásbázisát és technológiai know-how-ját.

Indokolás

A kutatási infrastruktúrák egyre fontosabb szerepet töltenek be az ismeretek és a technológia fejlesztésében és azok kiaknázásában. Az ilyen infrastruktúrák fontossága már jól ismert például az energetika, az űrfizika és a részecskefizika területén, és más területeken is növekszik. Például a sugárforrások, a genomikai és a társadalomtudományi adatbankok, a környezet- és űrtudományi megfigyelő állomások, az új anyagok tanulmányozására és kifejlesztésére szolgáló vagy a nanoelektronikában használatos képalkotó rendszerek vagy tiszta helyiségek a kutatásban központi szerepet töltenek be. A kutatási infrastruktúrák költségesek, kiterjedt szaktudás kifejlesztését teszik szükségessé, és európai szinten széles kutatóközösségnek és felhasználó iparnak kellene használnia és kiaknáznia azokat.

A kutatási infrastruktúrák – többek között a számítástechnikai és hírközlési elektronikus infrastruktúrák, valamint a virtuális infrastruktúrák – tekintetében egy európai megközelítés kidolgozása és e területen uniós szintű tevékenységek végrehajtása jelentős mértékben hozzájárulhat az európai kutatás potenciáljának fellendítéséhez és kiaknázásához, valamint az európai kutatási térség fejlesztéséhez.

Bár a tagállamok továbbra is központi szerepet töltenek be az infrastruktúrák kialakítása és finanszírozása terén, a Közösség katalizátor és fellendítő szerepet játszhat és kell, hogy játsszon azáltal, hogy hozzájárul a különböző tagállamokban meglévő infrastruktúrák szélesebb körű és hatékonyabb elérhetőségéhez és használatához, ezen infrastruktúrák koordináción alapuló kifejlesztésének és hálózatba szervezésének ösztönzésével, valamint közép- és hosszú távon a páneurópai érdekeltségű új kutatási infrastruktúrák megjelenésének támogatásával. E tekintetben a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) kulcsszerepet játszik az európai kutatási infrastruktúrák igényeinek és feladatainak meghatározásában.

Tevékenységek

Az e fejezethez tartozó tevékenységek végrehajtása a tudományos és technológiai terület egészét lefedi. Végrehajtásuk a tematikus területeken folytatott tevékenységekkel szoros összefüggésben történik annak érdekében, hogy biztosítható legyen, hogy az európai szinten, közösségi keretek között megvalósított minden fellépés igazodjon a kutatási infrastruktúrák igényeihez az egyes érintett területeken, beleértve a nemzetközi együttműködést is.

E tevékenységek a következők:

| — | Meglévő kutatási infrastruktúrák támogatása






  — | integráló tevékenységek egy adott területen belüli kutatási infrastruktúrák működésének európai szinten történő jobb megszervezhetősége, továbbá következetes használatuk és fejlesztésük ösztönzése érdekében, különösen transznacionális hozzáférés útján annak biztosítása érdekében, hogy az európai kutatók, köztük az ágazatból és a KKV-kből érkező kutatók az adott infrastruktúra elhelyezkedésétől függetlenül kutatási tevékenységük elvégzéséhez hozzáférhessenek kiválóan működő kutatási infrastruktúrákhoz; |
| --- | --- | --- |

—

Meglévő kutatási infrastruktúrák támogatása

—

integráló tevékenységek egy adott területen belüli kutatási infrastruktúrák működésének európai szinten történő jobb megszervezhetősége, továbbá következetes használatuk és fejlesztésük ösztönzése érdekében, különösen transznacionális hozzáférés útján annak biztosítása érdekében, hogy az európai kutatók, köztük az ágazatból és a KKV-kből érkező kutatók az adott infrastruktúra elhelyezkedésétől függetlenül kutatási tevékenységük elvégzéséhez hozzáférhessenek kiválóan működő kutatási infrastruktúrákhoz;

| — | elektronikus kutatási infrastruktúra a nagy kapacitású és nagy teljesítményű kommunikációs és átviteli hálózatok további fejlesztésének és fejlődésének, valamint globális összeköthetőségének erősítése, az európai számítástechnikai kapacitások megerősítése, valamint adott esetben a felhasználói közösségek általi elfogadásuk ösztönzése érdekében, javítva globális jelentőségüket, hitelességük és megbízhatóságuk szintjét, a GEANT és a GRID infrastruktúrák által elért eredményekre, továbbá az interoperabilitás nyílt előírásaira alapozva. |
| --- | --- |

—

elektronikus kutatási infrastruktúra a nagy kapacitású és nagy teljesítményű kommunikációs és átviteli hálózatok további fejlesztésének és fejlődésének, valamint globális összeköthetőségének erősítése, az európai számítástechnikai kapacitások megerősítése, valamint adott esetben a felhasználói közösségek általi elfogadásuk ösztönzése érdekében, javítva globális jelentőségüket, hitelességük és megbízhatóságuk szintjét, a GEANT és a GRID infrastruktúrák által elért eredményekre, továbbá az interoperabilitás nyílt előírásaira alapozva.

| — | Új kutatási infrastruktúrák támogatása






  — | új infrastruktúrák kiépítése, valamint a meglévő infrastruktúrák jelentős korszerűsítése elsősorban az előkészítő szakaszokra összpontosítva, az új kutatási létesítmények megjelenésének támogatása érdekében, a „változó geometria” elvével összhangban, elsősorban az ESFRI által végzett tevékenységre alapozva (15); |
| --- | --- | --- |

—

Új kutatási infrastruktúrák támogatása

—

új infrastruktúrák kiépítése, valamint a meglévő infrastruktúrák jelentős korszerűsítése elsősorban az előkészítő szakaszokra összpontosítva, az új kutatási létesítmények megjelenésének támogatása érdekében, a „változó geometria” elvével összhangban, elsősorban az ESFRI által végzett tevékenységre alapozva (15);

| — | tervezési tanulmányok a pályázati felhívások alsóbb szintről kiinduló kezdeményezéseinek megközelítésén keresztül az új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzése érdekében, az új infrastruktúrákhoz kapcsolódó tájékozódási támogatások és megvalósíthatósági tanulmányok finanszírozásával. |
| --- | --- |

—

tervezési tanulmányok a pályázati felhívások alsóbb szintről kiinduló kezdeményezéseinek megközelítésén keresztül az új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzése érdekében, az új infrastruktúrákhoz kapcsolódó tájékozódási támogatások és megvalósíthatósági tanulmányok finanszírozásával.

Az e tekintetben finanszírozásra javasolt infrastruktúra projektek azonosítása számos kritérium alapján történik, beleértve különösen a következőket:

| — | A már meglévő mechanizmusoknak a cél elérésére való alkalmatlansága. |
| --- | --- |

—

A már meglévő mechanizmusoknak a cél elérésére való alkalmatlansága.

| — | A közösségi pénzügyi támogatás hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

—

A közösségi pénzügyi támogatás hozzáadott értéke.

| — | A teljes európai tudományos (akadémiai és ipari) közösségből származó felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatás nyújtására való képesség, beleértve az Európai Kutatási Térséghez kapcsolódó hozzáadott értéket is. |
| --- | --- |

—

A teljes európai tudományos (akadémiai és ipari) közösségből származó felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatás nyújtására való képesség, beleértve az Európai Kutatási Térséghez kapcsolódó hozzáadott értéket is.

| — | Tudományos kiválóság. |
| --- | --- |

—

Tudományos kiválóság.

| — | Nemzetközi szintű jelentőség. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi szintű jelentőség.

| — | A technológiai fejlesztési kapacitáshoz való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

A technológiai fejlesztési kapacitáshoz való hozzájárulás.

| — | A „kutatáson alapuló kiválósági csoportok” kialakításához való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

A „kutatáson alapuló kiválósági csoportok” kialakításához való hozzájárulás.

| — | Technológiai és szervezeti megvalósíthatóság. |
| --- | --- |

—

Technológiai és szervezeti megvalósíthatóság.

| — | A tagállamok és más főbb érdekelt felek lehetőségei európai partnerségre, valamint erős pénzügyi és egyéb jellegű kötelezettségvállalásra, valamint az EBB-kölcsönök és a strukturális alapok lehetséges felhasználása. |
| --- | --- |

—

A tagállamok és más főbb érdekelt felek lehetőségei európai partnerségre, valamint erős pénzügyi és egyéb jellegű kötelezettségvállalásra, valamint az EBB-kölcsönök és a strukturális alapok lehetséges felhasználása.

| — | A felépítési és működési költségek értékelése. |
| --- | --- |

—

A felépítési és működési költségek értékelése.

Ami az új infrastruktúrák felépítését illeti, a tudományos kiválóságra vonatkozóan a konvergenciarégiók, továbbá a legkülső régiók potenciálját adott esetben figyelembe kell venni. A közösségi pénzügyi eszközök, a hetedik keretprogram és különösen a strukturális alapok hatékony koordinációja biztosított lesz.

A KKV-K JAVÁRA VÉGZETT KUTATÁS

Célok

Az európai KKV-k innovációs kapacitásának és az új technológiákon alapuló termékek és piacok fejlesztéséhez való hozzájárulásának megerősítése, segítve azokat a kutatás kiszervezésében, a kutatási tevékenységeik gyarapításában, hálózataik kiterjesztésében, a kutatási eredmények jobb kihasználásában és a technológiai know-how megszerzésében, ezzel áthidalva a kutatás és az innováció közötti szakadékot.

Indokolás

A KKV-k az európai ipar központi elemét képezik. Az innovációs rendszerben és a tudás új termékekké, eljárásokká és szolgáltatásokká való átalakításának láncolatában kulcsfontosságú szerepet kell betölteniük. A belső piacon és világviszonylatban tapasztalható növekvő versennyel szemben az európai kis- és középvállalkozásoknak fokozniuk kell a tudás és a kutatás intenzitását, javítaniuk kell a kutatás kiaknázását, szélesebb piacokra kell kiterjeszteniük üzleti tevékenységeiket és nemzetközivé kell tenniük tudáshálózataikat. A KKV-kre vonatkozó legtöbb tagállami fellépés nem ösztönzi és nem támogatja a transznacionális kutatási együttműködést és technológiaátadást. Uniós szintű fellépések szükségesek a nemzeti vagy regionális szintű fellépések hatásának kiegészítéséhez és javításához. A hetedik keretprogram egészében az alábbiakban felsorolt fellépéseken kívül sor kerül a KKV-k részvételének ösztönözésére és megkönnyítésére, valamint igényeik figyelembe vételére.

Tevékenységek

KKV-kat támogató egyedi fellépések a kutatás kiszervezését igénylő KKV-k és KKV-szövetségek támogatására: ezek főként az alacsony és közepes technológiaigényű KKV-k, amelyek kevés, vagy semmiféle kutatási kapacitással nem rendelkeznek. A kutatásintenzív KKV-k kutatási szolgáltatásokat nyújtó szereplőként vehetnek részt, vagy alapvető kutatási kapacitásuk kiegészítése érdekében kiszervezhetik a kutatást. A fellépések a tudomány és technológia egész területét lefedik, és alulról jövő kezdeményezésként valósulnak meg. A fellépések a kutatási eredmények kiaknázásának megkönnyítése érdekében tartalmazzák a demonstrációs és más tevékenységeknek nyújtott támogatást, és biztosítják a kiegészítő jelleget a versenyképesség és innováció keretprogrammal. A pénzügyi eszközök odaítélése két rendszer segítségével történik:

| — | KKV-k számára végzett kutatás: Innovatív KKV-k kis csoportjainak támogatása közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldásában. |
| --- | --- |

—

KKV-k számára végzett kutatás: Innovatív KKV-k kis csoportjainak támogatása közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldásában.

| — | KKV-szövetségek számára végzett kutatás: A KKV-szövetségek vagy klaszterek támogatása az értéklánc adott ipari szektorában vagy szegmensében működő számos KKV számára közös problémák technikai megoldásának kifejlesztésére. |
| --- | --- |

—

KKV-szövetségek számára végzett kutatás: A KKV-szövetségek vagy klaszterek támogatása az értéklánc adott ipari szektorában vagy szegmensében működő számos KKV számára közös problémák technikai megoldásának kifejlesztésére.

A tevékenységek egyértelműen a kutatási projektek támogatására összpontosítanak. Ezen felül a KKV-k vagy KKV-szövetségek számára „a KKV-k javára végzett kutatás” keretében megvalósítandó fellépésekre vonatkozó javaslatok előkészítéséhez pénzügyi eszközöket biztosító nemzeti rendszerek is támogatásban részesülnek. A Közösség hetedik keretprogram végrehajtása során biztosítani kell az e keretprogram, valamint versenyképességi és innovációs keretprogram fellépéseinek egymást kiegészítő jellegét és együttműködését.

A versenyképességi és innovációs keretprogram a vállalkozások és az innováció támogatása terén nyújtott horizontális szolgáltatásai révén ösztönzi és elősegíti a KKV-knak a hetedik keretprogramban való részvételét. Biztosítani kell e program és más közösségi programok kiegészítő jellegét és együttműködését.

A TUDÁS RÉGIÓI

Célok

Az európai régiók kutatási potenciáljának erősítése, különösen az egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalkozásokat és regionális hatóságokat tömörítő, „kutatásorientált regionális klaszterek” Európa-szerte megvalósuló ösztönzése és fejlődésének támogatása révén.

Indokolás

A régiókat egyre fontosabb szereplőként ismerik el az EU kutatási és fejlesztési térképén. A kutatáspolitika és a kutatási tevékenységek regionális szinten gyakran a köz- és magánszférabeli szereplőket tömörítő „klaszterek” kialakulásától függenek. „A tudás régiói” elnevezésű kísérleti fellépés bebizonyította ennek a fejlődésnek a dinamizmusát, valamint azt, hogy szükséges támogatni és ösztönözni az ilyen szervezetek kialakítását.

Az e területen végrehajtott fellépések lehetővé teszik, hogy az európai régiók megerősítsék a KTF-be való befektetési kapacitásaikat és kutatási tevékenységeket végezzenek, miközben maximálisra növelik a szereplőik európai kutatási projektekben való sikeres részvételének potenciálját, és megkönnyítik a klaszterek létrejöttét, ily módon előmozdítva az európai regionális fejlesztést. A fellépések megkönnyítik a regionális klaszterek létrehozását, amelyek hozzájárulnak az európai kutatási térség fejlődéséhez.

Tevékenységek

Az új „tudás régiói” kezdeményezés magában foglalja és összefogja a kutatásban részt vevő regionális szereplőket, mint például az egyetemeket, a kutatóközpontokat, az ipart, a közigazgatási hatóságokat (regionális tanácsokat vagy regionális fejlesztési ügynökségeket). A projektek magukban foglalják a regionális klaszterek kutatási ütemtervének közös elemzését (a regionális innovációs klaszterek szélesebb körű témáját érintő más tevékenységekkel összhangban), valamint egy eszközrendszer kidolgozását annak érdekében, hogy megkereshetőek legyenek egyedi kutatási tevékenységek keretében, beleértve a magasan fejlett régiók által a kevésbé fejlett kutatási profillal rendelkező régióknak nyújtott szakmai tanácsadást, és a fellendülőben lévő tudás régiók támogatását.

Ez olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a kutatási hálózatokhoz és a kutatás finanszírozásához való hozzáférés javítása, valamint a kutatás szereplőinek és intézményeinek nagyobb mértékű integrációja és összekapcsolása a regionális gazdaságokkal. E tevékenységek végrehajtása a Közösség regionális politikájával (strukturális alapok), a versenyképességi és innovációs keretprogrammal, valamint az oktatási és képzési programmal szoros összefüggésben történik.

„A tudás régiói” elnevezésű egyedi tevékenység összefüggésében szükséges lesz a Közösség regionális politikájával, valamint a vonatkozó nemzeti és regionális programokkal való együttműködési lehetőségek keresése, különösen a konvergenciarégiók és a legkülső régiók tekintetében.

KUTATÁSI POTENCIÁL

Cél

A kibővült EU teljes kutatási potenciálja kiteljesítésének ösztönzése az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban (16) a meglévő vagy kialakulóban lévő kiválóság felszabadításával és fejlesztésével, valamint kutatóik kapacitásainak erősítésével, segítve őket a közösségi szintű kutatási tevékenységekben való sikeres részvételben.

Indokolás

Európa nem használja ki teljes mértékben kutatási potenciálját, különösen az európai kutatás központjától és az ipari fejlődéstől távol elhelyezkedő kevésbé fejlett régiókban. Annak érdekében, hogy e régiók – akár a közszférából, akár a magánszektorból érkező – kutatói és intézményei segítséget kapjanak a mindenre kiterjedő európai kutatási tevékenységekben való részvételhez, miközben az Európa más régióiban megszerzett ismeretek és tapasztalat előnyeit élvezik, ennek a fellépésnek az a célja, hogy megállapítsa azokat a feltételeket, amelyek lehetővé teszik számukra potenciáljuk kiaknázását, illetve hogy hozzájáruljon a teljes európai kutatási térség kialakításához a kibővült Unióban. A fellépések korábbi és jelenlegi intézkedésekre épülnek, mint például az ötödik keretprogram keretében az akkori csatlakozó és tagjelölt országokban lévő európai kiválósági központok, valamint az ismeretátadást célzó Marie Curie intézményi vendégösztöndíjak.

Tevékenységek

Ezen a területen a fellépés a következők támogatására irányul:

| — | A konvergenciarégiókban kiválasztott szervezetek és egy vagy több partnerszervezet között a kutatók transznacionális, kölcsönös kirendelése; a más országokból érkező tapasztalt kutatók felvételére szolgáló, a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító, kiválasztott központok támogatása. |
| --- | --- |

—

A konvergenciarégiókban kiválasztott szervezetek és egy vagy több partnerszervezet között a kutatók transznacionális, kölcsönös kirendelése; a más országokból érkező tapasztalt kutatók felvételére szolgáló, a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító, kiválasztott központok támogatása.

| — | A kutatási felszerelések beszerzése és fejlesztése, valamint a konvergenciarégiók kiválasztott – a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító – központjaiban meglévő szellemi potenciál teljes kiaknázását lehetővé tevő anyagi környezet kialakítása. |
| --- | --- |

—

A kutatási felszerelések beszerzése és fejlesztése, valamint a konvergenciarégiók kiválasztott – a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító – központjaiban meglévő szellemi potenciál teljes kiaknázását lehetővé tevő anyagi környezet kialakítása.

| — | Az ismeretek átadását megkönnyítő műhelymunkák és konferenciák szervezése; a kutatási eredmények más országokban vagy a nemzetközi piacokon való terjesztését és továbbítását célzó promóciós tevékenységek és kezdeményezések. |
| --- | --- |

—

Az ismeretek átadását megkönnyítő műhelymunkák és konferenciák szervezése; a kutatási eredmények más országokban vagy a nemzetközi piacokon való terjesztését és továbbítását célzó promóciós tevékenységek és kezdeményezések.

| — | Olyan „értékelési eszközök”, amelyek segítségével a konvergenciarégiókban található bármely kutatóközpont független nemzetközi szakértői értékelést szerezhet általános kutatási minősége és infrastruktúrája szintjéről. |
| --- | --- |

—

Olyan „értékelési eszközök”, amelyek segítségével a konvergenciarégiókban található bármely kutatóközpont független nemzetközi szakértői értékelést szerezhet általános kutatási minősége és infrastruktúrája szintjéről.

Szoros együttműködés kialakítására kell törekedni a Közösség regionális politikájával. Az e címen támogatott fellépések meghatározzák a Strukturális Alapokból és a Kohéziós Alapból finanszírozható, a konvergenciarégiókban fellendülőben lévő és már meglévő kiválósági központok kutatási kapacitásainak megerősítésével kapcsolatos igényeket és lehetőségeket.

A kutatás és fejlesztés regionális kereskedelmi hasznosításának az ágazattal együttműködésben megvalósított előmozdítása érdekében törekedni kell a Versenyképesség és innováció programmal kialakítandó szoros együttműködésre is.

TUDOMÁNY A TÁRSADALOMBAN

Cél

A nyitott, hatékony és demokratikus tudásalapú európai társadalom létrehozásához a cél annak ösztönzése – támogatva a tudományról és a technológiáról folyó európai szintű gondolkodást és vitát, valamint azoknak a társadalom és a kultúra teljes spektrumával való kapcsolatát –, hogy a tudományos és technológiai törekvések és a kapcsolódó kutatási politikák harmonikusan illeszkedjenek az európai társadalmi hálóba.

Indokolás

A tudomány és technológia mindennapi életünkre gyakorolt hatása egyre mélyrehatóbbá válik. A társadalmi tevékenység termékeként, illetve tudományos és kulturális tényezőkkel alakítva, a tudomány és a technológia mégis a nagyközönség és a politikai döntéshozók nagy részének mindennapi érdeklődési körétől távoli terület marad, és továbbra is félreértések tárgya. A fellendülőben lévő technológiákkal kapcsolatban felmerülő vitás kérdéseket a társadalomnak kell rendeznie megfelelő tájékoztatáson alapuló, helyes választásokhoz és döntésekhez vezető viták alapján.

Tevékenységek

Az e területen megvalósított, lényegi kérdésekre vonatkozó integrált kezdeményezés a következők támogatását fogja magában foglalni:

| — | Az európai tudományos rendszer erősítése és javítása és a következő kérdések kezelése: a politika kialakítását (beleértve a kockázatkezelést) célzó tudományos tanácsadás és szakértői vélemények felhasználásának javítása és hatásának figyelemmel kísérése; a tudományos publikációk jövője; a tudományos publikációk jobb hozzáférhetőségét célzó intézkedések annak érdekében, hogy az érdeklődők azokba betekinthessenek; a visszaélésre és csalásra okot adó tudományos területekre vonatkozó biztosítékok; a bizalom és az „önszabályozás”. |
| --- | --- |

—

Az európai tudományos rendszer erősítése és javítása és a következő kérdések kezelése: a politika kialakítását (beleértve a kockázatkezelést) célzó tudományos tanácsadás és szakértői vélemények felhasználásának javítása és hatásának figyelemmel kísérése; a tudományos publikációk jövője; a tudományos publikációk jobb hozzáférhetőségét célzó intézkedések annak érdekében, hogy az érdeklődők azokba betekinthessenek; a visszaélésre és csalásra okot adó tudományos területekre vonatkozó biztosítékok; a bizalom és az „önszabályozás”.

| — | A tudománnyal összefüggő kérdések vonatkozásában a kutatók és általában a nagyközönség – beleértve a szervezett civil társadalmat – szélesebb kötelezettségvállalása, a politikai és társadalmi vonatkozású kérdések – beleértve az etikai kérdéseket – megfontolása és tisztázása. |
| --- | --- |

—

A tudománnyal összefüggő kérdések vonatkozásában a kutatók és általában a nagyközönség – beleértve a szervezett civil társadalmat – szélesebb kötelezettségvállalása, a politikai és társadalmi vonatkozású kérdések – beleértve az etikai kérdéseket – megfontolása és tisztázása.

| — | Véleménynyilvánítás és vita a tudományról és a technológiáról, valamint azoknak a társadalomban elfoglalt helyéről, figyelmet fordítva az olyan tudományágakra, mint a tudomány és technológia története, szociológiája és filozófiája. |
| --- | --- |

—

Véleménynyilvánítás és vita a tudományról és a technológiáról, valamint azoknak a társadalomban elfoglalt helyéről, figyelmet fordítva az olyan tudományágakra, mint a tudomány és technológia története, szociológiája és filozófiája.

| — | A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kutatás, beleértve a nemek közötti egyenlőség dimenziójának integrálását a kutatás minden területébe, valamint a nők kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének előmozdítását. |
| --- | --- |

—

A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kutatás, beleértve a nemek közötti egyenlőség dimenziójának integrálását a kutatás minden területébe, valamint a nők kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének előmozdítását.

| — | A fiatalok tekintetében a tudomány iránti figyelemfelkeltő, nyitott környezet kialakítása, a tudományos nevelés minden szinten – így az iskolákban – megvalósított erősítésével, valamint a legkülönbözőbb hátterű fiatalok körében a tudomány iránti érdeklődés és az ebben való teljes körű részvétel előmozdításával. |
| --- | --- |

—

A fiatalok tekintetében a tudomány iránti figyelemfelkeltő, nyitott környezet kialakítása, a tudományos nevelés minden szinten – így az iskolákban – megvalósított erősítésével, valamint a legkülönbözőbb hátterű fiatalok körében a tudomány iránti érdeklődés és az ebben való teljes körű részvétel előmozdításával.

| — | Az egyetemeken és az egyéb felsőoktatási intézményekben folyó kutatás szerepének, és ezen egyetemek és intézmények által a globalizáció kihívásaihoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalások erősítése. |
| --- | --- |

—

Az egyetemeken és az egyéb felsőoktatási intézményekben folyó kutatás szerepének, és ezen egyetemek és intézmények által a globalizáció kihívásaihoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalások erősítése.

| — | Jobb kölcsönös kommunikáció és egymás jobb megértése a tudományos világ és a politikai döntéshozók szélesebb közönsége, a média és a nagyközönség között, segítve a tudósokat, hogy munkájukat jobban megismertethessék másokkal, és azt jobban bemutathassák, továbbá támogatva a tudományos tájékoztatást, a tudományos publikációkat és a médiát. |
| --- | --- |

—

Jobb kölcsönös kommunikáció és egymás jobb megértése a tudományos világ és a politikai döntéshozók szélesebb közönsége, a média és a nagyközönség között, segítve a tudósokat, hogy munkájukat jobban megismertethessék másokkal, és azt jobban bemutathassák, továbbá támogatva a tudományos tájékoztatást, a tudományos publikációkat és a médiát.

Ezek a tevékenységek különösen kutatási projektek, tanulmányok, hálózatba szervezés és cserék, nyilvános rendezvények és kezdeményezések, díjak, felmérések és adatgyűjtés formájában valósulnak meg. Számos esetben harmadik országok szervezeteivel kialakított nemzetközi partnerségeket foglalnak magukban.

A KUTATÁSI POLITIKÁK KOHERENS FEJLESZTÉSÉNEK TÁMOGATÁSA

Célok

A nemzeti és közösségi kutatási politikák hatékonyságának és koherenciájának fokozása és az egyéb politikákkal való összehangolása, a közfinanszírozású kutatás hatásának és az iparhoz való kapcsolódásának javítása, az állami támogatás erősítése, valamint a magánbefektetésekre gyakorolt kiegyenlítő hatásának fokozása.

Indokolás

A kutatás és fejlesztés területén megvalósuló befektetések növelése a célul kitűzött 3 %-os arány eléréséig, valamint azok hatékonyságának javítása a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló lisszaboni stratégia egyik fő prioritása. Így a kutatás területén megvalósuló köz- és magánbefektetések kiegyensúlyozására irányuló hatékony politikák kialakítása a hatóságok egyik fő törekvése, a versenyképes tudásalapú gazdaság irányába történő átalakulás gyorsítása szükségessége fényében. Ez a kutatási politikák átalakíthatóságát, az eszközök szélesebb körének mobilizálását, az erőfeszítések nemzeti határokon átnyúló összehangolását és az egyéb politikák mobilizálását igényli, a kutatás jobb keretfeltételeinek megteremtése érdekében.

Tevékenységek

Az e cím keretében végrehajtott tevékenységek kiegészítik az együttműködési program keretében tervezett koordinációs tevékenységeket, továbbá hozzájárulnak a regionális, nemzeti és közösségi politikák és kezdeményezések (pl. programok finanszírozása, jogszabályok, ajánlások és iránymutatások) következetességének és hatásának javításához. E tevékenységek a következők:

| — | A kutatással összefüggő állami politikák és ipari stratégiák – beleértve azok hatását – ellenőrzése és elemzése, valamint a politikák tervezése, végrehajtása, értékelése és transznacionális összehangolása tekintetében információkat és bizonyítékot nyújtó mutatók kialakítása. |
| --- | --- |

—

A kutatással összefüggő állami politikák és ipari stratégiák – beleértve azok hatását – ellenőrzése és elemzése, valamint a politikák tervezése, végrehajtása, értékelése és transznacionális összehangolása tekintetében információkat és bizonyítékot nyújtó mutatók kialakítása.

| — | A kutatási politikák – önkéntes alapon megvalósuló – koordinációjának erősítése a koordináció nyitott módszerének alkalmazását támogató fellépések, valamint az alulról jövő, nemzeti vagy regionális szinten hozott közérdekű transznacionális együttműködési kezdeményezések révén. |
| --- | --- |

—

A kutatási politikák – önkéntes alapon megvalósuló – koordinációjának erősítése a koordináció nyitott módszerének alkalmazását támogató fellépések, valamint az alulról jövő, nemzeti vagy regionális szinten hozott közérdekű transznacionális együttműködési kezdeményezések révén.

NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Annak érdekében, hogy az Európai Közösség versenyképessé váljon és világviszonylatban vezető szerepet töltsön be, a Közösségnek erős és következetes nemzetközi tudományos és technológiai politikára van szüksége. A hetedik keretprogramon belül a különböző programok alapján megvalósított nemzetközi fellépések végrehajtására átfogó nemzetközi együttműködési stratégia összefüggésében kerül majd sor.

Ennek a nemzetközi politikának három egymással összefüggő célja van:

| — | Európa versenyképességének támogatása harmadik országokkal fennálló stratégiai partnerségeken keresztül a kiválasztott tudományterületeken, valamint harmadik országok legjobb tudósainak ösztönzése arra, hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek; |
| --- | --- |

—

Európa versenyképességének támogatása harmadik országokkal fennálló stratégiai partnerségeken keresztül a kiválasztott tudományterületeken, valamint harmadik országok legjobb tudósainak ösztönzése arra, hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek;

| — | A harmadik országbeli partnerekkel való kapcsolattartás megkönnyítése azzal a céllal, hogy biztosított legyen a világ más részein elvégzett kutatásokhoz való jobb hozzáférés. |
| --- | --- |

—

A harmadik országbeli partnerekkel való kapcsolattartás megkönnyítése azzal a céllal, hogy biztosított legyen a világ más részein elvégzett kutatásokhoz való jobb hozzáférés.

| — | Harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, kölcsönös érdekek és kölcsönös előnyök alapján. |
| --- | --- |

—

Harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, kölcsönös érdekek és kölcsönös előnyök alapján.

A hetedik keretprogramon belül a harmadik országokkal folytatott együttműködés különösen a következő országcsoportokra összpontosul:

| — | a tagjelölt országok; |
| --- | --- |

—

a tagjelölt országok;

| — | az EU szomszédos országai, a mediterrán partnerországok, a Nyugat-Balkán országai (WBC) (17) és a kelet-európai, a kaukázusi és a közép-ázsiai országok (EECA) (18); |
| --- | --- |

—

az EU szomszédos országai, a mediterrán partnerországok, a Nyugat-Balkán országai (WBC) (17) és a kelet-európai, a kaukázusi és a közép-ázsiai országok (EECA) (18);

| — | a fejlődő országok, minden egyes érintett ország vagy régió sajátos szükségleteire összpontosítva (19); |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok, minden egyes érintett ország vagy régió sajátos szükségleteire összpontosítva (19);

| — | a fellendülőben lévő gazdaságok. |
| --- | --- |

—

a fellendülőben lévő gazdaságok.

A témaorientált nemzetközi együttműködési fellépések végrehajtása az „Együttműködés” elnevezésű program keretében valósul meg. A humán tényező területén megvalósított nemzetközi fellépések végrehajtására az „Emberek” program keretében kerül sor.

A „Kapacitások” program keretében a nem egy valamely egyedi – az „Együttműködés” program hatálya alá tartozó – tematikus vagy interdiszciplináris területre összpontosító horizontális támogatási fellépések és intézkedések végrehajtása valósul meg, amit korlátozott számú esetben egyedi, kölcsönös érdekeken alapuló együttműködési fellépés egészíthet ki. A nemzetközi tudományos együttműködéssel kapcsolatos nemzeti programok koordinációjának támogatása révén erőfeszítéseket kell tenni a nemzeti tevékenységek koherenciájának javítása érdekében. Az INTAS által a kelet-európai és közép-ázsiai országokkal folytatott együttműködés keretében gyűjtött tapasztalatok figyelembevételével ebben a programban, valamint az „Együttműködés” és az „Emberek” programban a folytonosságot biztosító tevékenységek megvalósítására kerül sor.

A hetedik keretprogram különböző programjain belüli nemzetközi együttműködési fellépésekkel, valamint az egyéb közösségi eszközökkel kapcsolatos átfogó koordináció biztosított lesz.

A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT NEM NUKLEÁRIS FELLÉPÉSEI

Cél

A közösségi politikai döntéshozatali folyamathoz felhasználóközpontú tudományos és műszaki támogatás nyújtása, a meglévő politikák végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott támogatás biztosításával és az új politikák támasztotta igényekre való reagálással.

Indokolás

A KKK függetlensége a különleges – magán vagy nemzeti – érdekektől, műszaki szakértelmével együtt, lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek (ipari egyesületek, környezetvédelmi akciócsoportok, a tagállamok illetékes hatóságai, más kutatóközpontok stb.) és a politikai döntéshozók közötti kommunikáció és konszenzus kialakítása könnyebbé váljon, különösen közösségi szinten. A tudományos és technológiai támogatáson keresztül a KKK segít a közösségi politika meghatározási folyamatának hatékonyabbá, átláthatóbbá és tudományos szempontból megalapozottabbá tételében. Az átfedések és a feleslegesen végzett munka elkerülése érdekében indokolt esetben a KKK által végzett kutatást össze kell hangolni az „Együttműködés” elnevezésű egyedi programon belüli „Témák” keretében végzett kutatással.

A KKK közösségi politikákhoz nyújtott támogatásának hasznossága és hitelessége szoros összefüggésben áll tudományos szakértelmének minőségével és a nemzetközi tudományos közösségbe való integrálódásával. A KKK ezért a megfelelő területeken folytatja a kutatásba és a többi kiválósági központtal létrehozandó hálózatok szervezésébe való befektetéseket. Minden területen részt fog venni a közvetett fellépésekben, hangsúlyt fektetve a közös tudományos referenciarendszerekre, a hálózatok szervezésére, a képzésre és a mobilitásra, a kutatási infrastruktúrákra, valamint a technológiai platformokban és a koordinációs eszközökben való részvételre azokban az esetekben, amikor megfelelő szakértelemmel rendelkezik a hozzáadott érték előállításához.

A KKK tevékenységeiben aktívan támogatja az új tagállamoknak és a tagjelölt országoknak az EU-15-ök által jelenleg élvezett szintre történő integrálódását.

Tevékenységek

A KKK prioritásai az Unió számára stratégiai fontosságú területeken, valamint olyan területeken lesznek, amelyeken a hozzájárulása magas hozzáadott értéket eredményez. A közösségi politikák tudományos és műszaki támogatása továbbra is megvalósul az olyan alapvető fontosságú területeken, mint a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás, az élelmiszerügy, az energiaügy, a közlekedés, a vegyi anyagok, az állatkísérleteket kiváltó alternatív módszerek, a kutatáspolitika, az információtechnológia, a referenciamódszerek és -anyagok, a biotechnológia, a kockázatok, a veszélyek és a társadalmi-gazdasági hatások. A növekedés a Közösség számára kulcsfontosságú területeken következik be:

| — | Jólét egy tudásintenzív társadalomban






  — | Magas szintű ökonometriai modellezési és elemzési technikák kivitelezése és kidolgozása a politikák – például a lisszaboni stratégia, a belső piac, valamint a közösségi kutatás- és oktatáspolitika – meghatározásának és nyomon követésének területén; |
| --- | --- | --- |

—

Jólét egy tudásintenzív társadalomban

—

Magas szintű ökonometriai modellezési és elemzési technikák kivitelezése és kidolgozása a politikák – például a lisszaboni stratégia, a belső piac, valamint a közösségi kutatás- és oktatáspolitika – meghatározásának és nyomon követésének területén;

| — | A fenntarthatósági célok és a versenyképesség közötti új egyensúlyt támogató modellek felelősségteljes módon történő kidolgozása; |
| --- | --- |

—

A fenntarthatósági célok és a versenyképesség közötti új egyensúlyt támogató modellek felelősségteljes módon történő kidolgozása;

| — | Tudományos/szakmai támogatás az európai döntéshozatali folyamatot segítő kockázatértékelési és -kezelési eljárások kialakításához. |
| --- | --- |

—

Tudományos/szakmai támogatás az európai döntéshozatali folyamatot segítő kockázatértékelési és -kezelési eljárások kialakításához.

| — | Szolidaritás és a forrásokkal való felelősségteljes gazdálkodás






  — | Az élelmiszerminőségre, az élelmiszerek nyomon követhetőségére és az élelmiszerbiztonságra (beleértve a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat), a területrendezésre és a kölcsönös megfeleltetésre összpontosító fenntartható mezőgazdaság elismert tudományos-technológiai referenciaközpontjává válás és a közös mezőgazdasági politika végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- | --- |

—

Szolidaritás és a forrásokkal való felelősségteljes gazdálkodás

—

Az élelmiszerminőségre, az élelmiszerek nyomon követhetőségére és az élelmiszerbiztonságra (beleértve a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat), a területrendezésre és a kölcsönös megfeleltetésre összpontosító fenntartható mezőgazdaság elismert tudományos-technológiai referenciaközpontjává válás és a közös mezőgazdasági politika végrehajtásának támogatása;

| — | A közös halászati politika biztosítása tudományos-technológiai támogatással; |
| --- | --- |

—

A közös halászati politika biztosítása tudományos-technológiai támogatással;

| — | A harmonizált európai georeferencia-adatok rendelkezésre bocsátásának és a területi információs rendszereknek a javítása (az INSPIRE-programnak nyújtott támogatás), valamint a globális környezetvédelmi és forrásmegfigyelés új megközelítései fejlesztésének folytatása (a GMES-programnak nyújtott támogatás); |
| --- | --- |

—

A harmonizált európai georeferencia-adatok rendelkezésre bocsátásának és a területi információs rendszereknek a javítása (az INSPIRE-programnak nyújtott támogatás), valamint a globális környezetvédelmi és forrásmegfigyelés új megközelítései fejlesztésének folytatása (a GMES-programnak nyújtott támogatás);

| — | Szaktudás biztosítása és központi szerepvállalás a GMES-hez kapcsolódó kutatási tevékenységekben és új alkalmazások kifejlesztésében ezen a területen; |
| --- | --- |

—

Szaktudás biztosítása és központi szerepvállalás a GMES-hez kapcsolódó kutatási tevékenységekben és új alkalmazások kifejlesztésében ezen a területen;

| — | Az EU környezetre és egészségügyre vonatkozó cselekvési terve végrehajtásának támogatása, beleértve az integrált közösségi környezeti és egészségügyi információs rendszer létrehozásához kapcsolódó, folyamatban lévő tevékenységekhez nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

—

Az EU környezetre és egészségügyre vonatkozó cselekvési terve végrehajtásának támogatása, beleértve az integrált közösségi környezeti és egészségügyi információs rendszer létrehozásához kapcsolódó, folyamatban lévő tevékenységekhez nyújtott támogatást;

| — | Alternatív stratégiák – különösen az állatkísérleteket kiváltó módszerek – kialakításának és validálásának támogatása és javítása valamennyi kapcsolódó kutatási területen (biztonságértékelés, vakcinák tesztelése, egészségügyi és orvosbiológiai kutatás stb.). |
| --- | --- |

—

Alternatív stratégiák – különösen az állatkísérleteket kiváltó módszerek – kialakításának és validálásának támogatása és javítása valamennyi kapcsolódó kutatási területen (biztonságértékelés, vakcinák tesztelése, egészségügyi és orvosbiológiai kutatás stb.).

| — | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése






  — | Az érintett szervekkel együttműködve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához hozzájáruló tevékenységek kidolgozása különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a csalás elleni védekezéssel, a határbiztonsággal és a jelentős kockázatok megelőzésével összefüggő területeken. |
| --- | --- | --- |

—

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése

—

Az érintett szervekkel együttműködve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához hozzájáruló tevékenységek kidolgozása különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a csalás elleni védekezéssel, a határbiztonsággal és a jelentős kockázatok megelőzésével összefüggő területeken.

| — | A Közösség természeti és technológiai katasztrófákkal szembeni fellépésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A Közösség természeti és technológiai katasztrófákkal szembeni fellépésének támogatása.

| — | Európa mint partner a világban






  — | A Közösség külső politikáinak támogatása olyan meghatározott területeken, mint a belső biztonság, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segélyezés. |
| --- | --- | --- |

—

Európa mint partner a világban

—

A Közösség külső politikáinak támogatása olyan meghatározott területeken, mint a belső biztonság, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segélyezés.

---

(1)  A hetedik keretprogramban a „KKV-k” fogalmába a mikrovállalkozások is beletartoznak.

(2)  Különös tekintettel az EUREKA kormányközi struktúrában végzett tevékenységekre. Továbbá az EUREKA-csoportosulások által szerzett tapasztalatok relevánsak lehetnek a kapcsolódó területeken indított közös technológiai kezdeményezések számára.

(3)  Ez magában foglalja a COST igazgatási és koordinációs tevékenységeinek pénzügyi támogatását.

(4)  A „biogazdaság” kifejezés minden olyan iparágat és gazdasági ágazatot magában foglal, amely biológiai erőforrásokat termel, azokkal gazdálkodik, vagy azokat egyéb módon felhasználja, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat, beszállítói és felhasználói iparágakat, mint például a mezőgazdaságot, az élelmiszeripart, a halászatot, az erdészetet stb.

(5)  „Élettudományok és biotechnológia: egy európai stratégia” – COM(2002) 0027.

(6)  A természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az azok védelméhez kapcsolódó kiegészítő kutatás kérdésével a „Környezet (beleértve az éghajlatváltozást)” téma keretében foglalkoznak.

(7)  COM(2000) 0769.

(8)  COM (2005) 0265.

(9)  COM(2006) 0105.

(10)  A biológiai erőforrások előállítására és felhasználására irányuló kiegészítő kutatások kérdésével a „Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia” témakör keretében foglalkoznak.

(11)  A különböző tevékenységekben figyelembe kell venni az érintett európai technológiai platformok által kidolgozott kutatási ütemterveket.

(12)  COM(2001)0370.

(13)  Az európai légiközlekedési ipar a pénzügyi forgalom 14 %-ának megfelelő összeget fordít kutatásra, az európai gépjárműipar 5 %-ot, az uniós hajóépítő ipar versenyelőnye pedig kizárólag a kutatás-fejlesztésben rejlik.

(14)  ACARE: Európai Repüléskutatási Tanácsadó Tanács. 2001-es elindítása után ez volt az első működő technológiai platform; ERRAC: Európai Vasúti Kutatási Tanácsadó Tanács; ERTRAC: Európai Közúti Közlekedési Kutatási Tanácsadó Tanács; WATERBORNE technológiai platform.

(15)  Az ESFRI-t 2002 áprilisában hozták létre. Az ESFRI a 25 EU-tagállam – kutatásért felelős miniszterei által kinevezett – képviselőiből, valamint a Bizottság egy képviselőjéből áll. A kutatási keretprogramokhoz társult országokat 2004-ben kérték fel a csatlakozásra.

(16)  A konvergenciarégiók az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. oldaltól 78. oldalig) 5. cikkében meghatározott régiók. Magában foglalja a „konvergencia” cél címén támogatható régiókat, a Kohéziós Alapból történő finanszírozásra jogosult régiókat és a legkülső régiókat.

(17)  A csatlakozni kívánó társult országoktól eltérő országok.

(18)  Hivatalos elnevezésük: Új Független Államok: Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Kazahsztán, Kirgiz Köztársaság, Moldova, Oroszország, Örményország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán).

(19)  Tudatában annak, hogy Latin-Amerikában mind fejlődő országok, mind fellendülőben lévő gazdaságok megtalálhatók.

---

II. MELLÉKLET

A PROGRAMOK TÁJÉKOZTATÓ JELLEGŰ BONTÁSA

A programok tájékoztató jellegű felbontása (millió euróban)

| Együttműködés (1)
   (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Egészségügy | 6 050 |
| Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia | 1 935 |
| Információs és kommunikációs technológiák | 9 110 |
| Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák | 3 500 |
| Energia | 2 300 |
| Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) | 1 900 |
| Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) | 4 180 |
| Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok | 610 |
| Űrkutatás | 1 430 |
| Biztonság | 1 350 |
| Ötletek | 7 460 |
| Emberek | 4 728 |
| Kapacitások | 4 217 |
| Kutatási infrastruktúrák | 1 850 |
| A KKV-k javára végzett kutatás | 1 336 |
| A tudás régiói | 126 |
| Kutatási potenciál | 370 |
| Tudomány a társadalomban | 280 |
| A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása | 70 |
| Nemzetközi együttműködési tevékenységek | 185 |
| A Közös Kutatóközpont nem nukleáris fellépései | 1 751 |
| Összesen | 50 521 |

Együttműködés (1)
   (2)

32 365

Egészségügy

6 050

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia

1 935

Információs és kommunikációs technológiák

9 110

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák

3 500

Energia

2 300

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

1 900

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

4 180

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok

610

Űrkutatás

1 430

Biztonság

1 350

Ötletek

7 460

Emberek

4 728

Kapacitások

4 217

Kutatási infrastruktúrák

1 850

A KKV-k javára végzett kutatás

1 336

A tudás régiói

126

Kutatási potenciál

370

Tudomány a társadalomban

280

A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása

70

Nemzetközi együttműködési tevékenységek

185

A Közös Kutatóközpont nem nukleáris fellépései

1 751

Összesen

50 521

A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusra vonatkozó különleges rendelkezések

Az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programokra vonatkozó indikatív költségvetés magában foglalja az Európai Beruházási Banknak (EBB) a III. mellékletben említett „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” kialakításához nyújtott hozzájárulást. A hozzájáruló egyedi programokat elfogadó tanácsi határozatok megállapítják többek között azokat a végrehajtási szabályokat, amelyek alapján a Bizottság a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusnak nyújtott, az EBB által fel nem használt közösségi hozzájárulásnak, valamint az ebből eredő bevételeknek a keretprogram egyéb tevékenységei közötti újraelosztásáról határoz.

A hetedik keretprogram 1 milliárd eurós összeggel hozzájárul a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz, amely összeget az EBB-nek egy ugyanekkora összeggel kell kiegészítenie. Az összeg az „Együttműködés” (legfeljebb 800 millió EUR valamennyi tematikus prioritás arányos hozzájárulásával, a társadalom-, gazdaság- és humán tudományok kivételével) és a „Kapacitások” program (legfeljebb 200 millió EUR a „kutatási infrastruktúra” tételből) egyedi programokból származik.

Az összeget fokozatosan, az igény szintjét figyelembe véve fogják az EBB rendelkezésére bocsátani.

A szükséges forrásokkal való mihamarabbi elindítás érdekében egy 500 millió eurós összeget fognak a költségvetésben fokozatosan elkülöníteni, a hetedik keretprogramnak az e határozat 7. cikke (2) bekezdésében említett időközi értékeléséig. Az időközi értékelés eredményeit figyelembe fogják venni a fennmaradó időszakra szóló összeg kiutalásakor.

---

(1)  Beleértve közös technológiai kezdeményezéseket (köztük a pénzügyi tervet stb.), valamint a koordinációs és nemzetközi együttműködési tevékenységek azon részét, amely a témakörökön belül támogatandó.

(2)  A cél annak lehetővé tétele, hogy a program „együttműködési” részének keretében rendelkezésre álló finanszírozás legalább 15 %-ában a KKV-k részesüljenek.

---

III. MELLÉKLET

FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK

Közvetett fellépések

A hetedik keretprogram által támogatott tevékenységek finanszírozása finanszírozási rendszerek sorozatán keresztül valósul meg. E rendszerek felhasználása vagy önmagukban, vagy más finanszírozási rendszerekkel kombinációban történik, a keretprogram során végrehajtott fellépések finanszírozása céljából.

Az egyedi programokra, munkaprogramokra és pályázati felhívásokra vonatkozó határozatokban – ahogyan és amikor helyénvaló – meg kell határozni a következőket:

| — | A különböző fellépések finanszírozására használt rendszer(ek) típusa(i); |
| --- | --- |

—

A különböző fellépések finanszírozására használt rendszer(ek) típusa(i);

| — | Azoknak a résztvevőknek a kategóriái (például kutatási szervezetek, egyetemek, KKV-k, ipar, hatóságok), amelyek ezekből részesülhetnek; |
| --- | --- |

—

Azoknak a résztvevőknek a kategóriái (például kutatási szervezetek, egyetemek, KKV-k, ipar, hatóságok), amelyek ezekből részesülhetnek;

| — | Az egyes rendszerek keretében finanszírozható tevékenységek típusai (például kutatás és technológiafejlesztés, demonstráció, irányítás, képzés, terjesztés és egyéb kapcsolódó tevékenységek). |
| --- | --- |

—

Az egyes rendszerek keretében finanszírozható tevékenységek típusai (például kutatás és technológiafejlesztés, demonstráció, irányítás, képzés, terjesztés és egyéb kapcsolódó tevékenységek).

Amennyiben lehetséges különböző finanszírozási rendszerek használata, a munkaprogramok meghatározhatják azt a finanszírozási rendszert, amelyet használni kell azzal a témával kapcsolatban, amelyre pályázatokat várnak.

A finanszírozási rendszerek a következők:

| a) | Az elsősorban a pályázati felhívások alapján megvalósuló fellépések támogatása:






  1. | Együttműködési projektek
  A különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott kutatási projektek támogatása, amelyeknek célja a kutatáshoz új ismeretek, új technológia, termékek demonstrációs tevékenységek vagy közös források fejlesztése. A projektek mérete, alkalmazási köre és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és középméretű célzott kutatási fellépésektől a nagyméretű, egy adott cél elérésére irányuló integráló projektekig terjedhetnek. A projektek különleges csoportokra, például KKV-kra is irányulhatnak. |
| --- | --- | --- |

a)

Az elsősorban a pályázati felhívások alapján megvalósuló fellépések támogatása:

1.

Együttműködési projektek

A különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott kutatási projektek támogatása, amelyeknek célja a kutatáshoz új ismeretek, új technológia, termékek demonstrációs tevékenységek vagy közös források fejlesztése. A projektek mérete, alkalmazási köre és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és középméretű célzott kutatási fellépésektől a nagyméretű, egy adott cél elérésére irányuló integráló projektekig terjedhetnek. A projektek különleges csoportokra, például KKV-kra is irányulhatnak.

| 2. | Kiválósági hálózatok
  Adott területen belüli tevékenységeiket integráló több kutatószervezet által végrehajtott olyan közös kutatási programok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú együttműködés keretében valósítanak meg. E közös programok végrehajtása a forrásaik és tevékenységeik egy részét integráló szervezetek hivatalos kötelezettségvállalását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

2.

Kiválósági hálózatok

Adott területen belüli tevékenységeiket integráló több kutatószervezet által végrehajtott olyan közös kutatási programok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú együttműködés keretében valósítanak meg. E közös programok végrehajtása a forrásaik és tevékenységeik egy részét integráló szervezetek hivatalos kötelezettségvállalását teszi szükségessé.

| 3. | Koordinációs és támogatási fellépések
  A kutatás koordinálását vagy támogatását célzó tevékenységek és politikák (hálózatok kiépítése, cserék, a kutatási infrastruktúrákhoz való transznacionális hozzáférés, tanulmányok, konferenciák stb.) támogatása. Ezek a fellépések a pályázati felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók. |
| --- | --- |

3.

Koordinációs és támogatási fellépések

A kutatás koordinálását vagy támogatását célzó tevékenységek és politikák (hálózatok kiépítése, cserék, a kutatási infrastruktúrákhoz való transznacionális hozzáférés, tanulmányok, konferenciák stb.) támogatása. Ezek a fellépések a pályázati felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók.

| 4. | A tudás határain végzett kutatás támogatása
  Külön, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által végrehajtott projektek támogatása. Ez a rendszer az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, a kísérletvezető által javasolt, a tudás határain végzett kutatási projekteket támogatja. |
| --- | --- |

4.

A tudás határain végzett kutatás támogatása

Külön, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által végrehajtott projektek támogatása. Ez a rendszer az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, a kísérletvezető által javasolt, a tudás határain végzett kutatási projekteket támogatja.

| 5. | A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása
  A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása, főként a Marie Curie-fellépések végrehajtása céljából. |
| --- | --- |

5.

A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása

A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása, főként a Marie Curie-fellépések végrehajtása céljából.

| 6. | Egyedi csoportok (különösen a KKV-k) javára végzett kutatások
  Olyan kutatási és technológiafejlesztési projektek támogatása, amelyekben a kutatási tevékenység legnagyobb részét egyetemek, kutatóközpontok vagy más jogalanyok végzik egyedi csoportok, különösen KKV-k vagy KKV-szövetségek javára. Erőfeszítéseket kell tenni az EBB és egyéb pénzügyi szervezetek kiegészítő finanszírozásának mobilizálása érdekében. |
| --- | --- |

6.

Egyedi csoportok (különösen a KKV-k) javára végzett kutatások

Olyan kutatási és technológiafejlesztési projektek támogatása, amelyekben a kutatási tevékenység legnagyobb részét egyetemek, kutatóközpontok vagy más jogalanyok végzik egyedi csoportok, különösen KKV-k vagy KKV-szövetségek javára. Erőfeszítéseket kell tenni az EBB és egyéb pénzügyi szervezetek kiegészítő finanszírozásának mobilizálása érdekében.

| b) | A Bizottság javaslatán alapuló tanácsi és európai parlamenti (vagy az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követő tanácsi) határozatok alapján végrehajtott fellépések támogatásához a Közösség pénzügyi támogatást nyújt a több forrásból finanszírozott nagyléptékű kezdeményezések számára.






  — | Közösségi pénzügyi hozzájárulás a megfelelően körülhatárolt nemzeti kutatási programok együttes végrehajtására, a Szerződés 169. cikke alapján. Ez az együttes végrehajtás egy megfelelő végrehajtási struktúra létrehozását vagy meglétét teszi szükségessé. A közösségi pénzügyi hozzájárulás feltétele az illetékes nemzeti hatóságok hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló pénzügyi terv meghatározása. |
| --- | --- | --- |

b)

A Bizottság javaslatán alapuló tanácsi és európai parlamenti (vagy az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követő tanácsi) határozatok alapján végrehajtott fellépések támogatásához a Közösség pénzügyi támogatást nyújt a több forrásból finanszírozott nagyléptékű kezdeményezések számára.

—

Közösségi pénzügyi hozzájárulás a megfelelően körülhatárolt nemzeti kutatási programok együttes végrehajtására, a Szerződés 169. cikke alapján. Ez az együttes végrehajtás egy megfelelő végrehajtási struktúra létrehozását vagy meglétét teszi szükségessé. A közösségi pénzügyi hozzájárulás feltétele az illetékes nemzeti hatóságok hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló pénzügyi terv meghatározása.

| — | Közösségi pénzügyi hozzájárulás a fenti a) részben meghatározott finanszírozási rendszerek segítségével nem megvalósítható célok elérése érdekében létrehozott közös technológiai kezdeményezésekre. A közös technológiai kezdeményezések különböző típusú és különböző összetételű – magán és állami, európai és nemzeti – forrásokból származó finanszírozási eszközöket mobilizálnak. Ennek a finanszírozásnak különböző formái lehetnek, és a források odaítélése vagy mobilizálása változatos mechanizmusok útján valósulhat meg: a keretprogramon keresztül történő támogatás, az Európai Beruházási Bank (EBB) nyújtotta kölcsönök, a kockázati tőke támogatása. A közös technológiai kezdeményezések a Szerződés 171. cikke alapján (amelyek magukban foglalhatják a közös vállalkozások létrehozását) vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján állapíthatók meg és hajthatók végre. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása. |
| --- | --- |

—

Közösségi pénzügyi hozzájárulás a fenti a) részben meghatározott finanszírozási rendszerek segítségével nem megvalósítható célok elérése érdekében létrehozott közös technológiai kezdeményezésekre. A közös technológiai kezdeményezések különböző típusú és különböző összetételű – magán és állami, európai és nemzeti – forrásokból származó finanszírozási eszközöket mobilizálnak. Ennek a finanszírozásnak különböző formái lehetnek, és a források odaítélése vagy mobilizálása változatos mechanizmusok útján valósulhat meg: a keretprogramon keresztül történő támogatás, az Európai Beruházási Bank (EBB) nyújtotta kölcsönök, a kockázati tőke támogatása. A közös technológiai kezdeményezések a Szerződés 171. cikke alapján (amelyek magukban foglalhatják a közös vállalkozások létrehozását) vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján állapíthatók meg és hajthatók végre. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása.

| — | Közösségi pénzügyi hozzájárulás európai érdekeltségű új infrastruktúrák kifejlesztésére. Erről a hozzájárulásról a Szerződés 171. cikke alapján vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján lehet dönteni. Az új infrastruktúrák kifejlesztése különböző jellegű és eredetű finanszírozási forrásokat mobilizál: nemzeti finanszírozás, keretprogram, strukturális alapok, az EBB által nyújtott kölcsönök és egyéb források. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél kötelezettségvállalásán alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása. |
| --- | --- |

—

Közösségi pénzügyi hozzájárulás európai érdekeltségű új infrastruktúrák kifejlesztésére. Erről a hozzájárulásról a Szerződés 171. cikke alapján vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján lehet dönteni. Az új infrastruktúrák kifejlesztése különböző jellegű és eredetű finanszírozási forrásokat mobilizál: nemzeti finanszírozás, keretprogram, strukturális alapok, az EBB által nyújtott kölcsönök és egyéb források. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél kötelezettségvállalásán alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása.

A Közösség a Szerződés 167. cikkével összhangban elfogadandó rendelet rendelkezéseinek, a vonatkozó állami támogatási eszközöknek, különösen a kutatás és fejlesztés állami támogatását szabályozó közösségi keretszabályoknak, továbbá az e területen érvényes nemzetközi szabályoknak megfelelően alkalmazza a fenti a) részben meghatározott finanszírozási rendszereket. E nemzetközi keretnek megfelelően az e program szerinti pénzügyi hozzájárulás mértékét és formáját eseti alapon szabályozhatóvá kell tenni, különösen, ha más közszférabeli támogatás is rendelkezésre áll, ideértve a közösségi finanszírozás más forrásait is, mint például az EBB.

A KTF-fellépések résztvevőinek biztosított közvetlen pénzügyi támogatás biztosításán túlmenően a Közösség a „kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmuson” keresztül az EBB-nek nyújtott hozzájárulás által javítja ezek hozzáférését adósságfinanszírozáshoz. A közösségi hozzájárulást a kockázat-megosztási partnerként megjelenő EBB köteles arra használni, hogy hozzájárul a saját forrásaiból történő kölcsön- és garanciafinanszírozás finanszírozásához és az ezekre irányuló tőkeelosztáshoz. A közösségi költségvetést további kötelezettség nem terheli. A Szerződés 167. cikke és az egyedi programokat elfogadó tanácsi határozatok alapján elfogadott rendeletben megállapítandó szabályokra is figyelemmel és azokkal összhangban ez a mechanizmus lehetővé teszi, hogy az EBB növelje az európai KTF-fellépések (például közös technológiai kezdeményezések, nagyobb projektek, köztük az EUREKA projektek, az új kutatási infrastruktúrák, valamint a KKV-k által kivitelezett projektek) finanszírozására szánt összeget annak érdekében, hogy segítsen leküzdeni a piaci hiányosságokat.

Valamely fejlődésben lemaradt régióban (a konvergenciarégiókban és a legkülső régiókban (1)) létrehozott közvetett fellépés résztvevői esetében – amennyiben lehetséges és helyénvaló – a Strukturális Alapokból kiegészítő finanszírozási eszköz mobilizálására kerül sor. A tagjelölt országok jogalanyainak részvétele esetén az előcsatlakozási pénzügyi eszközökből hasonló feltételek mellett kiegészítő hozzájárulás adható. A hetedik keretprogram „Kapacitások” elnevezésű programjának „Kutatási infrastruktúrák” című részében foglalt fellépésekhez kapcsolódó részletes finanszírozási szabályozást kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi kutatási finanszírozási források és más közösségi és nemzeti eszközök, nevezetesen a Strukturális Alapok hatékonyan kiegészítsék egymást.

Közvetlen fellépések

A Közösség a Közös Kutatóközpont által végrehajtott, közvetlen fellépéseknek nevezett tevékenységeket valósít meg.

---

(1)  A konvergenciarégiók 1083/2006/EK rendelet 5. cikkében meghatározott régiók. Magában foglalja a „konvergencia” cél címén támogatható régiókat, a Kohéziós Alapból történő finanszírozásra jogosult régiókat és a legkülső régiókat.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2006. április 15-én benyújtotta az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatát az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (1). |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2006. április 15-én benyújtotta az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatát az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (1).

| 2. | Ez a javaslat az EK-Szerződés 166. cikkének (1) bekezdésén alapul. |
| --- | --- |

2.

Ez a javaslat az EK-Szerződés 166. cikkének (1) bekezdésén alapul.

| 3. | A Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. december 15-én benyújtotta véleményét (2). A Régiók Bizottsága 2005. november 17-én benyújtotta véleményét (3). |
| --- | --- |

3.

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. december 15-én benyújtotta véleményét (2). A Régiók Bizottsága 2005. november 17-én benyújtotta véleményét (3).

| 4. | Az Európai Parlament 2006. június 15-én nyilvánított véleményt (4). |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament 2006. június 15-én nyilvánított véleményt (4).

| 5. | A Tanács 2006. szeptember 25-én a Szerződés 251. cikkével összhangban fogadta el közös álláspontját az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjára vonatkozóan (5). |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2006. szeptember 25-én a Szerződés 251. cikkével összhangban fogadta el közös álláspontját az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjára vonatkozóan (5).

II.   A JAVASLAT ELŐZMÉNYE ÉS CÉLJA

| a) | Az EK-Szerződés XVIII. címe (163 – 173. cikk) alapján a Közösség kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeket végez. Különösen:






  — | az EKSz. 163. cikke (1) bekezdésének alapján a Közösség célkitűzése, hogy erősítse a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait, ösztönözze nemzetközi versenyképességének fejlődését, ugyanakkor támogassa az e Szerződés egyéb fejezetei alapján szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket; |
| --- | --- | --- |

a)

Az EK-Szerződés XVIII. címe (163 – 173. cikk) alapján a Közösség kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeket végez. Különösen:

—

az EKSz. 163. cikke (1) bekezdésének alapján a Közösség célkitűzése, hogy erősítse a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait, ösztönözze nemzetközi versenyképességének fejlődését, ugyanakkor támogassa az e Szerződés egyéb fejezetei alapján szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket;

| — | az EKSz. 165. cikke (1) bekezdésének alapján a Közösség és a tagállamok a nemzeti politikák és a közösségi politika kölcsönös összhangjának biztosítása érdekében összehangolják kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiket; |
| --- | --- |

—

az EKSz. 165. cikke (1) bekezdésének alapján a Közösség és a tagállamok a nemzeti politikák és a közösségi politika kölcsönös összhangjának biztosítása érdekében összehangolják kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiket;

| — | az EKSz. 166. cikke (1) bekezdésének alapján a Közösség valamennyi kutatási és technológiafejlesztési tevékenysége többéves keretprogramban kerül meghatározásra (a jelenlegi hatodik keretprogram 2006 végén véget ér). |
| --- | --- |

—

az EKSz. 166. cikke (1) bekezdésének alapján a Közösség valamennyi kutatási és technológiafejlesztési tevékenysége többéves keretprogramban kerül meghatározásra (a jelenlegi hatodik keretprogram 2006 végén véget ér).

| b) | Az Európai Tanács 2000. márciusi lisszaboni, 2000. júniusi Santa Maria de Feira-i és 2001. márciusi stockholmi ülésén következtetéseket fogadott el, amelyek egy európai kutatási és fejlesztési térség gyors kialakítására irányultak a fenntartható gazdasági fejlődés, a nagyobb foglalkoztatás és társadalmi kohézió megteremtésének szándékával, és azzal a céllal, hogy az Unió 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdasága legyen. A lisszaboni stratégia 2005. évi újraindítása, valamint az Esko AHO vezette független magas szintű szakértői csoport jelentése, amelyre az állam- és kormányfők Hampton Courtban tartott informális találkozója adott megbízást, megerősítette a stratégiának a tudományos kutatás, a technológiafejlesztés és az innováció tekintetében fennálló érvényességét.
  A Bizottság ezen az alapon javasolta, hogy a hetedik keretprogram – a Szerződésben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, és amellett, hogy a tudományos és műszaki tevékenység terén folyó megfelelő együttműködés nemzeti és nemzetközi szintű megvalósítása érdekében elősegíti az ERA megvalósítását és lehetővé teszi a nyitott módszerű koordinációt, ezzel hozzájárulva a lisszaboni folyamathoz – a következő új jellemzőkkel bírjon:






  — | kiválasztott számú tematikus prioritásra történő összpontosítás, amelyek esetében a közösségi fellépés hozzájárulása a lehető legnagyobb értéket képzi, és amelyekben kellően indokolt esetben a közös technológiai kezdeményezések keretében támogatás adható a hosszú távú stratégiai kutatási program számára; |
| --- | --- | --- |

b)

Az Európai Tanács 2000. márciusi lisszaboni, 2000. júniusi Santa Maria de Feira-i és 2001. márciusi stockholmi ülésén következtetéseket fogadott el, amelyek egy európai kutatási és fejlesztési térség gyors kialakítására irányultak a fenntartható gazdasági fejlődés, a nagyobb foglalkoztatás és társadalmi kohézió megteremtésének szándékával, és azzal a céllal, hogy az Unió 2010-re a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdasága legyen. A lisszaboni stratégia 2005. évi újraindítása, valamint az Esko AHO vezette független magas szintű szakértői csoport jelentése, amelyre az állam- és kormányfők Hampton Courtban tartott informális találkozója adott megbízást, megerősítette a stratégiának a tudományos kutatás, a technológiafejlesztés és az innováció tekintetében fennálló érvényességét.

A Bizottság ezen az alapon javasolta, hogy a hetedik keretprogram – a Szerződésben meghatározott célkitűzések elérése érdekében, és amellett, hogy a tudományos és műszaki tevékenység terén folyó megfelelő együttműködés nemzeti és nemzetközi szintű megvalósítása érdekében elősegíti az ERA megvalósítását és lehetővé teszi a nyitott módszerű koordinációt, ezzel hozzájárulva a lisszaboni folyamathoz – a következő új jellemzőkkel bírjon:

—

kiválasztott számú tematikus prioritásra történő összpontosítás, amelyek esetében a közösségi fellépés hozzájárulása a lehető legnagyobb értéket képzi, és amelyekben kellően indokolt esetben a közös technológiai kezdeményezések keretében támogatás adható a hosszú távú stratégiai kutatási program számára;

| — | a felderítő kutatás támogatása, a legkitűnőbb kutatócsoportok által végzett, kutatók által javasolt alapkutatás révén, a független Európai Kutatási Tanács létrehozatala révén; |
| --- | --- |

—

a felderítő kutatás támogatása, a legkitűnőbb kutatócsoportok által végzett, kutatók által javasolt alapkutatás révén, a független Európai Kutatási Tanács létrehozatala révén;

| — | jobb oktatás és kutatási képzés, a kutatási lehetőségekhez való jobb hozzáférés és a kutatóknak a társadalom céljaihoz való hozzájárulásának nagyobb elismerése, a humán erőforrásra vonatkozó politika megerősítése révén a keretprogramon belül, az előző keretprogramokban megvalósuló „Marie Curie-fellépések” kedvező tapasztalataira építve; |
| --- | --- |

—

jobb oktatás és kutatási képzés, a kutatási lehetőségekhez való jobb hozzáférés és a kutatóknak a társadalom céljaihoz való hozzájárulásának nagyobb elismerése, a humán erőforrásra vonatkozó politika megerősítése révén a keretprogramon belül, az előző keretprogramokban megvalósuló „Marie Curie-fellépések” kedvező tapasztalataira építve;

| — | az európai kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása; a KKV-k innovációs kapacitásainak és a kutatásból származó előnyök kihasználásával összefüggő képességeinek erősítése; a kutatásorientált klaszterek fejlődésének támogatása; az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban meglévő potenciál felszabadítása; a tudomány és a társadalom egymáshoz közelítése, valamint a kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása közösségi és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

—

az európai kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása; a KKV-k innovációs kapacitásainak és a kutatásból származó előnyök kihasználásával összefüggő képességeinek erősítése; a kutatásorientált klaszterek fejlődésének támogatása; az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban meglévő potenciál felszabadítása; a tudomány és a társadalom egymáshoz közelítése, valamint a kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása közösségi és nemzeti szinten;

| — | a Közös Kutatóközpont fontos szerepének megerősítése a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott ügyfélközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtása terén, valamint az EU-ban a saját kompetenciája területein továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként való működése terén; |
| --- | --- |

—

a Közös Kutatóközpont fontos szerepének megerősítése a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott ügyfélközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtása terén, valamint az EU-ban a saját kompetenciája területein továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként való működése terén;

| — | a végrehajtási szabályok egyszerűsítése és racionalizálása a tökéletesített irányítóbizottsági eljárások alapján. |
| --- | --- |

—

a végrehajtási szabályok egyszerűsítése és racionalizálása a tökéletesített irányítóbizottsági eljárások alapján.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

A.   Általános észrevételek

A Tanács közös álláspontja jelentős mértékben tükrözi a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament véleményét a keretprogram struktúrája, tudományos és technológiai tartalma, végrehajtási eszközei, valamint a pénzügyi összeg és annak indikatív lebontása tekintetében.

A bizottsági javaslat Tanács általi vizsgálata során a Tanács törekedett az Európai Parlament módosításainak lehető legnagyobb mértékű beépítésére, a két jogalkotási szerv közötti jelentős mértékű konszenzus tükrözése érdekében, a bizottsági javaslat általános irányvonalainak ezzel egyidejű tiszteletben tartásával. Ennek érdekében a Tanács bizonyos vezérelveket követett:

| (1) | a keretprogram szerepének elismerése, mint a főbb közösségi célkitűzések elérésének eszköze, szem előtt tartva azt a tényt, hogy az európai kutatások és technológiafejlesztési erőfeszítések nagy részét a tagállamok finanszírozzák nemzeti szinten; |
| --- | --- |

(1)

a keretprogram szerepének elismerése, mint a főbb közösségi célkitűzések elérésének eszköze, szem előtt tartva azt a tényt, hogy az európai kutatások és technológiafejlesztési erőfeszítések nagy részét a tagállamok finanszírozzák nemzeti szinten;

| (2) | az összpontosított közösségi kutatási erőfeszítés szükségessége, amely a szakértelem kritikus tömegének és európai hozzáadott értéknek a kialakulását eredményezi, és amely ezzel egyidejűleg a közösségi kutatás számára választott témakörök keretében a kapcsolódó témák elegendően alapos lefedését biztosítja; |
| --- | --- |

(2)

az összpontosított közösségi kutatási erőfeszítés szükségessége, amely a szakértelem kritikus tömegének és európai hozzáadott értéknek a kialakulását eredményezi, és amely ezzel egyidejűleg a közösségi kutatás számára választott témakörök keretében a kapcsolódó témák elegendően alapos lefedését biztosítja;

| (3) | a kulcsfontosságú kutatási területekre történő összpontosított erőfeszítés kiegészítésének szükségessége a közösségi politikáknak juttatott rugalmas támogatás biztosításával, és gyorsan fejlődő kutatási környezetben felmerülő tudományos és technológiai igényekre adott válaszok lehetővé tételével, míg az ilyen rugalmasság számára megfelelő paraméterek meghatározásával a jogi egyértelműség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

(3)

a kulcsfontosságú kutatási területekre történő összpontosított erőfeszítés kiegészítésének szükségessége a közösségi politikáknak juttatott rugalmas támogatás biztosításával, és gyorsan fejlődő kutatási környezetben felmerülő tudományos és technológiai igényekre adott válaszok lehetővé tételével, míg az ilyen rugalmasság számára megfelelő paraméterek meghatározásával a jogi egyértelműség biztosítása érdekében;

| (4) | a keretprogram olyan eszközökkel történő végrehajtása, amelyek alkalmasak a szakértelem kritikus tömegének és európai hozzáadott értéknek az elérésére a kutatási tevékenységeken belül, ezzel egyidejűleg biztosítják a hatodik keretprogramból történő zökkenőmentes átmenetet, és biztosítják valamennyi érdekelt fél/jogalany számára a közösségi kutatásban történő részvételt, feltéve, hogy azok a kutatási kiválóság kritériumának megfelelnek; |
| --- | --- |

(4)

a keretprogram olyan eszközökkel történő végrehajtása, amelyek alkalmasak a szakértelem kritikus tömegének és európai hozzáadott értéknek az elérésére a kutatási tevékenységeken belül, ezzel egyidejűleg biztosítják a hatodik keretprogramból történő zökkenőmentes átmenetet, és biztosítják valamennyi érdekelt fél/jogalany számára a közösségi kutatásban történő részvételt, feltéve, hogy azok a kutatási kiválóság kritériumának megfelelnek;

| (5) | nagyobb jelentőség biztosításának szükségessége a köz- és magánszféra partnersége számára valamennyi szinten, beleértve a KKV-knak juttatott, nagymértékben tökéletesített kutatási és a technológiafejlesztési támogatás révén, valamint az európai technológiai platformok által meghatározott, teljes iparágazatokra vonatkozó hosszú távú stratégiai kutatási ütemtervek révén, és – néhány gondosan megválasztott esetben – közös technológiai kezdeményezések révén; |
| --- | --- |

(5)

nagyobb jelentőség biztosításának szükségessége a köz- és magánszféra partnersége számára valamennyi szinten, beleértve a KKV-knak juttatott, nagymértékben tökéletesített kutatási és a technológiafejlesztési támogatás révén, valamint az európai technológiai platformok által meghatározott, teljes iparágazatokra vonatkozó hosszú távú stratégiai kutatási ütemtervek révén, és – néhány gondosan megválasztott esetben – közös technológiai kezdeményezések révén;

| (6) | az egyértelműség szükségessége, különösen elegendő fokú részletezés biztosításával, mind a tudományos és műszaki tartalom, valamint a finanszírozás tekintetében, szem előtt tartva azt, hogy a keretprogramot egyedi programok révén kell végrehajtani, amelyek természetüknél fogva részletesebb végrehajtási szabályokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

(6)

az egyértelműség szükségessége, különösen elegendő fokú részletezés biztosításával, mind a tudományos és műszaki tartalom, valamint a finanszírozás tekintetében, szem előtt tartva azt, hogy a keretprogramot egyedi programok révén kell végrehajtani, amelyek természetüknél fogva részletesebb végrehajtási szabályokat tartalmaznak.

B.   Konkrét észrevételek

1.   A bizottsági javaslat főbb módosításai

a)   Etikai kérdések

Az etikai kérdésekkel kapcsolatosan a Tanács elfogadta az Európai Parlament által az első olvasatban javasolt irányvonalat: a hetedik keretprogramban szereplő etikai kérdésekhez – különösen az embriók őssejtjei kutatásához – kapcsolódó szabályok pontos meghatározására a keretprogramról szóló határozat 6. cikkének szövegében kerül jelenleg sor. A Bizottság emellett egyértelművé tette, hogy fenntartja a hatodik keretprogramban elfogadott gyakorlatot, amely kizárja a KTF keretprogram keretében történő közösségi finanszírozást az emberi embriók elpusztításának gyakorlata – beleértve az őssejtekhez jutást – számára.

b)   Tudományos és technológiai tartalom

i.   Együttműködés

Míg a Tanács a tematikai prioritások tudományos és technológiai tartalmára vonatkozó bizottsági javaslatot megtartja, az Európai Parlament módosításaira figyelemmel az alábbiak szerint pontosította és kiterjesztette bizonyos prioritások alkalmazási körét:

| — | a prioritások száma kilencről tízre nőtt, a biztonsági kutatásnak az űrkutatástól való elválasztásának következtében; |
| --- | --- |

—

a prioritások száma kilencről tízre nőtt, a biztonsági kutatásnak az űrkutatástól való elválasztásának következtében;

| — | külön figyelmet kell fordítani a tematikus területek közötti hatékony koordináció biztosítására, valamint a több témát átfogó kiemelt fontosságú kutatási területekre, mint például az erdészeti kutatásokra, a kulturális örökségre, a tengertudományokra és -technológiákra; |
| --- | --- |

—

külön figyelmet kell fordítani a tematikus területek közötti hatékony koordináció biztosítására, valamint a több témát átfogó kiemelt fontosságú kutatási területekre, mint például az erdészeti kutatásokra, a kulturális örökségre, a tengertudományokra és -technológiákra;

| — | egy adott terület új tudományos és technológiai lehetőségeinek meghatározása vagy további feltárása céljából, valamint e területek más kapcsolódó tudományterületekkel és kutatási területekkel való ötvözésének céljából végzett kutatás támogatásának érdekében a jövőbeni és újonnan felmerülő technológiák és az előre nem látható politikai igények nyitott és rugalmas kezelésére kerül sor, a spontán kutatási javaslatoknak – beleértve a közös pályázati kiírásokat – nyújtott egyedi támogatás révén az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint a kutatási tervekbe felvehető új lehetőségek, különösen a jelentős áttöréssel kecsegtető lehetőségek felkutatása érdekében; |
| --- | --- |

—

egy adott terület új tudományos és technológiai lehetőségeinek meghatározása vagy további feltárása céljából, valamint e területek más kapcsolódó tudományterületekkel és kutatási területekkel való ötvözésének céljából végzett kutatás támogatásának érdekében a jövőbeni és újonnan felmerülő technológiák és az előre nem látható politikai igények nyitott és rugalmas kezelésére kerül sor, a spontán kutatási javaslatoknak – beleértve a közös pályázati kiírásokat – nyújtott egyedi támogatás révén az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint a kutatási tervekbe felvehető új lehetőségek, különösen a jelentős áttöréssel kecsegtető lehetőségek felkutatása érdekében;

| — | a tudás terjesztése és átadása prioritásként fog szerepelni az eredményeknek az ipar, a politikák kidolgozói és a társadalom általi fokozottabb felhasználásának lehetővé tétele érdekében a biztonság témájára vonatkozó megfelelő korlátozások fenntartásával, tekintve e tevékenységek bizalmas jellegét; |
| --- | --- |

—

a tudás terjesztése és átadása prioritásként fog szerepelni az eredményeknek az ipar, a politikák kidolgozói és a társadalom általi fokozottabb felhasználásának lehetővé tétele érdekében a biztonság témájára vonatkozó megfelelő korlátozások fenntartásával, tekintve e tevékenységek bizalmas jellegét;

| — | a KKV-k megfelelő részvételének biztosítására különleges figyelmet kell fordítani. Ennek érdekében és az Európai Parlament nézeteinek széleskörű tükrözése érdekében a cél annak lehetővé tétele, hogy a program „Együttműködés” részének keretében rendelkezésre álló finanszírozás legalább 15 %-ában a KKV-k részesüljenek. A Tanács szintén elismerte az európai technológiai platformok szerepét, ugyanakkor nem javasolta azok közvetlen finanszírozását, mert úgy véli, hogy e cél elérése érdekében a projektre alapuló megközelítés megfelelőbb; |
| --- | --- |

—

a KKV-k megfelelő részvételének biztosítására különleges figyelmet kell fordítani. Ennek érdekében és az Európai Parlament nézeteinek széleskörű tükrözése érdekében a cél annak lehetővé tétele, hogy a program „Együttműködés” részének keretében rendelkezésre álló finanszírozás legalább 15 %-ában a KKV-k részesüljenek. A Tanács szintén elismerte az európai technológiai platformok szerepét, ugyanakkor nem javasolta azok közvetlen finanszírozását, mert úgy véli, hogy e cél elérése érdekében a projektre alapuló megközelítés megfelelőbb;

| — | közös technológiai kezdeményezésekkel kapcsolatosan a Tanács elfogadta az Európai Parlament módosítását, amely azok létrehozása tekintetében kiegészítő kritériumokat határoz meg. Így a közös technológiai kezdeményezések természetét pontosan kell meghatározni, különösen a pénzügyi kötelezettségvállalásokkal, a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartamával, szerződéseik megkötésére és felbontására vonatkozó szabályokkal és a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdések tekintetében. Emellett határozott erőfeszítéseket tesznek a közös technológiai kezdeményezések átlátható működése és annak biztosítására, hogy a közösségi pénzalapok közös technológiai kezdeményezések keretében történő bármilyen kiutalása a keretprogram kiválóságra és versenyre vonatkozó elvei alapján történjen; |
| --- | --- |

—

közös technológiai kezdeményezésekkel kapcsolatosan a Tanács elfogadta az Európai Parlament módosítását, amely azok létrehozása tekintetében kiegészítő kritériumokat határoz meg. Így a közös technológiai kezdeményezések természetét pontosan kell meghatározni, különösen a pénzügyi kötelezettségvállalásokkal, a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartamával, szerződéseik megkötésére és felbontására vonatkozó szabályokkal és a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdések tekintetében. Emellett határozott erőfeszítéseket tesznek a közös technológiai kezdeményezések átlátható működése és annak biztosítására, hogy a közösségi pénzalapok közös technológiai kezdeményezések keretében történő bármilyen kiutalása a keretprogram kiválóságra és versenyre vonatkozó elvei alapján történjen;

| — | az első prioritás (Egészségügy) keretében az Európai Parlament által kifejezett aggodalmakra adott válaszul szélesebb körű kutatás elfogadására került sor, beleértve főként a posztgenomikus kutatást; a regeneratív orvoslás új megelőző eszközeit; az új adagolási megközelítéseket; a komplex rendszerek modellezését; a korfüggő betegségeket, beleértve a dementiát; a Hepatitis C-t, valamint a potenciálisan újra fellépő járványokat, pl. SARS; a reumatikus betegségeket és az izom- és csontrendszer betegségeit; a fájdalomterápia szempontjait; a betegek biztonságát és a gyógyszerek megfelelőbb alkalmazását, beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés egyes szempontjait és a tudományosan tesztelt kiegészítő és alternatív gyógyszereket; az egészségügyi rendszerek – beleértve az otthonápolási módszereket – kutatását, és a különböző beavatkozások költségének, hatékonyságának és előnyeinek becslését; az életmódbeli és környezeti tényezőkre és azoknak a gyógyszeres kezeléssel való kölcsönhatására irányuló kutatást; |
| --- | --- |

—

az első prioritás (Egészségügy) keretében az Európai Parlament által kifejezett aggodalmakra adott válaszul szélesebb körű kutatás elfogadására került sor, beleértve főként a posztgenomikus kutatást; a regeneratív orvoslás új megelőző eszközeit; az új adagolási megközelítéseket; a komplex rendszerek modellezését; a korfüggő betegségeket, beleértve a dementiát; a Hepatitis C-t, valamint a potenciálisan újra fellépő járványokat, pl. SARS; a reumatikus betegségeket és az izom- és csontrendszer betegségeit; a fájdalomterápia szempontjait; a betegek biztonságát és a gyógyszerek megfelelőbb alkalmazását, beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés egyes szempontjait és a tudományosan tesztelt kiegészítő és alternatív gyógyszereket; az egészségügyi rendszerek – beleértve az otthonápolási módszereket – kutatását, és a különböző beavatkozások költségének, hatékonyságának és előnyeinek becslését; az életmódbeli és környezeti tényezőkre és azoknak a gyógyszeres kezeléssel való kölcsönhatására irányuló kutatást;

| — | a második prioritás (Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia) keretében a célkitűzés bővítésére került sor a környezetvédelmi kihívások, az akvakultúra-ágazat, a tengerparti környezet, valamint a fogyasztók egyedi étrendi szükségleteinek beillesztése érdekében. A tevékenységi körök szélesítésére került sor a bioinformatika, a biodiverzitás fenntartható felhasználása, a termőföldhöz kötődő biológiai erőforrások, beleértve a talaj termőképességét, a növényegészségügy, az epidemiológiai tanulmányok, az állati takarmányhoz kapcsolódó betegségek, és a fenntarthatóságot és az élelmiszertermelés biztonságát érintő veszélyek, beleértve az éghajlatváltozást is beillesztése érdekében; a Parlament véleményének megfelelően a halászatok kiemelt szerephez jutottak; |
| --- | --- |

—

a második prioritás (Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia) keretében a célkitűzés bővítésére került sor a környezetvédelmi kihívások, az akvakultúra-ágazat, a tengerparti környezet, valamint a fogyasztók egyedi étrendi szükségleteinek beillesztése érdekében. A tevékenységi körök szélesítésére került sor a bioinformatika, a biodiverzitás fenntartható felhasználása, a termőföldhöz kötődő biológiai erőforrások, beleértve a talaj termőképességét, a növényegészségügy, az epidemiológiai tanulmányok, az állati takarmányhoz kapcsolódó betegségek, és a fenntarthatóságot és az élelmiszertermelés biztonságát érintő veszélyek, beleértve az éghajlatváltozást is beillesztése érdekében; a Parlament véleményének megfelelően a halászatok kiemelt szerephez jutottak;

| — | a harmadik prioritás (Információs és kommunikációs technológiák) keretében az Európai Parlament által javasolt módosításokra építve e prioritás megerősítésére került sor a következők beillesztése érdekében: a termék-, szolgáltatás- és folyamatinnováció és kreativitás; a digitális szakadék és a társadalmi kirekesztettség csökkentése; a speciális szükségletekkel rendelkező emberek igényei, beleértve az öregedő népességet is; a kormányzási és a politikai döntéshozatali folyamatok hozzáférhetőségének és átláthatóságának elősegítése; a KTF irányítása és kommunikálása; innovatív, nagy értéket képviselő IKT-alapú termékek és szolgáltatások; a „nyílt forráskódú” fejlesztési modellen alapuló IKT kutatási tevékenység; az IKT-kutatások eredményei következtében születő különböző felhasználási módok és különböző üzleti modellek; a fotonika; a szabad és nyílt forráskódú szoftverek (FLOSS); fenntarthatósági kérdések az elektronika területén; a kvantumhatások kiaknázása; a tárolás; a matematika; természetes együttműködés; az egészségügyi ellátás fejlesztése; egészségügyi információs tér új ismeretek kezelésére; a mobilitás ökológiai szempontjai; az interaktív digitális tartalomhoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

—

a harmadik prioritás (Információs és kommunikációs technológiák) keretében az Európai Parlament által javasolt módosításokra építve e prioritás megerősítésére került sor a következők beillesztése érdekében: a termék-, szolgáltatás- és folyamatinnováció és kreativitás; a digitális szakadék és a társadalmi kirekesztettség csökkentése; a speciális szükségletekkel rendelkező emberek igényei, beleértve az öregedő népességet is; a kormányzási és a politikai döntéshozatali folyamatok hozzáférhetőségének és átláthatóságának elősegítése; a KTF irányítása és kommunikálása; innovatív, nagy értéket képviselő IKT-alapú termékek és szolgáltatások; a „nyílt forráskódú” fejlesztési modellen alapuló IKT kutatási tevékenység; az IKT-kutatások eredményei következtében születő különböző felhasználási módok és különböző üzleti modellek; a fotonika; a szabad és nyílt forráskódú szoftverek (FLOSS); fenntarthatósági kérdések az elektronika területén; a kvantumhatások kiaknázása; a tárolás; a matematika; természetes együttműködés; az egészségügyi ellátás fejlesztése; egészségügyi információs tér új ismeretek kezelésére; a mobilitás ökológiai szempontjai; az interaktív digitális tartalomhoz való hozzáférés;

| — | a digitális kulturális és tudományos erőforrások és javak hozzáférhetősége és hosszabb időn át történő használata multikulturális környezetben; a kis- és középméretű szervezetek és közösségek megerősítése; hagyományos iparágak; és optimalizálás. Továbbá, és az eredeti bizottsági javaslattól eltérően a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák kutatása az e prioritás keretébe tartozó tevékenységek szerves részé vált, így az nem csupán az e prioritás keretébe tartozó egyedi tevékenység. |
| --- | --- |

—

a digitális kulturális és tudományos erőforrások és javak hozzáférhetősége és hosszabb időn át történő használata multikulturális környezetben; a kis- és középméretű szervezetek és közösségek megerősítése; hagyományos iparágak; és optimalizálás. Továbbá, és az eredeti bizottsági javaslattól eltérően a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák kutatása az e prioritás keretébe tartozó tevékenységek szerves részé vált, így az nem csupán az e prioritás keretébe tartozó egyedi tevékenység.

| — | a negyedik prioritás (Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák) keretében a villamosenergia-termelés, az energia, a kerámiaipar, és a nano-orvostudomány beillesztése érdekében az indokolás bővítésére került sor. A tevékenységek köre kiszélesült az alapanyagok és összetevők gyártása; a nanonagyságrendű pontosságú alkotóelemek; a megfigyelés és érzékelés; a nanokompozitok; a geo- és optikai technológiák; a cipőipar és az acélipar beillesztése érdekében. |
| --- | --- |

—

a negyedik prioritás (Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák) keretében a villamosenergia-termelés, az energia, a kerámiaipar, és a nano-orvostudomány beillesztése érdekében az indokolás bővítésére került sor. A tevékenységek köre kiszélesült az alapanyagok és összetevők gyártása; a nanonagyságrendű pontosságú alkotóelemek; a megfigyelés és érzékelés; a nanokompozitok; a geo- és optikai technológiák; a cipőipar és az acélipar beillesztése érdekében.

| — | Az ötödik prioritás (Energia) keretében az indoklás és a tevékenységek megerősítésére került sor, a következők beillesztése érdekében: az energiarendszerek vonatkozásában a hagyományos olaj- és földgáztartalékok véges volta következtében szükséges megfelelő és időben érkező megoldások meghatározása; megfizethető energiaköltségek a polgárok és az ipar számára; hivatkozás mind a 2005-ös, mind a 2006-os zöld könyvre (6), Európa vezető szerepe számos energiatermelési és energiahatékonysági technológia területén világviszonylatban; hulladékból való villamosenergia-termelés; tüzelőanyagok kifejlesztése biomasszából és hulladékból, a tárolás; szénmentes tüzelőanyagok, különösen a villamosenergia-termelésben felhasználható bioüzemanyagok költséghatékony elosztása és felhasználása, különösen a föld alatti tárolást alkalmazó, nagy hatékonyságú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes villamos erőművek és/vagy hőerőművek; szilárd halmazállapotú tüzelőanyagok átalakításán alapuló technológiák kifejlesztése és demonstrációja, amelyek egyúttal másodlagos energiahordozókat és folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokat is termelnek; az energiatárolási lehetőségek kifejlesztése; az épületek és a közlekedés végső és elsődleges energiafogyasztásának további csökkentése; az új és megújuló energiát hasznosító technológiák és az energiakeresletet irányító intézkedések és eszközök alkalmazása; a szakpolitika kialakításának tudományos támogatása. Ezenfelül a poligenerációval kapcsolatosan ebben a szakaszban megfelelőnek látszott – a korlátozott erőforrások következtében – ezt az „Energiahatékonyság és energiatakarékosság” tevékenységi körében és nem az Európai Parlament javaslata szerinti különálló tevékenységként integrálni. |
| --- | --- |

—

Az ötödik prioritás (Energia) keretében az indoklás és a tevékenységek megerősítésére került sor, a következők beillesztése érdekében: az energiarendszerek vonatkozásában a hagyományos olaj- és földgáztartalékok véges volta következtében szükséges megfelelő és időben érkező megoldások meghatározása; megfizethető energiaköltségek a polgárok és az ipar számára; hivatkozás mind a 2005-ös, mind a 2006-os zöld könyvre (6), Európa vezető szerepe számos energiatermelési és energiahatékonysági technológia területén világviszonylatban; hulladékból való villamosenergia-termelés; tüzelőanyagok kifejlesztése biomasszából és hulladékból, a tárolás; szénmentes tüzelőanyagok, különösen a villamosenergia-termelésben felhasználható bioüzemanyagok költséghatékony elosztása és felhasználása, különösen a föld alatti tárolást alkalmazó, nagy hatékonyságú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes villamos erőművek és/vagy hőerőművek; szilárd halmazállapotú tüzelőanyagok átalakításán alapuló technológiák kifejlesztése és demonstrációja, amelyek egyúttal másodlagos energiahordozókat és folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokat is termelnek; az energiatárolási lehetőségek kifejlesztése; az épületek és a közlekedés végső és elsődleges energiafogyasztásának további csökkentése; az új és megújuló energiát hasznosító technológiák és az energiakeresletet irányító intézkedések és eszközök alkalmazása; a szakpolitika kialakításának tudományos támogatása. Ezenfelül a poligenerációval kapcsolatosan ebben a szakaszban megfelelőnek látszott – a korlátozott erőforrások következtében – ezt az „Energiahatékonyság és energiatakarékosság” tevékenységi körében és nem az Európai Parlament javaslata szerinti különálló tevékenységként integrálni.

| — | a hatodik prioritás tekintetében (környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is), a Tanács az Európai Parlament irányvonalát követte azzal, hogy a célkitűzés területét kiterjesztette az éghajlattal és a környezeti problémák befolyásolásával kapcsolatos kérdésekre is, az indokolásban pedig megemlíti a beépítést és a halászati ágazatot, hivatkozik az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményére, az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezményre és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagokról (POP) szóló stockholmi egyezményre; valamint említést tesz a környezetvédelmi technológiáknak a fenntartható fogyasztáshoz és termeléshez való hozzájárulásáról; a természeti örökségről; továbbá – a későbbi nemzedékek fenntarthatóbb jövőjének egyidejű biztosítása mellett – a nagyobb versenyképesség megteremtéséről. A tevékenységek hatókörét világosabbá tették, amely így kifejezettebben magában foglalja a sarki régiókat; a globális és regionális kölcsönhatásokat; a légkört; a tengerszint emelkedésének a tengerparti vidékekre gyakorolt hatásait és a fokozottan érzékeny területekre gyakorolt hatásokat; az előrejelzések fejlesztését; az éghajlati tényezőkből eredő katasztrófák között az aszályokat, erdőtüzeket, földcsuszamlásokat, lavinákat és egyéb szélsőséges eseményeket; a geológiai és az éghajlati veszélyforrások okozta katasztrófák hatásait; a kockázatkezelési stratégiák fejlesztését az egyidejű kockázatok elemzése keretében is; az invazív idegen fajok elleni védekezést, a tengeröblök védelmét; a tájképmegőrzést; a fenntartható termékeket; a kulturális örökség – többek között az emberi élőhely – védelmét, megőrzését és gyarapítását; különösen az ipari vegyi anyagok állatkísérletek nélküli vizsgálatát alkalmazó alternatív vizsgálati módszereket, és a független értékelés eszközeit; a természeti erőforrások felmérését, kiaknázását és az azokkal való gazdálkodást; valamint a megfigyelés különböző léptékeit; |
| --- | --- |

—

a hatodik prioritás tekintetében (környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is), a Tanács az Európai Parlament irányvonalát követte azzal, hogy a célkitűzés területét kiterjesztette az éghajlattal és a környezeti problémák befolyásolásával kapcsolatos kérdésekre is, az indokolásban pedig megemlíti a beépítést és a halászati ágazatot, hivatkozik az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményére, az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezményre és a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagokról (POP) szóló stockholmi egyezményre; valamint említést tesz a környezetvédelmi technológiáknak a fenntartható fogyasztáshoz és termeléshez való hozzájárulásáról; a természeti örökségről; továbbá – a későbbi nemzedékek fenntarthatóbb jövőjének egyidejű biztosítása mellett – a nagyobb versenyképesség megteremtéséről. A tevékenységek hatókörét világosabbá tették, amely így kifejezettebben magában foglalja a sarki régiókat; a globális és regionális kölcsönhatásokat; a légkört; a tengerszint emelkedésének a tengerparti vidékekre gyakorolt hatásait és a fokozottan érzékeny területekre gyakorolt hatásokat; az előrejelzések fejlesztését; az éghajlati tényezőkből eredő katasztrófák között az aszályokat, erdőtüzeket, földcsuszamlásokat, lavinákat és egyéb szélsőséges eseményeket; a geológiai és az éghajlati veszélyforrások okozta katasztrófák hatásait; a kockázatkezelési stratégiák fejlesztését az egyidejű kockázatok elemzése keretében is; az invazív idegen fajok elleni védekezést, a tengeröblök védelmét; a tájképmegőrzést; a fenntartható termékeket; a kulturális örökség – többek között az emberi élőhely – védelmét, megőrzését és gyarapítását; különösen az ipari vegyi anyagok állatkísérletek nélküli vizsgálatát alkalmazó alternatív vizsgálati módszereket, és a független értékelés eszközeit; a természeti erőforrások felmérését, kiaknázását és az azokkal való gazdálkodást; valamint a megfigyelés különböző léptékeit;

| — | kibővült a hetedik prioritás (közlekedés, beleértve a repüléstechnikát is) területe, amely figyelembe veszi valamennyi polgár érdekeit és a közlekedés környezetvédelmi vonatkozásait; a vízi szállítás együttműködési képességét és intermodalitását; a különböző feladatok ellátására alkalmas kisebb méretű járműveket; az innovatív karbantartást, javítást és nagyjavítást; a technológiák hozzáférhető együttes alkalmazását; a fenntartható felszíni közlekedést; a hidrogén és az üzemanyagcellák közlekedésben való használatát a költség- és energiahatékonysági megfontolások figyelembevételével; a logisztikát; a kevésbé szennyező közlekedési eszközöket; az infrastruktúra-fenntartást; és az EGNOS-t; |
| --- | --- |

—

kibővült a hetedik prioritás (közlekedés, beleértve a repüléstechnikát is) területe, amely figyelembe veszi valamennyi polgár érdekeit és a közlekedés környezetvédelmi vonatkozásait; a vízi szállítás együttműködési képességét és intermodalitását; a különböző feladatok ellátására alkalmas kisebb méretű járműveket; az innovatív karbantartást, javítást és nagyjavítást; a technológiák hozzáférhető együttes alkalmazását; a fenntartható felszíni közlekedést; a hidrogén és az üzemanyagcellák közlekedésben való használatát a költség- és energiahatékonysági megfontolások figyelembevételével; a logisztikát; a kevésbé szennyező közlekedési eszközöket; az infrastruktúra-fenntartást; és az EGNOS-t;

| — | kibővült a nyolcadik prioritás (társadalmi-gazdasági és humán tudományok) területe, amely így magában foglalja a demográfiai változások kérdését; a kultúra, a tudomány és a technológia, valamint a nemek egyenlőségének területén a szabályozó intézkedések meghatározását; az immateriális javak szerepét; a regionális kohéziót; az európai politikák és jogszabályok társadalmi-gazdasági hatását; a szakmai és a családi élet összeegyeztetését; a fogyatékkal élők kérdését; az egyenlőtlenségeket; az etnicitást és a vallási pluralizmust; a fejlődő régiókat; a béke elősegítését; a kibővített Európai Unió jövőbeli fejlődését; a civil társadalom szerepét; és a tudás terjesztését; |
| --- | --- |

—

kibővült a nyolcadik prioritás (társadalmi-gazdasági és humán tudományok) területe, amely így magában foglalja a demográfiai változások kérdését; a kultúra, a tudomány és a technológia, valamint a nemek egyenlőségének területén a szabályozó intézkedések meghatározását; az immateriális javak szerepét; a regionális kohéziót; az európai politikák és jogszabályok társadalmi-gazdasági hatását; a szakmai és a családi élet összeegyeztetését; a fogyatékkal élők kérdését; az egyenlőtlenségeket; az etnicitást és a vallási pluralizmust; a fejlődő régiókat; a béke elősegítését; a kibővített Európai Unió jövőbeli fejlődését; a civil társadalom szerepét; és a tudás terjesztését;

| — | a kilencedik prioritás (űrkutatás) indokolása kibővült, az indokolásban helyet kapott az erdőgazdálkodás; az egészségügy; az űripar alkalmazásainak technológiai fejlesztő hatása és elengedhetetlen volta a csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban; a világűrbe telepített eszközök hatékony kiaknázása a helyi eszközökkel, többek között a légi eszközökkel összehangoltan; valamint a költséghatékony missziók. Kibővült a tevékenységek köre is, és magában foglalja a helyhez kötött figyelő rendszereket; a (mind műholdas, mind helyhez kötött, beleértve a szárazföldi, a hajó hordozta és a légi változatokat is) globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) adatai és szolgáltatásai integrálásának és harmonizálásának támogatását; a világűrbe telepített rendszerek fejlesztését kockázatmegelőzés és kockázatkezelés céljából, valamint mindennemű vészhelyzet esetére, növelve a konvergenciát a nem világűr jellegű rendszerekkel; a tudományos hozzáadott érték maximalizálását a világűr felderítése területén, az Európai Űrügynökség vagy a nemzeti űrügynökségek kezdeményezéseivel való szinergiákon keresztül, valamint az ezen tudományos adatokhoz való hozzájutás megkönnyítését; az űrteleszkópok és detektorok kifejlesztése területén, valamint az űrtudományokban végzett adatelemzés területén az erőfeszítések összehangolását; továbbá a biogyógyászatot; |
| --- | --- |

—

a kilencedik prioritás (űrkutatás) indokolása kibővült, az indokolásban helyet kapott az erdőgazdálkodás; az egészségügy; az űripar alkalmazásainak technológiai fejlesztő hatása és elengedhetetlen volta a csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban; a világűrbe telepített eszközök hatékony kiaknázása a helyi eszközökkel, többek között a légi eszközökkel összehangoltan; valamint a költséghatékony missziók. Kibővült a tevékenységek köre is, és magában foglalja a helyhez kötött figyelő rendszereket; a (mind műholdas, mind helyhez kötött, beleértve a szárazföldi, a hajó hordozta és a légi változatokat is) globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) adatai és szolgáltatásai integrálásának és harmonizálásának támogatását; a világűrbe telepített rendszerek fejlesztését kockázatmegelőzés és kockázatkezelés céljából, valamint mindennemű vészhelyzet esetére, növelve a konvergenciát a nem világűr jellegű rendszerekkel; a tudományos hozzáadott érték maximalizálását a világűr felderítése területén, az Európai Űrügynökség vagy a nemzeti űrügynökségek kezdeményezéseivel való szinergiákon keresztül, valamint az ezen tudományos adatokhoz való hozzájutás megkönnyítését; az űrteleszkópok és detektorok kifejlesztése területén, valamint az űrtudományokban végzett adatelemzés területén az erőfeszítések összehangolását; továbbá a biogyógyászatot;

| — | a tizedik prioritás (biztonság) célterülete kibővült, és magában foglalja a természeti katasztrófákat és a magánélet védelmét. A kibővült indokolás tartalmazza az egészségügy területén a közösségi politika támogatását, valamint azt, hogy a biztonsági kutatásban nagyobb súlyt kell helyezni az Európai Uniónak az ellenőrzéssel, a veszélyekre és balesetekre vonatkozó információ- és ismeretterjesztéssel kapcsolatos kapacitásaira, továbbá az egyes műveletek területén, a közös IKT-rendszerek jobb kihasználása révén, a jobb értékelési és helyzet-ellenőrzési rendszerekre. Kibővült a tevékenységek köre is, és magában foglalja a gyors azonosítási módszereket; válság idején a biztonság helyreállítását; a veszélyhelyzetek kezelésére szolgáló különböző műveletek áttekintését és támogatását; a biztonsági rendszerek összekapcsolhatóságát; a hírszerzés, az információgyűjtés és a nemzetbiztonság területét; a biztonság kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági dimenzióival kapcsolatos, célzottan a missziókra irányuló kutatást, az emberi értékek és a politikai iránymeghatározás szerepét, valamint a terrorizmus pszichológiáját és társadalmi környezetét. |
| --- | --- |

—

a tizedik prioritás (biztonság) célterülete kibővült, és magában foglalja a természeti katasztrófákat és a magánélet védelmét. A kibővült indokolás tartalmazza az egészségügy területén a közösségi politika támogatását, valamint azt, hogy a biztonsági kutatásban nagyobb súlyt kell helyezni az Európai Uniónak az ellenőrzéssel, a veszélyekre és balesetekre vonatkozó információ- és ismeretterjesztéssel kapcsolatos kapacitásaira, továbbá az egyes műveletek területén, a közös IKT-rendszerek jobb kihasználása révén, a jobb értékelési és helyzet-ellenőrzési rendszerekre. Kibővült a tevékenységek köre is, és magában foglalja a gyors azonosítási módszereket; válság idején a biztonság helyreállítását; a veszélyhelyzetek kezelésére szolgáló különböző műveletek áttekintését és támogatását; a biztonsági rendszerek összekapcsolhatóságát; a hírszerzés, az információgyűjtés és a nemzetbiztonság területét; a biztonság kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági dimenzióival kapcsolatos, célzottan a missziókra irányuló kutatást, az emberi értékek és a politikai iránymeghatározás szerepét, valamint a terrorizmus pszichológiáját és társadalmi környezetét.

ii.   Ötletek

A Tanács követte az Európai Parlament irányvonalát, hogy lehetővé tegye a független Tudományos Tanácsból és a célzott végrehajtó struktúrából álló Európai Kutatási Tanács (EKT) gyors létrehozását. Az EP módosításaira építve a Tanács kiterjesztette a szöveget a következők biztosítása érdekében: az EKT irányítását az ilyen célból felvett személyzet látja el; a Tudományos Tanács biztosítja a kutatási területek sokféleségét, és a tagokat egyszer megújíthatóan négy évre választják rotációs rendszer alapján; a Tudományos Tanács átfogó tudományos stratégiát dolgoz ki, teljes mértékben felel a finanszírozandó kutatástípusokról szóló határozatokért, és magatartási kódexet dolgoz ki, amely többek között az összeférhetetlenség elkerüléséről rendelkezik; az EKT igazgatási és személyzeti költségei összhangban állnak a kis létszámú és költséghatékony irányítással; a Bizottság biztosítja, hogy az EKT a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elvének megfelelően jár el, valamint éves jelentést készít az EKT működéséről és a célok megvalósításáról, és benyújtja azt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak; továbbá az EKT jogosult a működési tevékenységeinek előkészítését és támogatását célzó saját stratégiai vizsgálatai lefolytatására.

Az EKT felépítésével kapcsolatban azonban a Tanács az Európai Parlamenténél rugalmasabb megközelítést választott. Így az EKT felépítésének lehetséges módosításáról szóló határozatot a keretprogram – legkésőbb 2010-re előirányzott – időközi értékelését követően kell meghozni, amely értékelés keretében az EKT struktúráinak független felülvizsgálata kifejezetten áttekinti a végrehajtó hivatalnak megfelelő vagy a Szerződés 171. cikkén alapuló felépítés előnyeit és hátrányait a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság szempontjából.

iii.   Emberek

A Tanács az Európai Parlament módosításainak nagy többségét elfogadta. A program így az alábbiakra való hivatkozást foglal magában: a korábbi keretprogramok szerinti „Marie Curie”-fellépések tapasztalatainak és azok Európai Kutatási Térségre gyakorolt hatásának alapul vétele; külön a fiataloknak szánt képzések; a női kutatók fokozott részvétele; nyílt és a megkülönböztetés minden formájától mentes európai kutatói munkaerőpiac; a pályakezdő kutatók ösztönzését és a tudományos pálya kezdeti szakaszainak támogatását szolgáló külön intézkedések, valamint az „agyelszívás” csökkentését célzó intézkedések; a kiválósági központok ösztönzése az Európai Unió egészében; más közösségi politikákkal való szinergiák, valamint a tudományos és az általános – többek között a technológia-átadással és a vállalkozásokkal kapcsolatos – képességek bővítése.

iv.   Kapacitások

A Tanács – amellett, hogy általánosságban átvette a Bizottság javaslatát – úgy határozott, hogy a politikák koherens fejlesztését inkább a keretprogram ezen részébe tartozó külön tevékenységként helyezi el, és nem a „Kapacitások” program más tevékenységeinek horizontális részeként.

A Tanács – figyelemmel az Európai Parlament módosításaira – egyértelműbbé tette bizonyos tevékenységek hatókörét, az alábbiak szerint:

| — | a „kutatási infrastruktúrák” elnevezésű tevékenységen belül a célok az Európai Kutatási Térség fejlődésére vonatkoznak. A meglévő infrastruktúrákkal kapcsolatos tevékenységek hatóköre egyértelműbbé vált, így az magában foglalja az ágazatból és a KKV-kből érkező kutatóknak a kiválóan működő kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférését; a globális összekapcsolhatóság fejlesztését; az interoperabilitás nyílt előírásait. Az új infrastruktúrákat illetően a Közösség tevékenységeinek főleg az előkészítő fázisokra kell koncentrálniuk, mivel a tagállamok továbbra is központi szerepet játszanak majd az infrastruktúrák fejlesztésében és finanszírozásában. A finanszírozás kritériumait tekintve a Tanács kiegészítette a felsorolást a következő kritériumokkal: a technológiai fejlesztési kapacitáshoz és a „kutatáson alapuló kiválósági csoportok” kialakításához való hozzájárulás, valamint az EBB-kölcsönök és a strukturális alapok felhasználásának lehetősége; |
| --- | --- |

—

a „kutatási infrastruktúrák” elnevezésű tevékenységen belül a célok az Európai Kutatási Térség fejlődésére vonatkoznak. A meglévő infrastruktúrákkal kapcsolatos tevékenységek hatóköre egyértelműbbé vált, így az magában foglalja az ágazatból és a KKV-kből érkező kutatóknak a kiválóan működő kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférését; a globális összekapcsolhatóság fejlesztését; az interoperabilitás nyílt előírásait. Az új infrastruktúrákat illetően a Közösség tevékenységeinek főleg az előkészítő fázisokra kell koncentrálniuk, mivel a tagállamok továbbra is központi szerepet játszanak majd az infrastruktúrák fejlesztésében és finanszírozásában. A finanszírozás kritériumait tekintve a Tanács kiegészítette a felsorolást a következő kritériumokkal: a technológiai fejlesztési kapacitáshoz és a „kutatáson alapuló kiválósági csoportok” kialakításához való hozzájárulás, valamint az EBB-kölcsönök és a strukturális alapok felhasználásának lehetősége;

| — | „a KKV-k javára végzett kutatás” elnevezésű tevékenységen belül a Tanács az Európai Parlament irányvonalát követte, és a tevékenység körébe foglalta a következőket is: a kutatás és az innováció közötti szakadék áthidalása; a kutatási eredmények felhasználásának fokozása; kutatási szolgáltatásokat nyújtó szereplők; a versenyképességi és innovációs keretprogrammal, valamint más közösségi programokkal való egymást kiegészítő jelleg; az Európai Parlament módosítására adott válaszul a „nemzeti tájékozódási támogatások” előmozdítása is bekerült, hatókörét ugyanakkor a „a KKV-k javára végzett kutatás” keretében végrehajtandó tevékenységekre irányuló javaslatok előkészítésére korlátozták, mivel a Tanács úgy ítélte meg, hogy az egyértelmű hangsúlyt a kutatási projektek támogatására kell helyezni; |
| --- | --- |

—

„a KKV-k javára végzett kutatás” elnevezésű tevékenységen belül a Tanács az Európai Parlament irányvonalát követte, és a tevékenység körébe foglalta a következőket is: a kutatás és az innováció közötti szakadék áthidalása; a kutatási eredmények felhasználásának fokozása; kutatási szolgáltatásokat nyújtó szereplők; a versenyképességi és innovációs keretprogrammal, valamint más közösségi programokkal való egymást kiegészítő jelleg; az Európai Parlament módosítására adott válaszul a „nemzeti tájékozódási támogatások” előmozdítása is bekerült, hatókörét ugyanakkor a „a KKV-k javára végzett kutatás” keretében végrehajtandó tevékenységekre irányuló javaslatok előkészítésére korlátozták, mivel a Tanács úgy ítélte meg, hogy az egyértelmű hangsúlyt a kutatási projektek támogatására kell helyezni;

| — | a „tudás régiói” elnevezésű tevékenység hatókörét a Tanács kiterjesztette a következőkre is: olyan regionális klaszterek létrehozásának elősegítése, amelyek hozzájárulnak az Európai Kutatási Térség fejlődéséhez; a fellendülőben lévő tudásrégiók támogatása; a strukturális alapokkal való kapcsolat; a közösségi, valamint a vonatkozó nemzeti és regionális programokkal való szinergiák; |
| --- | --- |

—

a „tudás régiói” elnevezésű tevékenység hatókörét a Tanács kiterjesztette a következőkre is: olyan regionális klaszterek létrehozásának elősegítése, amelyek hozzájárulnak az Európai Kutatási Térség fejlődéséhez; a fellendülőben lévő tudásrégiók támogatása; a strukturális alapokkal való kapcsolat; a közösségi, valamint a vonatkozó nemzeti és regionális programokkal való szinergiák;

| — | a „kutatási potenciál” elnevezésű tevékenységen belül egyértelműbbé vált a tevékenységek köre, és magában foglalja a „Versenyképesség és innováció” programmal kialakítandó szinergiákat a kutatás és fejlesztés regionális kereskedelmi hasznosításának az ágazattal együttműködésben megvalósított előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

—

a „kutatási potenciál” elnevezésű tevékenységen belül egyértelműbbé vált a tevékenységek köre, és magában foglalja a „Versenyképesség és innováció” programmal kialakítandó szinergiákat a kutatás és fejlesztés regionális kereskedelmi hasznosításának az ágazattal együttműködésben megvalósított előmozdítása érdekében;

| — | a „tudomány a társadalomban” elnevezésű tevékenységen belül a Tanács kibővítette a tevékenységek körét, amely így magában foglalja a következőket: a tudományos publikációk jobb hozzáférhetőségét célzó intézkedések annak érdekében, hogy az érdeklődők azokba betekinthessenek; a nők kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének előmozdítása; a fiatalok körében a tudomány iránti figyelmet felkeltő, nyitott környezet kialakítása; a fiataloknak a tudományos életben való teljes körű részvételének előmozdítása; jobb kölcsönös kommunikáció a tudományos világ és a szélesebb közönség között és egymás jobb megértése; a tudományos munka jobb bemutatása; tudományos publikációk támogatása; |
| --- | --- |

—

a „tudomány a társadalomban” elnevezésű tevékenységen belül a Tanács kibővítette a tevékenységek körét, amely így magában foglalja a következőket: a tudományos publikációk jobb hozzáférhetőségét célzó intézkedések annak érdekében, hogy az érdeklődők azokba betekinthessenek; a nők kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének előmozdítása; a fiatalok körében a tudomány iránti figyelmet felkeltő, nyitott környezet kialakítása; a fiataloknak a tudományos életben való teljes körű részvételének előmozdítása; jobb kölcsönös kommunikáció a tudományos világ és a szélesebb közönség között és egymás jobb megértése; a tudományos munka jobb bemutatása; tudományos publikációk támogatása;

| — | a „nemzetközi együttműködési tevékenységek” keretében a Tanács arról rendelkezett, hogy a jelenleg a – 2006 végéig felszámolandó – INTAS által végzett tevékenységek e program keretében, valamint az „Együttműködés” és az „Emberek” program keretében folynak tovább. A Tanács a célok körét is kibővítette, amely így tartalmazza a harmadik országbeli partnerekkel való kapcsolattartás megkönnyítését, azzal a céllal, hogy biztosított legyen a világ más részein elvégzett kutatásokhoz való jobb hozzáférés; a tevékenységek magukban foglalják majd az egyedi, kölcsönös érdekeken alapuló együttműködési fellépéseket is. |
| --- | --- |

—

a „nemzetközi együttműködési tevékenységek” keretében a Tanács arról rendelkezett, hogy a jelenleg a – 2006 végéig felszámolandó – INTAS által végzett tevékenységek e program keretében, valamint az „Együttműködés” és az „Emberek” program keretében folynak tovább. A Tanács a célok körét is kibővítette, amely így tartalmazza a harmadik országbeli partnerekkel való kapcsolattartás megkönnyítését, azzal a céllal, hogy biztosított legyen a világ más részein elvégzett kutatásokhoz való jobb hozzáférés; a tevékenységek magukban foglalják majd az egyedi, kölcsönös érdekeken alapuló együttműködési fellépéseket is.

v.   A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei

A Tanács egyértelműbbé tette az indokolást, amely így magában foglalja – az átfedések és a feleslegesen végzett munka elkerülése érdekében – az e részben foglaltak szerinti tevékenységek összehangolását az „Együttműködés” elnevezésű egyedi programon belüli „Témák” keretében végzett kutatással. Kibővült a tevékenységek köre, és így tartalmazza a tudományos/szakmai támogatást az európai döntéshozatali folyamatot segítő kockázatértékelési és -kezelési eljárások kialakításához; a szaktudás biztosítását és központi szerepvállalást a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyeléshez (GMES) kapcsolódó kutatási tevékenységekben, valamint e területen új alkalmazások kifejlesztésében; továbbá alternatív stratégiák – különösen az állatkísérleteket kiváltó módszerek – kialakítását és validálását valamennyi kapcsolódó kutatási területen.

c)   A finanszírozás teljes összege és bontása

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (7) megkötését követően a hetedik keretprogram eredetileg javasolt 72 726 millió eurós költségvetését – a megfelelő kiemelt célok és a kritikus tömeg megőrzése mellett – csökkentették. A Tanács – az Európai Parlament véleményével összhangban – átvette a Bizottság módosított javaslatát, amely 50 521 EUR maximális teljes összeget irányoz elő. A Tanács azonban kiigazításokat javasolt az említett összeg lebontásában, az alábbiak szerint:

| — | az „Együttműködés” elnevezésű rész tekintetében a Tanács az Európai Parlament módosításainak irányvonalát követve – különböző mértékben – növelte az olyan tematikus területek finanszírozását, amelyek jelentősen javíthatják az európai versenyképességet, különösen az első (egészségügy), az ötödik (energia) és a nyolcadik prioritás (társadalmi-gazdasági és humán tudományok) tekintetében. A „biztonság és űrkutatás” elnevezésű téma két prioritássá történt szétbontását követően a Tanács úgy határozott, hogy a biztonságra 80 millió EUR-val kisebb összeget különít el, mint az űrkutatásra, mivel véleménye szerint ezen a területen a közösségi kompetencia továbbra is korlátozott; |
| --- | --- |

—

az „Együttműködés” elnevezésű rész tekintetében a Tanács az Európai Parlament módosításainak irányvonalát követve – különböző mértékben – növelte az olyan tematikus területek finanszírozását, amelyek jelentősen javíthatják az európai versenyképességet, különösen az első (egészségügy), az ötödik (energia) és a nyolcadik prioritás (társadalmi-gazdasági és humán tudományok) tekintetében. A „biztonság és űrkutatás” elnevezésű téma két prioritássá történt szétbontását követően a Tanács úgy határozott, hogy a biztonságra 80 millió EUR-val kisebb összeget különít el, mint az űrkutatásra, mivel véleménye szerint ezen a területen a közösségi kompetencia továbbra is korlátozott;

| — | a „Kapacitások” részben a Tanács – az Európai Parlament irányvonalát követve – csökkentette a „kutatási infrastruktúrák” javasolt finanszírozását, és helyette jelentősen megemelte „a KKV-k javára végzett kutatás” támogatását. A Tanács mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy a „Kapacitások” részben foglalt tevékenységek a keretprogram lényegi elemeit képezik, mivel az európai kutatási és innovációs kapacitások alapvető vonatkozásait támogatják; ezért e terület támogatását jóval kisebb mértékben csökkentette, mint azt az Európai Parlament javasolta; |
| --- | --- |

—

a „Kapacitások” részben a Tanács – az Európai Parlament irányvonalát követve – csökkentette a „kutatási infrastruktúrák” javasolt finanszírozását, és helyette jelentősen megemelte „a KKV-k javára végzett kutatás” támogatását. A Tanács mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy a „Kapacitások” részben foglalt tevékenységek a keretprogram lényegi elemeit képezik, mivel az európai kutatási és innovációs kapacitások alapvető vonatkozásait támogatják; ezért e terület támogatását jóval kisebb mértékben csökkentette, mint azt az Európai Parlament javasolta;

| — | az „Ötletek” és az „Emberek” rész tekintetében a Tanács a Bizottság által javasolt finanszírozást tartotta meg, tehát nem követte az Európai Parlament módosításait, amelyek a „Kapacitások” terhére mindkét rész támogatását növelték. |
| --- | --- |

—

az „Ötletek” és az „Emberek” rész tekintetében a Tanács a Bizottság által javasolt finanszírozást tartotta meg, tehát nem követte az Európai Parlament módosításait, amelyek a „Kapacitások” terhére mindkét rész támogatását növelték.

2.   A Tanács álláspontja az Európai Parlament módosításaival kapcsolatban

A Tanács közös álláspontja az Európai Parlament számos módosítását (a javasolt 326 módosításból 232-t) egészében, lényegében vagy részben átvette, esetenként módosított formában vagy más helyen, gyakran pedig a Bizottság módosított javaslatában javasolt formában, amint ezt a fentiekben vázoltuk.

| a) | A Tanács közös álláspontja – egészében vagy lényegében – magában foglalja a következő módosításokat:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

A Tanács közös álláspontja – egészében vagy lényegében – magában foglalja a következő módosításokat:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | A Tanács – elvben vagy részben – a szövegbe illesztette a következő módosításokat:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

A Tanács – elvben vagy részben – a szövegbe illesztette a következő módosításokat:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | A Tanács – a Bizottság irányvonalát követve – nem foglalta be a szövegbe a következő módosításokat:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

A Tanács – a Bizottság irányvonalát követve – nem foglalta be a szövegbe a következő módosításokat:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács közös álláspontjának kialakításakor teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasat során adott véleményét. Jelentős számú módosítást illesztett be egészében vagy részben a közös álláspontba azzal a céllal, hogy az Európai Parlament legtöbb aggodalmának helyt adjon. A Tanács véleménye szerint közös álláspontja kiegyensúlyozott szövegnek tekinthető, és – a hetedik keretprogram, valamint a végrehajtási intézkedések (azaz a részvételi szabályok, az egyedi programok) gyors elfogadása érdekében – várakozással tekint az Európai Parlamenttel folytatandó konstruktív megbeszélések elé.

---

(1)  8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 – COM(2005) 119 végleges

(2)  HL C 65., 2006.3.17., 9. o.

(3)  HL C 115., 2006.5.16., 20. o.

(4)  P6_TA-PROV(2006)0265 dokumentum.

(5)  A Tanács politikai megállapodást ért el az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló tanácsi határozat szövegére vonatkozóan is. E határozat végleges elfogadása az EK keretprogramról szóló határozat elfogadásával egyidejűleg történik. A szöveg tervezete továbbításra került az Európai Parlament felé tájékoztatás céljából.

(6)  Az energiahatékonyságról szóló 2005-ös zöld könyv (COM (2005)265), a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátás európai stratégiájáról szóló 2006-os zöld könyv (COM (2006) 105

(7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 301/51

---

28/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. október 23-án elfogadva

a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2006/C 301 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 179. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Közösség által nyújtott külső támogatás hatékonyságának javítása érdekében új szabályozási keret javasolt a támogatási tevékenységek tervezésére és végrehajtására. A Tanács 1085/2006/EK rendelete (2) előcsatlakozási eszközt hoz létre a Közösség által a tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak nyújtott támogatásra. A .../.../EK rendelet (3) megállapítja az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) létrehozásával kapcsolatos általános rendelkezéseket. A .../.../EK tanácsi rendelet (4) finanszírozási eszközt hoz létre az iparosodott és más magas jövedelmű országok és területekkel folytatott együttműködés terén. A .../.../EK rendelet (5) stabilitási eszközt hoz létre. A ...-i .../.../EK rendelet (6) létrehozza a nukleáris biztonsági együttműködési eszközt. A .../.../EK rendelet (7) finanszírozási eszközt hoz létre a demokrácia és az emberi jogok világszerte történő előmozdítására. Az 1257/96/EK tanácsi rendelet (8) a humanitárius segítségnyújtásról szól. Ez a rendelet létrehozza a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszközt, amely közvetlen támogatást nyújt a Közösség fejlesztési együttműködési politikájához. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség által nyújtott külső támogatás hatékonyságának javítása érdekében új szabályozási keret javasolt a támogatási tevékenységek tervezésére és végrehajtására. A Tanács 1085/2006/EK rendelete (2) előcsatlakozási eszközt hoz létre a Közösség által a tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak nyújtott támogatásra. A .../.../EK rendelet (3) megállapítja az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) létrehozásával kapcsolatos általános rendelkezéseket. A .../.../EK tanácsi rendelet (4) finanszírozási eszközt hoz létre az iparosodott és más magas jövedelmű országok és területekkel folytatott együttműködés terén. A .../.../EK rendelet (5) stabilitási eszközt hoz létre. A ...-i .../.../EK rendelet (6) létrehozza a nukleáris biztonsági együttműködési eszközt. A .../.../EK rendelet (7) finanszírozási eszközt hoz létre a demokrácia és az emberi jogok világszerte történő előmozdítására. Az 1257/96/EK tanácsi rendelet (8) a humanitárius segítségnyújtásról szól. Ez a rendelet létrehozza a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszközt, amely közvetlen támogatást nyújt a Közösség fejlesztési együttműködési politikájához.

| (2) | A Közösség olyan fejlesztési együttműködési politikát folytat, amely a szegénység visszaszorítása, a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés és a fejlődő országoknak a világgazdaságba történő zökkenőmentes és fokozatos integrációjának megvalósítására törekszik. |
| --- | --- |

(2)

A Közösség olyan fejlesztési együttműködési politikát folytat, amely a szegénység visszaszorítása, a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés és a fejlődő országoknak a világgazdaságba történő zökkenőmentes és fokozatos integrációjának megvalósítására törekszik.

| (3) | A Közösség olyan együttműködési politikát folytat, amely elősegíti a Közösség, a partnerországok és régiók gazdasági szereplőinek együttműködését, partnerségét és a közös vállalkozásokat, és előmozdítja a megfelelő ágazatokban a politikai, gazdasági és szociális partnerek párbeszédét. |
| --- | --- |

(3)

A Közösség olyan együttműködési politikát folytat, amely elősegíti a Közösség, a partnerországok és régiók gazdasági szereplőinek együttműködését, partnerségét és a közös vállalkozásokat, és előmozdítja a megfelelő ágazatokban a politikai, gazdasági és szociális partnerek párbeszédét.

| (4) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2000. szeptember 8-án elfogadott millenniumi fejlesztési célok, úgymint a rendkívüli szegénység és az éhezés felszámolása, valamint a Közösség és tagállamai által az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ) és más megfelelő nemzetközi szervezetekkel együtt a fejlesztési együttműködés területén jóváhagyott fő fejlesztési célok és elvek határozzák meg a Közösség fejlesztési együttműködési politikáját és nemzetközi fellépését. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által 2000. szeptember 8-án elfogadott millenniumi fejlesztési célok, úgymint a rendkívüli szegénység és az éhezés felszámolása, valamint a Közösség és tagállamai által az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ) és más megfelelő nemzetközi szervezetekkel együtt a fejlesztési együttműködés területén jóváhagyott fő fejlesztési célok és elvek határozzák meg a Közösség fejlesztési együttműködési politikáját és nemzetközi fellépését.

| (5) | A politikák fejlesztés szempontú koherenciája céljából fontos, hogy a nem a fejlesztésre vonatkozó közösségi politikák – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 178. cikkével összhangban – támogassák a fejlődő országoknak a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(5)

A politikák fejlesztés szempontú koherenciája céljából fontos, hogy a nem a fejlesztésre vonatkozó közösségi politikák – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 178. cikkével összhangban – támogassák a fejlődő országoknak a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett erőfeszítéseit.

| (6) | A hosszú távú fejlődés szempontjából elengedhetetlen az olyan politikai környezet, amely biztosítja a békét, a stabilitást, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a demokratikus elvek, a jogállamiság, a jó kormányzás, valamint a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(6)

A hosszú távú fejlődés szempontjából elengedhetetlen az olyan politikai környezet, amely biztosítja a békét, a stabilitást, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a demokratikus elvek, a jogállamiság, a jó kormányzás, valamint a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását.

| (7) | A szilárd és fenntartható gazdaságpolitika a fejlődés előfeltétele. |
| --- | --- |

(7)

A szilárd és fenntartható gazdaságpolitika a fejlődés előfeltétele.

| (8) | A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagjai a 4. dohai miniszteri konferencia során kötelezettséget vállaltak a kereskedelemnek a fejlesztési stratégiákba való beépítésére és a kereskedelemmel kapcsolatos technikai és kapacitásépítési segítségnyújtás, továbbá azon szükséges intézkedések biztosítására, amelyek megpróbálják elősegíteni a technológiáknak a kereskedelmen keresztül és annak céljára történő átadását, megpróbálják erősíteni a közvetlen külföldi befektetések és a kereskedelem közötti kapcsolatot, továbbá a kereskedelem és a környezetvédelem közötti kölcsönös kapcsolatot, valamint megpróbálnak segíteni a fejlődő országoknak az új kereskedelmi tárgyalásokban való részvétel és azok eredményeinek végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagjai a 4. dohai miniszteri konferencia során kötelezettséget vállaltak a kereskedelemnek a fejlesztési stratégiákba való beépítésére és a kereskedelemmel kapcsolatos technikai és kapacitásépítési segítségnyújtás, továbbá azon szükséges intézkedések biztosítására, amelyek megpróbálják elősegíteni a technológiáknak a kereskedelmen keresztül és annak céljára történő átadását, megpróbálják erősíteni a közvetlen külföldi befektetések és a kereskedelem közötti kapcsolatot, továbbá a kereskedelem és a környezetvédelem közötti kölcsönös kapcsolatot, valamint megpróbálnak segíteni a fejlődő országoknak az új kereskedelmi tárgyalásokban való részvétel és azok eredményeinek végrehajtása tekintetében.

| (9) | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott 2005. december 20-i együttes nyilatkozat az Európai Unió fejlesztési politikájáról: „Az európai konszenzus a fejlesztési politikáról” (9) és annak későbbi módosításai írják elő a Közösség fejlesztési vonatkozású fellépéseinek általános keretét. Ez a dokumentum irányítja a fejlesztési segítségnyújtási és együttműködési stratégiák tervezését és végrehajtását. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott 2005. december 20-i együttes nyilatkozat az Európai Unió fejlesztési politikájáról: „Az európai konszenzus a fejlesztési politikáról” (9) és annak későbbi módosításai írják elő a Közösség fejlesztési vonatkozású fellépéseinek általános keretét. Ez a dokumentum irányítja a fejlesztési segítségnyújtási és együttműködési stratégiák tervezését és végrehajtását.

| (10) | A fejlesztési együttműködést földrajzi és tematikus programok segítségével kell megvalósítani. A földrajzi programoknak a latin-amerikai, ázsiai, közép-ázsiai, közel-keleti és dél-afrikai országok és régiók fejlesztését kell támogatniuk, és meg kell erősíteniük a velük való együttműködést. |
| --- | --- |

(10)

A fejlesztési együttműködést földrajzi és tematikus programok segítségével kell megvalósítani. A földrajzi programoknak a latin-amerikai, ázsiai, közép-ázsiai, közel-keleti és dél-afrikai országok és régiók fejlesztését kell támogatniuk, és meg kell erősíteniük a velük való együttműködést.

| (11) | A Közösség és tagállamai partnerségi és együttműködési megállapodásokat kötöttek e partnerországok és régiók némelyikével azzal a céllal, hogy jelentős mértékben hozzájáruljanak a partnerországok hosszú távú fejlődéséhez és lakosaik jólétéhez. A partnerségi és együttműködési megállapodások az alábbi elemeken alapulnak: az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és előmozdításának közös és egyetemes értékei, valamint a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartása. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni a tisztességes munkához való jogot, valamint a fogyatékkal élők jogait is. A Közösség és a partnerországok közötti kétoldalú kapcsolatok folytatása és elmélyítése, valamint a többoldalú intézmények konszolidálása meghatározó tényezői a világgazdaság egyensúlyához és fejlődéséhez való jelentős mértékű hozzájárulásnak, továbbá a Közösség és a partnerországok és régiók világban betöltött szerepe és helye megerősítésének. |
| --- | --- |

(11)

A Közösség és tagállamai partnerségi és együttműködési megállapodásokat kötöttek e partnerországok és régiók némelyikével azzal a céllal, hogy jelentős mértékben hozzájáruljanak a partnerországok hosszú távú fejlődéséhez és lakosaik jólétéhez. A partnerségi és együttműködési megállapodások az alábbi elemeken alapulnak: az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és előmozdításának közös és egyetemes értékei, valamint a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartása. Ezzel összefüggésben figyelembe kell venni a tisztességes munkához való jogot, valamint a fogyatékkal élők jogait is. A Közösség és a partnerországok közötti kétoldalú kapcsolatok folytatása és elmélyítése, valamint a többoldalú intézmények konszolidálása meghatározó tényezői a világgazdaság egyensúlyához és fejlődéséhez való jelentős mértékű hozzájárulásnak, továbbá a Közösség és a partnerországok és régiók világban betöltött szerepe és helye megerősítésének.

| (12) | Bár a tematikus programok elsősorban a fejlődő országokat támogatják, azokra a hivatalos fejlesztéstámogatás kedvezményezetteivel szemben az OECD/DAC által meghatározandó követelményeket nem teljesítő jellemzőkkel bíró, és a 2. cikk (4) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésének hatálya alá tartozó két kezdvezményezett ország és a tengerentúli országok és területek (TOT) is jogosultak lehetnek, az e rendeletben meghatározott feltételek szerint. A Közösség azon országok, területek és régiók esetében finanszíroz tematikus programokat, amelyek az e rendeletben meghatározott valamely földrajzi program értelmében vagy a .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében támogatásra, vagy az Európai Fejlesztési Alapnak megfelelően földrajzi együttműködésre jogosultak. A 2011. december 31-ig alkalmazandó, az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (10) („tengerentúli társulási határozat”) megállapítja az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési támogatás tematikus tevékenységeiben a TOT részvételének feltételeit, amelyeket e rendelet nem módosít. Ennélfogva a határozatot 2006. december 31. előtt aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(12)

Bár a tematikus programok elsősorban a fejlődő országokat támogatják, azokra a hivatalos fejlesztéstámogatás kedvezményezetteivel szemben az OECD/DAC által meghatározandó követelményeket nem teljesítő jellemzőkkel bíró, és a 2. cikk (4) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésének hatálya alá tartozó két kezdvezményezett ország és a tengerentúli országok és területek (TOT) is jogosultak lehetnek, az e rendeletben meghatározott feltételek szerint. A Közösség azon országok, területek és régiók esetében finanszíroz tematikus programokat, amelyek az e rendeletben meghatározott valamely földrajzi program értelmében vagy a .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében támogatásra, vagy az Európai Fejlesztési Alapnak megfelelően földrajzi együttműködésre jogosultak. A 2011. december 31-ig alkalmazandó, az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat (10) („tengerentúli társulási határozat”) megállapítja az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott fejlesztési támogatás tematikus tevékenységeiben a TOT részvételének feltételeit, amelyeket e rendelet nem módosít. Ennélfogva a határozatot 2006. december 31. előtt aktualizálni kell.

| (13) | A tematikus programoknak különleges hozzáadott értéket kell biztosítaniuk és ki kell egészíteniük a földrajzi jellegű programokat, amelyek a harmadik országokkal folytatott közösségi együttműködés fő keretét jelentik. A tematikus programokon keresztül megvalósított fejlesztési együttműködésnek ki kell egészítenie az e rendeletben és a .../.../EK rendeletben meghatározott földrajzi programokat, valamint az Európai Fejlesztési Alap szerinti együttműködést. A tematikus programok olyan konkrét témával vagy területtel foglalkoznak, amely a partnerországok egy földrajzi alapon nem meghatározott csoportjára vonatkoznak, vagy olyan együttműködési tevékenységeket foglalnak magukban, amelyek különböző régiókat vagy partnerország-csoportokat érintenek, vagy nem földrajzi alapon meghatározott nemzetközi műveletre irányulnak. A tematikus programok fontos szerepet játszanak a kifelé irányuló közösségi politikák kidolgozásában, valamint az ágazati következetesség és láthatóság biztosításában is. |
| --- | --- |

(13)

A tematikus programoknak különleges hozzáadott értéket kell biztosítaniuk és ki kell egészíteniük a földrajzi jellegű programokat, amelyek a harmadik országokkal folytatott közösségi együttműködés fő keretét jelentik. A tematikus programokon keresztül megvalósított fejlesztési együttműködésnek ki kell egészítenie az e rendeletben és a .../.../EK rendeletben meghatározott földrajzi programokat, valamint az Európai Fejlesztési Alap szerinti együttműködést. A tematikus programok olyan konkrét témával vagy területtel foglalkoznak, amely a partnerországok egy földrajzi alapon nem meghatározott csoportjára vonatkoznak, vagy olyan együttműködési tevékenységeket foglalnak magukban, amelyek különböző régiókat vagy partnerország-csoportokat érintenek, vagy nem földrajzi alapon meghatározott nemzetközi műveletre irányulnak. A tematikus programok fontos szerepet játszanak a kifelé irányuló közösségi politikák kidolgozásában, valamint az ágazati következetesség és láthatóság biztosításában is.

| (14) | A tematikus programoknak az egyéni és társadalmi fejlődés, a környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, többek között az energiagazdálkodás, a nem állami szereplők és a helyi hatóságok, az élelmezésbiztonság, valamint a migráció és a menekültügy területén megvalósuló fellépéseket kell támogatniuk. A tematikus programok tartalmát az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló megfelelő bizottsági közlemények alapján dolgozták ki. |
| --- | --- |

(14)

A tematikus programoknak az egyéni és társadalmi fejlődés, a környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, többek között az energiagazdálkodás, a nem állami szereplők és a helyi hatóságok, az élelmezésbiztonság, valamint a migráció és a menekültügy területén megvalósuló fellépéseket kell támogatniuk. A tematikus programok tartalmát az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló megfelelő bizottsági közlemények alapján dolgozták ki.

| (15) | A környezetvédelemre és az erőforrásokkal – beleértve az energiát is – való fenntartható gazdálkodásra vonatkozó tematikus programoknak többek között elő kell mozdítaniuk az Unión kívül a nemzetközi környezetvédelmi irányítást, valamint a közösségi környezetvédelmi és energiapolitikát. |
| --- | --- |

(15)

A környezetvédelemre és az erőforrásokkal – beleértve az energiát is – való fenntartható gazdálkodásra vonatkozó tematikus programoknak többek között elő kell mozdítaniuk az Unión kívül a nemzetközi környezetvédelmi irányítást, valamint a közösségi környezetvédelmi és energiapolitikát.

| (16) | A migrációról és menekültügyről szóló tematikus programnak hozzá kell járulnia a 2005. december 15–16-án, Brüsszelben tartott Európai Tanács következtetéseiben meghatározott cél megvalósításához, nevezetesen a közösségi pénzügyi támogatás növeléséhez a migrációt érintő vagy ahhoz kapcsolódó területeken a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

A migrációról és menekültügyről szóló tematikus programnak hozzá kell járulnia a 2005. december 15–16-án, Brüsszelben tartott Európai Tanács következtetéseiben meghatározott cél megvalósításához, nevezetesen a közösségi pénzügyi támogatás növeléséhez a migrációt érintő vagy ahhoz kapcsolódó területeken a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok tekintetében.

| (17) | A Közösség élelmezésbiztonsági politikája a nemzeti, regionális és globális szintű, széleskörű élelmezésbiztonsági stratégiák támogatása irányába fejlődött, amely korlátozza a humanitárius helyzetekben és élelmiszerválság esetén nyújtandó élelmiszer-segélyezés alkalmazását, és elkerüli a helyi termelésre és a helyi piacokra gyakorolt káros hatásokat, továbbá figyelembe kell vennie a szerkezetileg törékeny helyzetű, és az élelmezésbiztonsághoz kötődő támogatásoktól nagy mértékben függő országok speciális helyzetét annak érdekében, hogy elkerülje az ezekbe az országokba irányuló közösségi támogatások hirtelen és nagymértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(17)

A Közösség élelmezésbiztonsági politikája a nemzeti, regionális és globális szintű, széleskörű élelmezésbiztonsági stratégiák támogatása irányába fejlődött, amely korlátozza a humanitárius helyzetekben és élelmiszerválság esetén nyújtandó élelmiszer-segélyezés alkalmazását, és elkerüli a helyi termelésre és a helyi piacokra gyakorolt káros hatásokat, továbbá figyelembe kell vennie a szerkezetileg törékeny helyzetű, és az élelmezésbiztonsághoz kötődő támogatásoktól nagy mértékben függő országok speciális helyzetét annak érdekében, hogy elkerülje az ezekbe az országokba irányuló közösségi támogatások hirtelen és nagymértékű csökkentését.

| (18) | A 2005. május 24-i tanácsi következtetésekkel összhangban támogatni kell a fejlődő országokban a reproduktív és a szexuális egészség javítását, valamint a reproduktív és szexuális egészséghez kapcsolódó jogok tiszteletben tartásának biztosítását célzó fellépéseket, továbbá pénzügyi támogatást és megfelelő szakértelmet kell biztosítani a Nemzetközi népesedésügyi és fejlődési konferencia (ICPD) cselekvési programjában meghatározottak szerinti reproduktív és szexuális egészség és jogok holisztikus megközelítésének és elismerésének előmozdítása céljából, beleértve a biztonságos anyaságot, valamint a biztonságos és megbízható reproduktív és szexuális egészségi ellátások és szolgáltatások széles skálájához való egyetemes hozzáférést is. Az együttműködési intézkedések végrehajtásakor szigorúan be kell tartani a Nemzetközi népesedésügyi és fejlődési konferencián elfogadott határozatokat. |
| --- | --- |

(18)

A 2005. május 24-i tanácsi következtetésekkel összhangban támogatni kell a fejlődő országokban a reproduktív és a szexuális egészség javítását, valamint a reproduktív és szexuális egészséghez kapcsolódó jogok tiszteletben tartásának biztosítását célzó fellépéseket, továbbá pénzügyi támogatást és megfelelő szakértelmet kell biztosítani a Nemzetközi népesedésügyi és fejlődési konferencia (ICPD) cselekvési programjában meghatározottak szerinti reproduktív és szexuális egészség és jogok holisztikus megközelítésének és elismerésének előmozdítása céljából, beleértve a biztonságos anyaságot, valamint a biztonságos és megbízható reproduktív és szexuális egészségi ellátások és szolgáltatások széles skálájához való egyetemes hozzáférést is. Az együttműködési intézkedések végrehajtásakor szigorúan be kell tartani a Nemzetközi népesedésügyi és fejlődési konferencián elfogadott határozatokat.

| (19) | Az EU cukorágazatának reformja által érintett, a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok számára hozandó kísérő intézkedések megállapításáról szóló 2006. február 15-i 266/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) nyomon követéseként a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró azon afrikai, karibi és csendes-óceáni országok számára, amelyeket érintett a cukorpiac közös szervezésének reformja, szintén támogatást kell nyújtani, amely alkalmazkodási folyamatuk támogatását célozza. |
| --- | --- |

(19)

Az EU cukorágazatának reformja által érintett, a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok számára hozandó kísérő intézkedések megállapításáról szóló 2006. február 15-i 266/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) nyomon követéseként a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró azon afrikai, karibi és csendes-óceáni országok számára, amelyeket érintett a cukorpiac közös szervezésének reformja, szintén támogatást kell nyújtani, amely alkalmazkodási folyamatuk támogatását célozza.

| (20) | A közösségi fejlesztési politika végrehajtásakor a hatékonyabb támogatás, a nagyobb fokú komplementaritás és jobb harmonizáció, az eljárások összhangja és koordinációja mind a Közösség és tagállamai között, mind a más adományozók és fejlesztési szereplők viszonylatában elengedhetetlen a támogatás következetességének és megfelelőségének biztosításához, ugyanakkor a segélyezés hatékonyságával foglalkozó magas szintű fórum által 2005. március 2-án elfogadott, a segélyezés hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatában jóváhagyottak szerint csökkenti a partnerországok által viselt költségeket. |
| --- | --- |

(20)

A közösségi fejlesztési politika végrehajtásakor a hatékonyabb támogatás, a nagyobb fokú komplementaritás és jobb harmonizáció, az eljárások összhangja és koordinációja mind a Közösség és tagállamai között, mind a más adományozók és fejlesztési szereplők viszonylatában elengedhetetlen a támogatás következetességének és megfelelőségének biztosításához, ugyanakkor a segélyezés hatékonyságával foglalkozó magas szintű fórum által 2005. március 2-án elfogadott, a segélyezés hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatában jóváhagyottak szerint csökkenti a partnerországok által viselt költségeket.

| (21) | E rendelet céljainak elérése érdekében a fejlesztési összefüggésektől és szükségletektől függő differenciált megközelítést kell alkalmazni, amelynek során a partnerországok vagy -régiók támogatása a saját szükségleteik, stratégiáik, prioritásaik és adottságaik alapján kidolgozott egyedi és testre szabott programokkal valósul meg. |
| --- | --- |

(21)

E rendelet céljainak elérése érdekében a fejlesztési összefüggésektől és szükségletektől függő differenciált megközelítést kell alkalmazni, amelynek során a partnerországok vagy -régiók támogatása a saját szükségleteik, stratégiáik, prioritásaik és adottságaik alapján kidolgozott egyedi és testre szabott programokkal valósul meg.

| (22) | A fejlesztési politikák sikerének kulcsa, hogy a partnerországok sajátjukként kezeljék a fejlesztési stratégiákat, és e célból ösztönözni kell a társadalom valamennyi csoportjának – beleértve a fogyatékkal élőket és az egyéb rászoruló csoportokat – lehető legszélesebb körű részvételét. A hatékonyság és az átláthatóság biztosítása és a stratégiák ezen országok általi átvételének ösztönzése érdekében az adományozói együttműködési stratégiákat és végrehajtási eljárásokat lehetőség szerint a partnerországok megfelelő együttműködési stratégiáihoz és végrehajtási eljárásaihoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(22)

A fejlesztési politikák sikerének kulcsa, hogy a partnerországok sajátjukként kezeljék a fejlesztési stratégiákat, és e célból ösztönözni kell a társadalom valamennyi csoportjának – beleértve a fogyatékkal élőket és az egyéb rászoruló csoportokat – lehető legszélesebb körű részvételét. A hatékonyság és az átláthatóság biztosítása és a stratégiák ezen országok általi átvételének ösztönzése érdekében az adományozói együttműködési stratégiákat és végrehajtási eljárásokat lehetőség szerint a partnerországok megfelelő együttműködési stratégiáihoz és végrehajtási eljárásaihoz kell igazítani.

| (23) | Figyelemmel arra, hogy biztosítani kell a humanitárius segítségnyújtás és a hosszú távú fejlesztési támogatás hatékony összekapcsolódását, a .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján jogosult intézkedések e rendelet alapján elvben nem finanszírozhatók, kivéve, ha válsághelyzet során a fejlesztést segítő kiegyensúlyozott feltételek visszaállításához az együttműködés folyamatosságának biztosítása szükséges. |
| --- | --- |

(23)

Figyelemmel arra, hogy biztosítani kell a humanitárius segítségnyújtás és a hosszú távú fejlesztési támogatás hatékony összekapcsolódását, a .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján jogosult intézkedések e rendelet alapján elvben nem finanszírozhatók, kivéve, ha válsághelyzet során a fejlesztést segítő kiegyensúlyozott feltételek visszaállításához az együttműködés folyamatosságának biztosítása szükséges.

| (24) | A támogatásnak az OECD/DAC legjobb gyakorlataival összhangban történő feloldása kulcselemként szolgál a támogatás értékének növelésében és a helyi kapacitásépítésben. A pályázatokban és támogatási szerződésekben való részvételi szabályokat, továbbá a készletek származására vonatkozó szabályokat a támogatások feloldásával kapcsolatos legújabb fejleményeknek megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(24)

A támogatásnak az OECD/DAC legjobb gyakorlataival összhangban történő feloldása kulcselemként szolgál a támogatás értékének növelésében és a helyi kapacitásépítésben. A pályázatokban és támogatási szerződésekben való részvételi szabályokat, továbbá a készletek származására vonatkozó szabályokat a támogatások feloldásával kapcsolatos legújabb fejleményeknek megfelelően kell meghatározni.

| (25) | A támogatás kezelését az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (12) foglalt, a külső segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell végezni, olyan megfelelő rendelkezésekkel, amelyek célja a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme. Folytatni kell az erőfeszítéseket a fejlesztési együttműködés végrehajtásának javítása terén a biztosított pénzügyi források és az abszorpciós kapacitás közötti szilárd egyensúly megteremtése, valamint a fennálló kötelezettségvállalások csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(25)

A támogatás kezelését az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (12) foglalt, a külső segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell végezni, olyan megfelelő rendelkezésekkel, amelyek célja a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme. Folytatni kell az erőfeszítéseket a fejlesztési együttműködés végrehajtásának javítása terén a biztosított pénzügyi források és az abszorpciós kapacitás közötti szilárd egyensúly megteremtése, valamint a fennálló kötelezettségvállalások csökkentése érdekében.

| (26) | Ez a rendelet megállapítja a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (13) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapul szolgál. |
| --- | --- |

(26)

Ez a rendelet megállapítja a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (13) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapul szolgál.

| (27) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (14) összhangban kell elfogadni. A programozási dokumentumokat és az egyedi végrehajtási intézkedéseket az irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(27)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (14) összhangban kell elfogadni. A programozási dokumentumokat és az egyedi végrehajtási intézkedéseket az irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

| (28) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az olyan fejlődő országokkal, területekkel és régiókkal folytatandó javasolt együttműködést, amelyek nem közösségi tagállamok, és amelyek az 1085/2006/EK rendelet, vagy az (ENPI) .../.../EK rendelet szerint nem jogosultak közösségi támogatásra, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezek a célok az intézkedés terjedelme miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(28)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az olyan fejlődő országokkal, területekkel és régiókkal folytatandó javasolt együttműködést, amelyek nem közösségi tagállamok, és amelyek az 1085/2006/EK rendelet, vagy az (ENPI) .../.../EK rendelet szerint nem jogosultak közösségi támogatásra, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezek a célok az intézkedés terjedelme miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (29) | E rendelet szükségessé teszi a jelenlegi rendeletek hatályon kívül helyezését a külső fellépési eszközök – különösen a fejlesztési együttműködés területén történő – átalakítására tekintettel, |
| --- | --- |

(29)

E rendelet szükségessé teszi a jelenlegi rendeletek hatályon kívül helyezését a külső fellépési eszközök – különösen a fejlesztési együttműködés területén történő – átalakítására tekintettel,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Átfogó cél és hatály

(1)   A Közösség finanszírozza a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának (OECD/DAC) a támogatások kedvezményezettjeit tartalmazó, az I. mellékletben foglalt jegyzékében szereplő fejlődő országokkal, területekkel és régiókkal (a továbbiakban: partnerországok és -régiók) folytatott együttműködés támogatását célzó intézkedéseket. A Bizottság az OECD/DAC-nak a támogatások kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálatával összhangban módosítja az I. mellékletet, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2)   A Közösség azon országok, területek és régiók esetében finanszíroz tematikus programokat, amelyek az e rendelet 5–10. cikkében meghatározott valamely földrajzi program értelmében vagy az (ENPI) .../.../EK rendelet értelmében támogatásra, vagy az Európai Fejlesztési Alap értelmében földrajzi együttműködésre jogosultak.

(3)   E rendelet alkalmazásában a régió egynél több fejlődő országból álló földrajzi egység.

I. CÍM

CÉLOK ÉS ALAPELVEK

2. cikk

Célok

(1)   Az e rendelet szerint folytatott együttműködés elsődleges és átfogó célja, hogy a partnerországokban és -régiókban a fenntartható fejlődés összefüggésében – beleértve a millenniumi fejlesztési célok elérésére való törekvéseket – felszámolja a szegénységet, valamint előmozdítsa a demokrácia, a jó kormányzás, továbbá az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását. E célkitűzéssel összhangban a partnerországokkal és -régiókkal folytatott együttműködés:

| — | megszilárdítja és támogatja a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, a jó kormányzást, a nemek közötti egyenlőséget és a nemzetközi jog kapcsolódó eszközeit; |
| --- | --- |

—

megszilárdítja és támogatja a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, a jó kormányzást, a nemek közötti egyenlőséget és a nemzetközi jog kapcsolódó eszközeit;

| — | erősíti a fenntartható fejlődést – beleértve annak politikai, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásait – a partnerországokban és -régiókban, különösen a legkedvezőtlenebb helyzetűekben; |
| --- | --- |

—

erősíti a fenntartható fejlődést – beleértve annak politikai, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásait – a partnerországokban és -régiókban, különösen a legkedvezőtlenebb helyzetűekben;

| — | ösztönzi ezen országok és régiók zökkenőmentes és fokozatos integrációját a világgazdaságba; |
| --- | --- |

—

ösztönzi ezen országok és régiók zökkenőmentes és fokozatos integrációját a világgazdaságba;

| — | hozzájárul olyan nemzetközi intézkedések kidolgozásához, amelyek a fenntartható fejlődés biztosítása érdekében a környezet minőségének és a világ természeti erőforrásaival való fenntartható gazdálkodásnak a megőrzésére és javítására irányulnak, beleértve az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleséget ért veszteségek kezelését is; |
| --- | --- |

—

hozzájárul olyan nemzetközi intézkedések kidolgozásához, amelyek a fenntartható fejlődés biztosítása érdekében a környezet minőségének és a világ természeti erőforrásaival való fenntartható gazdálkodásnak a megőrzésére és javítására irányulnak, beleértve az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleséget ért veszteségek kezelését is;

| — | megerősíti a Közösség és a partnerországok és -régiók közötti kapcsolatokat. |
| --- | --- |

—

megerősíti a Közösség és a partnerországok és -régiók közötti kapcsolatokat.

(2)   Az e rendelet szerint folytatott közösségi együttműködés során a fejlesztési együttműködés területén teljesíteni kell azokat a kötelezettségeket és célokat, amelyeket a Közösség az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) és a hatáskörrel rendelkező egyéb nemzetközi szervezetek keretében hagyott jóvá.

(3)   A Szerződés XX. címében megállapított közösségi fejlesztési politika meghatározza a partnerországokkal és -régiókkal folytatott együttműködés jogi keretét. A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott 2005. december 20-i együttes nyilatkozat az Európai Unió fejlesztési politikájáról: „Az európai konszenzus a fejlesztési politikáról” és annak valamennyi későbbi módosítása adja a Közösség által a partnerországokkal és -régiókkal az e rendelet szerint folytatott együttműködés általános keretét, iránymutatásait, és ezen együttműködés végrehajtásának irányítására összpontosít.

(4)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az OECD/DAC által létrehozott hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kritériumainak.

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett programokat úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az OECD/DAC által létrehozott ODA kritériumainak, kivéve, ha:

| — | a kedvezményezettek jellemzői mást követelnek meg, vagy |
| --- | --- |

—

a kedvezményezettek jellemzői mást követelnek meg, vagy

| — | a program a 11. cikk (2) bekezdésében említett átfogó kezdeményezést, közösségi politikai prioritást vagy a Közösség nemzetközi kötelezettségét vagy kötelezettségvállalását valósítja meg, és az intézkedés jellemzői nem teszik lehetővé az e kritériumoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

—

a program a 11. cikk (2) bekezdésében említett átfogó kezdeményezést, közösségi politikai prioritást vagy a Közösség nemzetközi kötelezettségét vagy kötelezettségvállalását valósítja meg, és az intézkedés jellemzői nem teszik lehetővé az e kritériumoknak való megfelelést.

A 2. cikk (4) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésének sérelme nélkül a tematikus programok keretében előirányzott kiadások legalább 90 %-át oly módon kell kialakítani, hogy megfeleljenek az OECD/DAC által kidolgozott, az ODA-hoz szükséges kritériumoknak.

(5)   Az e rendelet szerinti közösségi támogatás nem használható fel fegyverek vagy lőszerek beszerzésére, sem pedig katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekre.

(6)   A .../.../EK rendelet, és különösen annak 4. cikke hatálya alá tartozó, és az említett rendelet alapján támogatásra jogosult intézkedések e rendelet alapján elvben nem finanszírozhatóak, kivéve, ha a válságot követő fejlődéshez nélkülözhetetlen stabil feltételek megteremtéséhez az együttműködés folyamatosságának biztosítására van szükséges.

A válságot követő fejlődéshez nélkülözhetetlen stabil feltételek megteremtéséhez szükséges együttműködés folyamatossága szükségességének sérelme nélkül, a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet (15) hatálya alá tartozó, és annak értelmében támogatásra jogosult intézkedések e rendelet alapján nem finanszírozhatók.

3. cikk

Általános alapelvek

(1)   A Közösség a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának értékein alapul, és – párbeszéd és együttműködés révén – a partnerországok és -régiók ezen értékek melletti kötelezettségvállalásainak fejlesztésére és megszilárdítására törekszik.

(2)   E rendelet végrehajtása során a fejlesztési összefüggésektől és szükségletektől függő differenciált megközelítést kell alkalmazni annak érdekében, hogy a partnerországok vagy -régiók a saját szükségleteik, stratégiáik, prioritásaik és adottságaik alapján kidolgozott egyedi és testre szabott együttműködésbe kezdhessenek.

A legkevésbé fejlett és az alacsony jövedelmű országok számára az összes forráselosztás tekintetében elsőbbséget kell biztosítani a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében. Megfelelő figyelmet kell fordítani a közepes jövedelmű, és különösen az alacsonyabb közepes jövedelmű országokban – amelyek közül számos az alacsony jövedelmű országokhoz hasonló problémákkal küzd – a szegények érdekeit szolgáló fejlesztés támogatásának, valamint a párbeszéd, a részvétel és a megbékélési folyamat, továbbá az intézményfejlesztés előmozdítására.

(3)   Valamennyi programban meg kell valósítani az alábbi, egymással összefüggő kérdések érvényre juttatását: az emberi jogoknak, a nemek közötti egyenlőségnek, a demokráciának, a jó kormányzásnak, a gyermekek és az őslakosság jogainak, a környezetvédelmi fenntarthatóságnak az előmozdítása, valamint a HIV/AIDS elleni küzdelem. Ezen túlmenően különös figyelmet kell fordítani a jogállamiság erősítésére, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítására és a civil társadalom támogatására.

(4)   Minden olyan politikában, amely hatást gyakorolhat a partnerországokra és -régiókra, a Közösség figyelembe veszi a Szerződés XX. címében és az e rendelet 2. cikkében meghatározott célokat. Az e rendelet szerint finanszírozott intézkedések tekintetében a Közösség célja az is, hogy biztosítsa a külső tevékenységeinek más területeivel való összhangot. Ezt az összhangot a politikák kidolgozása, a stratégiai tervezés, valamint az intézkedések programozása és végrehajtása során is biztosítani kell.

(5)   A Közösség és a tagállamok javítják a fejlesztési együttműködésre vonatkozó politikáik összehangolását és azok egymást kiegészítő jellegét azáltal, hogy a partnerországok és -régiók igényeire országos és regionális szinten adnak választ. A fejlesztési együttműködés terén a közösségi politika kiegészíti a tagállami politikákat.

(6)   A Bizottság és a tagállamok törekszenek a rendszeres és gyakori információcserére, beleértve a más adományozókkal folytatott információcserét is, és elősegítik az adományozók jobb koordinációját és komplementaritását azáltal, hogy olyan közös többéves programozás kidolgozásán munkálkodnak, amely a partnerországoknak a szegénység visszaszorítására irányuló vagy azzal egyenértékű stratégiáin és a partnerországok saját költségvetési folyamatain alapul, a közös végrehajtási mechanizmusokkal – ideértve a megosztott elemzést is, a közös adományozói missziókkal, valamint társfinanszírozási megállapodások alkalmazásával.

(7)   A Biztosság és a tagállamok saját hatáskörük keretein belül előmozdítják a globális kihívások többoldalú megközelítését, és erősítik az olyan többoldalú és regionális szervezetekkel és szervekkel folytatott együttműködést, mint a nemzetközi pénzügyi szervezetek, az ENSZ ügynökségek, alapok és programok, valamint más kétoldalú adományozók.

(8)   A Bizottság a nemzetközi legjobb gyakorlatnak megfelelően előmozdítja a partnerországokkal és -régiókkal folytatott hatékony együttműködést. A Közösség előmozdítja az alábbiakat:

| a) | a partnerország által vezetett és magáénak vallott fejlesztési folyamat. A Közösség egyre nagyobb mértékben összehangolja támogatását a partnerek nemzeti fejlesztési stratégiáival, reformpolitikáival és eljárásaival. A Közösség hozzájárul a partnerkormányok és adományozók kölcsönös elszámoltathatósági folyamatának megerősítéséhez, és a helyi szakértelem és helyi munkahelyteremtés előmozdításához; |
| --- | --- |

a)

a partnerország által vezetett és magáénak vallott fejlesztési folyamat. A Közösség egyre nagyobb mértékben összehangolja támogatását a partnerek nemzeti fejlesztési stratégiáival, reformpolitikáival és eljárásaival. A Közösség hozzájárul a partnerkormányok és adományozók kölcsönös elszámoltathatósági folyamatának megerősítéséhez, és a helyi szakértelem és helyi munkahelyteremtés előmozdításához;

| b) | a fejlesztés befogadó, és a részvétel-központú megközelítése, és a társadalom valamennyi szegmensének széles körű bevonása a fejlesztési folyamatba és a nemzeti párbeszédbe, beleértve a politikai párbeszédet is; |
| --- | --- |

b)

a fejlesztés befogadó, és a részvétel-központú megközelítése, és a társadalom valamennyi szegmensének széles körű bevonása a fejlesztési folyamatba és a nemzeti párbeszédbe, beleértve a politikai párbeszédet is;

| c) | a 25. cikkben az OECD/DAC legjobb gyakorlataival összhangban meghatározott, az egyes partnerország vagy -régió különleges jellemzőihez igazított hatékony együttműködési szabályok és eszközök, amelyek programalapú megközelítésekre, az előre látható támogatásfinanszírozás teljesítésére, az adott országok rendszereinek fejlesztésére és felhasználására, valamint a fejlesztés eredményalapú megközelítésére összpontosítanak, beleértve adott esetben a millenniumi fejlesztési célok céljait és mutatóit; |
| --- | --- |

c)

a 25. cikkben az OECD/DAC legjobb gyakorlataival összhangban meghatározott, az egyes partnerország vagy -régió különleges jellemzőihez igazított hatékony együttműködési szabályok és eszközök, amelyek programalapú megközelítésekre, az előre látható támogatásfinanszírozás teljesítésére, az adott országok rendszereinek fejlesztésére és felhasználására, valamint a fejlesztés eredményalapú megközelítésére összpontosítanak, beleértve adott esetben a millenniumi fejlesztési célok céljait és mutatóit;

| d) | a politikáknak és a programozásnak az átfedések és a tevékenységek megkettőzése csökkentését célzó, az adományozók közötti koordináció és összehangolás által megvalósuló jobb hatása a kiegészítő jelleg javítása és az adományozói kezdeményezések támogatása céljából. A koordinációnak azokban a partnerországokban és -régiókban kell megvalósulniuk, amelyek alkalmazzák a koordinációval és a segélyek hatékonyságával kapcsolatos elfogadott iránymutatásokat és a legjobb gyakorlatra vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

d)

a politikáknak és a programozásnak az átfedések és a tevékenységek megkettőzése csökkentését célzó, az adományozók közötti koordináció és összehangolás által megvalósuló jobb hatása a kiegészítő jelleg javítása és az adományozói kezdeményezések támogatása céljából. A koordinációnak azokban a partnerországokban és -régiókban kell megvalósulniuk, amelyek alkalmazzák a koordinációval és a segélyek hatékonyságával kapcsolatos elfogadott iránymutatásokat és a legjobb gyakorlatra vonatkozó elveket.

| e) | egy a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos értékelést az országos stratégiai dokumentumokban és a többéves programozásában. |
| --- | --- |

e)

egy a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos értékelést az országos stratégiai dokumentumokban és a többéves programozásában.

(9)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és rendszeresen véleménycserét folytatnak.

(10)   A Bizottság rendszeres információcserére törekszik a civil társadalommal.

II. CÍM

FÖLDRAJZI ÉS TEMATIKUS PROGRAMOK

4. cikk

A közösségi támogatás végrehajtása

E rendelet átfogó szándékával és hatályával, továbbá céljaival és általános alapelveivel összhangban a közösségi támogatást az 5–16. cikkben meghatározott földrajzi és tematikus programokon, valamint a 17. cikkben meghatározott programon keresztül kell végrehajtani.

5. cikk

Földrajzi programok

(1)   A földrajzi programok földrajzi alapon meghatározott partnerországokkal és -régiókkal a megfelelő tevékenységi területeken folytatott együttműködésre terjednek ki.

(2)   E rendelet átfogó szándékával és hatályával, továbbá céljaival és általános alapelveivel összhangban a Latin-Amerika országainak, Ázsiának, Közép-Ázsiának, a Közel-Keletnek az I. mellékletben meghatározottak szerint, valamint a Dél-Afrikának nyújtott közösségi támogatás a következő együttműködési területekhez tartozó fellépéseket támogatja:

| a) | a szegénység felszámolását és a millenniumi fejlesztési célok elérését célzó politikák végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

a)

a szegénység felszámolását és a millenniumi fejlesztési célok elérését célzó politikák végrehajtásának támogatása;

Az emberi fejlődés:

| b) | a lakosság alapvető szükségleteinek kezelése, különös tekintettel az alapfokú oktatásra és egészségügyre, különösen az alábbiak révén:
  Egészségügy:






  i. | az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés növelése és az egészségügyi szolgáltatások nyújtásának bővítése a lakosság alacsonyabb jövedelmű csoportjai és a marginalizálódott csoportok számára – beleértve a nőket és gyermekeket, valamint az etnikai származáson, valláson, nemen alapuló vagy egyéb megkülönböztetésnek kitett csoportokat, valamint a fogyatékkal élőket is – a vonatkozó millenniumi fejlesztési célokra, nevezetesen a gyermekhalandóság csökkentésére, az anya és a gyermek egészségének, valamint a szexuális és reproduktív egészségnek és az ezzel összefüggő jogoknak a Nemzetközi népesedésügyi és fejlődési konferencia (ICDP) kairói menetrendjében meghatározott javítására, továbbá a szegénységgel összefüggő betegségek, különösen a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária kezelésére összpontosítva; |
| --- | --- | --- |

b)

a lakosság alapvető szükségleteinek kezelése, különös tekintettel az alapfokú oktatásra és egészségügyre, különösen az alábbiak révén:

Egészségügy:

i.

az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés növelése és az egészségügyi szolgáltatások nyújtásának bővítése a lakosság alacsonyabb jövedelmű csoportjai és a marginalizálódott csoportok számára – beleértve a nőket és gyermekeket, valamint az etnikai származáson, valláson, nemen alapuló vagy egyéb megkülönböztetésnek kitett csoportokat, valamint a fogyatékkal élőket is – a vonatkozó millenniumi fejlesztési célokra, nevezetesen a gyermekhalandóság csökkentésére, az anya és a gyermek egészségének, valamint a szexuális és reproduktív egészségnek és az ezzel összefüggő jogoknak a Nemzetközi népesedésügyi és fejlődési konferencia (ICDP) kairói menetrendjében meghatározott javítására, továbbá a szegénységgel összefüggő betegségek, különösen a HIV/AIDS, a gümőkór és a malária kezelésére összpontosítva;

| ii. | az egészségügyi rendszerek megerősítése annak érdekében, hogy megelőzzék az emberi erőforrással kapcsolatos válság kialakulását az egészségügyi ágazatban; |
| --- | --- |

ii.

az egészségügyi rendszerek megerősítése annak érdekében, hogy megelőzzék az emberi erőforrással kapcsolatos válság kialakulását az egészségügyi ágazatban;

| iii. | a kapacitások növelése, különösen a közegészségügy, a kutatás és a fejlesztés területén; |
| --- | --- |

iii.

a kapacitások növelése, különösen a közegészségügy, a kutatás és a fejlesztés területén;

Oktatás:

| iv. | elsőbbség biztosítása egyrészt a minőségi oktatásnak az alapfokú oktatásban és a szakképzésben, másrészt az egyenlőtlenségek csökkentésének az oktatáshoz való hozzáférés tekintetében; a 15 éves korig kötelező és ingyenes oktatás ösztönzése a gyermekmunka valamennyi formája elleni küzdelem céljával; |
| --- | --- |

iv.

elsőbbség biztosítása egyrészt a minőségi oktatásnak az alapfokú oktatásban és a szakképzésben, másrészt az egyenlőtlenségek csökkentésének az oktatáshoz való hozzáférés tekintetében; a 15 éves korig kötelező és ingyenes oktatás ösztönzése a gyermekmunka valamennyi formája elleni küzdelem céljával;

| v. | a mindenkire kiterjedő alapfokú oktatás 2015-ig történő megvalósításának, valamint az oktatásban a nemek közötti egyenlőtlenség megszüntetésének célul való kitűzése; |
| --- | --- |

v.

a mindenkire kiterjedő alapfokú oktatás 2015-ig történő megvalósításának, valamint az oktatásban a nemek közötti egyenlőtlenség megszüntetésének célul való kitűzése;

| vi. | a szakképzés, a felsőoktatás, az egész életen át tartó tanulás, a kulturális, tudományos és technológiai együttműködés, a tudományos és kulturális csereprogramok előmozdítása, valamint a partnerországok és -régiók és a Közösség közötti kölcsönös megértés javítása; |
| --- | --- |

vi.

a szakképzés, a felsőoktatás, az egész életen át tartó tanulás, a kulturális, tudományos és technológiai együttműködés, a tudományos és kulturális csereprogramok előmozdítása, valamint a partnerországok és -régiók és a Közösség közötti kölcsönös megértés javítása;

Társadalmi kohézió és foglalkoztatás:

| c) | a társadalmi kohéziónak, mint a Közösség és a partnerországok közötti kapcsolatok prioritást élvező politikájának előmozdítása a tisztességes munkára és a szociális és költségvetési politikákra összpontosítva, és ezáltal küzdelem a szegénység, az egyenlőtlenség, a munkanélküliség és a sérülékeny és periferikus csoportok kirekesztése ellen; |
| --- | --- |

c)

a társadalmi kohéziónak, mint a Közösség és a partnerországok közötti kapcsolatok prioritást élvező politikájának előmozdítása a tisztességes munkára és a szociális és költségvetési politikákra összpontosítva, és ezáltal küzdelem a szegénység, az egyenlőtlenség, a munkanélküliség és a sérülékeny és periferikus csoportok kirekesztése ellen;

| d) | a társadalmi csoport alapú megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni küzdelem, valamint a nemek közötti egyenlőségnek, az őslakosok jogainak és a gyermekek jogainak előmozdítása és védelme, beleértve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásának támogatását, továbbá az utcagyerekek és a nappali oktatásukat veszélyeztető és/vagy akadályozó munkát vállaló gyermekek problémáit kezelő intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a társadalmi csoport alapú megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni küzdelem, valamint a nemek közötti egyenlőségnek, az őslakosok jogainak és a gyermekek jogainak előmozdítása és védelme, beleértve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásának támogatását, továbbá az utcagyerekek és a nappali oktatásukat veszélyeztető és/vagy akadályozó munkát vállaló gyermekek problémáit kezelő intézkedések;

| e) | az intézményi keret erősítése a kis- és középvállalkozások létrehozásának – a munkahelyteremtés ösztönzése céljából történő – előmozdítása és megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

e)

az intézményi keret erősítése a kis- és középvállalkozások létrehozásának – a munkahelyteremtés ösztönzése céljából történő – előmozdítása és megkönnyítése érdekében;

A kormányzás, a demokrácia, az emberi jogok és az intézményi reformok támogatása:

| f) | az alapvető szabadságok és emberi jogok előmozdítása és védelme, a demokrácia, a jogállamiság, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a jó kormányzás megerősítése – beleértve a korrupció elleni küzdelmet –, többek között (de nem kizárólag) kapacitásépítés és az intézményi és jogszabályi keret átlátható módon való megerősítése révén, különösen a nemzeti közigazgatás, a politikák megtervezése és végrehajtása, valamint az államháztartás és a nemzeti források kezelése terén; |
| --- | --- |

f)

az alapvető szabadságok és emberi jogok előmozdítása és védelme, a demokrácia, a jogállamiság, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a jó kormányzás megerősítése – beleértve a korrupció elleni küzdelmet –, többek között (de nem kizárólag) kapacitásépítés és az intézményi és jogszabályi keret átlátható módon való megerősítése révén, különösen a nemzeti közigazgatás, a politikák megtervezése és végrehajtása, valamint az államháztartás és a nemzeti források kezelése terén;

| g) | az aktív civil társadalom támogatása – beleértve a szegénységben élő embereket képviselő civil társadalmi szervezeteket –, valamint a párbeszéd, a részvétel és a megbékélési folyamat, továbbá az intézményfejlesztés előmozdítása; |
| --- | --- |

g)

az aktív civil társadalom támogatása – beleértve a szegénységben élő embereket képviselő civil társadalmi szervezeteket –, valamint a párbeszéd, a részvétel és a megbékélési folyamat, továbbá az intézményfejlesztés előmozdítása;

| h) | az együttműködés és a politikai reform elősegítése a biztonság és a jogérvényesülés területén, különösen a menekültügy és a migráció, a tiltott kábítószer-kereskedelem és más tiltott kereskedelem, beleértve az emberkereskedelmet is, a korrupció és a pénzmosás vonatkozásában; |
| --- | --- |

h)

az együttműködés és a politikai reform elősegítése a biztonság és a jogérvényesülés területén, különösen a menekültügy és a migráció, a tiltott kábítószer-kereskedelem és más tiltott kereskedelem, beleértve az emberkereskedelmet is, a korrupció és a pénzmosás vonatkozásában;

| i) | a partnerországokkal folytatott együttműködés és a politikai reform elősegítése a menekültügy és a migráció területén, és a fejlesztést szolgáló migrációs politikák kidolgozásának és végrehajtásának biztosítását célzó kapacitásépítési kezdeményezések előmozdítása a migráció alapvető okainak kezelése érdekében; |
| --- | --- |

i)

a partnerországokkal folytatott együttműködés és a politikai reform elősegítése a menekültügy és a migráció területén, és a fejlesztést szolgáló migrációs politikák kidolgozásának és végrehajtásának biztosítását célzó kapacitásépítési kezdeményezések előmozdítása a migráció alapvető okainak kezelése érdekében;

| j) | a hatékony többoldalúság támogatása, különösen a fejlesztés területére vonatkozó nemzetközi jogi eszközök és a többoldalú megállapodások betartása, és azok hatékony végrehajtása útján; |
| --- | --- |

j)

a hatékony többoldalúság támogatása, különösen a fejlesztés területére vonatkozó nemzetközi jogi eszközök és a többoldalú megállapodások betartása, és azok hatékony végrehajtása útján;

Kereskedelem és regionális integráció:

| k) | a partnerországok és -régiók támogatása a kereskedelem, a befektetés és a regionális integráció tekintetében, beleértve a technikai segítségnyújtást és a kapacitásépítést is az olyan hatékony és eredményes kereskedelempolitikák megtervezése és végrehajtása érdekében, amelyek előnyben részesítik az ösztönzőbb üzleti környezetet, a hatékony és eredményes gazdaság- és pénzügyi politikákat és a magánszektor fejlődését, azzal a céllal, hogy a partnerországok és -régiók számára hasznos legyen a világgazdaságba való integráció, és hogy a társadalmi igazságosság és a szegények javára történő növekedés támogatást kapjon; |
| --- | --- |

k)

a partnerországok és -régiók támogatása a kereskedelem, a befektetés és a regionális integráció tekintetében, beleértve a technikai segítségnyújtást és a kapacitásépítést is az olyan hatékony és eredményes kereskedelempolitikák megtervezése és végrehajtása érdekében, amelyek előnyben részesítik az ösztönzőbb üzleti környezetet, a hatékony és eredményes gazdaság- és pénzügyi politikákat és a magánszektor fejlődését, azzal a céllal, hogy a partnerországok és -régiók számára hasznos legyen a világgazdaságba való integráció, és hogy a társadalmi igazságosság és a szegények javára történő növekedés támogatást kapjon;

| l) | a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozásnak és a WTO-megállapodások végrehajtásának a technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés révén történő támogatása, különös tekintettel a szellemi tulajdon kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS-megállapodás) az elsősorban a közegészségügy terén való végrehajtására; |
| --- | --- |

l)

a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozásnak és a WTO-megállapodások végrehajtásának a technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés révén történő támogatása, különös tekintettel a szellemi tulajdon kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS-megállapodás) az elsősorban a közegészségügy terén való végrehajtására;

| m) | a Közösség és a partnerországok és -régiók között a gazdasági és kereskedelmi együttműködés támogatása és a befektetési kapcsolatok megerősítése többek között olyan intézkedések révén, amelyek célja annak előmozdítása és biztosítása, hogy a magánszférabeli szereplők – beleértve a helyi és az európai üzleti vállalkozásokat – hozzájáruljanak a társadalmi szempontból felelős és fenntartható gazdasági fejlődéshez, beleértve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkakörülményekre vonatkozó előírásainak tiszteletben tartását továbbá olyan intézkedések révén, amelyek előmozdítják a helyi kapacitásépítést; |
| --- | --- |

m)

a Közösség és a partnerországok és -régiók között a gazdasági és kereskedelmi együttműködés támogatása és a befektetési kapcsolatok megerősítése többek között olyan intézkedések révén, amelyek célja annak előmozdítása és biztosítása, hogy a magánszférabeli szereplők – beleértve a helyi és az európai üzleti vállalkozásokat – hozzájáruljanak a társadalmi szempontból felelős és fenntartható gazdasági fejlődéshez, beleértve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkakörülményekre vonatkozó előírásainak tiszteletben tartását továbbá olyan intézkedések révén, amelyek előmozdítják a helyi kapacitásépítést;

Környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható fejlődése:

| n) | a fenntartható fejlődés előmozdítása a környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás útján, beleértve a biológiai sokféleség és az erdők védelmét, ideértve az erdők megőrzését és a fenntartható erdőgazdálkodást célzó, a helyi közösségek és az erdőktől függő lakosság aktív részvételével végrehajtott tevékenységeket is; |
| --- | --- |

n)

a fenntartható fejlődés előmozdítása a környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás útján, beleértve a biológiai sokféleség és az erdők védelmét, ideértve az erdők megőrzését és a fenntartható erdőgazdálkodást célzó, a helyi közösségek és az erdőktől függő lakosság aktív részvételével végrehajtott tevékenységeket is;

| o) | a városi környezet javításának támogatása; |
| --- | --- |

o)

a városi környezet javításának támogatása;

| p) | a fenntartható termelési és fogyasztási minták, valamint a fenntartható vegyianyag- és hulladékgazdálkodás előmozdítása, figyelembe véve az egészségre kifejtett hatásaikat; |
| --- | --- |

p)

a fenntartható termelési és fogyasztási minták, valamint a fenntartható vegyianyag- és hulladékgazdálkodás előmozdítása, figyelembe véve az egészségre kifejtett hatásaikat;

| q) | az éghajlatváltozásra vonatkozó uniós cselekvési tervvel összhangban a nemzetközi környezetvédelmi megállapodások – mint például a biológiai sokféleségről szóló egyezmény, a sivatagosodásról szóló ENSZ egyezmény és az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye – valamint jegyzőkönyveik és későbbi módosításaik tiszteletben tartásának biztosítása és azok végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

q)

az éghajlatváltozásra vonatkozó uniós cselekvési tervvel összhangban a nemzetközi környezetvédelmi megállapodások – mint például a biológiai sokféleségről szóló egyezmény, a sivatagosodásról szóló ENSZ egyezmény és az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye – valamint jegyzőkönyveik és későbbi módosításaik tiszteletben tartásának biztosítása és azok végrehajtásának támogatása;

| r) | kapacitások kialakítása a vészhelyzetekre való felkészülés és a természeti katasztrófák megelőzése vonatkozásában; |
| --- | --- |

r)

kapacitások kialakítása a vészhelyzetekre való felkészülés és a természeti katasztrófák megelőzése vonatkozásában;

Víz és energia:

| s) | a fenntartható integrált vízkészlet-gazdálkodás támogatása, különös hangsúllyal a biztonságos ivóvízhez és a higiéniához való általános hozzáférésre – a milleniumi fejlesztési célokkal összhangban – és a vízkészletek fenntartható és hatékony használatára, beleértve a mezőgazdasági és ipari célú felhasználást is; |
| --- | --- |

s)

a fenntartható integrált vízkészlet-gazdálkodás támogatása, különös hangsúllyal a biztonságos ivóvízhez és a higiéniához való általános hozzáférésre – a milleniumi fejlesztési célokkal összhangban – és a vízkészletek fenntartható és hatékony használatára, beleértve a mezőgazdasági és ipari célú felhasználást is;

| t) | a fenntartható energiával kapcsolatos technológiák nagyobb mértékű használatának elősegítése; |
| --- | --- |

t)

a fenntartható energiával kapcsolatos technológiák nagyobb mértékű használatának elősegítése;

Infrastruktúra, kommunikáció és közlekedés:

| u) | gazdasági infrastruktúra fejlesztéséhez való hozzájárulás, beleértve a regionális integráció támogatását és az információ- és kommunikációs technológiák nagyobb mértékű használatának előmozdítását; |
| --- | --- |

u)

gazdasági infrastruktúra fejlesztéséhez való hozzájárulás, beleértve a regionális integráció támogatását és az információ- és kommunikációs technológiák nagyobb mértékű használatának előmozdítását;

Vidékfejlesztés, területrendezés, mezőgazdaság és élelmezésbiztonság

| v) | fenntartható vidékfejlesztés támogatása, beleértve a decentralizációt és a felelősségteremtést is, különösen az élelmezésbiztonság biztosítására tekintettel; |
| --- | --- |

v)

fenntartható vidékfejlesztés támogatása, beleértve a decentralizációt és a felelősségteremtést is, különösen az élelmezésbiztonság biztosítására tekintettel;

Válság utáni helyzetek és törékeny helyzetű államok:

| w) | konfliktusok, az ember okozta és a természeti katasztrófák által sújtott régiók és országok közép- és hosszú távon megvalósítandó újjáépítése és helyreállítása, beleértve az aknákkal kapcsolatos fellépések, a leszereléssel és a visszailleszkedéssel kapcsolatos fellépések támogatását is, egyidejűleg biztosítva a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés folyamatosságát a 2. cikk (6) bekezdésével összhangban, szem előtt tartva a Közösség és a tagállamok hatásköreit; |
| --- | --- |

w)

konfliktusok, az ember okozta és a természeti katasztrófák által sújtott régiók és országok közép- és hosszú távon megvalósítandó újjáépítése és helyreállítása, beleértve az aknákkal kapcsolatos fellépések, a leszereléssel és a visszailleszkedéssel kapcsolatos fellépések támogatását is, egyidejűleg biztosítva a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés folyamatosságát a 2. cikk (6) bekezdésével összhangban, szem előtt tartva a Közösség és a tagállamok hatásköreit;

| x) | az otthonuktól elszakadt népcsoportok önellátását és beilleszkedését vagy visszailleszkedését célzó közép- és hosszú távú tevékenységek elvégzése, a humanitárius segítségnyújtást, az újrabeilleszkedést, az otthonuktól elszakadt népcsoportoknak nyújtott segítséget és a fejlesztési együttműködést integráló és összehangoló megközelítés alkalmazásának biztosításával. A közösségi fellépésnek meg kell könnyítenie a szükséghelyzetből a fejlődési szakaszba való átmenetet, ösztönöznie kell az érintett lakosság társadalmi-gazdasági beilleszkedését vagy visszailleszkedését, továbbá ösztönöznie kell a demokratikus struktúrák kialakítását és megerősítését, valamint a lakosságnak a fejlesztési folyamatban való szerepvállalását; |
| --- | --- |

x)

az otthonuktól elszakadt népcsoportok önellátását és beilleszkedését vagy visszailleszkedését célzó közép- és hosszú távú tevékenységek elvégzése, a humanitárius segítségnyújtást, az újrabeilleszkedést, az otthonuktól elszakadt népcsoportoknak nyújtott segítséget és a fejlesztési együttműködést integráló és összehangoló megközelítés alkalmazásának biztosításával. A közösségi fellépésnek meg kell könnyítenie a szükséghelyzetből a fejlődési szakaszba való átmenetet, ösztönöznie kell az érintett lakosság társadalmi-gazdasági beilleszkedését vagy visszailleszkedését, továbbá ösztönöznie kell a demokratikus struktúrák kialakítását és megerősítését, valamint a lakosságnak a fejlesztési folyamatban való szerepvállalását;

| y) | az alapszolgáltatások biztosításának és a legitim, hatékony és rugalmas közintézmények felépítésének támogatása a törékeny helyzetű és a működésképtelen államokban; |
| --- | --- |

y)

az alapszolgáltatások biztosításának és a legitim, hatékony és rugalmas közintézmények felépítésének támogatása a törékeny helyzetű és a működésképtelen államokban;

| z) | a Közösség és partnerei szempontjából közös fejlesztési kihívások kezelése, különösen az ágazati párbeszédeknek, a kétoldalú megállapodások végrehajtásának, és bármely más, az e rendelet hatályával összeegyeztethető fellépési terület támogatásával. |
| --- | --- |

z)

a Közösség és partnerei szempontjából közös fejlesztési kihívások kezelése, különösen az ágazati párbeszédeknek, a kétoldalú megállapodások végrehajtásának, és bármely más, az e rendelet hatályával összeegyeztethető fellépési terület támogatásával.

6. cikk

Latin-Amerika

A Latin-Amerikának nyújtott közösségi támogatás az 5. cikkel, valamint az e rendelet átfogó szándékávalhatályával, céljaival és általános alapelveivel összhangban álló fellépéseket támogatja. Fokozott figyelmet kell fordítani az együttműködés alábbi területeire, amelyek Latin-Amerika sajátos helyzetét tükrözik:

| a) | társadalmi kohéziónak, mint közös célnak és mint a Közösség és Latin-Amerika közötti kapcsolatok elsőbbséget élvező politikájának előmozdítása, és ezáltal küzdelem a szegénység, az egyenlőtlenség és a kirekesztés ellen. Külön figyelmet kell fordítani a szociális jóléti és az adópolitikákra, a több és jobb munkahely megteremtését célzó hatékony befektetésekre, a megkülönböztetés és a kábítószer előállítása, fogyasztása és tiltott kereskedelme elleni küzdelmet célzó politikákra, valamint az alapvető szociális szolgáltatások, különösen az egészségügy és az oktatás javítására; |
| --- | --- |

a)

társadalmi kohéziónak, mint közös célnak és mint a Közösség és Latin-Amerika közötti kapcsolatok elsőbbséget élvező politikájának előmozdítása, és ezáltal küzdelem a szegénység, az egyenlőtlenség és a kirekesztés ellen. Külön figyelmet kell fordítani a szociális jóléti és az adópolitikákra, a több és jobb munkahely megteremtését célzó hatékony befektetésekre, a megkülönböztetés és a kábítószer előállítása, fogyasztása és tiltott kereskedelme elleni küzdelmet célzó politikákra, valamint az alapvető szociális szolgáltatások, különösen az egészségügy és az oktatás javítására;

| b) | kiterjedtebb regionális integráció előmozdítása, beleértve a regionális integráció különböző folyamatainak és a hálózati infrastruktúrák összekapcsolásának támogatását, miközben biztosítani kell az Európai Beruházási Bank (EBB) és más intézmények által támogatott tevékenységekkel való kiegészítő jelleget; |
| --- | --- |

b)

kiterjedtebb regionális integráció előmozdítása, beleértve a regionális integráció különböző folyamatainak és a hálózati infrastruktúrák összekapcsolásának támogatását, miközben biztosítani kell az Európai Beruházási Bank (EBB) és más intézmények által támogatott tevékenységekkel való kiegészítő jelleget;

| c) | jó kormányzás és a közintézmények megerősítésének, valamint az emberi jogok védelmének támogatása, beleértve a gyermekek és az őslakosok jogait is; |
| --- | --- |

c)

jó kormányzás és a közintézmények megerősítésének, valamint az emberi jogok védelmének támogatása, beleértve a gyermekek és az őslakosok jogait is;

| d) | közös EU–Latin-Amerika felsőoktatási térség létrehozásának támogatása; |
| --- | --- |

d)

közös EU–Latin-Amerika felsőoktatási térség létrehozásának támogatása;

| e) | fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának támogatása, különös figyelemmel az erdők és a biológiai sokféleség védelmére. |
| --- | --- |

e)

fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának támogatása, különös figyelemmel az erdők és a biológiai sokféleség védelmére.

7. cikk

Ázsia

Az Ázsiának nyújtott közösségi támogatás az 5. cikkel, valamint az e rendelet átfogó szándékával, atályával, céljaival és általános alapelveivel összhangban álló fellépéseket támogatja. Fokozott figyelmet kell fordítani az együttműködés alábbi területeire, amelyek Ázsia sajátos helyzetét tükrözik:

| a) | a millenniumi fejlesztési célok elérése az egészségügy területén, beleértve a HIV/AIDS-et is, valamint az oktatás területén, többek között az ágazati reformot célzó politikai párbeszéd útján; |
| --- | --- |

a)

a millenniumi fejlesztési célok elérése az egészségügy területén, beleértve a HIV/AIDS-et is, valamint az oktatás területén, többek között az ágazati reformot célzó politikai párbeszéd útján;

| b) | kormányzási kérdések kezelése, különösen a törékeny helyzetű államokban a legitim, hatékony és rugalmas közintézmények, valamint egy aktív és szervezett civil társadalom felépítésének elősegítése, valamint az emberi jogok, köztük a gyermekek jogai védelmének javítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

kormányzási kérdések kezelése, különösen a törékeny helyzetű államokban a legitim, hatékony és rugalmas közintézmények, valamint egy aktív és szervezett civil társadalom felépítésének elősegítése, valamint az emberi jogok, köztük a gyermekek jogai védelmének javítása érdekében;

| c) | a kiterjedtebb regionális integráció és együttműködés ösztönzése a regionális integráció és párbeszéd különböző folyamatainak támogatása révén; |
| --- | --- |

c)

a kiterjedtebb regionális integráció és együttműködés ösztönzése a regionális integráció és párbeszéd különböző folyamatainak támogatása révén;

| d) | a járványok és a zoonózis ellenőrzéséhez, továbbá az azok által érintett ágazatok helyreállításához való hozzájárulás; |
| --- | --- |

d)

a járványok és a zoonózis ellenőrzéséhez, továbbá az azok által érintett ágazatok helyreállításához való hozzájárulás;

| e) | a fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának támogatása, különös figyelemmel az erdők és a biológiai sokféleség védelmére; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható fejlődés valamennyi dimenziójának támogatása, különös figyelemmel az erdők és a biológiai sokféleség védelmére;

| f) | a kábítószer előállítása, fogyasztása és tiltott kereskedelme és más tiltott kereskedelem elleni küzdelem. |
| --- | --- |

f)

a kábítószer előállítása, fogyasztása és tiltott kereskedelme és más tiltott kereskedelem elleni küzdelem.

8. cikk

Közép-Ázsia

A Közép-Ázsiának nyújtott közösségi támogatás az 5. cikkel, valamint az e rendelet átfogó szándékával, hatályával, céljaival és általános alapelveivel összhangban álló fellépéseket támogatja. Fokozott figyelmet kell fordítani az együttműködés alábbi területeire, amelyek Közép-Ázsia sajátos helyzetét tükrözik:

| a) | az alkotmányos reformok, valamint a törvények, a közigazgatási rendelkezések és a szabályozás közösségi előírásokhoz való közelítésének előmozdítása, beleértve a partnerségi és együttműködési megállapodások hatálya alá eső területekhez tartozó politikák hatékony végrehajtásáért felelős nemzeti intézmények és szervek, mint például a választási szervek, a parlamentek, valamint a közigazgatási reform és az állami pénzügyi igazgatás megerősítését; |
| --- | --- |

a)

az alkotmányos reformok, valamint a törvények, a közigazgatási rendelkezések és a szabályozás közösségi előírásokhoz való közelítésének előmozdítása, beleértve a partnerségi és együttműködési megállapodások hatálya alá eső területekhez tartozó politikák hatékony végrehajtásáért felelős nemzeti intézmények és szervek, mint például a választási szervek, a parlamentek, valamint a közigazgatási reform és az állami pénzügyi igazgatás megerősítését;

| b) | a piacgazdaság és a partnerországok WTO-ba való integrációjának előmozdítása az átmenet társadalmi vonatkozásainak kezelése mellett; |
| --- | --- |

b)

a piacgazdaság és a partnerországok WTO-ba való integrációjának előmozdítása az átmenet társadalmi vonatkozásainak kezelése mellett;

| c) | a hatékony határellenőrzés és a határokon átnyúló együttműködés támogatása a határrégiók fenntartható gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

a hatékony határellenőrzés és a határokon átnyúló együttműködés támogatása a határrégiók fenntartható gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődésének előmozdítása érdekében;

| d) | a kábítószer előállítása, fogyasztása és tiltott kereskedelme és más tiltott kereskedelem elleni küzdelem; |
| --- | --- |

d)

a kábítószer előállítása, fogyasztása és tiltott kereskedelme és más tiltott kereskedelem elleni küzdelem;

| e) | a HIV/AIDS elleni küzdelem; |
| --- | --- |

e)

a HIV/AIDS elleni küzdelem;

| f) | a többek között a .../.../EK rendelet és más közösségi eszközök hatálya alá eső országokkal folytatott regionális együttműködés, párbeszéd és integráció előmozdítása, különösen a környezetvédelmi – nevezetesen a víz- és a közegészségügyi –, az oktatási, az energia- és a közlekedési ágazatbeli együttműködés előmozdítása, beleértve a nemzetközi energiaellátási és szállítási műveletek biztonságát és biztonságosságát is, valamint az összekapcsolódásra, a hálózatokra és üzemeltetőikre, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó együttműködés előmozdítása. |
| --- | --- |

f)

a többek között a .../.../EK rendelet és más közösségi eszközök hatálya alá eső országokkal folytatott regionális együttműködés, párbeszéd és integráció előmozdítása, különösen a környezetvédelmi – nevezetesen a víz- és a közegészségügyi –, az oktatási, az energia- és a közlekedési ágazatbeli együttműködés előmozdítása, beleértve a nemzetközi energiaellátási és szállítási műveletek biztonságát és biztonságosságát is, valamint az összekapcsolódásra, a hálózatokra és üzemeltetőikre, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó együttműködés előmozdítása.

9. cikk

Közel-Kelet

A Közel-Keletnek nyújtott közösségi támogatás az 5. cikkel, valamint az e rendelet átfogó szándékával, hatályával, céljaival és általános alapelveivel összhangban álló fellépéseket támogatja. Fokozott figyelmet kell fordítani az együttműködés alábbi területeire, amelyek a Közel-Kelet sajátos helyzetét tükrözik:

| a) | a társadalmi kohézió ösztönzése a szociális méltányosság biztosítása érdekében, többek között a hazai nemzeti források felhasználásával kapcsolatban, valamint a politikai egyenlőség biztosítása, különösen az emberi jogok, köztük a nemek közötti egyenlőség előmozdítása útján; |
| --- | --- |

a)

a társadalmi kohézió ösztönzése a szociális méltányosság biztosítása érdekében, többek között a hazai nemzeti források felhasználásával kapcsolatban, valamint a politikai egyenlőség biztosítása, különösen az emberi jogok, köztük a nemek közötti egyenlőség előmozdítása útján;

| b) | a gazdasági diverzifikációnak, a piacgazdaság fejlesztésének, és a partnerországok WTO-ba való integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági diverzifikációnak, a piacgazdaság fejlesztésének, és a partnerországok WTO-ba való integrációjának előmozdítása;

| c) | a többek között a .../.../EK rendelet és más közösségi eszközök hatálya alá eső országokkal folytatott regionális együttműködés, párbeszéd és integráció előmozdítása a régión belüli, például a gazdasággal, az energiával, a közlekedéssel és a menekültekkel kapcsolatos integrációs erőfeszítések támogatása útján; |
| --- | --- |

c)

a többek között a .../.../EK rendelet és más közösségi eszközök hatálya alá eső országokkal folytatott regionális együttműködés, párbeszéd és integráció előmozdítása a régión belüli, például a gazdasággal, az energiával, a közlekedéssel és a menekültekkel kapcsolatos integrációs erőfeszítések támogatása útján;

| d) | nemzetközi egyezmények megkötésének és a nemzetközi jog, különösen az ENSZ-határozatok és a többoldalú egyezmények hatékony végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi egyezmények megkötésének és a nemzetközi jog, különösen az ENSZ-határozatok és a többoldalú egyezmények hatékony végrehajtásának támogatása;

| e) | kormányzási kérdések kezelése, különösen a törékeny helyzetű államokban a legitim, hatékony és rugalmas közintézmények, valamint egy aktív és szervezett civil társadalom felépítésének elősegítése, valamint az emberi jogok, köztük a gyermekek jogai védelmének javítása érdekében. |
| --- | --- |

e)

kormányzási kérdések kezelése, különösen a törékeny helyzetű államokban a legitim, hatékony és rugalmas közintézmények, valamint egy aktív és szervezett civil társadalom felépítésének elősegítése, valamint az emberi jogok, köztük a gyermekek jogai védelmének javítása érdekében.

10. cikk

Dél-Afrika

A Dél-Afrikának nyújtott közösségi támogatás az 5. cikkel, valamint az e rendelet átfogó szándékával, hatályával, céljaival és általános alapelveivel összhangban álló fellépéseket támogatja. Fokozott figyelmet kell fordítani az együttműködés alábbi területeire, amelyek Dél-Afrika sajátos helyzetét tükrözik:

| a) | a demokratikus társadalom, a jó kormányzás és a jogállamiság szellemében működő állam megszilárdításának támogatása, és hozzájárulás a regionális és kontinentális stabilitáshoz és integrációhoz; |
| --- | --- |

a)

a demokratikus társadalom, a jó kormányzás és a jogállamiság szellemében működő állam megszilárdításának támogatása, és hozzájárulás a regionális és kontinentális stabilitáshoz és integrációhoz;

| b) | a Közösség és Dél-Afrika közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás és más regionális megállapodások (16) szerinti szabadkereskedelmi területek létrehozása által a régiókban megkezdett kiigazítási erőfeszítések támogatása; |
| --- | --- |

b)

a Közösség és Dél-Afrika közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás és más regionális megállapodások (16) szerinti szabadkereskedelmi területek létrehozása által a régiókban megkezdett kiigazítási erőfeszítések támogatása;

| c) | a szegénység, az egyenlőtlenség és a kirekesztés elleni küzdelem támogatása, beleértve a korábban hátrányos helyzetben levő közösségek alapvető szükségleteinek kezelését; |
| --- | --- |

c)

a szegénység, az egyenlőtlenség és a kirekesztés elleni küzdelem támogatása, beleértve a korábban hátrányos helyzetben levő közösségek alapvető szükségleteinek kezelését;

| d) | a HIV/AIDS járvány és a dél-afrikai társadalomra gyakorolt hatásának kezelése. |
| --- | --- |

d)

a HIV/AIDS járvány és a dél-afrikai társadalomra gyakorolt hatásának kezelése.

11. cikk

Tematikus programok

(1)   A tematikus programoknak kiegészítik az 5–10. cikkben említett programokat, és olyan meghatározott tevékenységi vagy érdeklődési területtel foglalkoznak, amely a partnerországok egy földrajzi alapon nem meghatározott csoportjára vonatkoznak, vagy olyan együttműködési tevékenységeketfoglalnak magukba, amelyek különböző régiókat vagy partnerország-csoportokat érintenek, vagy nem földrajzi alapon meghatározott nemzetközi műveletre irányulnak.

(2)   E rendelet átfogó szándékával és hatályával, céljaival és általános elveivel összhangban a tematikus programok alapján megvalósított fellépéseknek a földrajzi programok alapján finanszírozott fellépésekhez hozzáadott értéket kell biztosítaniuk, azokat ki kell egészíteniük, és azokkal összhangban kell állniuk. Ezekre a fellépésekre a következő elveket kell alkalmazni:

| a) | a Közösség politikai céljai a földrajzi programokkal megfelelően vagy hatékony módon nem valósíthatóak meg, és a tematikus programot egy olyan közvetítő szervezet hajtja végre, mint a nem kormányzati szervezetek, más nem állami szereplők, nemzetközi szervezetek vagy többoldalú mechanizmusok. Ez olyan globális kezdeményezéseket is magában foglal, mint a tagállamokban és a csatlakozó országokban a megfelelő tematikus programban előirányzottak szerint a 24. cikktől való eltérés útján a millenniumi fejlesztési célok, a fenntartható fejlődés, a globális közjó és fellépések támogatása,
  és/vagy |
| --- | --- |

a)

a Közösség politikai céljai a földrajzi programokkal megfelelően vagy hatékony módon nem valósíthatóak meg, és a tematikus programot egy olyan közvetítő szervezet hajtja végre, mint a nem kormányzati szervezetek, más nem állami szereplők, nemzetközi szervezetek vagy többoldalú mechanizmusok. Ez olyan globális kezdeményezéseket is magában foglal, mint a tagállamokban és a csatlakozó országokban a megfelelő tematikus programban előirányzottak szerint a 24. cikktől való eltérés útján a millenniumi fejlesztési célok, a fenntartható fejlődés, a globális közjó és fellépések támogatása,

és/vagy

| b) | a következő természetű fellépések:






  — | multiregionális és/vagy több területet érintő fellépések, beleértve a kísérleti projekteket és az innovatív politikákat; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő természetű fellépések:

—

multiregionális és/vagy több területet érintő fellépések, beleértve a kísérleti projekteket és az innovatív politikákat;

| — | fellépések olyan esetekben, amikor a partnerkormánnyal/(partnerkormányokkal) nem született megállapodás a fellépésről; |
| --- | --- |

—

fellépések olyan esetekben, amikor a partnerkormánnyal/(partnerkormányokkal) nem született megállapodás a fellépésről;

| — | az adott tematikus program céljainak megfelelő olyan fellépések, amelyek vagy egy közösségi politikai prioritásra, vagy a Közösség nemzetközi kötelezettségére vagy kötelezettségvállalására adnak választ; |
| --- | --- |

—

az adott tematikus program céljainak megfelelő olyan fellépések, amelyek vagy egy közösségi politikai prioritásra, vagy a Közösség nemzetközi kötelezettségére vagy kötelezettségvállalására adnak választ;

| — | adott esetben fellépések olyan helyzetekben, amelyekben nincs földrajzi program, vagy azt felfüggesztették. |
| --- | --- |

—

adott esetben fellépések olyan helyzetekben, amelyekben nincs földrajzi program, vagy azt felfüggesztették.

12. cikk

Befektetés az emberekbe

(1)   A „Befektetés az emberekbe” elnevezésű tematikus program alapján nyújtandó közösségi támogatás célja, hogy olyan területeken támogasson fellépéseket, amelyek közvetlen hatást gyakorolnak az emberek lentebb meghatározott életszínvonalára és jólétére, és amelyek a legszegényebb és legkevésbé fejlett országokra, és a lakosság leghátrányosabb helyzetben levő rétegeire összpontosítanak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a 11. cikkel összhangban lévő cél elérése érdekében a program a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

| a) | Jó egészség mindenkinek:






  i. | a szegénységhez kapcsolódó betegségek elleni küzdelem, amely az olyan súlyos fertőző betegségek leküzdését célozza, mint amelyeket a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni fellépés európai programjában meghatároztak, különösen.






  — | a három betegség tekintetében a kulcsfontosságú gyógyszerek és a diagnosztika elérhetőségének növelése a TRIPS-megállapodás – a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatban pontosított – rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Jó egészség mindenkinek:

i.

a szegénységhez kapcsolódó betegségek elleni küzdelem, amely az olyan súlyos fertőző betegségek leküzdését célozza, mint amelyeket a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni fellépés európai programjában meghatároztak, különösen.

—

a három betegség tekintetében a kulcsfontosságú gyógyszerek és a diagnosztika elérhetőségének növelése a TRIPS-megállapodás – a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozatban pontosított – rendelkezéseivel összhangban;

| — | az új kezelési formákra és gyógyszerekre – különösen a védőoltásokra, mikrobaölőkre és az innovatív kezelésekre – irányuló kutatás és fejlesztés terén az állami és magánberuházások ösztönzése; |
| --- | --- |

—

az új kezelési formákra és gyógyszerekre – különösen a védőoltásokra, mikrobaölőkre és az innovatív kezelésekre – irányuló kutatás és fejlesztés terén az állami és magánberuházások ösztönzése;

| — | a szegénység mérséklésével összefüggésben a súlyos fertőző betegségek leküzdését célzó globális kezdeményezések támogatása, beleértve a az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alapot is. |
| --- | --- |

—

a szegénység mérséklésével összefüggésben a súlyos fertőző betegségek leküzdését célzó globális kezdeményezések támogatása, beleértve a az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alapot is.

| ii. | az ICPD és az ICPD+5 keretében elfogadott elvekkel összhangban a fejlődő országokban a reproduktív és a szexuális egészség javítását, valamint a nők, férfiak és fiatalok jó reproduktív és szexuális egészséghez való jogának biztosítását célzó fellépések támogatása, továbbá pénzügyi támogatás és megfelelő szakértelem biztosítása az ICPD cselekvési programjában meghatározottak szerinti reproduktív és szexuális egészség és jogok holisztikus megközelítésének és elismerésének előmozdítása céljából, beleértve a biztonságos anyaságot, valamint a biztonságos és megbízható reproduktív és szexuális egészségi ellátások, szolgáltatások, termékek, oktatás és információ – többek között a családtervezés valamennyi módszerére vonatkozó információ – széles skálájához való egyetemes hozzáférést is, beleértve az alábbiakat:






  — | az anyák halálozási és megbetegedési arányának csökkentése, különös tekintettel azokra az országokra és lakosságra, ahol ezek az arányok a legmagasabbak; |
| --- | --- | --- |

ii.

az ICPD és az ICPD+5 keretében elfogadott elvekkel összhangban a fejlődő országokban a reproduktív és a szexuális egészség javítását, valamint a nők, férfiak és fiatalok jó reproduktív és szexuális egészséghez való jogának biztosítását célzó fellépések támogatása, továbbá pénzügyi támogatás és megfelelő szakértelem biztosítása az ICPD cselekvési programjában meghatározottak szerinti reproduktív és szexuális egészség és jogok holisztikus megközelítésének és elismerésének előmozdítása céljából, beleértve a biztonságos anyaságot, valamint a biztonságos és megbízható reproduktív és szexuális egészségi ellátások, szolgáltatások, termékek, oktatás és információ – többek között a családtervezés valamennyi módszerére vonatkozó információ – széles skálájához való egyetemes hozzáférést is, beleértve az alábbiakat:

—

az anyák halálozási és megbetegedési arányának csökkentése, különös tekintettel azokra az országokra és lakosságra, ahol ezek az arányok a legmagasabbak;

| iii. | az egészségügyi szolgáltatókhoz, termékekhez és szolgáltatásokhoz való igazságos hozzáférés javítása, az alábbiak támogatása révén:






  — | az emberi erőforrásokkal kapcsolatos egészségügyi válsághelyzetek kezelését célzó beavatkozások; |
| --- | --- | --- |

iii.

az egészségügyi szolgáltatókhoz, termékekhez és szolgáltatásokhoz való igazságos hozzáférés javítása, az alábbiak támogatása révén:

—

az emberi erőforrásokkal kapcsolatos egészségügyi válsághelyzetek kezelését célzó beavatkozások;

| — | a lebontott teljesítményadatok előállítására, mérésére és elemzésére alkalmas egészségügyi információs rendszerek a jobb egészségügyi és fejlesztési eredmények, valamint az információs rendszerek fenntarthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

a lebontott teljesítményadatok előállítására, mérésére és elemzésére alkalmas egészségügyi információs rendszerek a jobb egészségügyi és fejlesztési eredmények, valamint az információs rendszerek fenntarthatóságának biztosítása érdekében;

| — | a védőoltások és az immunizálás arányának növelése, valamint a meglévő és új oltóanyagok elérhetőségének és hozzáférhetőségének előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a védőoltások és az immunizálás arányának növelése, valamint a meglévő és új oltóanyagok elérhetőségének és hozzáférhetőségének előmozdítása;

| — | az egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés méltányos finanszírozási mechanizmusainak kialakítása. |
| --- | --- |

—

az egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés méltányos finanszírozási mechanizmusainak kialakítása.

| iv. | a megelőzés, a kezelés és a gondozás közötti kiegyensúlyozott megközelítés megőrzése, a megelőzés elsődleges prioritású annak elismerésével, hogy hatékonyságát növeli, amennyiben a kezeléshez és a gondozáshoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

iv.

a megelőzés, a kezelés és a gondozás közötti kiegyensúlyozott megközelítés megőrzése, a megelőzés elsődleges prioritású annak elismerésével, hogy hatékonyságát növeli, amennyiben a kezeléshez és a gondozáshoz kapcsolódik.

| b) | Oktatás, tudás és készségek:






  i. | különleges figyelem fordítása a millenniumi fejlesztési célok keretében – a mindenkire kiterjedő alapfokú oktatás 2015-ig történő megvalósítása –, és a dakari „Oktatást mindenkinek” cselekvési keretprogram vonatkozásában tett intézkedésekre; |
| --- | --- | --- |

b)

Oktatás, tudás és készségek:

i.

különleges figyelem fordítása a millenniumi fejlesztési célok keretében – a mindenkire kiterjedő alapfokú oktatás 2015-ig történő megvalósítása –, és a dakari „Oktatást mindenkinek” cselekvési keretprogram vonatkozásában tett intézkedésekre;

| ii. | valamennyi gyermek, és egyre inkább a nők és férfiak valamennyi korosztálya számára az oktatáshoz való hozzáférés javítása érdekében alap-, közép- és felsőfokú oktatás, valamint a szakoktatás és szakképzés biztosítása a tudás, a készségek és a munkaerőpiaci alkalmazhatóság növelése érdekében, ezzel járulva hozzá az egész életen át tartó aktív polgársághoz és egyéni teljesítéshez; |
| --- | --- |

ii.

valamennyi gyermek, és egyre inkább a nők és férfiak valamennyi korosztálya számára az oktatáshoz való hozzáférés javítása érdekében alap-, közép- és felsőfokú oktatás, valamint a szakoktatás és szakképzés biztosítása a tudás, a készségek és a munkaerőpiaci alkalmazhatóság növelése érdekében, ezzel járulva hozzá az egész életen át tartó aktív polgársághoz és egyéni teljesítéshez;

| iii. | a magas színvonalú alapfokú oktatás elősegítése, különösen a lányoknak, a konfliktus sújtotta térségekben élő gyermekeknek, valamint a társadalom perifériájára szorult és sérülékenyebb társadalmi csoportokból származó gyermekeknek az oktatási programokhoz való hozzáférésére összpontosítva; a 15 éves korig kötelező és ingyenes oktatás ösztönzése a gyermekmunka valamennyi formája elleni küzdelem céljával; |
| --- | --- |

iii.

a magas színvonalú alapfokú oktatás elősegítése, különösen a lányoknak, a konfliktus sújtotta térségekben élő gyermekeknek, valamint a társadalom perifériájára szorult és sérülékenyebb társadalmi csoportokból származó gyermekeknek az oktatási programokhoz való hozzáférésére összpontosítva; a 15 éves korig kötelező és ingyenes oktatás ösztönzése a gyermekmunka valamennyi formája elleni küzdelem céljával;

| iv. | módszerek kidolgozása a tanulási eredmények mérésére az oktatás minőségének – különösen az írás, az olvasás, a számolás és az alapvető életvezetés készségeinek – megfelelőbb értékelése érdekében; |
| --- | --- |

iv.

módszerek kidolgozása a tanulási eredmények mérésére az oktatás minőségének – különösen az írás, az olvasás, a számolás és az alapvető életvezetés készségeinek – megfelelőbb értékelése érdekében;

| v. | az adományozás harmonizációjának és összehangolásának előmozdítása a mindenkire kiterjedő, kötelező, ingyenes és magas színvonalú oktatás nemzetközi és több országot érintő kezdeményezések révén történő elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

v.

az adományozás harmonizációjának és összehangolásának előmozdítása a mindenkire kiterjedő, kötelező, ingyenes és magas színvonalú oktatás nemzetközi és több országot érintő kezdeményezések révén történő elősegítése érdekében;

| vi. | a nyitott, tudás alapú társadalom támogatása és a digitális szakadék, a tudás- és információhiány áthidalásához való hozzájárulás; |
| --- | --- |

vi.

a nyitott, tudás alapú társadalom támogatása és a digitális szakadék, a tudás- és információhiány áthidalásához való hozzájárulás;

| vii. | a tudás és az innováció tudományok és technológia, továbbá az elektronikus hírközlési hálózatok fejlesztése és az azokhoz való hozzáférés révén történő növelése annak érdekében, hogy az uniós kutatási politika nemzetközi dimenziójához kapcsolódóan fokozzák a társadalmi-gazdasági növekedést és a fenntartható fejlődést. |
| --- | --- |

vii.

a tudás és az innováció tudományok és technológia, továbbá az elektronikus hírközlési hálózatok fejlesztése és az azokhoz való hozzáférés révén történő növelése annak érdekében, hogy az uniós kutatási politika nemzetközi dimenziójához kapcsolódóan fokozzák a társadalmi-gazdasági növekedést és a fenntartható fejlődést.

| c) | A nemek közötti egyenlőség:






  i. | a nemek közötti egyenlőségnek és a nők jogainak az előmozdítása, a pekingi cselekvési platformban és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ egyezményben megfogalmazott globális kötelezettségvállalások végrehajtása, mely cselekvések magukban foglalják:






  — | olyan programokat támogatását, amelyek hozzájárulnak a pekingi cselekvési platform célkitűzéseinek megvalósításához, külön hangsúlyt fektetve a kormányzásban, valamint a politikai és társadalmi képviseletben létrejövő nemek közötti egyenlőségre és a nők felemelkedését célzó egyéb intézkedésekre; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A nemek közötti egyenlőség:

i.

a nemek közötti egyenlőségnek és a nők jogainak az előmozdítása, a pekingi cselekvési platformban és a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ egyezményben megfogalmazott globális kötelezettségvállalások végrehajtása, mely cselekvések magukban foglalják:

—

olyan programokat támogatását, amelyek hozzájárulnak a pekingi cselekvési platform célkitűzéseinek megvalósításához, külön hangsúlyt fektetve a kormányzásban, valamint a politikai és társadalmi képviseletben létrejövő nemek közötti egyenlőségre és a nők felemelkedését célzó egyéb intézkedésekre;

| — | a kulcsfontosságú érdekeltek, a civil társadalmi szervezetek, a női szervezetek és hálózatok intézményi és működési kapacitásának erősítése azon igyekezetük tekintetében, amely a nemek közötti egyenlőséget, valamint a gazdasági és társadalmi megerősödést célozza, beleértve az észak-dél és dél-dél irányú hálózatépítést és tanácsadást; |
| --- | --- |

—

a kulcsfontosságú érdekeltek, a civil társadalmi szervezetek, a női szervezetek és hálózatok intézményi és működési kapacitásának erősítése azon igyekezetük tekintetében, amely a nemek közötti egyenlőséget, valamint a gazdasági és társadalmi megerősödést célozza, beleértve az észak-dél és dél-dél irányú hálózatépítést és tanácsadást;

| — | a nemek közötti különbségek vizsgálata a nyomon követés és a statisztikai kapacitásépítés terén a nemek szerint lebontott adatok és mutatók, továbbá a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó adatok és mutatók kidolgozásának és terjesztésének támogatása révén; |
| --- | --- |

—

a nemek közötti különbségek vizsgálata a nyomon követés és a statisztikai kapacitásépítés terén a nemek szerint lebontott adatok és mutatók, továbbá a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó adatok és mutatók kidolgozásának és terjesztésének támogatása révén;

| — | a felnőttkori írástudatlanság arányának csökkentése, különös hangsúlyt fektetve a nők írástudására; |
| --- | --- |

—

a felnőttkori írástudatlanság arányának csökkentése, különös hangsúlyt fektetve a nők írástudására;

| — | a nők elleni erőszakkal szembeni fellépések. |
| --- | --- |

—

a nők elleni erőszakkal szembeni fellépések.

| d) | Az emberi és társadalmi fejlődés egyéb vonatkozásai






  i. | Kultúra:






  — | a kultúrák közötti párbeszédnek, a kulturális sokszínűségnek, valamint valamennyi kultúra egyenlő méltósága tiszteletben tartásának az előmozdítása; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Az emberi és társadalmi fejlődés egyéb vonatkozásai

i.

Kultúra:

—

a kultúrák közötti párbeszédnek, a kulturális sokszínűségnek, valamint valamennyi kultúra egyenlő méltósága tiszteletben tartásának az előmozdítása;

| — | a nemzetközi együttműködés előmozdítása a fejlődő országokban a kulturális ágazatok gazdasági növekedéshez való hozzájárulásának ösztönzése céljából annak érdekében, hogy a szegénység elleni küzdelemre irányuló lehetőségeit teljes mértékben kihasználják, beleértve az olyan kérdések kezelését is, mint a piacra jutás és a szellemi tulajdonjogok. |
| --- | --- |

—

a nemzetközi együttműködés előmozdítása a fejlődő országokban a kulturális ágazatok gazdasági növekedéshez való hozzájárulásának ösztönzése céljából annak érdekében, hogy a szegénység elleni küzdelemre irányuló lehetőségeit teljes mértékben kihasználják, beleértve az olyan kérdések kezelését is, mint a piacra jutás és a szellemi tulajdonjogok.

| — | az őslakosok és kisebbségek társadalmi, kulturális és szellemi értékei tiszteletben tartásának elősegítése az egyetemes emberi jogokkal összhangban a többnemzetiségű társadalmakban a jogegyenlőség és igazságosság erősítése érdekében, amely mindenkit megillet, ideértve az őslakosokat és a kisebbségekhez tartozó személyeket is; |
| --- | --- |

—

az őslakosok és kisebbségek társadalmi, kulturális és szellemi értékei tiszteletben tartásának elősegítése az egyetemes emberi jogokkal összhangban a többnemzetiségű társadalmakban a jogegyenlőség és igazságosság erősítése érdekében, amely mindenkit megillet, ideértve az őslakosokat és a kisebbségekhez tartozó személyeket is;

| — | a kultúra mint a fejlődés és növekedés szempontjából ígéretes gazdasági ágazat támogatása. |
| --- | --- |

—

a kultúra mint a fejlődés és növekedés szempontjából ígéretes gazdasági ágazat támogatása.

| ii. | Foglalkoztatás és társadalmi kohézió:






  — | egy integrált társadalmi-gazdasági megközelítés előmozdítása, beleértve a hatékony foglalkoztatás, a mindenki számára biztosítandó megfelelő munka és a társadalmi kohézió előmozdítását, az emberi erőforrásoknak, az igazságosságnak és a szociális biztonságnak a fejlesztését, a foglalkoztatási kérdések feltérképezését, a szürkegazdaságban a munkahelyek minőségének javítását és a munkaügyi szövetségek megerősítését, a vonatkozó ILO-egyezmények elveivel és a Közösség e területeken vállalt nemzetközi kötelezettségeivel összhangban. |
| --- | --- | --- |

ii.

Foglalkoztatás és társadalmi kohézió:

—

egy integrált társadalmi-gazdasági megközelítés előmozdítása, beleértve a hatékony foglalkoztatás, a mindenki számára biztosítandó megfelelő munka és a társadalmi kohézió előmozdítását, az emberi erőforrásoknak, az igazságosságnak és a szociális biztonságnak a fejlesztését, a foglalkoztatási kérdések feltérképezését, a szürkegazdaságban a munkahelyek minőségének javítását és a munkaügyi szövetségek megerősítését, a vonatkozó ILO-egyezmények elveivel és a Közösség e területeken vállalt nemzetközi kötelezettségeivel összhangban.

| — | a „mindenki számára biztosítandó megfelelő munka” programjának mint egyetemes célkitűzésnek az elősegítése, beleértve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkakörülményekre vonatkozó nemzetközileg elfogadott előírásainak végrehajtására irányuló globális és egyéb, több országot érintő kezdeményezéseket, a megfelelő munkára gyakorolt kereskedelmi hatás értékelését, a tartós és megfelelő, tisztességes finanszírozási mechanizmusokat, a szociális védelmi rendszerek hatékony működését és szélesebb lefedését; |
| --- | --- |

—

a „mindenki számára biztosítandó megfelelő munka” programjának mint egyetemes célkitűzésnek az elősegítése, beleértve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkakörülményekre vonatkozó nemzetközileg elfogadott előírásainak végrehajtására irányuló globális és egyéb, több országot érintő kezdeményezéseket, a megfelelő munkára gyakorolt kereskedelmi hatás értékelését, a tartós és megfelelő, tisztességes finanszírozási mechanizmusokat, a szociális védelmi rendszerek hatékony működését és szélesebb lefedését;

| — | olyan kezdeményezések támogatása, amelyek elősegítik a munkafeltételek javítását, valamint a kereskedelmi liberalizáció összehangolását, beleértve a fejlesztési politikák foglalkoztatási dimenzióját az európai társadalmi értékek terjesztésének segítése érdekében; |
| --- | --- |

—

olyan kezdeményezések támogatása, amelyek elősegítik a munkafeltételek javítását, valamint a kereskedelmi liberalizáció összehangolását, beleértve a fejlesztési politikák foglalkoztatási dimenzióját az európai társadalmi értékek terjesztésének segítése érdekében;

| — | a globalizáció kedvező szociális dimenziója és az uniós tapasztalatok előmozdításának segítése. |
| --- | --- |

—

a globalizáció kedvező szociális dimenziója és az uniós tapasztalatok előmozdításának segítése.

| iii. | Ifjúság és gyermekek:






  — | a gyermekmunka valamennyi formája a gyermekkereskedelem és a gyermekekkel szembeni erőszak elleni küzdelem és az ifjúság, valamint a gyermekek sajátos kiszolgáltatottságát és a bennük rejlő lehetőségeket, jogaik és érdekeik védelmét, oktatásukat, egészségüket és megélhetésüket figyelembe vevő politikák előmozdítása, kezdve az ifjúság és a gyermekek bevonásával és önállóságuk elősegítésével; |
| --- | --- | --- |

iii.

Ifjúság és gyermekek:

—

a gyermekmunka valamennyi formája a gyermekkereskedelem és a gyermekekkel szembeni erőszak elleni küzdelem és az ifjúság, valamint a gyermekek sajátos kiszolgáltatottságát és a bennük rejlő lehetőségeket, jogaik és érdekeik védelmét, oktatásukat, egészségüket és megélhetésüket figyelembe vevő politikák előmozdítása, kezdve az ifjúság és a gyermekek bevonásával és önállóságuk elősegítésével;

| — | a fejlődő országok figyelmének és kapacitásának növelése az ifjúság és a gyermekek javára szolgáló politikák kidolgozása terén; |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok figyelmének és kapacitásának növelése az ifjúság és a gyermekek javára szolgáló politikák kidolgozása terén;

| — | az ifjúságot és a gyermekeket érintő sajátos problémák és kihívások kezelését célzó konkrét stratégiák és intézkedések támogatása, amelyek minden megfelelő fellépés során az ifjúság és a gyermekek mindenek felett álló érdekeit veszik figyelembe. Biztosítani kell a gyermekek és az ifjúság részvételét. |
| --- | --- |

—

az ifjúságot és a gyermekeket érintő sajátos problémák és kihívások kezelését célzó konkrét stratégiák és intézkedések támogatása, amelyek minden megfelelő fellépés során az ifjúság és a gyermekek mindenek felett álló érdekeit veszik figyelembe. Biztosítani kell a gyermekek és az ifjúság részvételét.

| — | a Közösségnek a ODA tekintetében a nemzetközi intézmények között betöltött fő adományozói pozíciójának felhasználása annak érdekében, hogy arra ösztönözze a többoldalú adományozókat, hogy nyomást gyakoroljanak olyan politikák kialakítása érdekében, amelyek a gyermekmunkák legrosszabb formáinak, – különösen a veszélyes munkavégzés – megszüntetésére és a gyermekmunka valamennyi formájának tényleges megszüntetésére, a gyermekkereskedelem és a gyermekekkel szembeni erőszak elleni küzdelem elősegítésére, továbbá a gyermekeknek és az ifjúságnak a fejlődés szereplőiként betöltött funkciója előmozdítására irányulnak. |
| --- | --- |

—

a Közösségnek a ODA tekintetében a nemzetközi intézmények között betöltött fő adományozói pozíciójának felhasználása annak érdekében, hogy arra ösztönözze a többoldalú adományozókat, hogy nyomást gyakoroljanak olyan politikák kialakítása érdekében, amelyek a gyermekmunkák legrosszabb formáinak, – különösen a veszélyes munkavégzés – megszüntetésére és a gyermekmunka valamennyi formájának tényleges megszüntetésére, a gyermekkereskedelem és a gyermekekkel szembeni erőszak elleni küzdelem elősegítésére, továbbá a gyermekeknek és az ifjúságnak a fejlődés szereplőiként betöltött funkciója előmozdítására irányulnak.

13. cikk

Környezetvédelem és a természeti erőforrások, fenntartható kezelése, beleértve az energiát is

(1)   A környezetvédelemmel és a természeti erőforrások, többek között a víz és az energia fenntartható kezelésével foglalkozó tematikus program célja, hogy a környezet védelmével kapcsolatos követelményeket integráljon a közösségi fejlesztés keretébe és más külső politikákba, valamint hogy a Közösség, a partnerországok és- régiók közös érdekében segítse a közösségi környezetvédelmi és energiapolitikák Közösségen kívüli előmozdítását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a 11. cikkel összhangban lévő cél elérése érdekében a program a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

| a) | a fejlődő országoknak a környezetvédelmi fenntarthatósággal kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében nyújtott támogatás, a fejlődő országokban a környezetvédelmi integrációval kapcsolatos kapacitásépítés, a civil társadalmi szereplők, a helyi hatóságok és a konzultációs platformok támogatása, a környezetvédelmi monitoring és hatásvizsgálat, valamint innovatív megközelítések és a twinning kidolgozása útján, az ezen a területen meglevő tapasztalatoknak a kulcsfontosságú országokkal megvalósítandó cseréje, és az azokkal folytatott együttműködés megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a fejlődő országoknak a környezetvédelmi fenntarthatósággal kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében nyújtott támogatás, a fejlődő országokban a környezetvédelmi integrációval kapcsolatos kapacitásépítés, a civil társadalmi szereplők, a helyi hatóságok és a konzultációs platformok támogatása, a környezetvédelmi monitoring és hatásvizsgálat, valamint innovatív megközelítések és a twinning kidolgozása útján, az ezen a területen meglevő tapasztalatoknak a kulcsfontosságú országokkal megvalósítandó cseréje, és az azokkal folytatott együttműködés megerősítése érdekében;

| b) | a közösségi kezdeményezések és a nemzetközi és regionális szinten elfogadott és/vagy határokon átnyúló jelleggel bíró kötelezettségvállalások végrehajtásának előmozdítása a fenntartható fejlődés támogatása révén, beleértve az olyan tevékenységeket, amelynek célja a jelenlegi és jövőbeni éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések, a biológiai sokszínűség, a sivatagosodás, az erdők, a földek minőségének romlása, az illegális fakitermelés és az erdőgazdálkodás, a halászat és a tengeri erőforrások, a környezetvédelmi előírások tiszteletben tartása (termékek és termelési folyamatok esetén), a hatékony és eredményes vegyianyag- és hulladékgazdálkodás, a levegőszennyezés, a fenntartható termelés és fogyasztás, és a környezettel kapcsolatos migráció kezelése valamint küzdelem a szennyezés ellen. Ez magában foglalja a helyes erdőgazdálkodás előmozdítására és az illegális fakitermelés leküzdésére irányuló erőfeszítéseket, különösen a FLEGT révén, továbbá tartalmaz olyan, a fenntartható erdőgazdálkodás megőrzését szolgáló innovatív tevékenységeket, amelyben a helyi közösségek és azok az emberek, akiknek megélhetése az erdőtől függ, aktívan részt vesznek.
  A vizeket illetően a tematikus program célja, hogy keretet hozzon létre a vízforrások hosszú távú védelmére és a politikai koordináció támogatása révén előmozdítsa a fenntartható vízhasználatot. |
| --- | --- |

b)

a közösségi kezdeményezések és a nemzetközi és regionális szinten elfogadott és/vagy határokon átnyúló jelleggel bíró kötelezettségvállalások végrehajtásának előmozdítása a fenntartható fejlődés támogatása révén, beleértve az olyan tevékenységeket, amelynek célja a jelenlegi és jövőbeni éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések, a biológiai sokszínűség, a sivatagosodás, az erdők, a földek minőségének romlása, az illegális fakitermelés és az erdőgazdálkodás, a halászat és a tengeri erőforrások, a környezetvédelmi előírások tiszteletben tartása (termékek és termelési folyamatok esetén), a hatékony és eredményes vegyianyag- és hulladékgazdálkodás, a levegőszennyezés, a fenntartható termelés és fogyasztás, és a környezettel kapcsolatos migráció kezelése valamint küzdelem a szennyezés ellen. Ez magában foglalja a helyes erdőgazdálkodás előmozdítására és az illegális fakitermelés leküzdésére irányuló erőfeszítéseket, különösen a FLEGT révén, továbbá tartalmaz olyan, a fenntartható erdőgazdálkodás megőrzését szolgáló innovatív tevékenységeket, amelyben a helyi közösségek és azok az emberek, akiknek megélhetése az erdőtől függ, aktívan részt vesznek.

A vizeket illetően a tematikus program célja, hogy keretet hozzon létre a vízforrások hosszú távú védelmére és a politikai koordináció támogatása révén előmozdítsa a fenntartható vízhasználatot.

| c) | a környezetvédelmi célok jobb integrációja a módszertani munka támogatása, a politikai munkához, az integrációhoz és a Közösség innovatív tevékenységeihez rendelkezésre bocsátható környezetvédelmi szakértelem megerősítése, valamint a koherencia előmozdítása révén; |
| --- | --- |

c)

a környezetvédelmi célok jobb integrációja a módszertani munka támogatása, a politikai munkához, az integrációhoz és a Közösség innovatív tevékenységeihez rendelkezésre bocsátható környezetvédelmi szakértelem megerősítése, valamint a koherencia előmozdítása révén;

| d) | a Közösség és tagállamai környezetvédelmi irányításának és és nemzetközi politika fejlesztésének támogatása a fenntartható fejlődésre irányuló nemzetközi kormányzás környezetvédelmi és egyéb pillérei közötti összhang kialakítása révén, valamint a regionális és nemzetközi környezetvédelmi ellenőrzés és értékelés támogatása, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások titkárságainak nyújtott kiegészítő támogatás biztosítása, a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokra vonatkozó intézkedések hatékony betartásának és végrehajtásának – többek között kapacitásépítés révén történő – előmozdítása, a nemzetközi szervezetek és folyamatok támogatása, a civil társadalom és a politikai szakértői csoportok támogatása és a nemzetközi tárgyalások hatékonyságának javítása által; |
| --- | --- |

d)

a Közösség és tagállamai környezetvédelmi irányításának és és nemzetközi politika fejlesztésének támogatása a fenntartható fejlődésre irányuló nemzetközi kormányzás környezetvédelmi és egyéb pillérei közötti összhang kialakítása révén, valamint a regionális és nemzetközi környezetvédelmi ellenőrzés és értékelés támogatása, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások titkárságainak nyújtott kiegészítő támogatás biztosítása, a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokra vonatkozó intézkedések hatékony betartásának és végrehajtásának – többek között kapacitásépítés révén történő – előmozdítása, a nemzetközi szervezetek és folyamatok támogatása, a civil társadalom és a politikai szakértői csoportok támogatása és a nemzetközi tárgyalások hatékonyságának javítása által;

| e) | a fenntartható energiaforrások támogatása a partnerországokban és -régiókban, a fenntartható energiagazdálkodás fejlesztési tervekbe és stratégiákba történő beépítése, az intézményi támogatás és a technikai segítségnyújtás fejlesztése, a megújuló energiaforrások terén új vállalkozásokat és beruházókat vonzó előnyös jogalkotási és politikai keret létrehozása, az energia szerepének a szegények jövedelemteremtő eszközeként való fokozása, az innovatív finanszírozási megközelítések támogatása, valamint a kormányok, a nem kormányzati szervezetek és a magánszféra között a fenti területeken folytatott regionális együttműködés ösztönzése révén. A Közösség stratégiai fellépései különösen ösztönzik a megújuló energiaforrások használatát, az energiahatékonyság növelését, a megfelelő, az energiára vonatkozó szabályozó keretrendszer kidolgozását az érintett országokban és régiókban, valamint a különösen káros energiaforrások más, kevésbé káros forrásokkal való helyettesítését. |
| --- | --- |

e)

a fenntartható energiaforrások támogatása a partnerországokban és -régiókban, a fenntartható energiagazdálkodás fejlesztési tervekbe és stratégiákba történő beépítése, az intézményi támogatás és a technikai segítségnyújtás fejlesztése, a megújuló energiaforrások terén új vállalkozásokat és beruházókat vonzó előnyös jogalkotási és politikai keret létrehozása, az energia szerepének a szegények jövedelemteremtő eszközeként való fokozása, az innovatív finanszírozási megközelítések támogatása, valamint a kormányok, a nem kormányzati szervezetek és a magánszféra között a fenti területeken folytatott regionális együttműködés ösztönzése révén. A Közösség stratégiai fellépései különösen ösztönzik a megújuló energiaforrások használatát, az energiahatékonyság növelését, a megfelelő, az energiára vonatkozó szabályozó keretrendszer kidolgozását az érintett országokban és régiókban, valamint a különösen káros energiaforrások más, kevésbé káros forrásokkal való helyettesítését.

14. cikk

A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok

(1)   A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplőkkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus program célja, hogy a fejlesztés területén e rendelet céljával összhangban társfinanszírozza a Közösségből és a partnerországokból származó civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok által javasolt és/vagy végrehajtott kezdeményezéseket. A tematikus program keretében tervezett támogatás legalább 85 %-át nem állami szereplőknek kell juttatni. A programot e rendelet célkitűzéseivel összhangban kell végrehajtani, és annak meg kell erősítenie a nem állami szereplők és helyi hatóságok politikai döntéshozatali folyamatban betöltött szerepét, oly módon, hogy:

| a) | előmozdítsa egy befogadó és a részvételt támogató társadalom kialakulását, annak érdekében, hogy






  i. | előtérbe kerüljenek az általánosan elérhető szolgáltatások és erőforrások hatáskörén kívül eső és a politikai döntéshozatali folyamatokból kirekesztett népességcsoportok; |
| --- | --- | --- |

a)

előmozdítsa egy befogadó és a részvételt támogató társadalom kialakulását, annak érdekében, hogy

i.

előtérbe kerüljenek az általánosan elérhető szolgáltatások és erőforrások hatáskörén kívül eső és a politikai döntéshozatali folyamatokból kirekesztett népességcsoportok;

| ii. | a partnerországokban megerősödjenek a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok képességei, hogy ezáltal könnyebb legyen a részvételük a szegénység visszaszorításával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos stratégiák meghatározásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

ii.

a partnerországokban megerősödjenek a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok képességei, hogy ezáltal könnyebb legyen a részvételük a szegénység visszaszorításával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos stratégiák meghatározásában és végrehajtásában;

| iii. | különböző kontextusokban könnyebb legyen az állami és nem állami szereplők közötti párbeszéd, valamint támogassa a helyi hatóságok decentralizált folyamatokban való szerepének növelését; |
| --- | --- |

iii.

különböző kontextusokban könnyebb legyen az állami és nem állami szereplők közötti párbeszéd, valamint támogassa a helyi hatóságok decentralizált folyamatokban való szerepének növelését;

| b) | növelje az európai polgárok tudatosságát a fejlesztési kérdéseket illetően, és arra mozgósítsa a Közösség és a csatlakozó országok polgárait, hogy aktívan támogassák a szegénység visszaszorításával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos partnerországi stratégiákat, a fejlett és fejlődő országok közötti tisztességesebb kapcsolatokat, valamint megerősítse a civil társadalom és a helyi hatóságok által az ezen célok elérésében betöltött szerepet; |
| --- | --- |

b)

növelje az európai polgárok tudatosságát a fejlesztési kérdéseket illetően, és arra mozgósítsa a Közösség és a csatlakozó országok polgárait, hogy aktívan támogassák a szegénység visszaszorításával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos partnerországi stratégiákat, a fejlett és fejlődő országok közötti tisztességesebb kapcsolatokat, valamint megerősítse a civil társadalom és a helyi hatóságok által az ezen célok elérésében betöltött szerepet;

| c) | a szervezeteiken belül és a közösségi intézményekkel hatékonyabb együttműködést valósítson meg, szinergiákat mozdítson elő, és megkönnyítse a civil társadalmi hálózatok és a helyi hatóságok egyesületei közötti strukturált párbeszédet. |
| --- | --- |

c)

a szervezeteiken belül és a közösségi intézményekkel hatékonyabb együttműködést valósítson meg, szinergiákat mozdítson elő, és megkönnyítse a civil társadalmi hálózatok és a helyi hatóságok egyesületei közötti strukturált párbeszédet.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a 11. cikkel összhangban lévő célkitűzés elérése érdekében a program a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

| a) | a fejlődő országokban és régiókban végrehajtott olyan intézkedések, amelyek






  i. | erősítik a részvételen alapuló fejlődést és folyamatokat, valamint valamennyi szereplő – különösen a sérülékeny és periferikus csoportok – bevonását; |
| --- | --- | --- |

a)

a fejlődő országokban és régiókban végrehajtott olyan intézkedések, amelyek

i.

erősítik a részvételen alapuló fejlődést és folyamatokat, valamint valamennyi szereplő – különösen a sérülékeny és periferikus csoportok – bevonását;

| ii. | országos, regionális vagy helyi szinten támogatják az érintett szereplők kapacitásfejlesztési folyamatait; |
| --- | --- |

ii.

országos, regionális vagy helyi szinten támogatják az érintett szereplők kapacitásfejlesztési folyamatait;

| iii. | előmozdítják a kölcsönös megértés folyamatait; |
| --- | --- |

iii.

előmozdítják a kölcsönös megértés folyamatait;

| iv. | megkönnyítik a polgárok fejlesztési folyamatokban való aktív részvételét, és megerősítik a cselekvéshez szükséges képességeiket; |
| --- | --- |

iv.

megkönnyítik a polgárok fejlesztési folyamatokban való aktív részvételét, és megerősítik a cselekvéshez szükséges képességeiket;

| b) | a fejlesztési kérdésekkel kapcsolatos tudatosság növelése és a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás előmozdítása a Közösségben és a csatlakozó országokban, azzal a céllal, hogy biztosítsa a fejlesztési politikák tartós helyét az európai társadalmakban, több embert mozgósítson a Közösségben és a csatlakozó országokban a szegénység elleni, valamint a fejlett és fejlődő országok közötti tisztességesebb kapcsolatokért megvalósuló fellépések érdekében, növelje a Közösségnek a fejlődő országok és az ott élő emberek problémáival és nehézségeivel szembeni tudatosságát, valamint előmozdítsa a globalizáció szociális dimenzióját; |
| --- | --- |

b)

a fejlesztési kérdésekkel kapcsolatos tudatosság növelése és a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás előmozdítása a Közösségben és a csatlakozó országokban, azzal a céllal, hogy biztosítsa a fejlesztési politikák tartós helyét az európai társadalmakban, több embert mozgósítson a Közösségben és a csatlakozó országokban a szegénység elleni, valamint a fejlett és fejlődő országok közötti tisztességesebb kapcsolatokért megvalósuló fellépések érdekében, növelje a Közösségnek a fejlődő országok és az ott élő emberek problémáival és nehézségeivel szembeni tudatosságát, valamint előmozdítsa a globalizáció szociális dimenzióját;

| c) | koordináció és kommunikáció a civil társadalom és a helyi hatóságok hálózatai között, a szervezeteiken belül és a fejlesztésről szóló nyilvános európai és globális vitában aktívan részt vevő, különböző típusú érdekelt felek között. |
| --- | --- |

c)

koordináció és kommunikáció a civil társadalom és a helyi hatóságok hálózatai között, a szervezeteiken belül és a fejlesztésről szóló nyilvános európai és globális vitában aktívan részt vevő, különböző típusú érdekelt felek között.

(3)   A helyi hatóságok részére nyújtott támogatásokat a partnerországokban általában az országstratégiai dokumentumok keretében hajtják végre, kivéve azokat az eseteket, amikor ez utóbbi nem nyújt megfelelő támogatást, különösen olyan helyzetekben, mint a nehéz partnerségek, a törékeny helyzetű államok és a konfliktusok utáni helyzetek.

A helyi hatóságoknak és egyesületeiknek nyújtott támogatásnak a közösségi társfinanszírozás kiszámítása során figyelembe kell vennie hozzájárulási képességüket.

15. cikk

Élelmezésbiztonság

(1)   Az élelmezésbiztonsággal foglalkozó tematikus program célja az, hogy a legszegényebb és leginkább rászoruló emberek előnyére javítson az élelmezésbiztonságon, valamint az, hogy a – többek között a segélyezés felől a fejlesztés irányába mutató átmenet területét is felölelő – közösségi intézkedések teljes koherenciáját, kiegészítő jellegét és folyamatosságát biztosító fellépéseken keresztül hozzájáruljon a szegénységgel és az éhínséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok eléréséhez.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a 11. cikkel összhangban lévő cél elérése érdekében a program a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

| a) | a nemzetközi közjavak – különösen a szegények érdekeit szolgáló, a kereslet által vezérelt kutatási és technológiai újítás, valamint kapacitásépítés, tudományos és technikai dél-dél és dél–észak irányú együttműködés és twinning – biztosításához való hozzájárulás; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi közjavak – különösen a szegények érdekeit szolgáló, a kereslet által vezérelt kutatási és technológiai újítás, valamint kapacitásépítés, tudományos és technikai dél-dél és dél–észak irányú együttműködés és twinning – biztosításához való hozzájárulás;

| b) | globális, kontinentális és regionális programok támogatása, nevezetesen azoké, amelyek






  i. | támogatják az élelmezésbiztonsági tájékoztatást és a korai előrejelző rendszereket, |
| --- | --- | --- |

b)

globális, kontinentális és regionális programok támogatása, nevezetesen azoké, amelyek

i.

támogatják az élelmezésbiztonsági tájékoztatást és a korai előrejelző rendszereket,

| ii. | az olyan sajátos területeken, mint például a mezőgazdaság – a regionális mezőgazdasági politikák kialakítását, valamint a földhöz, mezőgazdasági kereskedelemhez és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodáshoz való hozzáférést is beleértve – támogatják az élelmezésbiztonságot, |
| --- | --- |

ii.

az olyan sajátos területeken, mint például a mezőgazdaság – a regionális mezőgazdasági politikák kialakítását, valamint a földhöz, mezőgazdasági kereskedelemhez és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodáshoz való hozzáférést is beleértve – támogatják az élelmezésbiztonságot,

| iii. | rövid, közép- és hosszú távon előmozdítják, erősítik és kiegészítik az élelmezésbiztonságot és a szegénység visszaszorítását célzó nemzeti stratégiákat, valamint |
| --- | --- |

iii.

rövid, közép- és hosszú távon előmozdítják, erősítik és kiegészítik az élelmezésbiztonságot és a szegénység visszaszorítását célzó nemzeti stratégiákat, valamint

| iv. | a globális élelmezésbiztonsági program előmozdítása érdekében támogatják a politikai szakértők és a nem állami szereplők közötti hálózatépítést; |
| --- | --- |

iv.

a globális élelmezésbiztonsági program előmozdítása érdekében támogatják a politikai szakértők és a nem állami szereplők közötti hálózatépítést;

| c) | az élelmezésbiztonsági program támogatása és előmozdítása. A Bizottság a nemzetközi viták során továbbra is foglalkozik az élelmezésbiztonság kulcsfontosságú kérdéseivel, valamint előmozdítja a politikák és a fejlesztési partnerek és adományozók támogatásnyújtási módszereinek harmonizációját, koherenciáját és összhangját. Különösen a civil társadalom által az élelmezésbiztonsági kérdésekben betöltött szerep előmozdítását kell megerősíteni; |
| --- | --- |

c)

az élelmezésbiztonsági program támogatása és előmozdítása. A Bizottság a nemzetközi viták során továbbra is foglalkozik az élelmezésbiztonság kulcsfontosságú kérdéseivel, valamint előmozdítja a politikák és a fejlesztési partnerek és adományozók támogatásnyújtási módszereinek harmonizációját, koherenciáját és összhangját. Különösen a civil társadalom által az élelmezésbiztonsági kérdésekben betöltött szerep előmozdítását kell megerősíteni;

| d) | az élelmezésbiztonság hiányának kezelése az átalakulóban lévő és a törékeny helyzetű államokban kialakuló kivételes helyzetekben, ami központi szerepet tölt be a segélyezés, helyreállítás és fejlesztés összekapcsolásában. A tematikus program






  i. | a gazdasági integráció és a hosszú távú helyreállítás megkönnyítése érdekében támogatja az élelmezésbiztonsághoz elengedhetetlen termelő- és társadalmi eszközök védelmére, fenntartására és helyreállítására irányuló beavatkozásokat, valamint |
| --- | --- | --- |

d)

az élelmezésbiztonság hiányának kezelése az átalakulóban lévő és a törékeny helyzetű államokban kialakuló kivételes helyzetekben, ami központi szerepet tölt be a segélyezés, helyreállítás és fejlesztés összekapcsolásában. A tematikus program

i.

a gazdasági integráció és a hosszú távú helyreállítás megkönnyítése érdekében támogatja az élelmezésbiztonsághoz elengedhetetlen termelő- és társadalmi eszközök védelmére, fenntartására és helyreállítására irányuló beavatkozásokat, valamint

| ii. | a megrázkódtatásoknak való kiszolgáltatottság kezelése és az emberek rugalmasságának erősítése érdekében támogatja a válságmegelőzést és válságkezelést; |
| --- | --- |

ii.

a megrázkódtatásoknak való kiszolgáltatottság kezelése és az emberek rugalmasságának erősítése érdekében támogatja a válságmegelőzést és válságkezelést;

| e) | innovatív élelmezésbiztonsági politikák, stratégiák és megközelítések kidolgozása, valamint az azok sokszorosítására és dél-dél irányú terjesztésére irányuló képesség megerősítése. A támogatandó területek magukban foglalhatják a mezőgazdaságot, beleértve a földreformot és a földpolitikát is, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást és az azokhoz való hozzáférést, a vidéki és helyi fejlesztéssel – többek között az infrastruktúrával, a táplálkozással, a demográfiával és munkával, a migrációval, az egészséggel és az oktatással – kapcsolatos élelmezésbiztonságot. Ezeken a területeken biztosítani kell az egyéb közösségi programokkal való összhangot és kiegészítő jelleget. |
| --- | --- |

e)

innovatív élelmezésbiztonsági politikák, stratégiák és megközelítések kidolgozása, valamint az azok sokszorosítására és dél-dél irányú terjesztésére irányuló képesség megerősítése. A támogatandó területek magukban foglalhatják a mezőgazdaságot, beleértve a földreformot és a földpolitikát is, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást és az azokhoz való hozzáférést, a vidéki és helyi fejlesztéssel – többek között az infrastruktúrával, a táplálkozással, a demográfiával és munkával, a migrációval, az egészséggel és az oktatással – kapcsolatos élelmezésbiztonságot. Ezeken a területeken biztosítani kell az egyéb közösségi programokkal való összhangot és kiegészítő jelleget.

16. cikk

Migráció és menekültügy

(1)   A migráció és menekültügy területén harmadik országokkal folytatott együttműködésről szóló tematikus program célja, hogy a harmadik országokat támogassa a migrációs hullámok valamennyi szempontjának jobb kezelésére irányuló erőfeszítéseikben. Bár a tematikus program tárgya elsősorban a Közösségbe irányuló migráció, az a lényeges dél-dél irányú migrációs hullámokat is figyelembe veszi.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a 11. cikkel összhangban lévő célkitűzés elérése érdekében a program a következő tevékenységi területeket tartalmazza:

| a) | a migráció és a fejlesztés kapcsolatának előmozdítása, különösen a diaszpórák hazájuk fejlődéséhez való hozzájárulásának ösztönzése és a migránsok hazatérése értékének növelése; a agyelszívás mérséklése és a szakképzett migránsok mozgásának elősegítése; a migránsok hazájukba történő pénzügyi átutalásainak megkönnyítése; a migránsok önkéntes hazatérésének és visszailleszkedésének támogatása, valamint a migráció kezeléséhez szükséges képességek építése; az országoknak a fejlesztést szolgáló migrációs politikák kialakításához és a migrációs hullámok közös kezelésére irányuló képességeikhez való segítségnyújtás érdekében tett kapacitásépítési erőfeszítések előmozdítása által; |
| --- | --- |

a)

a migráció és a fejlesztés kapcsolatának előmozdítása, különösen a diaszpórák hazájuk fejlődéséhez való hozzájárulásának ösztönzése és a migránsok hazatérése értékének növelése; a agyelszívás mérséklése és a szakképzett migránsok mozgásának elősegítése; a migránsok hazájukba történő pénzügyi átutalásainak megkönnyítése; a migránsok önkéntes hazatérésének és visszailleszkedésének támogatása, valamint a migráció kezeléséhez szükséges képességek építése; az országoknak a fejlesztést szolgáló migrációs politikák kialakításához és a migrációs hullámok közös kezelésére irányuló képességeikhez való segítségnyújtás érdekében tett kapacitásépítési erőfeszítések előmozdítása által;

| b) | a jól irányított munkaerő-migráció előmozdítása, különösen a legális migrációról és a Közösség tagállamainak területére való belépés és az ott-tartózkodás feltételeiről szóló tájékoztatás; a munkaerő-migráció lehetőségeiről és az az iránti tagállami keresletről, valamint a harmadik országokbeli migránsjelöltek képesítéséről szóló tájékoztatás; a legális migránsjelöltek kivándorlás előtti képzésének támogatása; valamint a migráns munkavállalókra vonatkozó jogszabályi keretek meghatározásának és végrehajtásának harmadik országokban való ösztönzése által; |
| --- | --- |

b)

a jól irányított munkaerő-migráció előmozdítása, különösen a legális migrációról és a Közösség tagállamainak területére való belépés és az ott-tartózkodás feltételeiről szóló tájékoztatás; a munkaerő-migráció lehetőségeiről és az az iránti tagállami keresletről, valamint a harmadik országokbeli migránsjelöltek képesítéséről szóló tájékoztatás; a legális migránsjelöltek kivándorlás előtti képzésének támogatása; valamint a migráns munkavállalókra vonatkozó jogszabályi keretek meghatározásának és végrehajtásának harmadik országokban való ösztönzése által;

| c) | az illegális bevándorlás elleni küzdelem és az illegális bevándorlók visszafogadásának megkönnyítése, a harmadik országok közötti illegális bevándorlást is beleértve, és különösen az embercsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelem; az illegális bevándorlás megakadályozása és az azzal kapcsolatos kockázatok tudatosítása; a határellenőrzési, vízum- és útlevél-kezelési kapacitások javítása, beleértve az okmányok biztonságát és a biometrikus adatok bevezetését, valamint a hamisított okmányok leleplezését is; a Közösséggel kötött visszafogadási megállapodások és a nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek hatékony végrehajtása; valamint a harmadik országok támogatása az illegális bevándorlás kezelésében és politikáik összehangolásában; |
| --- | --- |

c)

az illegális bevándorlás elleni küzdelem és az illegális bevándorlók visszafogadásának megkönnyítése, a harmadik országok közötti illegális bevándorlást is beleértve, és különösen az embercsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelem; az illegális bevándorlás megakadályozása és az azzal kapcsolatos kockázatok tudatosítása; a határellenőrzési, vízum- és útlevél-kezelési kapacitások javítása, beleértve az okmányok biztonságát és a biometrikus adatok bevezetését, valamint a hamisított okmányok leleplezését is; a Közösséggel kötött visszafogadási megállapodások és a nemzetközi megállapodásokból fakadó kötelezettségek hatékony végrehajtása; valamint a harmadik országok támogatása az illegális bevándorlás kezelésében és politikáik összehangolásában;

| d) | a migránsok – többek között a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő nők és gyermekek – kizsákmányolással és kirekesztéssel szembeni védelme olyan intézkedések révén, mint a harmadik országok jogszabályainak kidolgozása a migráció területén; az integráció és a megkülönböztetésmentesség, valamint a migránsokat a faj- és idegengyűlölettől védő intézkedések támogatása; az embercsempészetnek és emberkereskedelemnek, valamint a rabszolgaság bármely formájának a megelőzése és az ezek elleni küzdelem; |
| --- | --- |

d)

a migránsok – többek között a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő nők és gyermekek – kizsákmányolással és kirekesztéssel szembeni védelme olyan intézkedések révén, mint a harmadik országok jogszabályainak kidolgozása a migráció területén; az integráció és a megkülönböztetésmentesség, valamint a migránsokat a faj- és idegengyűlölettől védő intézkedések támogatása; az embercsempészetnek és emberkereskedelemnek, valamint a rabszolgaság bármely formájának a megelőzése és az ezek elleni küzdelem;

| e) | a menekültügy és a nemzetközi védelem előmozdítása, többek között a – különösen az intézményi képességeket megerősítő – regionális védelmi programok révén; a menedékkérők és menekültek regisztrációjának támogatása; a menekültek védelmére vonatkozó nemzetközi előírások és eszközök előmozdítása; a befogadási feltételek és a helyi beilleszkedés javításának támogatása, valamint a tartós megoldásokon való munkálkodás révén. |
| --- | --- |

e)

a menekültügy és a nemzetközi védelem előmozdítása, többek között a – különösen az intézményi képességeket megerősítő – regionális védelmi programok révén; a menedékkérők és menekültek regisztrációjának támogatása; a menekültek védelmére vonatkozó nemzetközi előírások és eszközök előmozdítása; a befogadási feltételek és a helyi beilleszkedés javításának támogatása, valamint a tartós megoldásokon való munkálkodás révén.

17. cikk

A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok

(1)   A Közösség cukorágazatának reformja által érintett, a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró, a III. mellékletben felsorolt AKCS-országok kísérő intézkedések programjának előnyeit élvezik. Az ezen országoknak nyújtott közösségi támogatás célja azok alkalmazkodási folyamatának támogatása, mivel ezek az országok a cukorpiac közös szervezésének reformja következtében új cukorpiaci feltételekkel szembesülnek. A közösségi támogatás figyelembe veszi az országok alkalmazkodási stratégiáit, és különös figyelmet fordít az együttműködés következő területeire:

| a) | a cukor- és cukornádágazat versenyképességének növelése, ahol ez fenntartható folyamat, figyelembe véve a folyamatban részt vevő különböző érdekelt felek helyzetét; |
| --- | --- |

a)

a cukor- és cukornádágazat versenyképességének növelése, ahol ez fenntartható folyamat, figyelembe véve a folyamatban részt vevő különböző érdekelt felek helyzetét;

| b) | a cukorra támaszkodó területek gazdasági diverzifikációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a cukorra támaszkodó területek gazdasági diverzifikációjának előmozdítása;

| c) | az átállási folyamat okozta átfogóbb hatások kezelése, amelyek valószínűleg összefüggnek a foglalkoztatással, a szociális szolgáltatásokkal, a földhasználattal és a környezeti helyreállítással, az energiaszektorral, a kutatással és innovációval, valamint a makrogazdasági stabilitással, de nem korlátozódnak csak ezekre. |
| --- | --- |

c)

az átállási folyamat okozta átfogóbb hatások kezelése, amelyek valószínűleg összefüggnek a foglalkoztatással, a szociális szolgáltatásokkal, a földhasználattal és a környezeti helyreállítással, az energiaszektorral, a kutatással és innovációval, valamint a makrogazdasági stabilitással, de nem korlátozódnak csak ezekre.

(2)   A IV. mellékletben említett összegen belül a Bizottság megállapítja a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró egyes országok számára az (1) bekezdésben említett intézkedések finanszírozására juttatható legmagasabb összeget, az egyes országok azon szükségletei alapján, amelyek különösen a cukorágazat reformjának az érintett ország cukorágazatában okozott hatásához és a cukorágazat gazdasági jelentőségéhez kapcsolódnak. Az elosztási kritériumok felmérése a 2004-et megelőző piaci bevételek adatain alapul.

A teljes összegnek a kedvezményezettek közötti elosztására vonatkozó további utasításokat a 35. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság állapítja meg.

III. CÍM

PROGRAMOZÁS ÉS A PÉNZALAPOK ELOSZTÁSA

18. cikk

A programozás és a pénzalapok elosztásának általános kerete

(1)   A Bizottság a földrajzi programok esetében a 19. cikk rendelkezéseinek megfelelően stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat dolgoz ki minden egyes partnerországra vagy -régióra vonatkozóan, valamint a 22. cikk rendelkezéseinek megfelelően cselekvési programokat fogad el minden egyes partnerországra vagy -régióra vonatkozóan.

A Bizottság a tematikus programok esetében a 20. cikk rendelkezéseinek megfelelően tematikus stratégiai dokumentumokat dolgoz ki, valamint a 22. cikk rendelkezéseinek megfelelően cselekvési programokat fogad el.

A 23. cikk rendelkezéseinek megfelelően, rendkívüli körülmények fennállása esetén a Közösség támogatása a stratégiai dokumentumokban és a többéves indikatív programokban nem szereplő különleges intézkedések formájában is megvalósulhat.

(2)   A Bizottság szabványos, objektív és átlátható forráselosztási kritériumok alkalmazásával, az érintett partnerország vagy -régió szükségletei és teljesítménye alapján, valamint a különböző programok sajátosságai mellett szem előtt tartva a válság-, konfliktus-, vagy katasztrófahelyzetben lévő országok vagy régiók előtt álló különös nehézségeket, meghatározza az egyes földrajzi programokon belüli többéves indikatív keretösszegeket.

A szükségletek kritériumai közé tartozik a népesség, az egy főre jutó jövedelem és a szegénység mértéke, a jövedelemeloszlás és a társadalmi fejlettség szintje. A teljesítménykritériumok magukban foglalják a politikai, gazdasági és társadalmi előrehaladást, a jó kormányzás irányában tett előrelépéseket és a támogatások hatékony felhasználását, valamint különösen azt, hogy egy ország hogyan használja fel a fejlesztésre korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat, kezdve saját forrásaival.

(3)   A Bizottság az Európai Unió legkülső régiói és a szomszédos partnerországok és -régiók közötti együttműködés erősítése céljából külön keretösszeget is megállapíthat.

19. cikk

Földrajzi stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok

(1)   A stratégiai dokumentumok előkészítésére és végrehajtására a támogatás hatékonyságára vonatkozó következő elveket kell alkalmazni: nemzeti elkötelezettség, partnerség, koordináció, harmonizáció, a kedvezményezett ország vagy régió rendszeréhez való igazodás és eredményorientáltság, ezen rendelet 3. cikke (5)–(8) bekezdésének megfelelően.

(2)   A stratégiai dokumentumok legfeljebb e rendelet időbeli hatályának időtartamára terjedhetnek ki, és céljuk, hogy e rendelet átfogó szándékával és hatályával, továbbá céljaival, alapelveivel és politikai javaslataival, valamint az e rendelet 4. mellékletével összhangban összefüggő keretet biztosítsanak a Közösség és az érintett partnerország vagy -régió közötti együttműködéshez. A többéves indikatív programok stratégiai dokumentumokon alapulnak.

A stratégiai dokumentumokat félidős vagy – szükség esetén – ad hoc felülvizsgálatnak kell alávetni, adott esetben a partnerországokkal és -régiókkal kötött partnerségi és együttműködési megállapodásokban meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban.

(3)   A stratégiai dokumentumokat elvben a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszédre kell alapozni, a civil társadalom, valamint a regionális és helyi hatóságok bevonásával, az érintett ország vagy régió megfelelő elkötelezettségének, valamint a nemzeti fejlesztési stratégiák – különösen a szegénység visszaszorítását célzó stratégiák – támogatása ösztönzésének biztosítása érdekében.

(4)   A stratégiai dokumentumok alapján minden egyes partnerország vagy -régió számára ki kell dolgozni a többéves indikatív programokat. Azoknak lehetőség szerint a partnerországgal vagy -régióval kötött megállapodás tárgyát kell képezniük.

A többéves indikatív programok meghatározzák a közösségi finanszírozásra kiválasztott, prioritást élvező területeket, a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat.

A programok meghatározzák továbbá az indikatív keretösszegeket is, átfogóan és az egyes prioritást élvező területekre vonatkozóan egyaránt; e keretösszegek adott esetben tartományként is megadhatók. E keretösszegek összhangban vannak a IV. mellékletben meghatározott indikatív keretösszegekkel.

A programokat szükség esetén ki kell igazítani, figyelembe véve a stratégiai dokumentumok bármely félidős vagy ad hoc felülvizsgálatát.

A többéves indikatív keretösszeg a felülvizsgálatok eredményeképpen növelhető vagy csökkenthető, különösen az olyan különleges szükségletekre való tekintettel, mint a válság utáni helyzetek vagy a rendkívüli vagy elégtelen teljesítmények.

(5)   Olyan körülmények fennállása esetén, mint a válságok, a konfliktus utáni helyzetek vagy a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok fenyegetettsége, az országok vagy régiók együttműködési stratégiáját egy különleges sürgősségi eljárás szerint ad hoc módon felül lehet vizsgálni. E felülvizsgálatok a hosszú távú fejlesztés és együttműködés felé való átmenet megvalósítása érdekében ország- vagy régióstratégiát javasolhatnak.

(6)   A stratégia a 2. cikk (6) bekezdésének megfelelően biztosítja, hogy az e rendelet alapján hozott intézkedések összhangban álljanak az egyéb közösségi eszközök – különösen a .../.../EK rendelet és az 1257/96/EK tanácsi rendelet – keretében már finanszírozásra jogosult intézkedésekkel, valamint hogy ne ismételjék meg azokat. Amennyiben partnerországok vagy partnerországok csoportjai válságba vagy válság utáni helyzetbe kerülnek, vagy azok közvetlenül érintik őket, a többéves indikatív programokban külön hangsúlyt kell helyezni a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti koordináció fokozására, annak érdekében, hogy segítsék őket a szükséghelyzettől a fejlesztési szakaszba való átmenet végrehajtásában; a természeti katasztrófák által rendszeresen sújtott országokra és régiókra vonatkozó programoknak rendelkezniük kell a katasztrófákra való felkészülésről és azok megelőzéséről, valamint a katasztrófák következményeinek kezeléséről.

(7)   A regionális együttműködés erősítése érdekében a Bizottság a 22. cikkben említett típusú éves cselekvési programok vagy a 23. cikkben említett különleges intézkedések elfogadásakor az e fejezet szerinti együttműködési intézkedések tekintetében úgy határozhat, hogy a regionális vagy határokon átnyúló jelleggel bíró, az V. mellékletben felsorolt országok által végrehajtott projektek vagy programok a 2. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban támogatásra jogosultak. Ezt a 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok irányozhatják elő.

(8)   Együttműködési tevékenységeik kiegészítő jellegének előmozdítása érdekében a Bizottság és a tagállamok a programozási folyamat korai szakaszában konzultálnak egymással, valamint más adományozókkal és fejlesztési szereplőkkel, a civil társadalom, valamint a regionális és helyi hatóságok képviselőit is beleértve.

20. cikk

A tematikus programok stratégiai dokumentumai

(1)   A tematikus stratégiai dokumentumok legfeljebb e rendelet időbeli hatályának időtartamára terjedhetnek ki. A tematikus stratégiai dokumentumokban meg kell határozni az érintett témához kapcsolódó közösségi stratégiát, a Közösség prioritásait, a nemzetközi helyzetet és a főbb partnerek tevékenységeit. A tematikus stratégiai dokumentumoknak összhangban kell lenniük az átfogó céllal és alkalmazási körrel, célkitűzésekkel és elvekkel, valamint a politikákra vonatkozó előírásokkal és e rendelet IV. mellékletével.

A tematikus stratégiai dokumentumok megállapítják a közösségi finanszírozásra kiválasztott, prioritást élvező területeket, a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat.

A tematikus stratégiai dokumentumok tartalmazzák továbbá az indikatív keretösszegeket is, átfogóan és az egyes prioritást élvező területekre vonatkozóan egyaránt; e keretösszegek adott esetben tartományként is megadhatók.

A stratégiai dokumentumokat félidős vagy – szükség esetén – ad hoc felülvizsgálatnak kell alávetni.

(2)   Együttműködési tevékenységeik kiegészítő jellegének előmozdítása érdekében a Bizottság és a tagállamok a programozási folyamat korai szakaszában konzultálnak egymással, valamint más adományozókkal és fejlesztési szereplőkkel, a civil társadalom és a helyi hatóságok képviselőit is beleértve.

(3)   Az átfogó kezdeményezésekben való részvételre vonatkozóan meg kell határozni a forrásokat és a kiemelt területeket.

21. cikk

A stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok elfogadása

Az 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat, valamint azoknak az 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatait, valamint a 17. cikkben említett kísérő intézkedéseket a Bizottság fogadja el a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott irányítóbizottsági eljárással összhangban.

IV. CÍM

VÉGREHAJTÁS

22. cikk

Az éves cselekvési programok elfogadása

(1)   A Bizottság a 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján éves cselekvési programokat fogad el.

Kivételes esetekben, például amikor cselekvési programot még nem fogadott el, a Bizottság a 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján az éves cselekvési programokban nem szereplő intézkedéseket fogadhat el a cselekvési programokra vonatkozó szabályok és eljárások szerint.

(2)   Az éves cselekvési programok meghatározzák a követendő célkitűzéseket, a támogatandó területeket, a várt eredményeket, az irányítóbizottsági eljárásokat, valamint az előirányzott finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, az egyes műveletek számára elkülönített összegeket és a végrehajtás indikatív menetrendjét. A célkitűzések mérhetőek, és időpontokhoz kötött viszonyítási pontokat tartalmaznak.

(3)   Az éves cselekvési programokat a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően a Bizottság fogadja el.

(4)   A projektek szintjén megfelelő környezetvédelmi átvilágításokat kell végrehajtani, beleértve a környezetvédelmi szempontból érzékeny projektek, különösen a nagyobb új infrastruktúrák környezeti hatásvizsgálatát (EIA). Amennyiben szükséges, az ágazati programok végrehajtásakor stratégiai környezeti vizsgálatot (SEA) kell végezni. Biztosítani kell az érdekelt felek környezeti vizsgálatokba való bevonását és az eredményekhez való nyilvános hozzáférést.

23. cikk

A stratégiai dokumentumokban vagy a többéves indikatív programokban nem szereplő különleges intézkedések elfogadása

(1)   A .../.../EK rendelet vagy az 1257/96/EK tanácsi rendelet alapján nem támogatható természeti katasztrófákhoz, polgári zavargásokhoz vagy válságokhoz kapcsolódó váratlan és kellően indokolt szükségszerűség vagy körülmények esetén a Bizottság a stratégiai dokumentumokban vagy a többéves indikatív programokban nem szereplő különleges intézkedéseket fogad el (a továbbiakban: a különleges intézkedések).

A különleges intézkedések olyan intézkedések finanszírozására is felhasználhatók, amelyek megkönnyítik az átmenetet a gyorssegélytől a hosszú távú fejlesztési műveletek felé, beleértve azokat is, amelyek a lakosságnak az ismétlődő válságokra való jobb felkészítését célozzák.

(2)   A különleges intézkedések meghatározzák a kitűzött célokat, a támogatandó területeket, a várt eredményeket, az irányítóbizottsági eljárásokat, valamint a finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, az egyes műveletek számára elkülönített összegeket és végrehajtásuk indikatív menetrendjét. Tartalmazzák továbbá a különleges intézkedések végrehajtásakor nyomon követendő teljesítménymutatók fajtájának meghatározását.

(3)   Amennyiben az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 millió EUR-t, a Bizottság a 35. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el azokat. A 10 millió EUR alatti különleges intézkedések esetében a Bizottság a határozata elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztató céllal megküldi az intézkedéseket a tagállamoknak és az Európai Parlamentnek.

(4)   A különleges intézkedések módosításaira, mint például a technikai kiigazításokra, a végrehajtási időszak meghosszabbítására, az előirányzatoknak az előirányzott költségvetésen belüli újraelosztására, vagy a költségvetésnek az eredeti költségvetés 20 %-át meg nem haladó összeggel történő növelésére vagy csökkentésére a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazása nélkül kerülhet sor, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában meghatározott eredeti célokat. A Bizottság bármely technikai kiigazításról egy hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a tagállamokat.

24. cikk

Jogosultság

(1)   A 31. cikk sérelme nélkül, a 22. cikkben említett éves cselekvési programok vagy a 23. cikkben említett különleges intézkedések végrehajtásának céljából e rendelet alapján többek között az alábbiak jogosultak támogatásra:

| a) | partnerországok és -régiók, valamint azok intézményei; |
| --- | --- |

a)

partnerországok és -régiók, valamint azok intézményei;

| b) | a partnerországok decentralizált egységei, mint például az önkormányzatok, tartományok, megyék és régiók; |
| --- | --- |

b)

a partnerországok decentralizált egységei, mint például az önkormányzatok, tartományok, megyék és régiók;

| c) | a partnerországok és -régiók által a Közösséggel együtt létrehozott közös szervek; |
| --- | --- |

c)

a partnerországok és -régiók által a Közösséggel együtt létrehozott közös szervek;

| d) | nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -szervezeti egységeket és -missziókat, a nemzetközi és a regionális pénzügyi szervezeteket és fejlesztési bankokat, amennyiben azok hozzájárulnak e rendelet céljaihoz; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket, az ENSZ-szerveket, -szervezeti egységeket és -missziókat, a nemzetközi és a regionális pénzügyi szervezeteket és fejlesztési bankokat, amennyiben azok hozzájárulnak e rendelet céljaihoz;

| e) | a Közösség intézményei és szervei, de kizárólag a 26. cikkben említett támogató intézkedések végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

e)

a Közösség intézményei és szervei, de kizárólag a 26. cikkben említett támogató intézkedések végrehajtása céljából;

| f) | az EU ügynökségei; |
| --- | --- |

f)

az EU ügynökségei;

| g) | a tagállamok, partnerországok és -régiók, valamint bármely más, a 31. cikkben meghatározott, a közösségi külső támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó szabályoknak eleget tevő harmadik ország következő szervezetei vagy szervei, amennyiben azok segítik e rendelet céljainak elérését:






  i. | állami vagy félállami szervek, helyi hatóságok és azok társulásai vagy érdekképviseleti szervezetei; |
| --- | --- | --- |

g)

a tagállamok, partnerországok és -régiók, valamint bármely más, a 31. cikkben meghatározott, a közösségi külső támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó szabályoknak eleget tevő harmadik ország következő szervezetei vagy szervei, amennyiben azok segítik e rendelet céljainak elérését:

i.

állami vagy félállami szervek, helyi hatóságok és azok társulásai vagy érdekképviseleti szervezetei;

| ii. | társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások;

| iii. | a partnerországokban és -régiókban magánberuházásokat támogató, ösztönző és finanszírozó pénzügyi szervezetek; |
| --- | --- |

iii.

a partnerországokban és -régiókban magánberuházásokat támogató, ösztönző és finanszírozó pénzügyi szervezetek;

| iv. | a (2) bekezdésben meghatározott nem állami szereplők; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdésben meghatározott nem állami szereplők;

| v. | természetes személyek. |
| --- | --- |

v.

természetes személyek.

(2)   Az e rendelet értelmében pénzügyi támogatásra jogosult, független és elszámoltatható alapon működő nem állami nonprofit szereplők a következők: nem kormányzati szervezetek, az őslakosságot képviselő szervezetek, a nemzeti és/vagy etnikai kisebbségeket képviselő szervezetek, a helyi szakmai szövetségek és a helyi polgárok csoportosulásai, szövetkezetek, szakszervezetek, gazdasági és szociális érdekképviseleti szervezetek, a korrupció és csalás ellen küzdő, valamint a felelősségteljes kormányzást előmozdító szervezetek, polgári jogi szervezetek, a megkülönböztetés ellen küzdő szervezetek, a decentralizált regionális együttműködésben és integrációban tevékenykedő helyi szervezetek (a hálózatokat is beleértve), fogyasztói szervezetek, női és ifjúsági szervezetek, oktatási, kulturális, kutatási és tudományos szervezetek, egyetemek, egyházak és vallási egyesületek és közösségek, a média és bármely olyan nem kormányzati egyesület és független alapítvány – a független politikai alapítványokat is beleértve –, amely hozzájárulhat e rendelet célkitűzéseinek végrehajtásához.

25. cikk

Finanszírozási formák

(1)   A közösségi finanszírozás formái az alábbiak lehetnek:

| a) | projektek és programok; |
| --- | --- |

a)

projektek és programok;

| b) | költségvetési támogatás, amennyiben a partnerországban a közkiadások kezelése megfelelően átlátható, megbízható és hatékony, és amennyiben a partnerország megfelelően kialakított, a fő adományozói – beleértve adott esetben a nemzetközi pénzügyi szervezeteket is – által pozitívan értékelt ágazati vagy makrogazdasági politikákat vezetett be. A Bizottság következetesen egy, az eredményeken és teljesítménymutatókon alapuló megközelítést fog alkalmazni, valamint egyértelműen meghatározza és nyomon követi annak feltételrendszerét, és támogatja a partnerországok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy erősítsék a parlamenti ellenőrzést és a pénzügyi ellenőrzési kapacitásokat, továbbá hogy növeljék az átláthatóságot és a nyilvánosságnak az információkhoz való hozzáférését. A költségvetési támogatások kifizetésének feltétele a célkitűzések elérése felé tett, a hatások és eredmények tekintetében kielégítő előrelépés; |
| --- | --- |

b)

költségvetési támogatás, amennyiben a partnerországban a közkiadások kezelése megfelelően átlátható, megbízható és hatékony, és amennyiben a partnerország megfelelően kialakított, a fő adományozói – beleértve adott esetben a nemzetközi pénzügyi szervezeteket is – által pozitívan értékelt ágazati vagy makrogazdasági politikákat vezetett be. A Bizottság következetesen egy, az eredményeken és teljesítménymutatókon alapuló megközelítést fog alkalmazni, valamint egyértelműen meghatározza és nyomon követi annak feltételrendszerét, és támogatja a partnerországok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy erősítsék a parlamenti ellenőrzést és a pénzügyi ellenőrzési kapacitásokat, továbbá hogy növeljék az átláthatóságot és a nyilvánosságnak az információkhoz való hozzáférését. A költségvetési támogatások kifizetésének feltétele a célkitűzések elérése felé tett, a hatások és eredmények tekintetében kielégítő előrelépés;

| c) | ágazati támogatások; |
| --- | --- |

c)

ágazati támogatások;

| d) | kivételes esetekben ágazati és általános importprogramok, amelyek a következő formát ölthetik:






  i. | természetbeni ágazati importprogramok, |
| --- | --- | --- |

d)

kivételes esetekben ágazati és általános importprogramok, amelyek a következő formát ölthetik:

i.

természetbeni ágazati importprogramok,

| ii. | a szóban forgó ágazat importjának finanszírozására devizát nyújtó ágazati importprogramok, vagy |
| --- | --- |

ii.

a szóban forgó ágazat importjának finanszírozására devizát nyújtó ágazati importprogramok, vagy

| iii. | a termékek széles skáláját átfogó általános import finanszírozására devizát nyújtó általános importprogramok; |
| --- | --- |

iii.

a termékek széles skáláját átfogó általános import finanszírozására devizát nyújtó általános importprogramok;

| e) | a Bizottság programjai alapján, a 32. cikkel összhangban az EBB vagy egyéb pénzügyi közvetítő szerv rendelkezésére bocsátott pénzeszközök a kölcsönök (különösen a magánszféra beruházásainak és fejlesztésének támogatására), kockázati tőke (alárendelt vagy feltételes kölcsönök formájában) vagy a társasági tőkékben egyéb ideiglenes kisebbségi részesedések nyújtása céljából, valamint a garanciaalapokhoz való hozzájárulás céljából, amennyiben a Közösség pénzügyi kockázata ezekre a pénzeszközökre korlátozódik; |
| --- | --- |

e)

a Bizottság programjai alapján, a 32. cikkel összhangban az EBB vagy egyéb pénzügyi közvetítő szerv rendelkezésére bocsátott pénzeszközök a kölcsönök (különösen a magánszféra beruházásainak és fejlesztésének támogatására), kockázati tőke (alárendelt vagy feltételes kölcsönök formájában) vagy a társasági tőkékben egyéb ideiglenes kisebbségi részesedések nyújtása céljából, valamint a garanciaalapokhoz való hozzájárulás céljából, amennyiben a Közösség pénzügyi kockázata ezekre a pénzeszközökre korlátozódik;

| f) | kamattámogatások, különösen a környezetvédelem területén nyújtott kölcsönökhöz; |
| --- | --- |

f)

kamattámogatások, különösen a környezetvédelem területén nyújtott kölcsönökhöz;

| g) | a nemzetközileg elfogadott adósságcsökkentő programok szerinti adósságcsökkentés; |
| --- | --- |

g)

a nemzetközileg elfogadott adósságcsökkentő programok szerinti adósságcsökkentés;

| h) | a 24. cikk (1) bekezdésének b), c), d), f) pontjában és g) pontja i–v. alpontjában felsorolt szervezetek által benyújtott projektek finanszírozásához nyújtott támogatások; |
| --- | --- |

h)

a 24. cikk (1) bekezdésének b), c), d), f) pontjában és g) pontja i–v. alpontjában felsorolt szervezetek által benyújtott projektek finanszírozásához nyújtott támogatások;

| i) | a 24. cikk (1) bekezdésének b), c), d), f) pontjában és g) pontja i., iii. és iv. alpontjában felsorolt szervezetek működési költségeinek finanszírozásához nyújtott támogatások; |
| --- | --- |

i)

a 24. cikk (1) bekezdésének b), c), d), f) pontjában és g) pontja i., iii. és iv. alpontjában felsorolt szervezetek működési költségeinek finanszírozásához nyújtott támogatások;

| j) | a tagállamok, valamint a partnerországok vagy -régiók közintézményei, helyi hatóságai, nemzeti közjogi szervei vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatokat ellátó szervezetei közötti ikerintézményi együttműködési programok finanszírozása; |
| --- | --- |

j)

a tagállamok, valamint a partnerországok vagy -régiók közintézményei, helyi hatóságai, nemzeti közjogi szervei vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatokat ellátó szervezetei közötti ikerintézményi együttműködési programok finanszírozása;

| k) | a nemzetközi pénzalapokhoz – mint például a nemzetközi vagy regionális szervezetek által kezelt nemzetközi pénzalapokhoz – való hozzájárulások; |
| --- | --- |

k)

a nemzetközi pénzalapokhoz – mint például a nemzetközi vagy regionális szervezetek által kezelt nemzetközi pénzalapokhoz – való hozzájárulások;

| l) | a partnerországok és -régiók által létrehozott olyan nemzeti pénzalapokhoz való hozzájárulások, amelyek célja a több adományozó általi közös finanszírozás vonzása, vagy az egy vagy több adományozó által létrehozott, a projektek közös végrehajtását célzó pénzalapokhoz való hozzájárulások; |
| --- | --- |

l)

a partnerországok és -régiók által létrehozott olyan nemzeti pénzalapokhoz való hozzájárulások, amelyek célja a több adományozó általi közös finanszírozás vonzása, vagy az egy vagy több adományozó által létrehozott, a projektek közös végrehajtását célzó pénzalapokhoz való hozzájárulások;

| m) | tőkebefektetések nemzetközi pénzügyi szervezetekben és regionális fejlesztési bankokban; |
| --- | --- |

m)

tőkebefektetések nemzetközi pénzügyi szervezetekben és regionális fejlesztési bankokban;

| n) | a partnerországok és -régiók számára a projektek és programok hatékony irányításához és felügyeletéhez szükséges emberi és anyagi erőforrások. |
| --- | --- |

n)

a partnerországok és -régiók számára a projektek és programok hatékony irányításához és felügyeletéhez szükséges emberi és anyagi erőforrások.

(2)   A közösségi támogatás nem használható fel a kedvezményezett országban adók, vámok vagy más költségek fizetésére.

26. cikk

Támogató intézkedések

(1)   A közösségi finanszírozás fedezheti azokat a kiadásokat, amelyek az e rendelet végrehajtásához és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a figyelemmel kísérést, az ellenőrzést, a pénzügyi ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között a tanulmányokat, összejöveteleket, tájékoztató, figyelemfelkeltő, képzési és publikációs tevékenységeket, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a program irányításához szükséges igazgatási vagy technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást. Kiterjed továbbá a bizottsági delegációkban felmerülő, az e rendelet keretében finanszírozott műveletek irányításához szükséges igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadásokra is.

(2)   E támogató intézkedések nem képezik szükségszerűen többéves indikatív programok tárgyát, ezért ezek a stratégiai dokumentumok és a többéves indikatív programok hatályán kívül is finanszírozhatók. A támogató intézkedések ugyanakkor a többéves indikatív programok keretében is finanszírozhatók.

A Bizottság a többéves indikatív programokban nem szereplő támogató intézkedéseket a 23. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban fogadja el.

27. cikk

Társfinanszírozás

(1)   Az intézkedések többek között a következők általi társfinanszírozásra jogosultak:

| a) | a tagállamok és regionális és helyi hatóságaik, és különösen a tagállamok állami és félállami ügynökségei; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok és regionális és helyi hatóságaik, és különösen a tagállamok állami és félállami ügynökségei;

| b) | más adományozó országok, és különösen azok állami és félállami ügynökségei; |
| --- | --- |

b)

más adományozó országok, és különösen azok állami és félállami ügynökségei;

| c) | nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket is, és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi szervezetek; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi szervezetek, beleértve a regionális szervezeteket is, és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi szervezetek;

| d) | társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások, valamint más nem állami szereplők; |
| --- | --- |

d)

társaságok, vállalatok és más magánszervezetek és üzleti vállalkozások, valamint más nem állami szereplők;

| e) | a finanszírozásban részesülő partnerországok és -régiók. |
| --- | --- |

e)

a finanszírozásban részesülő partnerországok és -régiók.

(2)   Párhuzamos társfinanszírozás esetén a projekt vagy program több, jól elkülöníthető összetevőből áll, amelyek mindegyikét különböző partnerek finanszírozzák, oly módon biztosítva a társfinanszírozást, hogy a finanszírozás végfelhasználása mindig azonosítható legyen.

Közös társfinanszírozás esetén a projekt vagy program összköltsége megoszlik a társfinanszírozást nyújtó partnerek között, és a forrásokat oly módon kell egyesíteni, hogy a finanszírozás forrása a program vagy projekt részeként végzett tevékenységek egyike esetében se lehessen azonosítható.

(3)   Közös társfinanszírozás esetén a Bizottság az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett szervek nevében közös intézkedések végrehajtása céljából pénzalapokat fogadhat el és kezelhet. Az ilyen pénzeszközöket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 18. cikkével összhangban célhoz kötött bevételként kell kezelni.

28. cikk

Irányítóbizottsági eljárások

(1)   Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedéseket az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel és annak felülvizsgálataival összhangban kell végrehajtani.

(2)   Társfinanszírozás esetén és egyéb, kellően indokolt esetekben a Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szervekre hatósági feladatokat, és különösen költségvetés-végrehajtási feladatokat bízhat.

(3)   Decentralizált irányítás esetén a Bizottság úgy határozhat, hogy a kedvezményezett partnerország vagy -régió beszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásait alkalmazza, miután ellenőrizte, hogy azok tiszteletben tartják az 1605/2002/EK, Euratom rendelet vonatkozó kritériumait, feltéve, hogy:

| — | a kedvezményezett partnerország vagy -régió eljárásai teljesítik az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés-mentesség elvét, és megakadályoznak minden összeférhetetlenséget; |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett partnerország vagy -régió eljárásai teljesítik az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés-mentesség elvét, és megakadályoznak minden összeférhetetlenséget;

| — | a kedvezményezett partnerország vagy -régió kötelezettséget vállal arra, hogy rendszeresen ellenőrzi az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott műveletek megfelelő végrehajtását, megfelelő intézkedéseket hoz a szabálytalanságok és csalások megelőzésére, és adott esetben jogi eljárást indít a jogosulatlanul kifizetett pénzalapok behajtására. |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett partnerország vagy -régió kötelezettséget vállal arra, hogy rendszeresen ellenőrzi az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott műveletek megfelelő végrehajtását, megfelelő intézkedéseket hoz a szabálytalanságok és csalások megelőzésére, és adott esetben jogi eljárást indít a jogosulatlanul kifizetett pénzalapok behajtására.

29. cikk

Költségvetési kötelezettségvállalások

(1)   A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által a 22. cikk (1) bekezdésének, a 23. cikk (1) bekezdésének és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően hozott határozatok alapján kell megtenni.

(2)   A közösségi finanszírozás jogi formái többek között az alábbiak lehetnek:

| — | finanszírozási megállapodások; |
| --- | --- |

—

finanszírozási megállapodások;

| — | támogatási megállapodások; |
| --- | --- |

—

támogatási megállapodások;

| — | beszerzési szerződések; |
| --- | --- |

—

beszerzési szerződések;

| — | munkaszerződések. |
| --- | --- |

—

munkaszerződések.

30. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   Az e rendelet alapján létrejött bármely megállapodásnak a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító intézkedéseket kell tartalmaznia, különös tekintettel a szabálytalanságokra, csalásra, korrupcióra és bármely más jogellenes tevékenységre, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/1995/Euratom, EK rendelettel (17), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/1996/Euratom, EK rendelettel (18) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban.

(2)   E megállapodásoknak kifejezetten fel kell jogosítaniuk a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy a közösségi pénzügyi támogatásban részesülő valamennyi vállalkozó vagy alvállalkozó esetében ellenőrzéseket végezhessenek, beleértve a dokumentumok ellenőrzését vagy helyszíni ellenőrzéseket is. A megállapodásoknak egyben kifejezetten fel kell hatalmazniuk a Bizottságot arra, hogy a 2185/96/Euratom, EK rendeletben előírtaknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhessen.

(3)   A támogatás végrehajtásából eredő valamennyi szerződésnek a szerződések végrehajtása folyamán és azt követően biztosítania kell a Bizottság és a Számvevőszék (2) bekezdés szerinti jogait.

31. cikk

Közbeszerzési eljárások, támogatás-odaítélési eljárások, származási szabályok

(1)   Az e rendelet keretében finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége valamennyi, a Közösség bármely tagállamában, az Európai Közösség által elismert bármely hivatalos tagjelölt országban, vagy az Európai Gazdasági Térség bármely tagállamában állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll.

Az 5–10. cikkben meghatározott földrajzi program szerint finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége valamennyi, az e rendelet I. melléklete alapján támogatásra jogosult fejlődő országban állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll.

A 11–16. cikkben meghatározott tematikus program, és a 17. cikkben meghatározott program szerint finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége – a tematikus program, illetve a 17. cikkben meghatározott program alapján támogatásra jogosult természetes vagy jogi személyek mellett – valamennyi, az OECD/DAC által és a II. mellékletben meghatározott fejlődő országban állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll. A Bizottság az OECD/DAC-nak a támogatások kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálataival összhangban közzéteszi és aktualizálja a II. mellékletet, és erről tájékoztatja a Tanácsot.

(2)   Az e rendelet szerint finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége valamennyi, az (1) bekezdésben említett országoktól eltérő bármely – a külső támogatásaihoz való viszonossági alapú hozzáférést lehetővé tevő – országban állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll.

A viszonossági alapú hozzáférést minden olyan esetben meg kell adni, amikor egy adott ország egyenlő feltételek mellett jogosultságot nyújt a tagállamok és az érintett fogadó ország számára.

A viszonossági alapú hozzáférést az adott országra vagy az országok adott regionális csoportjára vonatkozó külön határozattal kell megállapítani. E határozatot a 35. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban kell elfogadni, és annak legalább egy évig hatályban kell maradnia.

A viszonossági alapú hozzáférés megadása a Közösség és más adományozók összehasonlításán alapul, és az OECD/DAC kategóriái szerint meghatározott ágazati szinten, vagy az ország szintjén történik, függetlenül attól, hogy az adott ország adományozó vagy fogadó ország-e. Az adományozó ország részére nyújtott viszonosságról az adott adományozó ország által nyújtott támogatás átláthatósága, következetessége és arányossága alapján – beleértve annak minőségi és mennyiségi természetét is – kell határozni. Az e bekezdésben leírt eljárás részeként konzultálni kell a fogadó országokkal.

A viszonossági alapú hozzáférés megadása az OECD/DAC tagjai számára automatikusan történik az OECD/DAC által meghatározott legkevésbé fejlett országok tekintetében.

(3)   A közösségi eszköz alapján finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásokban való részvétel lehetősége nyitva áll a nemzetközi szervezetek előtt.

(4)   A fentiek a végrehajtandó intézkedések célkitűzései tekintetében nem érintik a jellegüknél vagy elhelyezkedésüknél fogva támogatásra jogosult szervezetek csoportjainak részvételét.

(5)   A szakértők bármely állam polgárai lehetnek. Ez nem érinti a Közösség közbeszerzési szabályaiban megállapított minőségi és pénzügyi feltételeket.

(6)   Az e rendelet alapján finanszírozott szerződés szerint beszerzett valamennyi készletnek és anyagnak a Közösségből vagy az (1) és (2) bekezdésben meghatározott, támogatásra jogosult országból kell származnia. E rendelet alkalmazásában a „származás” fogalma a vámügyi céllal meghatározott származási szabályokról szóló, vonatkozó közösségi jogszabályok szerint értendő.

(7)   A Bizottság kellően indokolt esetekben engedélyezheti a szomszédos országokkal vagy más harmadik országokkal hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló országok természetes és jogi személyeinek részvételét, valamint a más származású készletek és anyagok felhasználását.

(8)   A Bizottság kellően indokolt kivételes esetekben engedélyezheti az (1) és (2) bekezdésben említett országoktól eltérő országban állampolgársággal rendelkező természetes személyek vagy ott letelepedett jogi személyek részvételét, vagy olyan készletek és anyagok beszerzését, amelyek származása eltér a (6) bekezdésben meghatározott készletek és anyagok származásától.

Az eltérések indoka lehet, ha a termékek és a szolgáltatások a rendkívüli sürgősség miatt nem állnak rendelkezésre az érintett országok piacain, vagy az, ha a támogatási jogosultságra vonatkozó szabályok lehetetlenné tennék vagy túlságosan megnehezítenék a projekt, program vagy intézkedés megvalósítását.

(9)   Ha a közösségi finanszírozás olyan műveletet fedez, amelynek végrehajtása nemzetközi szervezeten keresztül történik, a megfelelő szerződéses eljárásokban való részvétel lehetősége nyitva áll valamennyi olyan természetes vagy jogi személy számára, aki az (1) és (2) bekezdés szerint támogatásra jogosult, valamint valamennyi olyan természetes vagy jogi személy számára, aki az említett szervezet szabályai szerint támogatásra jogosult, kellő gondot fordítva a valamennyi adományozóval szembeni egyenlő bánásmód biztosítására. A készletekre, anyagokra és szakértőkre ugyanezek a szabályok vonatkoznak.

Ha a közösségi finanszíroás a (2) bekezdésben meghatározott viszonossági alapú hozzáféréssel rendelkező harmadik országokkal vagy a regionális szervezetekkel vagy a tagállamokkal társfinanszírozott műveletet fedez, a megfelelő szerződéses eljárásokban való részvétel lehetősége nyitva áll valamennyi olyan természetes vagy jogi személy számára, aki az (1), (2) és (3) bekezdés szerint támogatásra jogosult, valamint valamennyi olyan természetes vagy jogi személy számára, aki az ilyen harmadik ország, regionális szervezet vagy tagállam szabályai szerint támogatásra jogosult. A készletekre, anyagokra és szakértőkre ugyanezek a szabályok vonatkoznak.

(10)   A 14. cikkben meghatározott tematikus program szerinti, a közvetlenül a nem állami szereplőkön keresztül nyújtott támogatásra az (1) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a támogatás kedvezményezettjeinek kiválasztására megállapított jogosultsági kritériumok tekintetében.

E támogatások kedvezményezettjeire akkor vonatkoznak az e cikkben megállapított szabályok, ha a támogatás végrehajtása a beszerzési szerződések odaítélését igényli.

(11)   A szegénységnek a helyi kapacitások, piacok és beszerzések előmozdításával történő felszámolásának meggyorsítása érdekében a partnerországokban különös figyelmet kell fordítani a helyi és regionális beszerzésekre.

Azoknak az ajánlattevőknek, akiknek odaítélték a szerződést, tiszteletben kell tartaniuk az alapvető munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi előírásokat, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkakörülményekre vonatkozó előírásait, az egyesülés és a kollektív tárgyalás szabadságáról, a kényszermunka megszüntetéséről, a foglalkoztatás és alkalmazás tekintetében a diszkrimináció felszámolásáról, valamint a gyermekmunka megszüntetéséről szóló egyezményeket.

A fejlődő országok közösségi támogatásokhoz való hozzáférését minden megfelelőnek ítélt technikai segítségnyújtással lehetővé kell tenni.

32. cikk

Az Európai Beruházási Bank vagy egyéb pénzügyi közvetítők rendelkezésére bocsátott pénzeszközök

(1)   A 25. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett pénzeszközöket pénzügyi közvetítők, az EBB vagy bármely más, az e pénzeszközök kezeléséhez szükséges képességekkel rendelkező bank vagy szervezet kezeli.

(2)   A Bizottságnak az (1) bekezdésre vonatkozóan eseti alapon végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadnia, amelyek kiterjednek a kockázatmegosztásra, a végrehajtásért felelős közvetítő javadalmazására, a pénzalapokból származó nyereség felhasználására és behajtására, valamint a művelet lezárására.

33. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság rendszeresen ellenőrzi és felülvizsgálja programjait, valamint – adott esetben független külső értékelések útján – értékelést készít a földrajzi és tematikus politikák és programok és az ágazati politikák végrehajtásának eredményeiről, valamint a programozás hatékonyságáról, annak érdekében, hogy bizonyosságot szerezzen arról, sikerült-e a célkitűzéseket elérni, és hogy lehetőség adódjék ajánlások megfogalmazására a jövőbeni műveletek javítása céljából. Az Európai Parlament vagy a Tanács független külső értékelésekre vonatkozó javaslatait megfelelően figyelembe veszik. Különös figyelmet kell fordítani a szociális ágazatokra és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében elért eredményekre.

(2)   A Bizottság értékelő jelentéseit tájékoztató céllal megküldi az Európai Parlamentnek és a 35. cikkben említett bizottságnak. A tagállamok kérhetik, hogy a 35. cikk (3) bekezdésében említett bizottság vitasson meg bizonyos értékeléseket. Az eredmények visszacsatolásra kerülnek a programtervezésbe és a forráselosztásba.

(3)   A Bizottság valamennyi érdekelt felet – beleértve a nem állami szereplőket és a helyi hatóságokat is – bevonja az e rendelet szerint nyújtott közösségi támogatás értékelő szakaszába.

V. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

34. cikk

Éves jelentés

(1)   A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a támogatás végrehajtásáról és eredményeiről, valamint – lehetőség szerint – főbb következményeiről és hatásairól éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezt a jelentést az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is meg kell küldeni.

(2)   Az éves jelentés az előző év vonatkozásában tájékoztatást nyújt a finanszírozott intézkedésekről, a megfigyelő és értékelő tevékenységek eredményeiről, az érintett partnerek közreműködéséről, valamint a költségvetési kötelezettségvállalások és a kifizetések végrehajtásáról, országokra, régiókra és együttműködési ágazatokra lebontva. Az éves jelentés értékeli a támogatás eredményeit, és – amennyire csak lehetséges – az e rendelet célkitűzéseinek elérésében betöltött szerepét jelző egyedi és mérhető mutatókat használ fel erre. Különös figyelmet kell fordítani a szociális ágazatokra és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett előrelépésre.

35. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett. Az említett határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam 30 nap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(5)   Az EBB egy megfigyelője részt vesz a bizottságnak a Bankot érintő kérdésekkel kapcsolatos eljárásában.

36. cikk

Az e rendelet alapján támogatásra nem jogosult harmadik országok részvétele

A 3. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, a közösségi támogatás koherenciájának és hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság a 22. cikkben említett cselekvési programok vagy a 23. cikkben említett különleges intézkedések elfogadásakor úgy határozhat, hogy az 1085/2006/EK rendelet vagy a .../.../EK rendelet és az Európai Fejlesztési Alap értelmében közösségi támogatásra jogosult országok, területek és régiók, valamint a Közösséghez társult tengerentúli országok és területek támogatásra jogosultak az e rendelet szerinti intézkedések tekintetében, amennyiben a végrehajtandó földrajzi vagy tematikus projekt vagy program globális, regionális vagy határokon átnyúló jelleggel bír. E finanszírozási módot az 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok irányozhatják elő. A 10. cikk jogosultságra vonatkozó rendelkezéseit, valamint a 31. cikk közbeszerzési eljárásokban és támogatás-odaítélési eljárásokban való részvételre, valamint a származási szabályokra vonatkozó rendelkezéseit úgy kell kiigazítani, hogy azok lehetővé tegyék az érintett országok, területek és régiók részvételét.

37. cikk

A támogatás felfüggesztése

A partnerországokkal és -régiókkal kötött partnerségi és együttműködési megállapodásokban a támogatás felfüggesztésével kapcsolatban megállapított rendelkezések sérelme nélkül, amennyiben egy partnerország megsérti a 3. cikk (1) bekezdésében említett elveket, és amennyiben a partnerországgal folytatott konzultációk nem vezetnek mindkét fél számára elfogadható megoldáshoz, vagy a konzultációk elutasítása esetén, illetve különösen sürgős esetekben az e rendelet értelmében a partnerországnak megítélt bármely támogatás tekintetében a Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel megfelelő intézkedéseket hozhat. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a támogatás teljes vagy részleges felfüggesztését.

38. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   E rendelet 2007–2013-as időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 16,897 millió EUR.

(2)   Az 5–10., 11–16. és 17. cikkben említett valamennyi program számára elkülönített indikatív összegeket a IV. melléklet tartalmazza. Ezeket az összegeket a 2007–2013-as időszakra állapították meg.

(3)   Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

(4)   A tematikus programokra vonatkozó teljes összeg 465 millió EUR indikatív összeget tartalmaz az ENPI-országok támogatására szolgáló tevékenységek finanszírozására.

39. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A következő rendeletek hatályukat vesztik:

| a) | az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i 2110/2005/EK rendelete a külső közösségi támogatásokhoz való hozzáférésről (20); |
| --- | --- |

a)

az Európai Parlament és a Tanács 2005. december 14-i 2110/2005/EK rendelete a külső közösségi támogatásokhoz való hozzáférésről (20);

| b) | az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 806/2004/EK rendelete a fejlesztési együttműködés során a nemek közötti egyenlőség előmozdításáról (21); |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 806/2004/EK rendelete a fejlesztési együttműködés során a nemek közötti egyenlőség előmozdításáról (21);

| c) | az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 491/2004/EK rendelete a migráció és menekültügy területén harmadik országok számára biztosított pénzügyi és technikai segítségnyújtás programjának (AENEAS) létrehozásáról (22); |
| --- | --- |

c)

az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i 491/2004/EK rendelete a migráció és menekültügy területén harmadik országok számára biztosított pénzügyi és technikai segítségnyújtás programjának (AENEAS) létrehozásáról (22);

| d) | az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 15-i 1568/2003/EK rendelete a fejlődő országokban a szegénységgel összefüggő betegségek (HIV/AIDS, gümőkór és malária) elleni küzdelemhez nyújtott segítségről (23); |
| --- | --- |

d)

az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 15-i 1568/2003/EK rendelete a fejlődő országokban a szegénységgel összefüggő betegségek (HIV/AIDS, gümőkór és malária) elleni küzdelemhez nyújtott segítségről (23);

| e) | az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 15-i 1567/2003/EK rendelete a fejlődő országokban a reproduktív és szexuális egészséget és jogokat szolgáló politikák és intézkedések céljaira nyújtott támogatásról (24); |
| --- | --- |

e)

az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 15-i 1567/2003/EK rendelete a fejlődő országokban a reproduktív és szexuális egészséget és jogokat szolgáló politikák és intézkedések céljaira nyújtott támogatásról (24);

| f) | az Európai Parlament és a Tanács 2001. október 29-i 2130/2001/EK rendelete az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokban az otthonuktól elszakadt népességcsoportokat támogató műveletekről (25); |
| --- | --- |

f)

az Európai Parlament és a Tanács 2001. október 29-i 2130/2001/EK rendelete az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokban az otthonuktól elszakadt népességcsoportokat támogató műveletekről (25);

| g) | az Európai Parlament és a Tanács 2000. november 7-i 2494/2000/EK rendelete a trópusi erdők és egyéb, fejlődő országokban lévő erdők megőrzését és fenntartható gazdálkodását előmozdító intézkedésekről (26); |
| --- | --- |

g)

az Európai Parlament és a Tanács 2000. november 7-i 2494/2000/EK rendelete a trópusi erdők és egyéb, fejlődő országokban lévő erdők megőrzését és fenntartható gazdálkodását előmozdító intézkedésekről (26);

| h) | az Európai Parlament és a Tanács 2000. november 7-i 2493/2000/EK rendelete a környezeti dimenziónak a fejlődő országok fejlesztési folyamatába való beillesztését előmozdító intézkedésekről (27); |
| --- | --- |

h)

az Európai Parlament és a Tanács 2000. november 7-i 2493/2000/EK rendelete a környezeti dimenziónak a fejlődő országok fejlesztési folyamatába való beillesztését előmozdító intézkedésekről (27);

| i) | az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 29-i 1726/2000/EK rendelete a Dél-Afrikával való fejlesztési együttműködésről (28); |
| --- | --- |

i)

az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 29-i 1726/2000/EK rendelete a Dél-Afrikával való fejlesztési együttműködésről (28);

| j) | a Tanács 1998. július 17-i 1659/98/EK rendelete a decentralizált együttműködésről (29); |
| --- | --- |

j)

a Tanács 1998. július 17-i 1659/98/EK rendelete a decentralizált együttműködésről (29);

| k) | a Tanács 1998. július 17-i 1658/98/EK rendelete a fejlődő országok érdekeltségi területein az európai nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel közösen finanszírozott műveletekről (30); |
| --- | --- |

k)

a Tanács 1998. július 17-i 1658/98/EK rendelete a fejlődő országok érdekeltségi területein az európai nem kormányzati fejlesztési szervezetekkel közösen finanszírozott műveletekről (30);

| l) | A Tanácsi 1996. június 27-i 1292/96/EK rendelete az élelmiszersegélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmezésbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről (31); |
| --- | --- |

l)

A Tanácsi 1996. június 27-i 1292/96/EK rendelete az élelmiszersegélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmezésbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről (31);

| m) | a Tanács 1992. február 25-i 443/92/EGK rendelete az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országoknak nyújtandó pénzügyi és műszaki segítségről és a velük folytatott gazdasági együttműködésről (32). |
| --- | --- |

m)

a Tanács 1992. február 25-i 443/92/EGK rendelete az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országoknak nyújtandó pénzügyi és műszaki segítségről és a velük folytatott gazdasági együttműködésről (32).

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeleteket továbbra is alkalmazni kell a 2007-et megelőző költségvetési évek jogi aktusaira és kötelezettségvállalásaira. Bármely, a hatályát vesztett rendeletekre vonatkozó hivatkozás az e rendeletre való hivatkozásnak minősül.

40. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2010. december 31-én jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet első három évben történt végrehajtásának értékeléséről, adott esetben a szükséges módosításokat tartalmazó jogalkotási javaslattal együtt, a IV. mellékletben említett indikatív keretösszegeket is beleértve.

41. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. május 18-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2006. október 23-i közös álláspontja. A Tanács ...-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament ...-i állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

2

(3)  HL L ...

3

(4)  HL L ...

4

(5)  HL L ...

5

(6)  HL L ...

6

(7)  HL L ...

7

(8)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o.

8

(9)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

9

(10)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

10

(11)  HL L 50., 2006.2.21., 1. o.

11

(12)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

12

(13)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

13

(14)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

14

(15)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

15

(16)  Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás (HL L 311., 1999.12.4., 3. o.).

16

(17)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

17

(18)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

18

(19)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

19

(20)  HL L 344., 2005.12.27., 1. o.

20

(21)  HL L 143., 2004.4.30., 40. o.

21

(22)  HL L 80., 2004.3.18., 1. o.

22

(23)  HL L 224., 2003.9.6., 7. o. A 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

23

(24)  HL L 224., 2003.9.6., 1. o. A 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

24

(25)  HL L 287, 2001.10.30., 3. o. A legutóbb a 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

25

(26)  HL L 288, 2000.11.15., 6. o. A legutóbb a 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

26

(27)  HL L 288, 2000.11.15., 1. o. A legutóbb a 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

27

(28)  HL L 198, 2000.8.4., 1. o. A legutóbb a 2110/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

28

(29)  HL L 213., 1998.7.30., 6. o. A legutóbb a 625/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 99., 2004.4.3., 1. o.) módosított rendelet.

29

(30)  HL L 213., 1998.7.30., 1. o. A legutóbb a 2110/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított rendelet.

30

(31)  HL L 166., 1996.7.5., 1. o. A legutóbb az 1726/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 234., 2001.9.1., 10. o.) módosított rendelet.

31

(32)  HL L 52., 1992.2.27., 1. o. A legutóbb a 2112/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.

32

---

I. MELLÉKLET

AZ 1. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINT JOGOSULT ORSZÁGOK

Latin-Amerika

| 1. | Argentína |
| --- | --- |

1.

Argentína

| 2. | Bolívia |
| --- | --- |

2.

Bolívia

| 3. | Brazília |
| --- | --- |

3.

Brazília

| 4. | Chile |
| --- | --- |

4.

Chile

| 5. | Costa Rica |
| --- | --- |

5.

Costa Rica

| 6. | Ecuador |
| --- | --- |

6.

Ecuador

| 7. | Guatemala |
| --- | --- |

7.

Guatemala

| 8. | Honduras |
| --- | --- |

8.

Honduras

| 9. | Kolumbia |
| --- | --- |

9.

Kolumbia

| 10. | Kuba |
| --- | --- |

10.

Kuba

| 11. | Mexikó |
| --- | --- |

11.

Mexikó

| 12. | Nicaragua |
| --- | --- |

12.

Nicaragua

| 13. | Panama |
| --- | --- |

13.

Panama

| 14. | Paraguay |
| --- | --- |

14.

Paraguay

| 15. | Peru |
| --- | --- |

15.

Peru

| 16. | Salvador |
| --- | --- |

16.

Salvador

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Ázsia

| 19. | Afganisztán |
| --- | --- |

19.

Afganisztán

| 20. | Banglades |
| --- | --- |

20.

Banglades

| 21. | Bhután |
| --- | --- |

21.

Bhután

| 22. | Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

22.

Fülöp-szigetek

| 23. | India |
| --- | --- |

23.

India

| 24. | Indonézia |
| --- | --- |

24.

Indonézia

| 25. | Kambodzsa |
| --- | --- |

25.

Kambodzsa

| 26. | Kína |
| --- | --- |

26.

Kína

| 27. | Koreai Népi Demokratikus Köztársaság |
| --- | --- |

27.

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

| 28. | Laosz |
| --- | --- |

28.

Laosz

| 29. | Malajzia |
| --- | --- |

29.

Malajzia

| 30. | Maldív-szigetek |
| --- | --- |

30.

Maldív-szigetek

| 31. | Mianmar/Burma |
| --- | --- |

31.

Mianmar/Burma

| 32. | Mongólia |
| --- | --- |

32.

Mongólia

| 33. | Nepál |
| --- | --- |

33.

Nepál

| 34. | Pakisztán |
| --- | --- |

34.

Pakisztán

| 35. | Srí Lanka |
| --- | --- |

35.

Srí Lanka

| 36. | Thaiföld |
| --- | --- |

36.

Thaiföld

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Közép-Ázsia

| 38. | Kazahsztán |
| --- | --- |

38.

Kazahsztán

| 39. | Kirgiz Köztársaság |
| --- | --- |

39.

Kirgiz Köztársaság

| 40. | Tádzsikisztán |
| --- | --- |

40.

Tádzsikisztán

| 41. | Türkmenisztán |
| --- | --- |

41.

Türkmenisztán

| 42. | Üzbegisztán |
| --- | --- |

42.

Üzbegisztán

Közel-Kelet

| 43. | Irak |
| --- | --- |

43.

Irak

| 44. | Irán |
| --- | --- |

44.

Irán

| 45. | Jemen |
| --- | --- |

45.

Jemen

| 46. | Omán |
| --- | --- |

46.

Omán

| 47. | Szaúd-Arábia |
| --- | --- |

47.

Szaúd-Arábia

Dél-Afrika

| 48. | Dél-Afrika |
| --- | --- |

48.

Dél-Afrika

---

II. MELLÉKLET

AZ OECD/DAC JEGYZÉKE AZ OAD KEDVEZMÉNYEZETTJEIRŐL

Érvényes 2006-tól a 2005-ös, 2006-os és 2007-es jelentésekre

| Legkevésbé fejlett országok | Egyéb alacsony jövedelmű országok
  (1 főre jutó GNI < 825 $ 2004-ben) | Alacsonyabb közepes jövedelmű országok
  (1 főre jutó GNI 826–3 255 $ 2004-ben) | Magasabb közepes jövedelmű országok
  (1 főre jutó GNI 3 256–10 065 $ 2004-ben) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganisztán
  Angola
  Banglades
  Benin
  Bhután
  Bissau-Guinea
  Burkina Faso
  Burundi
  Comore-szigetek
  Csád
  Dzsibuti
  Egyenlítői-Guinea
  Eritrea
  Etiópia
  Gambia
  Guinea
  Haiti
  Jemen
  Kambodzsa
  Kelet-Timor
  Kiribati
  Kongói Demokratikus Köztársaság
  Közép-Afrikai Közt.
  Laosz
  Lesotho
  Libéria
  Madagaszkár
  Malawi
  Maldív-szigetek
  Mali
  Mauritánia
  Mianmar
  Mozambik
  Nepál
  Niger
  Ruanda
  Salamon-szigetek
  São Tomé és Príncipe
  Sierra Leone
  Szamoa
  Szenegál
  Szomália
  Szudán
  Tanzánia
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Zambia
  Zöld-foki-szigetek | Elefántcsontpart
  Ghána
  India
  Kamerun
  Kenya
  Kirgiz Közt.
  Kongói Köztársaság
  Koreai Népi Demokratikus Köztársaság
  Moldova
  Mongólia
  Nicaragua
  Nigéria
  Pakisztán
  Pápua Új-Guinea
  Tádzsikisztán
  Üzbegisztán
  Vietnam
  Zimbabwe | Albánia
  Algéria
  Azerbajdzsán
  Belarusz
  Bolívia
  Bosznia és Hercegovina
  Brazília
  Dominikai Köztársaság
  Ecuador
  Egyiptom
  Fidzsi-szigetek
  Fülöp-szigetek
  Grúzia
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indonézia
  Irak
  Irán
  Jamaica
  Jordánia
  Kazahsztán
  Kína
  Kolumbia
  Kuba
  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
  Marokkó
  Marshall-szigetek
  Mikronéziai Szövetségi Államok
  Namíbia
  Niue
  Örményország
  Palesztin igazgatású területek
  Paraguay
  Peru
  Salvador
  Srí Lanka
  Suriname
  Szerbia és Montenegró
  Szíria
  Szváziföld
  Thaiföld
  - Tokelau-szigetek
  Tonga
  Tunézia
  Türkmenisztán
  Ukrajna
  - Wallis és Futuna | * Anguilla
  Antigua és Barbuda
  Argentína
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Chile
  Cook-szigetek
  Costa Rica
  Dél-Afrika
  Dominika
  Gabon
  Grenada
  Horvátország
  Libanon
  Líbia
  Malajzia
  Mauritius
  - Mayotte
  Mexikó
  - Montserrat
  Nauru
  Omán
  Palau
  Panama
  Saint Kitts és Nevis
  Saint Lucia
  Saint Vincent és Grenadine-szigetek
  Seychelle-szigetek
  Szaúd-Arábia (1)

  - Szent Ilona
  Törökország
  Trinidad és Tobago
  - Turks- és Caicos-szigetek
  Uruguay
  Venezuela |
| * | Terület |

Legkevésbé fejlett országok

Egyéb alacsony jövedelmű országok

(1 főre jutó GNI < 825 $ 2004-ben)

Alacsonyabb közepes jövedelmű országok

(1 főre jutó GNI 826–3 255 $ 2004-ben)

Magasabb közepes jövedelmű országok

(1 főre jutó GNI 3 256–10 065 $ 2004-ben)

Afganisztán

Angola

Banglades

Benin

Bhután

Bissau-Guinea

Burkina Faso

Burundi

Comore-szigetek

Csád

Dzsibuti

Egyenlítői-Guinea

Eritrea

Etiópia

Gambia

Guinea

Haiti

Jemen

Kambodzsa

Kelet-Timor

Kiribati

Kongói Demokratikus Köztársaság

Közép-Afrikai Közt.

Laosz

Lesotho

Libéria

Madagaszkár

Malawi

Maldív-szigetek

Mali

Mauritánia

Mianmar

Mozambik

Nepál

Niger

Ruanda

Salamon-szigetek

São Tomé és Príncipe

Sierra Leone

Szamoa

Szenegál

Szomália

Szudán

Tanzánia

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Zambia

Zöld-foki-szigetek

Elefántcsontpart

Ghána

India

Kamerun

Kenya

Kirgiz Közt.

Kongói Köztársaság

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság

Moldova

Mongólia

Nicaragua

Nigéria

Pakisztán

Pápua Új-Guinea

Tádzsikisztán

Üzbegisztán

Vietnam

Zimbabwe

Albánia

Algéria

Azerbajdzsán

Belarusz

Bolívia

Bosznia és Hercegovina

Brazília

Dominikai Köztársaság

Ecuador

Egyiptom

Fidzsi-szigetek

Fülöp-szigetek

Grúzia

Guatemala

Guyana

Honduras

Indonézia

Irak

Irán

Jamaica

Jordánia

Kazahsztán

Kína

Kolumbia

Kuba

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Marokkó

Marshall-szigetek

Mikronéziai Szövetségi Államok

Namíbia

Niue

Örményország

Palesztin igazgatású területek

Paraguay

Peru

Salvador

Srí Lanka

Suriname

Szerbia és Montenegró

Szíria

Szváziföld

Thaiföld

- Tokelau-szigetek

Tonga

Tunézia

Türkmenisztán

Ukrajna

- Wallis és Futuna

- Anguilla

Antigua és Barbuda

Argentína

Barbados

Belize

Botswana

Chile

Cook-szigetek

Costa Rica

Dél-Afrika

Dominika

Gabon

Grenada

Horvátország

Libanon

Líbia

Malajzia

Mauritius

- Mayotte

Mexikó

- Montserrat

Nauru

Omán

Palau

Panama

Saint Kitts és Nevis

Saint Lucia

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

Seychelle-szigetek

Szaúd-Arábia (1)

- Szent Ilona

Törökország

Trinidad és Tobago

- Turks- és Caicos-szigetek

Uruguay

Venezuela

*

Terület

---

(1)  Szaúd-Arábia 2004-ben átlépte a magas jövedelmű országok küszöbértékét. Az OECD/DAC-nak az e jegyzék felülvizsgálatára vonatkozó szabályaival összhangban Szaúd-Arábia 2008-ban lekerül a jegyzékről, amennyiben 2005-ben és 2006-ban is magas jövedelmű ország marad. Szaúd-Arábia az OECD/DEC tagjaitól 2003-ban 9,9 millió USD, 2004-ben pedig (előzetesen) 9,0 millió USD nettó OAD-ben részesült.

---

III. MELLÉKLET

A CUKORRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYVET ALÁÍRÓ AKCS-ORSZÁGOK

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Elefántcsontpart |
| --- | --- |

3.

Elefántcsontpart

| 4. | Fidzsi-szigetek |
| --- | --- |

4.

Fidzsi-szigetek

| 5. | Guyana |
| --- | --- |

5.

Guyana

| 6. | Jamaica |
| --- | --- |

6.

Jamaica

| 7. | Kenya |
| --- | --- |

7.

Kenya

| 8. | Kongói Köztársaság |
| --- | --- |

8.

Kongói Köztársaság

| 9. | Madagaszkár |
| --- | --- |

9.

Madagaszkár

| 10. | Malawi |
| --- | --- |

10.

Malawi

| 11. | Mauritius |
| --- | --- |

11.

Mauritius

| 12. | Mozambik |
| --- | --- |

12.

Mozambik

| 13. | Saint Kitts és Nevis |
| --- | --- |

13.

Saint Kitts és Nevis

| 14. | Szváziföld |
| --- | --- |

14.

Szváziföld

| 15. | Tanzánia |
| --- | --- |

15.

Tanzánia

| 16. | Trinidad és Tobago |
| --- | --- |

16.

Trinidad és Tobago

| 17. | Zambia |
| --- | --- |

17.

Zambia

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

IV. MELLÉKLET

A 2007–2013-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ INDIKATÍV KERETÖSSZEGEK (MILLIÓ EUR)

| Összesen | 16 897 |
| --- | --- |
| Földrajzi programok: | 10 057 |
| Latin-Amerika | 2 690 |
| Ázsia | 5 187 |
| Közép-Ázsia | 719 |
| Dél-Afrika | 481 |
| Közel-Kelet | 980 |
| Tematikus programok: | 5 596 |
| Befektetés az emberekbe | 1 060 |
| Környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható kezelése | 804 |
| A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok | 1 639 |
| Élelmezésbiztonság | 1 709 |
| Migráció és menekültügy | 384 |
| A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok: | 1 244 |

Összesen

16 897

Földrajzi programok:

10 057

Latin-Amerika

2 690

Ázsia

5 187

Közép-Ázsia

719

Dél-Afrika

481

Közel-Kelet

980

Tematikus programok:

5 596

Befektetés az emberekbe

1 060

Környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható kezelése

804

A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok

1 639

Élelmezésbiztonság

1 709

Migráció és menekültügy

384

A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok:

1 244

---

V. MELLÉKLET

A FEJLŐDŐ ORSZÁGOKTÓL ÉS TERÜLETEKTŐL ELTÉRŐ ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK

| 1. | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

1.

Amerikai Egyesült Államok

| 2. | Ausztrália |
| --- | --- |

2.

Ausztrália

| 3. | Bahrein |
| --- | --- |

3.

Bahrein

| 4. | Brunei |
| --- | --- |

4.

Brunei

| 5. | Egyesült Arab Emírségek |
| --- | --- |

5.

Egyesült Arab Emírségek

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Japán |
| --- | --- |

7.

Japán

| 8. | Kanada |
| --- | --- |

8.

Kanada

| 9. | Katar |
| --- | --- |

9.

Katar

| 10. | Kínai Tajpej |
| --- | --- |

10.

Kínai Tajpej

| 11. | Korea |
| --- | --- |

11.

Korea

| 12. | Kuvait |
| --- | --- |

12.

Kuvait

| 13. | Makaó |
| --- | --- |

13.

Makaó

| 14. | Szingapúr |
| --- | --- |

14.

Szingapúr

| 15. | Új-Zéland |
| --- | --- |

15.

Új-Zéland

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004. szeptember 29-én javaslatot nyújtott be a fejlesztési együttműködés és a gazdasági együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozóan. A javaslat alapjául az EK-Szerződés 179. cikkének (1) bekezdése és 181a. cikkének (2) bekezdése szolgált.

Az Európai Parlament első olvasatban 2006. május 18-án nyilvánított véleményt.

A Tanács 2006. október 23-án az EK-Szerződés 251. cikkével összhangban közös álláspontot fogadott el.

II.   CÉLKITŰZÉS

Az EK-Szerződés 179. cikkével összhangban a javasolt rendelet célja, hogy finanszírozza a rendelet mellékletében foglalt harmadik országokkal, területekkel és régiókkal folytatott együttműködés támogatását szolgáló intézkedéseket, valamint a rendelet földrajzi programja és az európai szomszédsági és partnerségi eszköz keretében támogatásra, vagy az Európai Fejlesztési Alap keretében földrajzi együttműködésre jogosult országokban, régiókban és területeken zajló tematikus programokat.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

Általános elemzés

Az eredeti bizottsági javaslat lefedte az EK-Szerződés XX. és XXI. címében meghatározott általános célkitűzéseket. Egyaránt támogatta tehát a fejlesztési politikát, és a fejlődő országokkal, az átalakulóban lévő országokkal és az iparosodott országokkal folytatott együttműködés valamennyi formáját. A javaslat semmilyen mértékben nem korlátozza a közösségi együttműködés és intervenció területeit.

Az Európai Parlament első olvasatban nagyszámú módosítást fogadott el az eredeti bizottsági javaslatot illetően, amelyek célja, hogy a rendelet hatályát a fejlődő országokra korlátozzák, és a rendeletet a Szerződés egyetlen rendelkezésére (179. cikk) alapozzák. Az Európai Parlament továbbá úgy vélte, hogy a javasolt rendeletet eljárási eszközzé kellene átalakítani és a politikai prioritásokat együttdöntési eljárás keretében hozott különálló rendeletek révén kellene megállapítani.

Az a vélemény, miszerint a javasolt rendeletet – több új bizottsági javaslat révén – át kellene alakítani eljárási eszközzé, nem volt elfogadható a Tanács és a Bizottság számára, amelyek szerint egy ilyen megközelítés nem lenne összeegyeztethető azzal a céllal, hogy egyszerűsítsék a Közösség külső finanszírozási eszközeinek struktúráját. A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság között folytatott intenzív megbeszéléseket követően a külső finanszírozási eszközök csomagjára vonatkozó átfogó megállapodás keretében 2006 júniusának végén megegyezés született a javasolt rendelet szerkezetéről.

E megegyezés jegyében az iparosodott országokkal folytatott együttműködésre vonatkozó rendeletjavaslatot kivették az eredeti bizottsági javaslatból.

A valamennyi érintett intézmény közötti megegyezést tükröző közös álláspont egy kizárólag az EK-Szerződés 179. cikkén alapuló, a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló rendeletet ír elő, és válaszol az Európai Parlament első olvasatban elfogadott módosításaiban hangoztatott aggodalmak nagy részére.

Az alábbi részek tartalmazzák a lényegi változtatások leírását.

Preambulumbekezdések

A preambulumbekezdések számát és tartalmát kibővítették, hogy azok egyezzenek a rendelet rendelkező részébe illesztett változtatásokkal.

Jogalap

A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság között a külső finanszírozási eszközök általános szerkezetéről született megegyezésnek megfelelően az eredeti, a fejlesztési együttműködés és a gazdasági együttműködés eszközére vonatkozó bizottsági javaslatot leszűkítették, és a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközére korlátozták. Ez a változtatás lehetővé tette, hogy elhagyják az EK-Szerződés 181a. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozást, és a rendelet kizárólag a 179. cikk (1) bekezdésére alapozzák.

Hatály, célkitűzések és általános elvek (1–3. cikk)

A közös álláspont 1. cikke szerint a javasolt rendelet általános célja, hogy finanszírozza egyes fejlődő országokkal, területekkel és régiókkal folytatott együttműködés támogatását célzó intézkedéseket, valamint a rendelet valamely földrajzi programja vagy az európai szomszédsági és partnerségi eszköz értelmében támogatásra, vagy az Európai Fejlesztési Alap értelmében földrajzi együttműködésre jogosult országokban, régiókban és területeken zajló tematikus programokat.

A 2. cikk meghatározza a partnerországokkal és -régiókkal folytatott földrajzi és tematikus együttműködés célkitűzéseit. Előírja továbbá, hogy a földrajzi programok keretében zajló együttműködésre irányuló intézkedések a hivatalos fejlesztési támogatás keretében teljes mértékben támogatásra jogosult intézkedéseknek tekintendők. A tematikus programokat – néhány kellően indokolt és meghatározott számú kivételtől eltekintve – ugyancsak úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek a hivatalos fejlesztési támogatás kritériumainak.

A 3. cikk a rendelet keretében zajló valamennyi intézkedésre és programra alkalmazandó általános elveket tartalmaz. Ezen elvek alapjául az EK-Szerződés XX. címe, a fejlesztési politikáról szóló nyilatkozat és számos nemzetközileg elismert – többek között a támogatás hatékonyságára vonatkozó – elv és kötelezettségvállalás szolgál.

Földrajzi és tematikus programok (4–17. cikk)

A Tanács, akárcsak első olvasatában az Európai Parlament, aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az eredeti bizottsági javaslatból hiányzik a politikai tartalom. Az eredeti bizottsági javaslat 3. cikke pusztán azt rögzítette, hogy az intézkedéseket a Bizottság által meghatározott fölrajzi vagy tematikus programok keretében kell finanszírozni, amelyek területi hatályát ugyancsak a Bizottság határozná meg. A Tanács azonban más módot választ arra, hogy jogalkotási hatáskörét megőrizze. Az eredeti bizottság javaslat eljárási eszközzé való redukálása azt követeli meg a Bizottságtól, hogy éljen kezdeményezési jogával és nyújtson be javaslatokat további politikai rendeletekre irányulóan; a Tanács ehelyett megfelelőbbnek találná, ha a politikai tartalmat a rendelet rendelkezéseibe illesztenék be. Ennek megfelelően a közös álláspont 5–10. cikke meghatározza a földrajzi programok politikáját, míg 11–16. cikke a tematikus programok tartalmáról rendelkezik.

Az 5. cikk az egyes földrajzi programokra alkalmazandó elveket meghatározó horizontális rendelkezés. A rendelet átfogó céljával és hatályával, célkitűzéseivel és általános elveivel összhangban ezért a Latin-Amerikában, Ázsiában, Közép-Ázsiában és a Közel-Keleten található fejlődő országokkal és Dél-Afrikával folytatott földrajzi együttműködésnek magában kell foglalnia a szegénység enyhítésének és a Millenniumi Fejlesztési Célok elérésének területén, vagy a fejlesztési politikára vonatkozó nyilatkozatban a közösségi fellépés területeként meghatározott területeken való fellépést, beleértve az alábbi területeket is: emberi fejlődés; társadalmi kohézió és foglalkoztatás; kormányzás, demokrácia, emberi jogok és az intézményi reformok támogatása; kereskedelem és regionális integráció; környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható fejlesztése; víz és energia; infrastruktúra, kommunikáció és közlekedés; vidékfejlesztés, területrendezés, mezőgazdaság és élelmezésbiztonság; valamint a válság utáni helyzetek és törékeny helyzetű államok.

A 6–10. cikk meghatározza az egyes földrajzi területekre vonatkozó együttműködési területeket, amelyeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az 5. cikkben előírt fellépésekkel és ki kell egészíteniük azokat. Ezek az egyedi, kiegészítő jellegű együttműködési területek a helyi viszonyokhoz igazított megközelítést tesznek lehetővé, amely teljes mértékben figyelembe veszi az egyes földrajzi régiók jellegzetességeit. E rendelkezések tartalma nagy mértékben már létező rendeleteken alapul.

A tematikus programok esetében a Tanács hasonló megközelítést követett. A 11. cikk tartalmazza a tematikus programokra vonatkozó elveket. Az alábbi rendelkezések konkrét tartalmakat határoznak meg, amelyek részletesen kifejtik a különböző tematikus programok tartalmát: Befektetés a humántőkébe (12. cikk), Környezetvédelem és a természeti erőforrások, többek az energia fenntartható kezelése (13. cikk), A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok (14. cikk), Élelmezésbiztonság (15. cikk), valamint Migráció és menekültügy (16. cikk).

E tematikus rendelkezések tartalma nagy mértékben, de nem kizárólag, már létező tematikus rendeleteken alapul. A tartalmat – figyelemmel a fejlesztési politikára vonatkozó nyilatkozatra – a változó valósághoz és szükségletekhez igazították, és az tükröz több, a Bizottság által 2006 januárjában benyújtott közleményt.

Végül, a 266/2006/EK rendeletet követő intézkedésként a 17. cikk rendelkezik a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok számára nyújtott közösségi támogatásról, amelynek célja, hogy segítse ezen országokat a cukorpiac közös szervezésének reformja miatti alkalmazkodási folyamatban.

Pénzügyi rendelkezések (38. cikk és IV. melléklet)

A közös álláspont 38. cikke rendelkezik a rendelet 2007–2013-as időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszegéről. Az egyes programok számára elkülönített indikatív összegeket a rendelet szerves részét képező IV. melléklet tartalmazza. A közös álláspont a tematikus programokra szánt teljes összegen belül egy indikatív összeget különít el azon tevékenységek finanszírozására, amelyek az európai szomszédsági és partnerségi eszközben részt vevő országok előnyére válnak.

A Tanács ennek az indikatív pénzügyi bontásnak a beillesztésével válaszol az Európai Parlamenttel közösen osztott aggodalomra, miszerint a források elosztásába nagyobb mértékben kell bevonni mindkét intézményt.

Felülvizsgálat, hatálybalépés és alkalmazás (40. és 41. cikk)

A közös álláspont értelmében a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. A rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni. Ezen felül a 40. cikk kötelezi a Bizottságot, hogy legkésőbb 2010. december 31-én nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet végrehajtásának értékeléséről, a IV. mellékletben foglalt indikatív pénzügyi bontást is beleértve.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy véli, hogy közös álláspontja – amely a 2005 óta folytatott széleskörű előkészítő munka és tárgyalások eredménye, és amelyet a Bizottság is támogat – válaszol az Európai Parlament által kifejezett aggodalmakra.

A Tanács soros elnökségei és az Európai Parlament kulcsszereplői között folytatott gyakori és intenzív megbeszélések és véleménycserék eredményeképpen a folyamat során a két intézmény álláspontjai jelentős mértékben közelítettek egymáshoz. Az álláspontok összeérése végül valamennyi lezáratlan kérdés tekintetében egy kompromisszumos megoldást tett lehetővé, amelyet a közös álláspont tükröz.

A közös álláspont tehát arra törekszik, hogy a közösségi fejlesztési együttműködést illetően működőképes és hatékony finanszírozási eszközt hozzon létre, amely megfelelő egyensúlyt teremt a meglévő eszközök egyszerűsítése iránti igény és a jogalkotás két ága hatáskörének tiszteletben tartása között.

---

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 301/85

---

29/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva

a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról és az 1382/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 301 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról szóló, 1991. május 21-i 1382/91/EGK tanácsi rendelet (2) előírja a tagállamok számára, hogy adatokat szolgáltassanak a területükön kirakodott halászati termékek mennyiségéről és átlagáráról. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról szóló, 1991. május 21-i 1382/91/EGK tanácsi rendelet (2) előírja a tagállamok számára, hogy adatokat szolgáltassanak a területükön kirakodott halászati termékek mennyiségéről és átlagáráról.

| (2) | A tapasztalat azt mutatja, hogy a halászati termékek piacának elemzéseit és az egyéb gazdasági elemzéseket nem befolyásolná hátrányosan, ha a közösségi jogszabályok szerint az adatokat havi helyett éves időközönként szolgáltatnák. |
| --- | --- |

(2)

A tapasztalat azt mutatja, hogy a halászati termékek piacának elemzéseit és az egyéb gazdasági elemzéseket nem befolyásolná hátrányosan, ha a közösségi jogszabályok szerint az adatokat havi helyett éves időközönként szolgáltatnák.

| (3) | Az elemzések részletesebbé válnának, ha az adatokat a kirakodást végző halászhajók lobogó szerinti állama szerint osztályoznák. |
| --- | --- |

(3)

Az elemzések részletesebbé válnának, ha az adatokat a kirakodást végző halászhajók lobogó szerinti állama szerint osztályoznák.

| (4) | Az 1382/91/EGK rendelet az adatok gyűjtése és összeállítása kapcsán korlátot szab a megengedett mintavételnek, ami túlzott terhet ró egyes nemzeti hatóságokra. Az adatszolgáltatási rendszer javítása és egyszerűsítése céljából annak helyébe az e rendelet szerinti rendszer lép. Következésképpen a 1382/91/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1382/91/EGK rendelet az adatok gyűjtése és összeállítása kapcsán korlátot szab a megengedett mintavételnek, ami túlzott terhet ró egyes nemzeti hatóságokra. Az adatszolgáltatási rendszer javítása és egyszerűsítése céljából annak helyébe az e rendelet szerinti rendszer lép. Következésképpen a 1382/91/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Mivel e rendelet célját – nevezetesen közös jogi keret létrehozását a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó közösségi statisztikai adatok rendszeres előállítására – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben említett arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(5)

Mivel e rendelet célját – nevezetesen közös jogi keret létrehozását a tagállamokban kirakodott halászati termékekre vonatkozó közösségi statisztikai adatok rendszeres előállítására – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben említett arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (6) | A közösségi statisztikákról szóló 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (3) képezi a halászat területén a statisztikák hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének való megfelelést. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi statisztikákról szóló 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet (3) képezi a halászat területén a statisztikák hivatkozási alapját. Ez különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyszerűség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése és az átláthatóság elvének való megfelelést.

| (7) | Fontos biztosítani e rendelet egységes alkalmazását, és ehhez gondoskodni kell egy közösségi eljárásról, amely megfelelő időn belül segít meghatározni a végrehajtási rendelkezéseket és megtenni a szükséges technikai kiigazításokat. |
| --- | --- |

(7)

Fontos biztosítani e rendelet egységes alkalmazását, és ehhez gondoskodni kell egy közösségi eljárásról, amely megfelelő időn belül segít meghatározni a végrehajtási rendelkezéseket és megtenni a szükséges technikai kiigazításokat.

| (8) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) értelmében kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) értelmében kell elfogadni.

| (9) | Mivel a halászati termékek kirakodására vonatkozó adatszolgáltatás a közös halászati politika irányításának nélkülözhetetlen eszköze, meg kell határozni az 1999/468/EK tanácsi határozatban előírt irányítóbizottsági eljárás alkalmazásának lehetőségeit annak érdekében, hogy a tagállamok számára e rendelet végrehajtására átmeneti időszakokat biztosítsanak, valamint, hogy a tagállamok számára a szolgáltatott nemzeti adatokból halászati iparuk valamely részágazati statisztikáira vonatkozó adatokat kihagyását lehetővé tevő eltéréseket biztosítsanak. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a halászati termékek kirakodására vonatkozó adatszolgáltatás a közös halászati politika irányításának nélkülözhetetlen eszköze, meg kell határozni az 1999/468/EK tanácsi határozatban előírt irányítóbizottsági eljárás alkalmazásának lehetőségeit annak érdekében, hogy a tagállamok számára e rendelet végrehajtására átmeneti időszakokat biztosítsanak, valamint, hogy a tagállamok számára a szolgáltatott nemzeti adatokból halászati iparuk valamely részágazati statisztikáira vonatkozó adatokat kihagyását lehetővé tevő eltéréseket biztosítsanak.

| (10) | Másrészt a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megállapítsa a mellékletek technikai kiigazításához szükséges feltételeket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozzák, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(10)

Másrészt a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megállapítsa a mellékletek technikai kiigazításához szükséges feltételeket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozzák, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „Közösségi halászhajó”: olyan halászhajó, amely az egyik tagállam lobogója alatt közlekedik, és a Közösségben van nyilvántartva. |
| --- | --- |

1.

„Közösségi halászhajó”: olyan halászhajó, amely az egyik tagállam lobogója alatt közlekedik, és a Közösségben van nyilvántartva.

| 2. | „EFTA halászhajó”: az olyan halászhajó, amely egy EFTA tagország lobogója alatt közlekedik, vagy ott van nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

„EFTA halászhajó”: az olyan halászhajó, amely egy EFTA tagország lobogója alatt közlekedik, vagy ott van nyilvántartva.

| 3. | „Egységérték”:






  a) | a kirakodott halászati termék értéke első értékesítésekor (nemzeti pénznemben) osztva a kirakodott mennyiséggel (tonnában); vagy |
| --- | --- | --- |

3.

„Egységérték”:

a)

a kirakodott halászati termék értéke első értékesítésekor (nemzeti pénznemben) osztva a kirakodott mennyiséggel (tonnában); vagy

| b) | a nem azonnal értékesített halászati termékek esetén az átlagos tonnánkénti ár nemzeti pénznemben, megfelelő módszerrel megbecsülve. |
| --- | --- |

b)

a nem azonnal értékesített halászati termékek esetén az átlagos tonnánkénti ár nemzeti pénznemben, megfelelő módszerrel megbecsülve.

2. cikk

A tagállamok kötelezettségei

(1)   Minden tagállamnak évente statisztikai adatokat kell szolgáltatnia a Bizottságnak a területén közösségi vagy EFTA halászhajók által kirakodott halászati termékekről (a továbbiakban: statisztikai adatok).

(2)   E rendelet alkalmazásában a következő halászati termékeket kell a jelentést nyújtó tagállam területén kirakodottnak tekinteni:

| a) | halászhajók vagy a halászflotta egyéb járművei által közösségen belüli nemzeti kikötőkben kirakodott termékek; |
| --- | --- |

a)

halászhajók vagy a halászflotta egyéb járművei által közösségen belüli nemzeti kikötőkben kirakodott termékek;

| b) | a jelentést nyújtó tagállam halászhajói által nem közösségi kikötőkben kirakodott áruk, amelyekre a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 43. mellékletében található T2M formanyomtatvány vonatkozik. |
| --- | --- |

b)

a jelentést nyújtó tagállam halászhajói által nem közösségi kikötőkben kirakodott áruk, amelyekre a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 43. mellékletében található T2M formanyomtatvány vonatkozik.

3. cikk

A statisztikai adatok összeállítása

(1)   A statisztikai adatoknak a Közösségen belüli nemzeti területen történt kirakodások összességét fel kell ölelniük.

(2)   Mintavételi technikákat azokban az esetekben lehet használni, amikor egy tagállam halászata egyik részágazatának szerkezeti jellemzői miatt az átfogó adatgyűjtés az ágazat fontosságához mérve aránytalan nehézségeket eredményezne a nemzeti hatóságok számára.

4. cikk

Statisztikai adatok

A statisztikai adatoknak a referencia naptári évben kirakodott termékek teljes mennyiségére és egységértékére kell vonatkozniuk.

A változók, amelyekről a statisztikai adatokat szolgáltatni kell, azok meghatározásai és a vonatkozó nómenklatúrák a II., III. és IV. mellékletben találhatók.

5. cikk

Statisztikai adatok szolgáltatása

A tagállamoknak a statisztikai adatokat éves alapon kell szolgáltatniuk a Bizottságnak, az I. mellékletben meghatározott formában és a II., III. és IV. mellékletben megállapított kódok használatával.

A statisztikai adatokat a referencia naptári év végétől számított hat hónapon belül kell szolgáltatni.

6. cikk

Módszertan

(1)   ...-ig (6) minden tagállamnak részletes módszertani jelentést kell benyújtania a Bizottságnak, amely leírja az adatok gyűjtésének és a statisztikák összeállításának módját. A jelentésnek tartalmaznia kell a mintavételi technikák részleteit és az azokból eredő becslések minőségének értékelését.

(2)   A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a jelentéseket és következtetéseit elő kell terjesztenie a 72/279/EGK tanácsi határozat (7) 1. cikkével létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) megfelelő munkacsoportjának.

(3)   A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az (1) bekezdésben meghatározott információkban bekövetkezett minden változásról a bevezetést követő három hónapon belül. A használt adatgyűjtési módszerekben bekövetkezett lényeges változások részleteit is továbbítaniuk kell a Bizottságnak.

7. cikk

Átmeneti időszak

E rendelet végrehajtására hatálybalépésének dátumát követően három évet meg nem haladó átmeneti időszak biztosítható a tagállamoknak a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően.

8. cikk

Eltérések

(1)   Ha egy tagállam halászati ipara valamely részágazati statisztikáinak belefoglalása az ágazat fontosságához mérve aránytalan nehézségeket okozna a nemzeti hatóságok számára, eltérést lehet biztosítani a 11. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően, lehetővé téve a tagállam számára, hogy a szolgáltatott nemzeti statisztikai adatokból az adott ágazatra vonatkozó statisztikai adatokat kihagyja.

(2)   A tagállamoknak alá kell támasztaniuk az eltérésre vonatkozó (1) bekezdés szerinti kérelmet a Bizottságnak benyújtott jelentéssel, amely az e rendeletnek a tagállam területén történt kirakodások összességére való alkalmazásában előfordult problémákról szól.

9. cikk

A mellékletek frissítése

A mellékletek technikai kiigazításával kapcsolatos intézkedéseket a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

10. cikk

Értékelés

...-ig (8), majd háromévenként a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet értelmében elkészített statisztikai adatokról, különös tekintettel azok relevanciájára és minőségére. E jelentés tartalmazza a statisztikai adatok összegyűjtésére és feldolgozására felállított rendszer költség–haszon elemzését is, és megjelöli a legjobb gyakorlatokat, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a munkateher csökkentését és az adatok használhatóságának és minőségének növelését.

11. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját a bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozások esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel 8. cikkének rendelkezéseire.

Az említett határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel 8. cikkének rendelkezéseire.

12. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1382/91/EGK rendelet hatályát veszti.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  Az Európai Parlament 2006. június 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. november 14-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 133., 1991.5.28., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozat (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) által módosított határozat.

4

(5)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 402/2006/EK rendelettel (HL L 70., 2006.3.9., 35. o.) módosított rendelet.

5

(6)  E rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

6

(7)  HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

7

(8)  E rendelet hatálybalépésétől számított három év.

8

---

I. MELLÉKLET

A SZOLGÁLTATOTT STATISZTIKAI ADATOK FORMÁTUMA

A statisztikai adatállomány formátuma

A statisztikai adatokat olyan állományban kell szolgáltatni, amelyben minden bejegyzés tartalmazza az alább feltüntetett mezőket. Ezeket a mezőket vesszővel kell elválasztani („,” ).

| Terület | Megjegyzés | Melléklet |
| --- | --- | --- |
| Referenciaév | 4 jegyű (pl. 2003) | |
| A jelentést nyújtó ország | Alpha-3 kód | II. melléklet |
| Faj vagy fajcsoport | Nemzetközi alpha-3 kód (1) | – |
| Lobogó szerinti állam | Alpha-3 kód | II. melléklet |
| Kiszerelés | | III. melléklet |
| Rendeltetés | | IV. melléklet |
| Mennyiség | Kirakodott tonna (egy tizedesjegyre kerekítve) | |
| Egységérték | Nemzeti pénznemben tonnánként | |

Terület

Megjegyzés

Melléklet

Referenciaév

4 jegyű (pl. 2003)

A jelentést nyújtó ország

Alpha-3 kód

II. melléklet

Faj vagy fajcsoport

Nemzetközi alpha-3 kód (1)

–

Lobogó szerinti állam

Alpha-3 kód

II. melléklet

Kiszerelés

III. melléklet

Rendeltetés

IV. melléklet

Mennyiség

Kirakodott tonna (egy tizedesjegyre kerekítve)

Egységérték

Nemzeti pénznemben tonnánként

Az 50 kg kirakodott súlynál kisebb mennyiségeket „0,0”-ként kell feltüntetni.

---

(1)  A nemzetközi alpha-3 fajok kódjainak teljes listája a FAO ASFIS fájlban találhatók (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

---

II. MELLÉKLET

ORSZÁGKÓDOK LISTÁJA

| Ország | Kód |
| --- | --- |
| Belgium | BEL |
| Cseh Köztársaság | CZE |
| Dánia | DNK |
| Németország | DEU |
| Észtország | EST |
| Görögország | GRC |
| Spanyolország | ESP |
| Franciaország | FRA |
| Írország | IRL |
| Olaszország | ITA |
| Ciprus | CYP |
| Lettország | LVA |
| Litvánia | LTU |
| Luxemburg | LUX |
| Magyarország | HUN |
| Málta | MLT |
| Hollandia | NLD |
| Ausztria | AUT |
| Lengyelország | POL |
| Portugália | PRT |
| Szlovénia | SVN |
| Szlovákia | SVK |
| Finnország | FIN |
| Svédország | SWE |
| Egyesült Királyság | GBR |
| Izland | ISL |
| Norvégia | NOR |
| Egyéb | OTH |

Ország

Kód

Belgium

BEL

Cseh Köztársaság

CZE

Dánia

DNK

Németország

DEU

Észtország

EST

Görögország

GRC

Spanyolország

ESP

Franciaország

FRA

Írország

IRL

Olaszország

ITA

Ciprus

CYP

Lettország

LVA

Litvánia

LTU

Luxemburg

LUX

Magyarország

HUN

Málta

MLT

Hollandia

NLD

Ausztria

AUT

Lengyelország

POL

Portugália

PRT

Szlovénia

SVN

Szlovákia

SVK

Finnország

FIN

Svédország

SWE

Egyesült Királyság

GBR

Izland

ISL

Norvégia

NOR

Egyéb

OTH

---

III. MELLÉKLET

KISZERELÉSI KÓDOK LISTÁJA

A. rész

Lista

| Kiszerelés | Kód |
| --- | --- |
| Friss (nem meghatározott) | 10 |
| Friss (egész) | 11 |
| Friss (kizsigerelt) | 12 |
| Friss (farkak) | 13 |
| Friss (filé) | 14 |
| Friss (kizsigerelt, fej nélkül) | 16 |
| Friss (élő) | 18 |
| Friss (egyéb) | 19 |
| Fagyasztva (nem meghatározott) | 20 |
| Fagyasztva (egész) | 21 |
| Fagyasztva (kizsigerelt) | 22 |
| Fagyasztva (farkak) | 23 |
| Fagyasztva (filé) | 24 |
| Fagyasztva (nem filézett) | 25 |
| Fagyasztva (kizsigerelt, fej nélkül) | 26 |
| Fagyasztva (tisztított) | 27 |
| Fagyasztva (nem tisztított) | 28 |
| Fagyasztva (egyéb) | 29 |
| Sózva (nem meghatározott) | 30 |
| Sózva (egész) | 31 |
| Sózva (kizsigerelt) | 32 |
| Sózva (filé) | 34 |
| Sózva (kizsigerelt és fej nélkül) | 36 |
| Sózva (egyéb) | 39 |
| Füstölve | 40 |
| Főzve | 50 |
| Főzve (fagyasztva és csomagolva) | 60 |
| Szárítva (nem meghatározott) | 70 |
| Szárítva (egész) | 71 |
| Szárítva (kizsigerelt) | 72 |
| Szárítva (filé) | 74 |
| Szárítva (kizsigerelt, fej nélkül) | 76 |
| Szárított (nyúzott) | 77 |
| Szárítva (egyéb) | 79 |
| Egész (nem meghatározott) | 91 |
| Olló | 80 |
| Tojás | 85 |
| Ismeretlen kiszerelés | 99 |

Kiszerelés

Kód

Friss (nem meghatározott)

10

Friss (egész)

11

Friss (kizsigerelt)

12

Friss (farkak)

13

Friss (filé)

14

Friss (kizsigerelt, fej nélkül)

16

Friss (élő)

18

Friss (egyéb)

19

Fagyasztva (nem meghatározott)

20

Fagyasztva (egész)

21

Fagyasztva (kizsigerelt)

22

Fagyasztva (farkak)

23

Fagyasztva (filé)

24

Fagyasztva (nem filézett)

25

Fagyasztva (kizsigerelt, fej nélkül)

26

Fagyasztva (tisztított)

27

Fagyasztva (nem tisztított)

28

Fagyasztva (egyéb)

29

Sózva (nem meghatározott)

30

Sózva (egész)

31

Sózva (kizsigerelt)

32

Sózva (filé)

34

Sózva (kizsigerelt és fej nélkül)

36

Sózva (egyéb)

39

Füstölve

40

Főzve

50

Főzve (fagyasztva és csomagolva)

60

Szárítva (nem meghatározott)

70

Szárítva (egész)

71

Szárítva (kizsigerelt)

72

Szárítva (filé)

74

Szárítva (kizsigerelt, fej nélkül)

76

Szárított (nyúzott)

77

Szárítva (egyéb)

79

Egész (nem meghatározott)

91

Olló

80

Tojás

85

Ismeretlen kiszerelés

99

B. rész

Megjegyzések

| (1) | Filé: a hal gerincével párhuzamosan vágott, a hal jobb vagy bal oldalát tartalmazó halszeletek, feltéve hogy a fej, a zsigerek, az uszonyok (a hátuszony, az alsósörényuszony, a farkuszony, a hasúszó, a melluszony) és a csontok (a gerincoszlop vagy nagy hátgerinc, hasi vagy mellkasi, a hörgő vagy kengyelcsontok stb.) el vannak távolítva és a két oldal már nem érintkezik, például a hátánál vagy a hasánál. |
| --- | --- |

(1)

Filé: a hal gerincével párhuzamosan vágott, a hal jobb vagy bal oldalát tartalmazó halszeletek, feltéve hogy a fej, a zsigerek, az uszonyok (a hátuszony, az alsósörényuszony, a farkuszony, a hasúszó, a melluszony) és a csontok (a gerincoszlop vagy nagy hátgerinc, hasi vagy mellkasi, a hörgő vagy kengyelcsontok stb.) el vannak távolítva és a két oldal már nem érintkezik, például a hátánál vagy a hasánál.

| (2) | Egész hal: bontatlan hal. |
| --- | --- |

(2)

Egész hal: bontatlan hal.

| (3) | Tisztított: tintahal, amelynek karjai, feje és belső szervei el vannak távolítva a testből. |
| --- | --- |

(3)

Tisztított: tintahal, amelynek karjai, feje és belső szervei el vannak távolítva a testből.

| (4) | Fagyasztott hal: a hal minőségének megőrzése céljából –18 °C-on vagy annál alacsonyabb átlagos hőmérsékleten fagyasztott hal, amelyet –18 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten tárolnak. |
| --- | --- |

(4)

Fagyasztott hal: a hal minőségének megőrzése céljából –18 °C-on vagy annál alacsonyabb átlagos hőmérsékleten fagyasztott hal, amelyet –18 °C-on vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten tárolnak.

| (5) | Friss hal: nem pácolt, nem feldolgozott, nem fagyasztott és más módon sem kezelt, csupán hűtött hal. Általában egészben vagy kizsigerelve vannak kiszerelve. |
| --- | --- |

(5)

Friss hal: nem pácolt, nem feldolgozott, nem fagyasztott és más módon sem kezelt, csupán hűtött hal. Általában egészben vagy kizsigerelve vannak kiszerelve.

| (6) | Sózott hal: többnyire kizsigerelt és fej nélküli hal, sóban vagy sós lében pácolva. |
| --- | --- |

(6)

Sózott hal: többnyire kizsigerelt és fej nélküli hal, sóban vagy sós lében pácolva.

---

IV. MELLÉKLET

A TERMÉKEK RENDELTETÉSÉRE VONATKOZÓ KÓDOK LISTÁJA

A. rész

Lista

| Rendeltetés | Kód | A benyújtás jellege |
| --- | --- | --- |
| Emberi fogyasztás | 1 | Kötelező |
| Ipari felhasználás | 2 | Kötelező |
| Piacról kivont termékek | 3 | Önkéntes |
| Csalétek | 4 | Önkéntes |
| Állati takarmányozás | 5 | Önkéntes |
| Hulladék | 6 | Önkéntes |
| Ismeretlen rendeltetés | 9 | Önkéntes |

Rendeltetés

Kód

A benyújtás jellege

Emberi fogyasztás

1

Kötelező

Ipari felhasználás

2

Kötelező

Piacról kivont termékek

3

Önkéntes

Csalétek

4

Önkéntes

Állati takarmányozás

5

Önkéntes

Hulladék

6

Önkéntes

Ismeretlen rendeltetés

9

Önkéntes

B. rész

Megjegyzések

| (1) | Emberi fogyasztás: minden olyan halászati termék, amelyet közvetlenül emberi fogyasztás céljából értékesítenek, vagy amelyet szerződés vagy egyéb megállapodás keretében emberi fogyasztás céljára rakodnak ki. Kivételt képeznek az eredetileg emberi fogyasztás céljára szánt olyan mennyiségek, amelyeket az első értékesítéskor a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt kivontak az emberi fogyasztásra szolgáló termékek piacáról. |
| --- | --- |

(1)

Emberi fogyasztás: minden olyan halászati termék, amelyet közvetlenül emberi fogyasztás céljából értékesítenek, vagy amelyet szerződés vagy egyéb megállapodás keretében emberi fogyasztás céljára rakodnak ki. Kivételt képeznek az eredetileg emberi fogyasztás céljára szánt olyan mennyiségek, amelyeket az első értékesítéskor a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt kivontak az emberi fogyasztásra szolgáló termékek piacáról.

| (2) | Ipari felhasználás: minden olyan halászati termék, amelyet kifejezetten halliszt vagy olaj előállítása, vagy állati takarmányozás céljából rakodtak ki, valamint azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg ugyan emberi fogyasztásra szántak, de az első értékesítéskor nem ilyen célból kerültek forgalomba. |
| --- | --- |

(2)

Ipari felhasználás: minden olyan halászati termék, amelyet kifejezetten halliszt vagy olaj előállítása, vagy állati takarmányozás céljából rakodtak ki, valamint azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg ugyan emberi fogyasztásra szántak, de az első értékesítéskor nem ilyen célból kerültek forgalomba.

| (3) | Piacról kivont termékek: azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg emberi fogyasztásra szántak, de a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt az első értékesítéskor kivontak a piacról. |
| --- | --- |

(3)

Piacról kivont termékek: azok a mennyiségek, amelyeket eredetileg emberi fogyasztásra szántak, de a piaci feltételek, a közegészségügyi rendelkezések vagy más hasonló okok miatt az első értékesítéskor kivontak a piacról.

| (4) | Csalétek: azok a friss halmennyiségek, amelyek rendeltetése a csalétekként való használat más halászati tevékenységek során. Ennek egyik példája a botos és zsineges tonhalhalászatban használt csalétek. |
| --- | --- |

(4)

Csalétek: azok a friss halmennyiségek, amelyek rendeltetése a csalétekként való használat más halászati tevékenységek során. Ennek egyik példája a botos és zsineges tonhalhalászatban használt csalétek.

| (5) | Állati takarmány: közvetlenül állatok takarmányozására szánt friss halmennyiségek. Nem tartoznak ide a halliszt és a halolaj feldolgozására szánt mennyiségek. |
| --- | --- |

(5)

Állati takarmány: közvetlenül állatok takarmányozására szánt friss halmennyiségek. Nem tartoznak ide a halliszt és a halolaj feldolgozására szánt mennyiségek.

| (6) | Hulladék: hal vagy halrészek, amelyek állaguknál fogva kirakodás előtt megsemmisítendők. |
| --- | --- |

(6)

Hulladék: hal vagy halrészek, amelyek állaguknál fogva kirakodás előtt megsemmisítendők.

| (7) | Ismeretlen rendeltetés: azok a halmennyiségek, amelyek egyetlen másik kategóriába sem sorolhatók be. |
| --- | --- |

(7)

Ismeretlen rendeltetés: azok a halmennyiségek, amelyek egyetlen másik kategóriába sem sorolhatók be.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETŐ

| 1. | A Bizottság 2005. november 11-én a halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról szóló 1382/91/EGK meglévő rendelet felváltásának céljával fogadta el javaslatát (1), az összegyűjtött adatok jobb felhasználása, és ezzel egyidejűleg a tagállamokra nehezedő munkateher csökkentése érdekében. Az egymást követő elnökségek alatt a Tanács előkészítő szervei megvizsgálták és megvitatták a javaslatot. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2005. november 11-én a halászati termékekre vonatkozó adatszolgáltatásról szóló 1382/91/EGK meglévő rendelet felváltásának céljával fogadta el javaslatát (1), az összegyűjtött adatok jobb felhasználása, és ezzel egyidejűleg a tagállamokra nehezedő munkateher csökkentése érdekében. Az egymást követő elnökségek alatt a Tanács előkészítő szervei megvizsgálták és megvitatták a javaslatot.

| 2. | Az Európai Parlament az első olvasat során kialakított véleményét 2006. június 15-én fogadta el. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament az első olvasat során kialakított véleményét 2006. június 15-én fogadta el.

| 3. | A Tanács 2006. november 14-én az EK-Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

3.

A Tanács 2006. november 14-én az EK-Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A rendelettervezet célja, hogy rendelkezzen a tagállamok területén kirakodott halászati termékek mennyiségére és minőségére vonatkozó összehangolt adatok tagállamok általi benyújtásáról, lehetővé téve ezáltal a halászati termékek piacának elemzését és a halászat helyzetének általánosabb gazdasági elemzését.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános háttér

2006 júniusában első olvasatban megállapodás született a dokumentummal kapcsolatban (PE-CONS 3628/06).

A Tanács eközben 2006. július 17-én elfogadta a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról, és annak egy új eljárással, az „ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással” való kiegészítéséről (5a. cikk) szóló 2006/512/EK határozatot.

Az új komitológiai eljárást kell alkalmazni azon általános hatályú intézkedések elfogadásakor, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve ilyen elemek elhagyását vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.

2.   A Tanács által bevezetett kiigazítások

A rendelettervezet az irányítóbizottsági eljárást nevezi meg a mellékletek technikai kiigazításával kapcsolatos intézkedések elfogadására alkalmazandó eljárásként. Mivel azonban ezek az intézkedések általános hatályúak, és céljuk a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében megállapított, új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

Az ügy sürgőssége miatt szükséges, hogy az Európai Parlament és a Tanács 2006 decemberéig elfogadja e rendeletet.

3.   A Bizottság elfogadta a Tanács által elfogadott közös álláspontot.

---

(1)  COM(2005) 566 végleges.

---

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 301/94

---

30/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva

a kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008) szóló, ...-i 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

(2006/C 301 E/04)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a Közösség feladata, hogy Európa népei között egyre szorosabb egységet hozzon létre, és hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a Közösség feladata, hogy Európa népei között egyre szorosabb egységet hozzon létre, és hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget.

| (2) | Az Európai Unió (EU) egymást követő bővítései, az egységes piacnak köszönhetően megnövekedett mobilitás, a korábbi és napjainkban zajló migrációs hullámok, a kereskedelem, az oktatás, a szabadidő, és az általános globalizáció révén a világ többi részével folytatott felélénkült cserefolyamatok összeadódó hatásaként nő a kölcsönhatások száma az európai polgárok és az EU valamennyi lakója, valamint a különböző kultúrák, nyelvek, népcsoportok, vallások között Európában és azon kívül egyaránt. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió (EU) egymást követő bővítései, az egységes piacnak köszönhetően megnövekedett mobilitás, a korábbi és napjainkban zajló migrációs hullámok, a kereskedelem, az oktatás, a szabadidő, és az általános globalizáció révén a világ többi részével folytatott felélénkült cserefolyamatok összeadódó hatásaként nő a kölcsönhatások száma az európai polgárok és az EU valamennyi lakója, valamint a különböző kultúrák, nyelvek, népcsoportok, vallások között Európában és azon kívül egyaránt.

| (3) | Az európai polgároknak és mindazoknak, akik átmeneti vagy állandó jelleggel az Unióban élnek, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kultúrák közötti párbeszédben vegyenek részt, és kihasználhassák lehetőségeiket egy sokszínű, pluralista, szolidaritáson alapuló és dinamikus társadalomban, nemcsak Európában, de a világ többi részén is. |
| --- | --- |

(3)

Az európai polgároknak és mindazoknak, akik átmeneti vagy állandó jelleggel az Unióban élnek, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kultúrák közötti párbeszédben vegyenek részt, és kihasználhassák lehetőségeiket egy sokszínű, pluralista, szolidaritáson alapuló és dinamikus társadalomban, nemcsak Európában, de a világ többi részén is.

| (4) | Az európai projekt középpontjában fontos megteremteni a kultúrák közötti párbeszéd és a polgárok közötti párbeszéd lehetőségeit a kulturális sokszínűség tiszteletének megerősítése, társadalmaink összetett valóságának, valamint a különféle kulturális identitások és meggyőződések együttélésének kezelése érdekében. Fontos továbbá hangsúlyozni a különböző kultúrák hozzájárulását a tagállamok örökségéhez és életmódjához, és felismerni, hogy a kultúra és a kultúrák közötti párbeszéd alapvető eszköze annak, hogy megtanuljunk harmóniában együtt élni. |
| --- | --- |

(4)

Az európai projekt középpontjában fontos megteremteni a kultúrák közötti párbeszéd és a polgárok közötti párbeszéd lehetőségeit a kulturális sokszínűség tiszteletének megerősítése, társadalmaink összetett valóságának, valamint a különféle kulturális identitások és meggyőződések együttélésének kezelése érdekében. Fontos továbbá hangsúlyozni a különböző kultúrák hozzájárulását a tagállamok örökségéhez és életmódjához, és felismerni, hogy a kultúra és a kultúrák közötti párbeszéd alapvető eszköze annak, hogy megtanuljunk harmóniában együtt élni.

| (5) | A kultúrák közötti párbeszéd ily módon hozzájárul az EU több stratégiai prioritásának megvalósításához, különösen azáltal, hogy:






  — | tiszteletben tartja és elősegíti a kulturális sokszínűséget Európában, könnyebbé teszi az együttélést, ösztönözve az EU közös értékein nyugvó, a világra nyitott, aktív európai polgárság létrejöttét; |
| --- | --- | --- |

(5)

A kultúrák közötti párbeszéd ily módon hozzájárul az EU több stratégiai prioritásának megvalósításához, különösen azáltal, hogy:

—

tiszteletben tartja és elősegíti a kulturális sokszínűséget Európában, könnyebbé teszi az együttélést, ösztönözve az EU közös értékein nyugvó, a világra nyitott, aktív európai polgárság létrejöttét;

| — | hozzájárul az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség biztosításához az EU-n belül azáltal, hogy magában foglalja a megújult lisszaboni stratégiát, amelyhez a tudásalapú gazdaságnak olyan emberekre van szüksége, akik a jólét fokozása érdekében alkalmazkodni tudnak a változásokhoz és képesek az innováció minden lehetséges forrását kiaknázni; |
| --- | --- |

—

hozzájárul az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség biztosításához az EU-n belül azáltal, hogy magában foglalja a megújult lisszaboni stratégiát, amelyhez a tudásalapú gazdaságnak olyan emberekre van szüksége, akik a jólét fokozása érdekében alkalmazkodni tudnak a változásokhoz és képesek az innováció minden lehetséges forrását kiaknázni;

| — | hangsúlyozza a megújult lisszaboni stratégia kulturális és oktatási dimenzióját, és egyben ösztönzi a növekedést eredményező és munkahelyeket teremtő kulturális és kreatív gazdaságot az EU-ban; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a megújult lisszaboni stratégia kulturális és oktatási dimenzióját, és egyben ösztönzi a növekedést eredményező és munkahelyeket teremtő kulturális és kreatív gazdaságot az EU-ban;

| — | támogatja az EU elkötelezettségét a szolidaritás, a társadalmi igazságosság, a szociális piacgazdaság és az együttműködés fejlesztése, valamint a megerősített kohézió iránt közös értékei tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

támogatja az EU elkötelezettségét a szolidaritás, a társadalmi igazságosság, a szociális piacgazdaság és az együttműködés fejlesztése, valamint a megerősített kohézió iránt közös értékei tiszteletben tartása mellett;

| — | képessé teszi az EU-t arra, hogy jobban hallassa hangját a világban, valamint hogy eredményes partnerséget kössön a szomszédságába tartozó országokkal, kiterjesztve ezáltal a stabilitás, a demokrácia és a közös jólét térségét az EU-n kívülre, növelve egyúttal az európai polgárok és az EU valamennyi lakosának jólétét és biztonságát. |
| --- | --- |

—

képessé teszi az EU-t arra, hogy jobban hallassa hangját a világban, valamint hogy eredményes partnerséget kössön a szomszédságába tartozó országokkal, kiterjesztve ezáltal a stabilitás, a demokrácia és a közös jólét térségét az EU-n kívülre, növelve egyúttal az európai polgárok és az EU valamennyi lakosának jólétét és biztonságát.

| (6) | A kultúrák közötti párbeszéd számos közösségi szakpolitikának és eszköznek fontos dimenzióját képezi a strukturális alapok, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, az ifjúságpolitika, a kultúra, az állampolgárság és a sport, a nemek közötti esélyegyenlőség, a foglalkoztatás és szociális ügyek, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, az idegen- és fajgyűlölet elleni küzdelem, a menekültügyi politika és a bevándorlók integrációja, az emberi jogok és a fenntartható fejlődés, az audiovizuális politika és a kutatás területén. |
| --- | --- |

(6)

A kultúrák közötti párbeszéd számos közösségi szakpolitikának és eszköznek fontos dimenzióját képezi a strukturális alapok, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, az ifjúságpolitika, a kultúra, az állampolgárság és a sport, a nemek közötti esélyegyenlőség, a foglalkoztatás és szociális ügyek, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, az idegen- és fajgyűlölet elleni küzdelem, a menekültügyi politika és a bevándorlók integrációja, az emberi jogok és a fenntartható fejlődés, az audiovizuális politika és a kutatás területén.

| (7) | E párbeszéd egyre fontosabb szerephez jut az EU külkapcsolataiban is, különös tekintettel a csatlakozó és a tagjelölt országokra, a nyugat-balkáni térség országaira, az Unióval társulási megállapodás kötésére jelölt országokra, az európai szomszédságpolitika partnerországaira és további harmadik, különösen fejlődő országokra. |
| --- | --- |

(7)

E párbeszéd egyre fontosabb szerephez jut az EU külkapcsolataiban is, különös tekintettel a csatlakozó és a tagjelölt országokra, a nyugat-balkáni térség országaira, az Unióval társulási megállapodás kötésére jelölt országokra, az európai szomszédságpolitika partnerországaira és további harmadik, különösen fejlődő országokra.

| (8) | A közösségi tapasztalatok és kezdeményezések alapján alapvető fontosságú annak elősegítése, hogy minden polgár – férfiak és nők egyaránt –, minden tagállam és a teljes európai társadalom részt vegyen a kultúrák közötti párbeszédben, különösen a civil társadalommal való struktúrált együttműködésen keresztül. Mindez hozzájárul az európai identitás kialakításához a különbségek összefogása és a közösséghez tartozás különböző vonatkozásainak formálása által. |
| --- | --- |

(8)

A közösségi tapasztalatok és kezdeményezések alapján alapvető fontosságú annak elősegítése, hogy minden polgár – férfiak és nők egyaránt –, minden tagállam és a teljes európai társadalom részt vegyen a kultúrák közötti párbeszédben, különösen a civil társadalommal való struktúrált együttműködésen keresztül. Mindez hozzájárul az európai identitás kialakításához a különbségek összefogása és a közösséghez tartozás különböző vonatkozásainak formálása által.

| (9) | E határozat alkalmazásában a „tevékeny európai polgárság” fogalmába az EK-Szerződés 17. cikkében meghatározott uniós polgárokon kívül valamennyi, az EU területén állandó vagy átmeneti jelleggel élő személy is beletartozik. |
| --- | --- |

(9)

E határozat alkalmazásában a „tevékeny európai polgárság” fogalmába az EK-Szerződés 17. cikkében meghatározott uniós polgárokon kívül valamennyi, az EU területén állandó vagy átmeneti jelleggel élő személy is beletartozik.

| (10) | Az Európai Unió közös értékei az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében meghatározott értékek. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Unió közös értékei az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében meghatározott értékek.

| (11) | A kultúrák közötti párbeszédben hangsúlyos szerephez jutó valamennyi közösségi, nemzeti, regionális és helyi fellépés során alapvetően fontos biztosítani a kiegészítő jelleget és a horizontális megközelítést, tekintve, hogy a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve hozzá fog járulni az ilyen fellépések ismertségének és koherenciájának növeléséhez. Mind a közösségi, mind a nemzeti szintű fellépések tervezése során adott esetben felhasználhatók az Esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) folyamán szerzett tapasztalatok. |
| --- | --- |

(11)

A kultúrák közötti párbeszédben hangsúlyos szerephez jutó valamennyi közösségi, nemzeti, regionális és helyi fellépés során alapvetően fontos biztosítani a kiegészítő jelleget és a horizontális megközelítést, tekintve, hogy a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve hozzá fog járulni az ilyen fellépések ismertségének és koherenciájának növeléséhez. Mind a közösségi, mind a nemzeti szintű fellépések tervezése során adott esetben felhasználhatók az Esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) folyamán szerzett tapasztalatok.

| (12) | A Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve hozzájárulhat a kultúrák közötti párbeszédnek a közösségi politikákba, fellépésekbe és programokba történő, horizontális és ágazatokon átívelő prioritásként való beillesztéséhez, valamint a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását szolgáló legjobb gyakorlatok meghatározásához és egymással történő megosztásához is. A kultúrák közötti párbeszéd terén a legjobb gyakorlatok és projektek érzékelhető elismerése ösztönzi az érdekelteket, és a civil társadalom körében népszerűsíti az elgondolást. |
| --- | --- |

(12)

A Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve hozzájárulhat a kultúrák közötti párbeszédnek a közösségi politikákba, fellépésekbe és programokba történő, horizontális és ágazatokon átívelő prioritásként való beillesztéséhez, valamint a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását szolgáló legjobb gyakorlatok meghatározásához és egymással történő megosztásához is. A kultúrák közötti párbeszéd terén a legjobb gyakorlatok és projektek érzékelhető elismerése ösztönzi az érdekelteket, és a civil társadalom körében népszerűsíti az elgondolást.

| (13) | Más nemzetközi intézményekkel – például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val – adott esetben fejleszthető az együttműködés, különösen a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása terén szerzett tapasztalatuk és szakértelmük hasznosítása céljából. |
| --- | --- |

(13)

Más nemzetközi intézményekkel – például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val – adott esetben fejleszthető az együttműködés, különösen a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása terén szerzett tapasztalatuk és szakértelmük hasznosítása céljából.

| (14) | Ugyancsak fontos biztosítani a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve és a megfelelő keretek között – többek között az EGT-megállapodásban részes EFTA-országokkal, a nyugat-balkáni térség országaival és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokkal – kidolgozott, a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására vonatkozó kezdeményezések valamennyi külpolitikai vetületének egymást kiegészítő jellegét. Fontos biztosítani továbbá a harmadik országokkal – különösen a fejlődő országokkal – folytatott, a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve célkitűzései szempontjából lényeges minden egyéb együttműködési kezdeményezéssel való kiegészítő jelleget. |
| --- | --- |

(14)

Ugyancsak fontos biztosítani a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve és a megfelelő keretek között – többek között az EGT-megállapodásban részes EFTA-országokkal, a nyugat-balkáni térség országaival és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokkal – kidolgozott, a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására vonatkozó kezdeményezések valamennyi külpolitikai vetületének egymást kiegészítő jellegét. Fontos biztosítani továbbá a harmadik országokkal – különösen a fejlődő országokkal – folytatott, a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve célkitűzései szempontjából lényeges minden egyéb együttműködési kezdeményezéssel való kiegészítő jelleget.

| (15) | A megfelelő külkapcsolati eszközök keretében kialakítandó, kultúrák közötti párbeszédet szolgáló fellépéseknek többek között tükrözniük kell azt, hogy a tapasztalatok és értékek harmadik országokkal történő megosztása kölcsönös érdek, továbbá elő kell segíteniük egymás kultúrájának megismerését, tiszteletben tartását és megértését. |
| --- | --- |

(15)

A megfelelő külkapcsolati eszközök keretében kialakítandó, kultúrák közötti párbeszédet szolgáló fellépéseknek többek között tükrözniük kell azt, hogy a tapasztalatok és értékek harmadik országokkal történő megosztása kölcsönös érdek, továbbá elő kell segíteniük egymás kultúrájának megismerését, tiszteletben tartását és megértését.

| (16) | Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. A tagjelölt országokat ugyanakkor szorosan be kell vonni a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évével kapcsolatos fellépésekbe a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célzó kezdeményezéseken keresztül, amelyeket az együttműködés és a párbeszéd megfelelő keretein belül, különösen az EU és ezen országok közötti civil társadalmi párbeszéd keretében kell kidolgozni (4). |
| --- | --- |

(16)

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. A tagjelölt országokat ugyanakkor szorosan be kell vonni a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évével kapcsolatos fellépésekbe a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célzó kezdeményezéseken keresztül, amelyeket az együttműködés és a párbeszéd megfelelő keretein belül, különösen az EU és ezen országok közötti civil társadalmi párbeszéd keretében kell kidolgozni (4).

| (17) | Ez a határozat a fellépés teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(17)

Ez a határozat a fellépés teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (5) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára.

| (18) | Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. A tervezett fellépés jellegére és alkalmazási körére tekintettel helyénvaló egy tanácsadó bizottság felállítása. |
| --- | --- |

(18)

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. A tervezett fellépés jellegére és alkalmazási körére tekintettel helyénvaló egy tanácsadó bizottság felállítása.

| (19) | Mivel ezen határozat céljait a közösségi szintű, nevezetesen a többoldalú partnerségek és transznacionális cserekapcsolatok szükségessége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(19)

Mivel ezen határozat céljait a közösségi szintű, nevezetesen a többoldalú partnerségek és transznacionális cserekapcsolatok szükségessége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

A 2008. évet a „Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének” nyilvánítják abból a célból, hogy felhívják a figyelmet a kultúrák közötti párbeszéd 2008 után is folytatódó, folyamatos fenntartására, illetve, hogy nagy nyilvánosságot biztosítsanak e témának.

2. cikk

Célkitűzések

(1)   A Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének általános célkitűzése, hogy hozzájáruljon a következőkhöz:

| — | a kultúrák közötti párbeszéd folyamatának előmozdítása, amely következtében valamennyien, akik az EU területén élnek jobban be tudnak illeszkedni egy nyitottabb, de ugyanakkor összetettebb kulturális környezetbe, amelyben a különböző tagállamokban, illetve az egyes tagállamokon belül is, különböző kulturális identitások és meggyőződések egymással párhuzamosan léteznek; |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszéd folyamatának előmozdítása, amely következtében valamennyien, akik az EU területén élnek jobban be tudnak illeszkedni egy nyitottabb, de ugyanakkor összetettebb kulturális környezetbe, amelyben a különböző tagállamokban, illetve az egyes tagállamokon belül is, különböző kulturális identitások és meggyőződések egymással párhuzamosan léteznek;

| — | a figyelem felhívása a kultúrák közötti párbeszédre mint a sokrétű és dinamikus társadalom megvalósításához való hozzájárulásra, és az ilyen társadalomból származó előnyök kihasználásának lehetőségére Európában és a világban egyaránt; |
| --- | --- |

—

a figyelem felhívása a kultúrák közötti párbeszédre mint a sokrétű és dinamikus társadalom megvalósításához való hozzájárulásra, és az ilyen társadalomból származó előnyök kihasználásának lehetőségére Európában és a világban egyaránt;

| — | ráébreszteni valamennyi, az EU területén élő személyt, különösen a fiatalokat a világra nyitott, a kulturális sokszínűséget tiszteletben tartó, tevékeny európai polgárság megteremtésének jelentőségére, amelynek alapjául az EU-nak az EU-Szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában meghatározott közös értékei szolgálnak; |
| --- | --- |

—

ráébreszteni valamennyi, az EU területén élő személyt, különösen a fiatalokat a világra nyitott, a kulturális sokszínűséget tiszteletben tartó, tevékeny európai polgárság megteremtésének jelentőségére, amelynek alapjául az EU-nak az EU-Szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában meghatározott közös értékei szolgálnak;

| — | hangsúlyozni a különböző kultúrák és a kulturális sokszínűség megnyilvánulásainak hozzájárulását az EU tagállamainak örökségéhez és életmódjához; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozni a különböző kultúrák és a kulturális sokszínűség megnyilvánulásainak hozzájárulását az EU tagállamainak örökségéhez és életmódjához;

(2)   A Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének egyedi célkitűzései a következők:

| — | az EU területén élők – különösen a fiatalok – tudatosságának növelése azzal kapcsolatban, hogy mindennapi életük során fontos a kultúrák közötti párbeszédben való részvétel; |
| --- | --- |

—

az EU területén élők – különösen a fiatalok – tudatosságának növelése azzal kapcsolatban, hogy mindennapi életük során fontos a kultúrák közötti párbeszédben való részvétel;

| — | a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése céljából az EU-szerte alkalmazott legjobb gyakorlatok felismerésére, egymással való megosztására és érzékelhető európai elismerésére irányuló munka, különösen a fiatalok és a gyermekek körében; |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése céljából az EU-szerte alkalmazott legjobb gyakorlatok felismerésére, egymással való megosztására és érzékelhető európai elismerésére irányuló munka, különösen a fiatalok és a gyermekek körében;

| — | az oktatás szerepének erősítése, amely fontos közvetítő eszköz a sokszínűség megismertetésében, más kultúrák jobb megértésében, készségek és helyes társas magatartási minták elsajátításában, valamint annak a központi szerepnek a hangsúlyozásában, amelyet a média tölt be az egyenlőség elvének és a kölcsönös megértésnek az előmozdításában; |
| --- | --- |

—

az oktatás szerepének erősítése, amely fontos közvetítő eszköz a sokszínűség megismertetésében, más kultúrák jobb megértésében, készségek és helyes társas magatartási minták elsajátításában, valamint annak a központi szerepnek a hangsúlyozásában, amelyet a média tölt be az egyenlőség elvének és a kölcsönös megértésnek az előmozdításában;

| — | a kultúrák közötti párbeszédhez hozzájáruló közösségi programok és fellépések ismertségének és koherenciájának fokozása, illetve valamennyi ilyen program és fellépés támogatása, folytatólagosságának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszédhez hozzájáruló közösségi programok és fellépések ismertségének és koherenciájának fokozása, illetve valamennyi ilyen program és fellépés támogatása, folytatólagosságának biztosítása;

| — | a kultúrák közötti párbeszéd új megközelítési módjainak feltárásához való hozzájárulás, többek között a különböző ágazatokhoz tartozó érdekeltek széles körének együttműködése révén. |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszéd új megközelítési módjainak feltárásához való hozzájárulás, többek között a különböző ágazatokhoz tartozó érdekeltek széles körének együttműködése révén.

3. cikk

Az intézkedések tartalma

A 2. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében hozott intézkedéseket a melléklet tartalmazza.

Ezen intézkedések közé tartozik a következő tevékenységek végrehajtása, illetve az azokhoz nyújtott támogatás:

| a) | európai szintű rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése a lehető legtöbb ember közvetlen részvétele vagy más módon történő elérése által, valamint a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve eredményeinek és tapasztalatainak hangsúlyozása; |
| --- | --- |

a)

európai szintű rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a kultúrák közötti párbeszéd elősegítése a lehető legtöbb ember közvetlen részvétele vagy más módon történő elérése által, valamint a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve eredményeinek és tapasztalatainak hangsúlyozása;

| b) | nemzeti és regionális szintű, hangsúlyozottan európai vonatkozással bíró rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve célkitűzéseinek elősegítése a lehető legtöbb ember közvetlen részvételével vagy más módon történő bevonásával, külön figyelmet szentelve az állampolgári oktatással kapcsolatos fellépéseknek és más emberek különbözőségükkel együtt való megbecsülésének; |
| --- | --- |

b)

nemzeti és regionális szintű, hangsúlyozottan európai vonatkozással bíró rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve célkitűzéseinek elősegítése a lehető legtöbb ember közvetlen részvételével vagy más módon történő bevonásával, külön figyelmet szentelve az állampolgári oktatással kapcsolatos fellépéseknek és más emberek különbözőségükkel együtt való megbecsülésének;

| c) | a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének célkitűzéseivel és a legjobb gyakorlatok feltárásával kapcsolatos kulcsfontosságú üzeneteknek – legfőképp a fiatalok és gyerekek körében történő – terjesztését szolgáló tájékoztató és népszerűsítő kampányok, különösen a médiával és a civil szervezetekkel folytatott közösségi és nemzeti szintű együttműködésben; |
| --- | --- |

c)

a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének célkitűzéseivel és a legjobb gyakorlatok feltárásával kapcsolatos kulcsfontosságú üzeneteknek – legfőképp a fiatalok és gyerekek körében történő – terjesztését szolgáló tájékoztató és népszerűsítő kampányok, különösen a médiával és a civil szervezetekkel folytatott közösségi és nemzeti szintű együttműködésben;

| d) | közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok, valamint transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációk, melyek célja, hogy a hosszú távú nyomon követés alapjaként értékelést és jelentést készítsenek a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének előkészületeiről és eredményességéről, valamint hatásáról. |
| --- | --- |

d)

közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok, valamint transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációk, melyek célja, hogy a hosszú távú nyomon követés alapjaként értékelést és jelentést készítsenek a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének előkészületeiről és eredményességéről, valamint hatásáról.

4. cikk

A tagállamok együttműködése

Az egyes tagállamok nemzeti koordinációs szervet vagy egy annak megfelelő közigazgatási szervet jelölnek ki, amelynek feladata, hogy megszervezze az adott tagállamnak a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évében való részvételét. A tagállamok az e határozat elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot e kijelölésről.

Az egyes tagállamok biztosítják, hogy az említett szerv nemzeti, regionális és helyi szinten a különböző feleket megfelelően vonja be a kultúrák közötti párbeszédbe.

Az említett szerv gondoskodik a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évével kapcsolatos fellépések nemzeti szintű összehangolásáról.

5. cikk

Végrehajtás

(1)   Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 6. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   Különleges figyelmet kell szentelni az európai intézményekkel, különösen az Európai Parlamenttel folytatott együttműködésnek.

6. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

(4)   A bizottságba delegált nemzeti képviselőket lehetőség szerint a 4. cikkben említett nemzeti koordinációs szerv nevezi ki.

7. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A melléklet A. szakaszában említett közösségi szintű intézkedések összköltségük legfeljebb 80 %-áig támogathatók az Európai Unió általános költségvetésének terhére.

(2)   A melléklet B. szakaszában említett intézkedések a 8. cikkben említett eljárásnak megfelelően, összköltségük legfeljebb 50 %-áig támogathatók az Európai Unió általános költségvetésének terhére.

(3)   A melléklet C. szakaszában említett közösségi szintű intézkedések tekintetében közbeszerzési szerződés köthető, vagy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott támogatások ítélhetők meg.

8. cikk

Pályázati és a kiválasztási eljárás

(1)   A támogatások odaítéléséről szóló határozatokat a Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban hozza meg. A Bizottság a javasolt projektek minőségének figyelembevétele mellett biztosítja a támogatásnak a tagállamok és az érintett tevékenységek különböző területei közötti kiegyensúlyozott és igazságos elosztását.

(2)   A 7. cikk (3) bekezdése szerinti, támogatás iránti pályázatokat a 4. cikkben említett szerv nyújtja be a Bizottsághoz.

9. cikk

Nemzetközi szervezetek

A Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve céljából a Bizottság együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val, fokozottan ügyelve arra, hogy látható legyen az EU részvétele.

10. cikk

A Bizottság szerepe

(1)   A Bizottság biztosítja az e határozatban megállapított intézkedések, valamint az egyéb közösségi fellépések és kezdeményezések közötti koherenciát.

(2)   A Bizottság törekszik arra, hogy a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évébe bevonja a tagjelölt országokat a kultúrák közötti párbeszéddel kapcsolatos közösségi programokban való részvételük alapján, valamint azáltal, hogy a megfelelő keretek között, különösen az EU és a tagjelölt országok közötti civil társadalmi párbeszéd összefüggésében konkrét kezdeményezéseket dolgoz ki.

(3)   A Bizottság biztosítja a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének célkitűzései elérése érdekében hozott intézkedések, valamint a várhatóan az együttműködés és párbeszéd megfelelő keretei között az EGT-megállapodásban részes EFTA-országokkal, a nyugat-balkáni térség országaival és az európai szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokkal közösen kidolgozott kezdeményezések közötti kiegészítő jelleget.

(4)   A Bizottság biztosítja a harmadik országokkal, különösen a fejlődő országokkal folytatott, a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve célkitűzései szempontjából lényeges minden egyéb együttműködési kezdeményezéssel való kiegészítő jelleget.

11. cikk

Költségvetés

Az e határozat végrehajtására előirányzott pénzügyi keretösszeg a 2007. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra 10 000 000 EUR. Az előkészítő fellépések tekintetében felhasználható keret a teljes költségvetés 30 %-a.

Az éves előirányzatokat a pénzügyi keret keretei között a költségvetési hatóság hagyja jóvá.

12. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   Az e határozat keretében finanszírozott fellépések végrehajtása során a Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét a csalás, a korrupció és az egyéb illegális tevékenység megelőzését szolgáló intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogosulatlanul kifizetett összegek behajtásával, szabálytalanságok esetén pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7) és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (8), valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) összhangban biztosítja.

(2)   Az e határozat keretében finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak eljárása vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként, indokolatlan kiadási tételek miatt az Európai Unió általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének.

(3)   A Bizottság csökkenti, felfüggeszti, vagy visszaköveteli az adott fellépésre nyújtott pénzügyi támogatást, amennyiben szabálytalanságot tapasztal – különösen az e határozat rendelkezéseinek, az egyedi határozatnak, vagy a szóban forgó támogatás odaítéléséről szóló szerződésnek a be nem tartását –, vagy ha fény derül arra, hogy a fellépésben a Bizottság jóváhagyása nélkül olyan jelentős változtatás történt, amely a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.

(4)   Amennyiben a határidőket nem tartották be, vagy amennyiben a fellépés végrehajtása során elért eredmények csupán a kiutalt pénzügyi támogatás egy részét igazolják, a Bizottság felkéri a kedvezményezettet, hogy megadott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. Amennyiben a kedvezményezett nem szolgál kielégítő válasszal, a Bizottság törölheti a pénzügyi támogatás fennmaradó részét, és követelheti a már folyósított összegek visszafizetését.

(5)   Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (10) meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.

13. cikk

Felügyelet

(1)   A kedvezményezett technikai és pénzügyi jelentéseket nyújt be az e határozat keretében finanszírozott valamennyi fellépéssel kapcsolatos munka előrehaladásáról. A fellépés befejezésétől számított három hónapon belül ezen felül záró beszámolót kell benyújtani. A jelentések formáját és tárgyát a Bizottság határozza meg.

(2)   A pénzügyi támogatás kedvezményezettje az adott fellépésre vonatkozó utolsó kifizetést követő öt évig megőrzi a Bizottság számára a fellépéssel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó valamennyi bizonylatot.

(3)   A Bizottság megtesz minden egyéb szükséges intézkedést a finanszírozott fellépések szabályos, e határozat, valamint az 1605/2005/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtásának ellenőrzésére.

14. cikk

Monitoring és értékelés

A Bizottság legkésőbb 2009. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére a 3. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről, mely jelentés az e területet érintő jövőbeli EU-s szakpolitikák, intézkedések és fellépések alapjául szolgál majd.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

16. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 185., 2006.8.8., 42. o.

1

(2)  HL C 206., 2006.8.29., 44. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. június 1-i véleménye és a ...-i (tanácsi határozata Hivatalos Lapban még nem tették közzé) .

3

(4)  Lásd a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, az EU és a tagjelölt országok civil társadalmai közötti párbeszédről szóló, 2005. június 29-i bizottsági közleményt.

4

(5)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o., A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

7

(8)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

8

(9)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

9

(10)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

10

---

MELLÉKLET

A 3. CIKKBEN EMLÍTETT INTÉZKEDÉSEK

A.   A közösségi szintű fellépések társfinanszírozása

A Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének célkitűzéseivel kapcsolatos tudatosság növelését célzó, különösen a fiatalokat megszólító egyes európai szintű emblematikus fellépések összköltségük legfeljebb 80 %-áig közösségi támogatásban részesülhetnek.

Ezen fellépések közé tartozhatnak egyes különleges események, többek között a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének az Unió 2008. évi elnökségét ellátó országokkal együttműködésben megrendezett közösségi nyitó- és záróeseménye.

Tájékoztatásul: az említett fellépések a teljes költségvetés hozzávetőleg 30 %-ában részesülnek.

B.   A nemzeti szintű fellépések társfinanszírozása

A hangsúlyozottan európai vonatkozású nemzeti fellépések teljesíthetik az összköltségük legfeljebb 50 %-át fedező közösségi támogatás megítéléséhez szükséges feltételeket.

Ezek a fellépések különösen egy nemzeti kezdeményezés társfinanszírozására vonatkozhatnak tagállamonként.

Tájékoztatásul: az említett fellépések a teljes költségvetés hozzávetőleg 30 %-ában részesülnek.

C.   Közösségi szintű fellépések

| 1. | Információs és promóciós fellépések, ideértve a következőket:






  a) | közösségi szinten összehangolt és a tagállamokban megvalósított információs kampány a kultúrák közötti párbeszéddel kapcsolatban valamennyi szinten szerzett legjobb gyakorlatokra építve; |
| --- | --- | --- |

1.

Információs és promóciós fellépések, ideértve a következőket:

a)

közösségi szinten összehangolt és a tagállamokban megvalósított információs kampány a kultúrák közötti párbeszéddel kapcsolatban valamennyi szinten szerzett legjobb gyakorlatokra építve;

| b) | együttműködés a magánszektorral, a médiával, az oktatási intézményekkel és egyéb civil társadalmi partnerekkel a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évére vonatkozó információk terjesztése céljából; |
| --- | --- |

b)

együttműködés a magánszektorral, a médiával, az oktatási intézményekkel és egyéb civil társadalmi partnerekkel a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évére vonatkozó információk terjesztése céljából;

| c) | a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évéhez kötődő összes tevékenységgel kapcsolatban használandó logó és jelmondatok megtervezése, valamint a Közösség egész területén rendelkezésre bocsátandó promóciós eszközök előállítása; |
| --- | --- |

c)

a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évéhez kötődő összes tevékenységgel kapcsolatban használandó logó és jelmondatok megtervezése, valamint a Közösség egész területén rendelkezésre bocsátandó promóciós eszközök előállítása;

| d) | a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének célkitűzéseihez és a legjobb gyakorlatok európai elismertségéhez hozzájáruló – különösen a fiatalokat és a gyerekeket célzó – közösségi programok, fellépések és kezdeményezések eredményeinek nyilvánosságra hozatalát és ismertségük növelését szolgáló, megfelelő intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének célkitűzéseihez és a legjobb gyakorlatok európai elismertségéhez hozzájáruló – különösen a fiatalokat és a gyerekeket célzó – közösségi programok, fellépések és kezdeményezések eredményeinek nyilvánosságra hozatalát és ismertségük növelését szolgáló, megfelelő intézkedések;

| e) | elsősorban az oktatási intézményeknek szánt olyan oktatási anyagok és eszközök terjesztése, amelyek elősegítik a kulturális sokszínűségről folytatott eszmecserét és a kultúrák közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

e)

elsősorban az oktatási intézményeknek szánt olyan oktatási anyagok és eszközök terjesztése, amelyek elősegítik a kulturális sokszínűségről folytatott eszmecserét és a kultúrák közötti párbeszédet;

| f) | internetes portál létrehozása annak érdekében, hogy a nagyközönség betekinthessen a kultúrák közötti párbeszéd területét érintő fellépésekbe, valamint hogy a kultúrák közötti párbeszéddel kapcsolatos projektek vezetői eligazodhassanak a különböző kapcsolódó közösségi programok és fellépések között. |
| --- | --- |

f)

internetes portál létrehozása annak érdekében, hogy a nagyközönség betekinthessen a kultúrák közötti párbeszéd területét érintő fellépésekbe, valamint hogy a kultúrák közötti párbeszéddel kapcsolatos projektek vezetői eligazodhassanak a különböző kapcsolódó közösségi programok és fellépések között.

| 2. | Egyéb fellépések:
  Közösségi szintű felmérések és tanulmányok, valamint transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációk, melyek célja, hogy a hosszú távú nyomon követés alapjaként értékelést és jelentést készítsenek a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének előkészületeiről. |
| --- | --- |

2.

Egyéb fellépések:

Közösségi szintű felmérések és tanulmányok, valamint transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációk, melyek célja, hogy a hosszú távú nyomon követés alapjaként értékelést és jelentést készítsenek a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének előkészületeiről.

| 3. | A finanszírozás általánosságban áruk és szolgáltatások nyílt és/vagy korlátozott ajánlati felhívással meghirdetett közvetlen beszerzésének formájában történik majd. Történhet azonban támogatások formájában is.
  A C. részre szánt pénzügyi források nem haladhatják meg a teljes költségvetés 40 %-át. |
| --- | --- |

3.

A finanszírozás általánosságban áruk és szolgáltatások nyílt és/vagy korlátozott ajánlati felhívással meghirdetett közvetlen beszerzésének formájában történik majd. Történhet azonban támogatások formájában is.

A C. részre szánt pénzügyi források nem haladhatják meg a teljes költségvetés 40 %-át.

D.   A közösségi nem pénzügyi támogatásban részesülő fellépések

A Közösség köz- vagy magánszervezetek kezdeményezéseit nem pénzügyi támogatásban részesíti – ideértve a megtervezett logó és a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évéhez kapcsolódó egyéb anyagok használatának írásbeli engedélyezését –, amennyiben e magánszervezetek garantálják a Bizottságnak, hogy a szóban forgó kezdeményezéseket 2008-ban végrehajtják, valamint hogy e kezdeményezések várhatóan számottevően hozzájárulnak a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve célkitűzéseinek eléréséhez. Harmadik országokban a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évéhez kapcsolódóan vagy azzal együttműködésben szervezett, de a rendezvénysorozat keretében pénzügyi támogatásban nem részesülő kezdeményezések részére szintén nyújthat a Bizottság nem pénzügyi támogatást, és e kezdeményezések használhatják a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének logóját és az ahhoz kapcsolódó egyéb anyagokat.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETŐ

| 1. | A Bizottság 2005. október 6-án benyújtott az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy – az EK-szerződés 151. cikkén alapuló és a 2008. évnek a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éveként való kijelölésére irányuló – határozati javaslatot. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2005. október 6-án benyújtott az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy – az EK-szerződés 151. cikkén alapuló és a 2008. évnek a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éveként való kijelölésére irányuló – határozati javaslatot.

| 2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20-án, a Régiók Bizottsága pedig 2006. április 27-én adott véleményt. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. április 20-án, a Régiók Bizottsága pedig 2006. április 27-én adott véleményt.

| 3. | Az Európai Parlament 2006. június 1-jén hozta meg az első olvasat során kialakított véleményét. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament 2006. június 1-jén hozta meg az első olvasat során kialakított véleményét.

| 4. | A Bizottság 2006. szeptember 7-én módosított javaslatot nyújtott be. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság 2006. szeptember 7-én módosított javaslatot nyújtott be.

| 5. | A Tanács 2006. november 14-én, az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2006. november 14-én, az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A javaslat célja, hogy 2008-at a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Évének nyilvánítsák. Mivel a kultúrák közötti párbeszéd az európai egység megteremtésének alaptörekvéséhez – nevezetesen Európa népeinek egymáshoz való közelebb hozatalához – szorosan kapcsolódik, a kultúrák közötti párbeszédnek szentelt európai év egyedülálló tudatosságépítő eszközzé válhat, amely e prioritás megerősítését és a polgárok bevonását célozza.

Az Év átfogó célkitűzései a következőkhöz járulnak hozzá:

| — | a kultúrák közötti párbeszéd folyamatának előmozdítása, amelynek következtében az EU minden lakosa jobban be tud illeszkedni egy nyitottabb, ugyanakkor összetettebb kulturális környezetbe, amelyben – a különböző tagállamokban, valamint az egyes tagállamokon belül – különböző kulturális identitások és meggyőződések egymással párhuzamosan léteznek; |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszéd folyamatának előmozdítása, amelynek következtében az EU minden lakosa jobban be tud illeszkedni egy nyitottabb, ugyanakkor összetettebb kulturális környezetbe, amelyben – a különböző tagállamokban, valamint az egyes tagállamokon belül – különböző kulturális identitások és meggyőződések egymással párhuzamosan léteznek;

| — | a figyelem felhívása a kultúrák közötti párbeszédre mint a sokrétű és dinamikus társadalom megvalósításához való hozzájárulás, és az ilyen társadalomból származó előnyök kihasználásának lehetőségére Európában és a világban egyaránt; |
| --- | --- |

—

a figyelem felhívása a kultúrák közötti párbeszédre mint a sokrétű és dinamikus társadalom megvalósításához való hozzájárulás, és az ilyen társadalomból származó előnyök kihasználásának lehetőségére Európában és a világban egyaránt;

| — | az EU valamennyi lakosának, különösen a fiataloknak a ráébresztése a világra nyitott, a kulturális sokszínűséget tiszteletben tartó, aktív európai polgárság megteremtésének jelentőségére, amelynek alapjául az Európai Uniónak az EU-Szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában meghatározott közös értékei szolgálnak; |
| --- | --- |

—

az EU valamennyi lakosának, különösen a fiataloknak a ráébresztése a világra nyitott, a kulturális sokszínűséget tiszteletben tartó, aktív európai polgárság megteremtésének jelentőségére, amelynek alapjául az Európai Uniónak az EU-Szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában meghatározott közös értékei szolgálnak;

| — | a különböző kultúrák és a kulturális sokszínűség megnyilvánulásai által a tagállamok örökségéhez és életmódjához nyújtott hozzájárulás kiemelése; |
| --- | --- |

—

a különböző kultúrák és a kulturális sokszínűség megnyilvánulásai által a tagállamok örökségéhez és életmódjához nyújtott hozzájárulás kiemelése;

Az Év tevékenységeinek kidolgozására három fellépési típus mentén kerül sor:

| — | az Év célkitűzéseivel kapcsolatos – különösen a fiatalok körében megvalósuló – tudatosságnövelést célzó, közösségi szintű fellépések társfinanszírozása (az összköltség 80 %-áig); |
| --- | --- |

—

az Év célkitűzéseivel kapcsolatos – különösen a fiatalok körében megvalósuló – tudatosságnövelést célzó, közösségi szintű fellépések társfinanszírozása (az összköltség 80 %-áig);

| — | a jelentős európai dimenzióval rendelkező nemzeti szintű fellépések társfinanszírozása (az összköltség 50 %-áig); |
| --- | --- |

—

a jelentős európai dimenzióval rendelkező nemzeti szintű fellépések társfinanszírozása (az összköltség 50 %-áig);

| — | közösségi szintű fellépések, beleértve a tájékoztató és promóciós tevékenységeket, felméréseket, tanulmányokat, valamint a transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációt, az Évre való felkészülésnek és az Év hatásának értékelése céljából. |
| --- | --- |

—

közösségi szintű fellépések, beleértve a tájékoztató és promóciós tevékenységeket, felméréseket, tanulmányokat, valamint a transznacionális hálózatokkal és a civil társadalom érdekeltjeivel folytatott konzultációt, az Évre való felkészülésnek és az Év hatásának értékelése céljából.

Az Év költségvetése 10 millió EUR.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános megjegyzések

A Tanács közös álláspontja megőrzi a Bizottság eredeti javaslatának főbb elemeit, és teljes összhangban áll a Bizottság módosított javaslatával.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A Tanács arra törekedett, hogy közös álláspontjában figyelembe vegye az Európai Parlament aggodalmait és prioritásait, és a Parlament legtöbb módosítását elfogadta. Az EP által megszavazott 46 módosításból a Tanács teljes egészében, részben vagy tartalmilag 33 módosítást fogadott el.

A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság közötti háromoldalú ülések alkalmával informális kapcsolatfelvételre került sor az Európai Parlamenttel való gyors megállapodás elérésének céljából. A Tanács átemelte az EP fő aggodalmait, és tudomása szerint az EP számára a közös álláspont szövege elfogadható lenne.

A határozat megfogalmazásának javítására, vagy vonatkozó politikákra, folyamatokra való hivatkozások beépítésére irányuló módosítások mellett a Tanács a következő módosításokat építette be – teljesen vagy részben – jelentős módosítások bevezetésével az Év végrehajtásának tekintetében:

4. és 5. módosítás: amely a megújult lisszaboni stratégia kulturális és oktatási dimenzióit hangsúlyozza, és kiemeli az esélyegyenlőség és a megkülönböztetés-mentesség biztosításához való hozzájárulást az Európai Unióban;

A nemek közötti egyenlőségre utaló 8. és 9. módosítás;

A 29. módosítás, amely hangsúlyozza a Kultúrák Közötti Párbeszéd Éve és a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve (2007) közötti kapcsolatokat;

A 11. és 34. módosítás, amely kimondottan megemlíti az Európa Tanács és az UNESCO közötti, az Év összefüggésében megvalósuló együttműködést;

A 14., 21 és 36. módosítás, amelynek célja az Év tekintetében folyamatosság és hosszú távú nyomon követés biztosítása;

A 15. és a 25. módosítás, amely a vallási sokszínűségre való hivatkozást tartalmaz;

A 19. és a 39. módosítás, amely hangsúlyozza az oktatás fontosságát a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításában;

A 20. és a 41. módosítás, amely a legjobb gyakorlatokról szól;

A regionális és helyi szintet hangsúlyozó 27. és 30. módosítás;

A transznacionális hálózatokkal és a civil társadalommal folytatott konzultáció szükségességét kiemelő 28. és a 42. módosítás;

A más intézményekkel – főként az Európai Parlamenttel – való együttműködésről szóló 32. módosítás.

A pénzügyi erőforrások elosztásának tekintetében a Tanács kiegyensúlyozott kompromisszumra törekedett az információs és promóciós kampányokra szánt pénzügyi források (37. módosítás) vonatkozásában, a teljes költségvetés 40 %-ára korlátozva a közösségi szintű fellépésekre fordítható összeget (információs és promóciós tevékenységek és egyéb fellépések), valamint a költségvetés körülbelül 30–30 %-át engedélyezve mind a közösségi, mind a nemzeti szintű fellépések társfinanszírozására. Az előkészületi fellépéseknek a költségvetés 30 %-ára történő korlátozásáról szóló 35. módosítás szintén beépítésre került.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy véli, hogy a közös álláspont egésze teljes mértékben összhangban van a Bizottság módosított javaslatának célkitűzéseivel. A Tanács továbbá úgy véli, hogy kellően figyelembe vette az Európai Parlamentnek a Bizottság eredeti javaslatában tett módosításokkal kifejezett célkitűzéseit, valamint várakozással tekint a Parlamenttel az ajánlás gyors elfogadása céljából a közeljövőben elérendő megállapodás elé.

---

| 12.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 301/103

---

31/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. november 14-én elfogadva

a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló, ...-i 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 301 E/05)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 153. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Közösség a fogyasztóvédelem területén történő cselekvésekkel hozzájárulhat a polgárok egészségének, biztonságának, és gazdasági és törvényes érdekeinek védelméhez. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség a fogyasztóvédelem területén történő cselekvésekkel hozzájárulhat a polgárok egészségének, biztonságának, és gazdasági és törvényes érdekeinek védelméhez.

| (2) | Ezért a fogyasztóvédelmi politika területén helyénvaló létrehozni egy, a 2004–2007. évekre vonatkozóan a fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések finanszírozását szolgáló általános keret létrehozásáról szóló, 2003. december 8-i 20/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) helyébe lépő közösségi cselekvési programot. Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(2)

Ezért a fogyasztóvédelmi politika területén helyénvaló létrehozni egy, a 2004–2007. évekre vonatkozóan a fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések finanszírozását szolgáló általános keret létrehozásáról szóló, 2003. december 8-i 20/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) helyébe lépő közösségi cselekvési programot. Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

| (3) | Kiemelkedő fontosságot kell kapnia annak, hogy a fogyasztói érdekek a Szerződés 153. cikkének megfelelően beépüljenek az összes közösségi szakpolitikába, az e programban lefektetett fogyasztóvédelmi politikai célkitűzésekkel együtt. A más közösségi szakpolitikákkal és programokkal való összehangolás meghatározó eleme annak biztosításának, hogy a fogyasztói érdekeket más szakpolitikák teljes mértékben figyelembe vegyék. A szinergiák elősegítése és a párhuzamos munka elkerülése érdekében más közösségi alapoknak és programoknak kell pénzügyi támogatást nyújtaniuk a fogyasztói érdekek beépítéséhez az adott területeken. |
| --- | --- |

(3)

Kiemelkedő fontosságot kell kapnia annak, hogy a fogyasztói érdekek a Szerződés 153. cikkének megfelelően beépüljenek az összes közösségi szakpolitikába, az e programban lefektetett fogyasztóvédelmi politikai célkitűzésekkel együtt. A más közösségi szakpolitikákkal és programokkal való összehangolás meghatározó eleme annak biztosításának, hogy a fogyasztói érdekeket más szakpolitikák teljes mértékben figyelembe vegyék. A szinergiák elősegítése és a párhuzamos munka elkerülése érdekében más közösségi alapoknak és programoknak kell pénzügyi támogatást nyújtaniuk a fogyasztói érdekek beépítéséhez az adott területeken.

| (4) | Ez a jogi aktus meghatározza a program teljes időtartamára azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (5) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges kiindulási pont. |
| --- | --- |

(4)

Ez a jogi aktus meghatározza a program teljes időtartamára azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (5) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges kiindulási pont.

| (5) | Általános európai érdek, hogy az a szolgáltatások és az élelmiszertől különböző termékek egészségügyi és biztonsági szempontjai, és a polgárok gazdasági és törvényes érdekei, valamint a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó szabványok kidolgozása során a fogyasztói érdekek képviselete közösségi szinten történjen. Az érintett szervezetek jellegénél fogva nem kívánatos, hogy e szervezetek működésére nyújtott közösségi támogatás megújítására vonatkozzék a közösségi támogatás mértékének fokozatos csökkentésére vonatkozó elv. |
| --- | --- |

(5)

Általános európai érdek, hogy az a szolgáltatások és az élelmiszertől különböző termékek egészségügyi és biztonsági szempontjai, és a polgárok gazdasági és törvényes érdekei, valamint a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó szabványok kidolgozása során a fogyasztói érdekek képviselete közösségi szinten történjen. Az érintett szervezetek jellegénél fogva nem kívánatos, hogy e szervezetek működésére nyújtott közösségi támogatás megújítására vonatkozzék a közösségi támogatás mértékének fokozatos csökkentésére vonatkozó elv.

| (6) | Helyénvaló a program, és a korábbi program között átmenetet biztosítani, különösen a több évre kiterjedő intézkedések folyamatosságának, valamint az előző program sikereinek, illetve a nagyobb figyelmet igénylő területeinek az értékelése tekintetében. Szükség esetén 2014. január 1. után a technikai és adminisztratív segítségre vonatkozó előirányzatnak tartalmaznia kell a 2013 végéig be nem fejezett cselekvések kezelésére vonatkozó kiadásokat. |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló a program, és a korábbi program között átmenetet biztosítani, különösen a több évre kiterjedő intézkedések folyamatosságának, valamint az előző program sikereinek, illetve a nagyobb figyelmet igénylő területeinek az értékelése tekintetében. Szükség esetén 2014. január 1. után a technikai és adminisztratív segítségre vonatkozó előirányzatnak tartalmaznia kell a 2013 végéig be nem fejezett cselekvések kezelésére vonatkozó kiadásokat.

| (7) | A határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

A határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell megállapítani.

| (8) | A program végrehajtásakor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a belső piac nem működhet megfelelően, ha néhány tagállamban a fogyasztók védelme alacsonyabb szintű, mint más tagállamokban. A programnak ezért megkülönböztetett figyelmet kell fordítania a fogyasztóvédelemre és a fogyasztói tudatosságra a 2004. május 1-je óta csatlakozott tagállamok körében, a tagállamoknak egyenlő esélyek biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A program végrehajtásakor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a belső piac nem működhet megfelelően, ha néhány tagállamban a fogyasztók védelme alacsonyabb szintű, mint más tagállamokban. A programnak ezért megkülönböztetett figyelmet kell fordítania a fogyasztóvédelemre és a fogyasztói tudatosságra a 2004. május 1-je óta csatlakozott tagállamok körében, a tagállamoknak egyenlő esélyek biztosítása érdekében.

| (9) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: „EGT-megállapodás”) rendelkezik a fogyasztóvédelem területén egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban: „EFTA/EGT-államok”) közötti együttműködésről. Gondoskodni kell továbbá arról, hogy a program nyitott legyen más országok, különösen a Közösség szomszédságában fekvő, valamint a közösségi tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok részvételére is. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: „EGT-megállapodás”) rendelkezik a fogyasztóvédelem területén egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban: „EFTA/EGT-államok”) közötti együttműködésről. Gondoskodni kell továbbá arról, hogy a program nyitott legyen más országok, különösen a Közösség szomszédságában fekvő, valamint a közösségi tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok részvételére is.

| (10) | A program végrehajtása keretében bátorítani kell az együttműködést a programban részt nem vevő harmadik országokkal, figyelembe véve az ezen országok és a Közösség között fennálló megállapodásokat. |
| --- | --- |

(10)

A program végrehajtása keretében bátorítani kell az együttműködést a programban részt nem vevő harmadik országokkal, figyelembe véve az ezen országok és a Közösség között fennálló megállapodásokat.

| (11) | A program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel mérni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A fogyasztóvédelmi politika értékeléséhez mérhető célokat kell megfogalmazni és mutatókat kell kidolgozni. |
| --- | --- |

(11)

A program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel mérni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A fogyasztóvédelmi politika értékeléséhez mérhető célokat kell megfogalmazni és mutatókat kell kidolgozni.

| (12) | Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az érintett kérdéskörök határokon átnyúló jellege miatt, és ezért a közösségi cselekvésnek a polgárok egészségének, biztonságának, valamint gazdasági és törvényes érdekeinek védelmére hatékonyabb és eredményesebb volta miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(12)

Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az érintett kérdéskörök határokon átnyúló jellege miatt, és ezért a közösségi cselekvésnek a polgárok egészségének, biztonságának, valamint gazdasági és törvényes érdekeinek védelmére hatékonyabb és eredményesebb volta miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program létrehozása

A ... (7) és 2013. december 31. közötti időszakra a fogyasztóvédelmi politika területén létrejön egy közösségi cselekvési program (a továbbiakban: a program).

2. cikk

Célkitűzések

(1)   A program célja, hogy kiegészítse, támogassa és nyomon kövesse a tagállamok szakpolitikáit, és hozzájáruljon a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági és törvényes érdekeinek védelméhez, valamint információhoz való joguk erősítéséhez, oktatásukhoz, és ahhoz, hogy megszervezzék saját érdekeik védelmét.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott cél elérése a következő célkitűzések megvalósítása révén történik:

| a) | a fogyasztóvédelem magasabb szintjének biztosítása, főleg pontosabb adatok, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén; |
| --- | --- |

a)

a fogyasztóvédelem magasabb szintjének biztosítása, főleg pontosabb adatok, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén;

| b) | a fogyasztóvédelmi szabályok eredményesebb alkalmazásának biztosítása, különösen a jogalkalmazói együttműködés, a tájékoztatás, az oktatás és a jogérvényesítés révén. |
| --- | --- |

b)

a fogyasztóvédelmi szabályok eredményesebb alkalmazásának biztosítása, különösen a jogalkalmazói együttműködés, a tájékoztatás, az oktatás és a jogérvényesítés révén.

Ezeket a célkitűzéseket az e határozat I. mellékletében felsorolt cselekvések és eszközök kombinációjával, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett éves munkatervben meghatározott prioritásoknak megfelelően kell megvalósítani.

3. cikk

Finanszírozás

(1)   A program végrehajtására előirányzott pénzügyi keret a ... (7) és 2013. december 31. közötti időszakra 156 800 000 EUR (8).

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.

4. cikk

Pénzügyi hozzájárulás

(1)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a következő mértéket:

| a) | a Közösség és egy vagy több tagállam, vagy a Közösség és a 8. cikk szerint részt vevő harmadik ország illetékes hatóságai által közösen finanszírozott cselekvések költségeinek 50 %-a, kivéve a kivételesen hasznos cselekvéseket, amelyek esetén a Közösség hozzájárulása nem haladhatja meg a 70 %-ot; |
| --- | --- |

a)

a Közösség és egy vagy több tagállam, vagy a Közösség és a 8. cikk szerint részt vevő harmadik ország illetékes hatóságai által közösen finanszírozott cselekvések költségeinek 50 %-a, kivéve a kivételesen hasznos cselekvéseket, amelyek esetén a Közösség hozzájárulása nem haladhatja meg a 70 %-ot;

| b) | fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések kialakítását célzó cselekvések költségeinek 85 %-a; |
| --- | --- |

b)

fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések kialakítását célzó cselekvések költségeinek 85 %-a;

| c) | a kiadások 50 %-a európai fogyasztói szervezetek működése esetén; |
| --- | --- |

c)

a kiadások 50 %-a európai fogyasztói szervezetek működése esetén;

| d) | a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szintű szabványok kidolgozásában a fogyasztói érdekeket képviselő közösségi fogyasztói szervezetek működésére fordított kiadások 95 %-a. |
| --- | --- |

d)

a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szintű szabványok kidolgozásában a fogyasztói érdekeket képviselő közösségi fogyasztói szervezetek működésére fordított kiadások 95 %-a.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulások formái lehetnek:

| a) | ösztöndíj tanárok és diákok egyéni mobilitásának elősegítésére a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések keretében. Az ösztöndíjak kezelésére az élethosszig tartó tanulási program nemzeti Erasmus hivatalai kaphatnak megbízást; |
| --- | --- |

a)

ösztöndíj tanárok és diákok egyéni mobilitásának elősegítésére a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések keretében. Az ösztöndíjak kezelésére az élethosszig tartó tanulási program nemzeti Erasmus hivatalai kaphatnak megbízást;

| b) | a jogalkalmazás területén működő tisztviselők cseréjéhez kapcsolódó utazási költségek térítése és napidíjak. |
| --- | --- |

b)

a jogalkalmazás területén működő tisztviselők cseréjéhez kapcsolódó utazási költségek térítése és napidíjak.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti kivételes hasznosság meghatározásának kritériumait az éves munkatervben előre meg kell állapítani. A kivételesen hasznos cselekvések előnyeit főleg az Európai Unióhoz 2004. május 1-jét követően csatlakozott tagállamok fogyasztóinak kell élvezniük.

(4)   Az (1) bekezdés c) és d) pontjaiban megállapított pénzügyi hozzájárulások megújítása mentesül a fokozatos csökkentés elve alól.

(5)   Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a közösségi pénzügyi hozzájárulás átalányfinanszírozás vagy egyösszegű finanszírozás formájában is nyújtható, amennyiben azt az érintett cselekvések természete indokolja az éves munkatervben meghatározottak szerint. Átalányfinanszírozás vagy egyösszegű finanszírozás esetén az (1) bekezdésben előírt százalékos határok nem alkalmazandók, noha a társfinanszírozás továbbra is előírás.

5. cikk

Kedvezményezettek

A pénzügyi hozzájárulásoknak a 4. cikkben említett kedvezményezettjeit a határozat II. melléklete határozza meg.

6. cikk

Adminisztratív és technikai segítség

(1)   A program pénzügyi kerete fedezheti a program irányításához és a célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységhez tartozó költségeket is, különösen a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és közzétételi tevékenységek kiadásait, az információcserére összpontosító információs technológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, továbbá minden, a Bizottság által a program irányításra fordított technikai és adminisztrációs kiadást.

(2)   A programra vonatkozó pénzügyi keret fedezheti továbbá a program és a 20/2004/EK határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítséggel kapcsolatos kiadásokat. Szükség esetén előirányzatok vehetők fel a 2013 utáni költségvetésbe e kiadások fedezésére, hogy kezelni lehessen a 2013 december 31-ig le nem záruló cselekvéseket.

7. cikk

Végrehajtás

(1)   A program végrehajtásáért a Bizottság felel.

A 2. cikkben meghatározott célokat a rendelkezésre álló alkalmas végrehajtási módszerek teljes mértékű kihasználásával kell megvalósítani, ideértve különösen a Bizottság által központosított alapon történő közvetlen vagy közvetett végrehajtást.

(2)   A 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás az alábbiak elfogadására vonatkozik:

| a) | a program végrehajtásáról szóló éves munkaterv, amely meghatározza a következőket:






  — | fontossági sorrend és elvállalandó cselekvések, ideértve a pénzügyi erőforrások elosztását is, |
| --- | --- | --- |

a)

a program végrehajtásáról szóló éves munkaterv, amely meghatározza a következőket:

—

fontossági sorrend és elvállalandó cselekvések, ideértve a pénzügyi erőforrások elosztását is,

| — | a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumok és a kiválasztási és odaítélési kritériumok, |
| --- | --- |

—

a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumok és a kiválasztási és odaítélési kritériumok,

| — | átalánydíjas finanszírozás és átalányösszegek alkalmazása, és |
| --- | --- |

—

átalánydíjas finanszírozás és átalányösszegek alkalmazása, és

| — | az ajánlati felhívások, a közös cselekvések és az ajánlatkérések tervezett ütemezése; |
| --- | --- |

—

az ajánlati felhívások, a közös cselekvések és az ajánlatkérések tervezett ütemezése;

| b) | a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szereplő cselekvések végrehajtásának megszervezése, beleértve a kiválasztási és odaítélési kritériumokat is. |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szereplő cselekvések végrehajtásának megszervezése, beleértve a kiválasztási és odaítélési kritériumokat is.

(3)   A Bizottság tájékoztatja a 10. cikkben említett bizottságot a program végrehajtása során megtett cselekvésekről.

8. cikk

Harmadik országok részvétele

A programban az alábbiak vehetnek részt:

| a) | az EFTA/EGT-országok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel; |
| --- | --- |

a)

az EFTA/EGT-országok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel;

| b) | harmadik országok, különösen az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, arra jelölt vagy a csatlakozási folyamatban részt vevő országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvétel alapelveit meghatározó, az említett országokkal kötött, vonatkozó két- vagy többoldalú megállapodásban megállapított feltételekkel. |
| --- | --- |

b)

harmadik országok, különösen az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, arra jelölt vagy a csatlakozási folyamatban részt vevő országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvétel alapelveit meghatározó, az említett országokkal kötött, vonatkozó két- vagy többoldalú megállapodásban megállapított feltételekkel.

9. cikk

Felügyelet, értékelés és az eredmények terjesztése

(1)   A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben, a program célkitűzéseinek fényében felügyeli a program keretében végrehajtott cselekvéseket. A Bizottság erről jelentést tesz a 10. cikkben említett bizottságnak, és folyamatosan tájékoztatja a Tanácsot és a Parlamentet.

(2)   A Bizottság kérésére a tagállamok információkat szolgáltatnak a program végrehajtásáról és hatásairól.

(3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program értékelésére annak megkezdését követően három évvel, valamint annak befejezését követően sor kerüljön. A Bizottság ezen értékelés eredményeit saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

A Bizottság a határozat alapján végrehajtott cselekvések eredményeit nyilvánosan hozzáférhető formában közzéteszi.

10. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

11. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 20/2004/EK határozat hatályát veszti.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 88., 2006.4.11., 1. o.

1

(2)  HL C 192., 2006.8.16., 8. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. március 23-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. november 14-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 5., 2004.1.9., 1. o. A legutóbb a 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

6

(7)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

7

(8)  Ez az összeg a 2004. évi számadatokon alapul, és az infláció figyelembevétele érdekében technikai kiigazítására kerülhet sor.

8

---

I. MELLÉKLET

A 2. CIKKBEN EMLÍTETT CSELEKVÉSEK ÉS ESZKÖZÖK

I. célkitűzés

A fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása, főleg a pontosabb adatok, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén.

1. cselekvés

Olyan adatok és információk gyűjtése, cseréje és elemzése, amelyek alapként szolgálhatnak a fogyasztóvédelmi politika kidolgozásához, valamint a fogyasztói érdekeknek más közösségi szakpolitikákba történő integrálásához, ideértve a következőket:

| 1.1. | A fogyasztók gazdasági és más érdekeire hatást gyakorló piaci fejlemények nyomon követése és értékelése, például tanulmányok, árakról készült felmérések, a piaci szerkezet változásairól készült felmérések, a fogyasztói és üzleti felmérések, fogyasztói panaszok gyűjtése és elemzése, a határokon átnyúló végfogyasztói kereskedelemről és piacokról szóló adatok gyűjtése és elemzése. |
| --- | --- |

1.1.

A fogyasztók gazdasági és más érdekeire hatást gyakorló piaci fejlemények nyomon követése és értékelése, például tanulmányok, árakról készült felmérések, a piaci szerkezet változásairól készült felmérések, a fogyasztói és üzleti felmérések, fogyasztói panaszok gyűjtése és elemzése, a határokon átnyúló végfogyasztói kereskedelemről és piacokról szóló adatok gyűjtése és elemzése.

| 1.2. | Adatbázisok kialakítása és fenntartása. |
| --- | --- |

1.2.

Adatbázisok kialakítása és fenntartása.

| 1.3. | Statisztikai és más vonatkozó bizonyítékok gyűjtése és elemzése, aminek a statisztikai elemét a Közösség vonatkozó statisztikai programja segítségével kell kidolgozni. |
| --- | --- |

1.3.

Statisztikai és más vonatkozó bizonyítékok gyűjtése és elemzése, aminek a statisztikai elemét a Közösség vonatkozó statisztikai programja segítségével kell kidolgozni.

2. cselekvés

Olyan adatok és információk összegyűjtése, cseréje és elemzése, valamint értékelési eszközök kidolgozása, amelyek alapként szolgálnak a fogyasztási cikkek és szolgáltatások biztonságáról, ideértve a termékekből származó vegyi anyagoknak való fogyasztói kitettséget, egyes fogyasztási termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatba hozható kockázatokat és sérüléseket, és a figyelmeztető bejelentések technikai elemzését.

3. cselekvés

Tudományos tanácsadás és kockázatértékelés támogatása, ideértve a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén tudományos bizottságok létrehozásáról szóló 2004/210/EK bizottsági határozattal (1) létrehozott független tudományos bizottságok feladatait is.

4. cselekvés

Jogalkotási és más szabályozási kezdeményezések kidolgozása és a társszabályozási és az önszabályozási kezdeményezések elősegítése, beleértve a következőket is:

| 4.1. | Jogi és műszaki szakértelem a szabályozásról és annak hatásairól, ideértve a tanulmányokat is. |
| --- | --- |

4.1.

Jogi és műszaki szakértelem a szabályozásról és annak hatásairól, ideértve a tanulmányokat is.

| 4.2. | Jogi és műszaki szakértelem, ideértve a tanulmányokat is, a termékek és szolgáltatások biztonságáról és a fogyasztók gazdasági és jogi érdekeiről szóló szakpolitikák kidolgozásához. |
| --- | --- |

4.2.

Jogi és műszaki szakértelem, ideértve a tanulmányokat is, a termékek és szolgáltatások biztonságáról és a fogyasztók gazdasági és jogi érdekeiről szóló szakpolitikák kidolgozásához.

| 4.3. | A termékbiztonsági szabványok szükségességének megítéléséhez és a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó szabványosítási megbízások megszövegezéséhez szükséges jogi és műszaki szakértelem, ideértve tanulmányokat is. |
| --- | --- |

4.3.

A termékbiztonsági szabványok szükségességének megítéléséhez és a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó szabványosítási megbízások megszövegezéséhez szükséges jogi és műszaki szakértelem, ideértve tanulmányokat is.

| 4.4. | Előadások, konferenciák, munkaértekezletek és az érintett felek és a szakértők találkozói. |
| --- | --- |

4.4.

Előadások, konferenciák, munkaértekezletek és az érintett felek és a szakértők találkozói.

5. cselekvés

Pénzügyi hozzájárulás európai fogyasztói szervezetek működéséhez.

6. cselekvés

Pénzügyi hozzájárulás a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szintű szabványok kidolgozásában a fogyasztói érdekeket képviselő európai fogyasztói szervezetek működéséhez.

7. cselekvés

Kapacitásépítés a regionális, nemzeti és európai fogyasztói szervezetek számára, különösen a munkatársak képzésével, valamint a legjobb gyakorlat és szakértelem cseréje révén, főleg az Európai Unióhoz 2004. május 1-jét követően csatlakozott tagállamok fogyasztói szervezetei számára.

II. célkitűzés

A fogyasztóvédelmi szabályok eredményesebb alkalmazásának biztosítása, különösen jogalkalmazási együttműködés, tájékoztatás, oktatás és jogérvényesítés révén.

8. cselekvés

Cselekvések a közösségi fogyasztóvédelmi jogszabályok, különösen az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 24-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) eredményes alkalmazásának javítása érdekében, beleértve:

| 8.1. | A monitoring és jogalkalmazás összehangolásának és az illetékes hatóságok közötti együttműködésnek a javítását célzó cselekvések, ideértve informatikai eszközök (például adatbázisok, információs és kommunikációs rendszerek) kialakítását és fenntartását, valamint előadások, konferenciák, műhelyek és találkozók szervezését az érintettek és a jogalkalmazás területén dolgozó szakértők számára, a jogalkalmazás terén dolgozó szakértők cseréjét és képzését, ideértve az igazságszolgáltatásban dolgozókat is. |
| --- | --- |

8.1.

A monitoring és jogalkalmazás összehangolásának és az illetékes hatóságok közötti együttműködésnek a javítását célzó cselekvések, ideértve informatikai eszközök (például adatbázisok, információs és kommunikációs rendszerek) kialakítását és fenntartását, valamint előadások, konferenciák, műhelyek és találkozók szervezését az érintettek és a jogalkalmazás területén dolgozó szakértők számára, a jogalkalmazás terén dolgozó szakértők cseréjét és képzését, ideértve az igazságszolgáltatásban dolgozókat is.

| 8.2. | Az élelmiszertől eltérő termékek és szolgáltatások biztonságának felügyelete és elemzése, beleértve a RAPEX riasztórendszer hatókörének és működésének megerősítését és kiterjesztését, a piacfelügyeleti információk cseréjének figyelembevételét, és az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvben előírt fogyasztói termékbiztonsági hálózat továbbfejlesztését is. |
| --- | --- |

8.2.

Az élelmiszertől eltérő termékek és szolgáltatások biztonságának felügyelete és elemzése, beleértve a RAPEX riasztórendszer hatókörének és működésének megerősítését és kiterjesztését, a piacfelügyeleti információk cseréjének figyelembevételét, és az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvben előírt fogyasztói termékbiztonsági hálózat továbbfejlesztését is.

| 8.3. | Közös monitoring, jogalkalmazási és más cselekvések az igazgatási és jogalkalmazási együttműködés keretében. |
| --- | --- |

8.3.

Közös monitoring, jogalkalmazási és más cselekvések az igazgatási és jogalkalmazási együttműködés keretében.

| 8.4. | Cselekvések a programban részt nem vevő harmadik országokkal való igazgatási és jogérvényesítési együttműködése érdekében. |
| --- | --- |

8.4.

Cselekvések a programban részt nem vevő harmadik országokkal való igazgatási és jogérvényesítési együttműködése érdekében.

9. cselekvés

Jogi és technikai szakértelem, ideértve tanulmányokat is, a tagállamok fogyasztóvédelmi jogszabályainak, különösen a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4), valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendeletnek és a nemzeti fogyasztóvédelmi politikáknak az átültetésekor, végrehajtásakor és alkalmazásakor a nyomon követés és értékelés terén. Ide tartozik a közösségi fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtására vonatkozó, egyszerűen és nyilvánosan hozzáférhető adatbázisok kialakítása és fenntartása.

10. cselekvés

Cselekvések az információkra, tanácsadásra és jogérvényesítésre vonatkozóan, köztük:

| 10.1. | Az alternatív vitarendezési formák működésének monitoringja és hatásuk értékelése. |
| --- | --- |

10.1.

Az alternatív vitarendezési formák működésének monitoringja és hatásuk értékelése.

| 10.2. | Pénzügyi hozzájárulás azon, közösségi hálózatba szerveződött köztestületek vagy üzleti haszonszerzésre nem törekvő más testületek közös cselekvéseihez, amelyek tájékoztatást és segítséget nyújtanak a fogyasztóknak jogaik gyakorlásában és a megfelelő vitarendezési fórumokhoz való hozzáférésben (az európai fogyasztói központok hálózata). |
| --- | --- |

10.2.

Pénzügyi hozzájárulás azon, közösségi hálózatba szerveződött köztestületek vagy üzleti haszonszerzésre nem törekvő más testületek közös cselekvéseihez, amelyek tájékoztatást és segítséget nyújtanak a fogyasztóknak jogaik gyakorlásában és a megfelelő vitarendezési fórumokhoz való hozzáférésben (az európai fogyasztói központok hálózata).

| 10.3. | Az uniós polgárokkal a fogyasztóvédelmi kérdésekről folytatott kommunikációt javító tevékenységek, különösen az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott tagállamokban, beleértve a fogyasztóvédelmi politika szükségességének kérdéseiről szóló kiadványokat, online információk biztosítását, és tájékoztatási kampányokat a fogyasztóvédelmi intézkedésekről és fogyasztói jogokról. |
| --- | --- |

10.3.

Az uniós polgárokkal a fogyasztóvédelmi kérdésekről folytatott kommunikációt javító tevékenységek, különösen az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott tagállamokban, beleértve a fogyasztóvédelmi politika szükségességének kérdéseiről szóló kiadványokat, online információk biztosítását, és tájékoztatási kampányokat a fogyasztóvédelmi intézkedésekről és fogyasztói jogokról.

11. cselekvés

Cselekvések a fogyasztók oktatásával kapcsolatban, beleértve:

| 11.1. | A fiatal fogyasztókat, az idősebb fogyasztókat és a saját érdekeit egyértelműen kevéssé megvédeni tudó, sebezhető fogyasztói csoportokat, és interaktív fogyasztóoktatási eszközök kifejlesztését megcélzó konkrét cselekvések. |
| --- | --- |

11.1.

A fiatal fogyasztókat, az idősebb fogyasztókat és a saját érdekeit egyértelműen kevéssé megvédeni tudó, sebezhető fogyasztói csoportokat, és interaktív fogyasztóoktatási eszközök kifejlesztését megcélzó konkrét cselekvések.

| 11.2. | Pénzügyi hozzájárulás fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések kialakításához, beleértve egy olyan ösztöndíjrendszert is, amely lehetővé teszi a hallgatók számára hogy legfeljebb hat hónapot eltölthessenek egy másik országban. |
| --- | --- |

11.2.

Pénzügyi hozzájárulás fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések kialakításához, beleértve egy olyan ösztöndíjrendszert is, amely lehetővé teszi a hallgatók számára hogy legfeljebb hat hónapot eltölthessenek egy másik országban.

---

(1)  HL L 66., 2004.3.4., 45. o.

(2)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

(3)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o. A 2005/29/EK irányelvvel (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.) módosított rendelet.

(4)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

---

II. MELLÉKLET

A PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSOKNAK A 4. CIKKBEN EMLÍTETT KEDVEZMÉNYEZETTJEI

| 1. | A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett cselekvésekre vonatkozó pénzügyi hozzájárulást a tagállam vagy az érintett illetékes hatóság által átlátható eljárással kijelölt köztestület vagy nonprofit szervezet kaphatja, a Bizottság egyetértésével. |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett cselekvésekre vonatkozó pénzügyi hozzájárulást a tagállam vagy az érintett illetékes hatóság által átlátható eljárással kijelölt köztestület vagy nonprofit szervezet kaphatja, a Bizottság egyetértésével.

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulást az e határozat 8. cikke értelmében részt vevőnek minősülő tagállamok és harmadik országok felsőfokú oktatási intézményei kaphatják, a felsőoktatásban a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a minőség javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program létrehozásáról (Erasmus Mundus) szóló, 2003. december 5-i 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 2. cikke (1) szerint. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulást az e határozat 8. cikke értelmében részt vevőnek minősülő tagállamok és harmadik országok felsőfokú oktatási intézményei kaphatják, a felsőoktatásban a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a minőség javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program létrehozásáról (Erasmus Mundus) szóló, 2003. december 5-i 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 2. cikke (1) szerint.

| 3. | A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat a határozat 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti társfinanszírozást élvező fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzésben részt vevő diákok és tanárok kaphatják. |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat a határozat 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti társfinanszírozást élvező fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzésben részt vevő diákok és tanárok kaphatják.

| 4. | A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat a 2006/2004/EK rendeletben és a 2001/95/EK irányelvben említett, a fogyasztóvédelmi jogalkalmazás területén dolgozó tisztviselők kaphatják. |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat a 2006/2004/EK rendeletben és a 2001/95/EK irányelvben említett, a fogyasztóvédelmi jogalkalmazás területén dolgozó tisztviselők kaphatják.

| 5. | A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat olyan európai fogyasztói szervezetek kaphatják, amelyek:






  a) | az ipari, kereskedelmi és üzleti vagy más érdek-összeütközésektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek, melyeknek elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a Közösségben a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági és törvényes érdekeinek az előmozdítása és védelme; |
| --- | --- | --- |

5.

A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat olyan európai fogyasztói szervezetek kaphatják, amelyek:

a)

az ipari, kereskedelmi és üzleti vagy más érdek-összeütközésektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek, melyeknek elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a Közösségben a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági és törvényes érdekeinek az előmozdítása és védelme;

| b) | a tagállamok legalább felében működő, a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatív, és regionális vagy nemzeti szinten aktív nemzeti fogyasztói szervezetek által a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletével megbízott szervezetek; és |
| --- | --- |

b)

a tagállamok legalább felében működő, a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatív, és regionális vagy nemzeti szinten aktív nemzeti fogyasztói szervezetek által a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletével megbízott szervezetek; és

| c) | a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.

| 6. | A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat olyan európai fogyasztói szervezetek kaphatják, amelyek:






  a) | az ipari, kereskedelmi és üzleti vagy más érdek-összeütközésektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek, melyeknek elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a fogyasztói érdekeknek a szabványalkotási folyamatban való közösségi szintű képviselete; |
| --- | --- | --- |

6.

A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat olyan európai fogyasztói szervezetek kaphatják, amelyek:

a)

az ipari, kereskedelmi és üzleti vagy más érdek-összeütközésektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek, melyeknek elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a fogyasztói érdekeknek a szabványalkotási folyamatban való közösségi szintű képviselete;

| b) | a tagállamok legalább kétharmadában megbízást kaptak a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletére:






  — | olyan testületektől, amelyek a nemzeti szabályok vagy gyakorlat szerint reprezentatívak a tagállamokban a nemzeti fogyasztói szervezetekre, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállamok legalább kétharmadában megbízást kaptak a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletére:

—

olyan testületektől, amelyek a nemzeti szabályok vagy gyakorlat szerint reprezentatívak a tagállamokban a nemzeti fogyasztói szervezetekre, vagy

| — | ilyen testületek hiányában a tagállamokban lévő olyan nemzeti fogyasztóvédelmi szervezetektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatívak és nemzeti szinten aktívak. |
| --- | --- |

—

ilyen testületek hiányában a tagállamokban lévő olyan nemzeti fogyasztóvédelmi szervezetektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatívak és nemzeti szinten aktívak.

| c) | a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.

---

(1)  HL L 345., 2003.12.31., 1. o.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETŐ

| 1. | A Bizottság 2005. április 15-én továbbította a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló, a Szerződés 153. cikkén alapuló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatát (1). |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2005. április 15-én továbbította a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló, a Szerződés 153. cikkén alapuló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatát (1).

| 2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. február 14–15-én (2), a Régiók Bizottsága pedig 2006. február 16-án (3) fogadta el véleményét. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. február 14–15-én (2), a Régiók Bizottsága pedig 2006. február 16-án (3) fogadta el véleményét.

| 3. | Az Európai Parlament 2006. március 23-án fogadta el az első olvasat során kialakított véleményét. (4). |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament 2006. március 23-án fogadta el az első olvasat során kialakított véleményét. (4).

| 4. | Miután a Tanács és az Európai Parlament 2006. május 17-én elfogadta a 2007–2013. évi pénzügyi tervről szóló intézményközi megállapodást, a Bizottság 2006. május 29-én módosított javaslatot (5) nyújtott be. |
| --- | --- |

4.

Miután a Tanács és az Európai Parlament 2006. május 17-én elfogadta a 2007–2013. évi pénzügyi tervről szóló intézményközi megállapodást, a Bizottság 2006. május 29-én módosított javaslatot (5) nyújtott be.

| 5. | A Tanács 2006. november 14-én a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2006. november 14-én a Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A fogyasztóvédelmi politika területén a 2007–2013. közötti időszakra vonatkozó új közösségi cselekvési program a 20/2004/EK határozat által létrehozott jelenlegi program helyébe lép. A program két fő célkitűzése az alábbiak biztosítása:

| — | a fogyasztóvédelem magas szintje, nevezetesen kidolgozottabb tudományos alap, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén (I. célkitűzés), és |
| --- | --- |

—

a fogyasztóvédelem magas szintje, nevezetesen kidolgozottabb tudományos alap, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén (I. célkitűzés), és

| — | a fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb alkalmazása, nevezetesen a jogalkalmazói együttműködés, a tájékoztatás, az oktatás és a jogorvoslat révén (II. célkitűzés). |
| --- | --- |

—

a fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb alkalmazása, nevezetesen a jogalkalmazói együttműködés, a tájékoztatás, az oktatás és a jogorvoslat révén (II. célkitűzés).

E célkitűzések végrehajtására az I. mellékletben felsorolt 11 cselekvés segítségével kerül sor, amelyek a jelenlegi programhoz viszonyítva magas szintű folytonosságot képviselnek. A meghatározott prioritások és cselekvések kiválasztására, csakúgy mint a program végrehajtása egyéb vonatkozásainak (pl. a pénzügyi források elosztása, a közösségi hozzájárulás százalékára jogosultak kiválasztása és az odaítélési feltételek, a pályázati felhívások, a közös cselekvések és az ajánlattételi felhívások tervezett ütemezése) kiválasztására a munkaprogramban évente, a programbizottsággal folytatott konzultációt követően kerül sor.

A programra elkülönített költségvetés teljes összege 2004-es árakon 138,8 millió EUR (azaz jelenlegi árakon 156,8 millió EUR).

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános megjegyzések

Általában véve a Tanács követte az Európai Parlament első olvasat során kialakított véleményét, amely javarészt beépült a Bizottság módosított javaslatába. A Tanács nevezetesen egyetértett azzal, hogy az eredeti bizottsági javaslatot két külön programra bontsák (az egyik az egészségügy területére, a másik a fogyasztóvédelem területére vonatkozik).

A Tanács elfogadta a fenti II. szakaszban említettek szerint a Bizottság által a programra javasolt költségvetést is.

A Bizottság elfogadta a Tanács által elfogadott közös álláspontot.

2.   Az Európai Parlament módosításai

A 2006. március 23-án tartott plenáris szavazás során az Európai Parlament a Bizottság eredeti javaslatára vonatkozóan 56 módosítást fogadott el. E módosítások legnagyobb része bekerült a Bizottság módosított javaslatába, amire vonatkozóan a Tanács nem eszközölt fontos változtatásokat.

A Tanács:

| a) | A közös álláspontban az eredeti bizottsági javaslat két külön programra való bontásával kapcsolatban a következő 18 módosítást vezette be:






  i. | A teljes mértékben elfogadott módosítások:
  2. módosítás (az első bevezető hivatkozásra vonatkozóan);
  5. módosítás (a (3) preambulumbekezdésre vonatkozóan);
  6. módosítás (a (4) preambulumbekezdésre vonatkozóan);
  7. módosítás (az (5) preambulumbekezdésre vonatkozóan); this Recital is now Recital 3;
  11. módosítás (a (9) preambulumbekezdésre vonatkozóan);
  31. módosítás (az 1. mellékletre vonatkozóan);
  32. módosítás (a 2. mellékletre vonatkozóan); |
| --- | --- | --- |

a)

A közös álláspontban az eredeti bizottsági javaslat két külön programra való bontásával kapcsolatban a következő 18 módosítást vezette be:

i.

A teljes mértékben elfogadott módosítások:

2. módosítás (az első bevezető hivatkozásra vonatkozóan);

5. módosítás (a (3) preambulumbekezdésre vonatkozóan);

6. módosítás (a (4) preambulumbekezdésre vonatkozóan);

7. módosítás (az (5) preambulumbekezdésre vonatkozóan); this Recital is now Recital 3;

11. módosítás (a (9) preambulumbekezdésre vonatkozóan);

31. módosítás (az 1. mellékletre vonatkozóan);

32. módosítás (a 2. mellékletre vonatkozóan);

| ii. | Az átfogalmazott vagy részben elfogadott módosítások:
  1. módosítás (a címről): az új cím;
  3. módosítás (az (1) preambulumbekezdésre vonatkozóan): az (1) preambulumbekezdés új szövege;
  4. módosítás (a (2) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (2) preambulumbekezdés új szövege;
  9. módosítás (a (7) preambulumbekezdésre vonatkozóan): az (1) preambulumbekezdés új szövege;
  15. módosítás (a (13) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (12) preambulumbekezdés új szövege;
  18. módosítás (az 1. cikkre vonatkozóan): az 1. cikk új szövege;
  19. módosítás (a 2. cikk (1) bekezdésére vonatkozóan): a 2. cikk (1) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették, megfogalmazásbeli módosításokkal;
  20. és 55. módosítás (a 2. cikk (2) bekezdésére vonatkozóan): a (2) preambulumbekezdés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítások fő célját;
  29. módosítás (a 11. cikkre vonatkozóan): a 11. cikk újraszövegezése során részben figyelembe vették;
  40. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 7. cselekvés új, 7.3a. pontjára vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzése 3. cselekvésének új szövege;
  A Tanács a szétválasztással kapcsolatos 7 másik módosítást (27., 30., 46., 45., 51., 52. és 53.) a Bizottság módosított javaslatában szereplő célkitűzések csökkentett száma és a 2007–2013. évi pénzügyi tervről szóló intézményközi megállapodás miatt utasította el. |
| --- | --- |

ii.

Az átfogalmazott vagy részben elfogadott módosítások:

1. módosítás (a címről): az új cím;

3. módosítás (az (1) preambulumbekezdésre vonatkozóan): az (1) preambulumbekezdés új szövege;

4. módosítás (a (2) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (2) preambulumbekezdés új szövege;

9. módosítás (a (7) preambulumbekezdésre vonatkozóan): az (1) preambulumbekezdés új szövege;

15. módosítás (a (13) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (12) preambulumbekezdés új szövege;

18. módosítás (az 1. cikkre vonatkozóan): az 1. cikk új szövege;

19. módosítás (a 2. cikk (1) bekezdésére vonatkozóan): a 2. cikk (1) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették, megfogalmazásbeli módosításokkal;

20. és 55. módosítás (a 2. cikk (2) bekezdésére vonatkozóan): a (2) preambulumbekezdés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítások fő célját;

29. módosítás (a 11. cikkre vonatkozóan): a 11. cikk újraszövegezése során részben figyelembe vették;

40. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 7. cselekvés új, 7.3a. pontjára vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzése 3. cselekvésének új szövege;

A Tanács a szétválasztással kapcsolatos 7 másik módosítást (27., 30., 46., 45., 51., 52. és 53.) a Bizottság módosított javaslatában szereplő célkitűzések csökkentett száma és a 2007–2013. évi pénzügyi tervről szóló intézményközi megállapodás miatt utasította el.

| b) | A közös álláspontba a javaslat szétbontásához nem kapcsolódó következő 20 módosítást vezette be:






  i. | A teljes mértékben elfogadott módosítások:
  34. módosítás (a 3. melléklet címére vonatkozóan): ez a melléklet most az I. melléklet. |
| --- | --- | --- |

b)

A közös álláspontba a javaslat szétbontásához nem kapcsolódó következő 20 módosítást vezette be:

i.

A teljes mértékben elfogadott módosítások:

34. módosítás (a 3. melléklet címére vonatkozóan): ez a melléklet most az I. melléklet.

| ii. | Az átfogalmazott vagy részben elfogadott módosítások:
  8. módosítás (a (6) preambulumbekezdésre vonatkozóan): az 5. cikk újraszövegezése során részben figyelembe vették;
  10. módosítás (az új, (8a) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (8) preambulumbekezdés új szövege;
  13. módosítás (a (12) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (11) preambulumbekezdés új szövege;
  16. módosítás (a (14) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (6) preambulumbekezdés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  Cikkek:
  21. módosítás (a 3. cikk (2a) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (1a) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették;
  22. módosítás (a 3. cikk (2b) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (1c) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették;
  23. módosítás (a 3. cikk (2) bekezdésének új ba) pontjára vonatkozóan): a 4. cikk (1) bekezdése d) pontjának új szövege;
  24. módosítás (a 3. cikk (új) (2a) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (4) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették;
  26. módosítás (a 3. cikk (új) (4a) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (3) bekezdésének új szövege;
  28. módosítás (az 7. cikk (1a) bekezdésére vonatkozóan): a 7. cikk ((2a) bekezdése második francia bekezdésének) új szövege;
  Mellékletek:
  35. módosítás (a III. melléklet I. célkitűzésében a 3. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzése 2. cselekvésének új szövege;
  41. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 7. cselekvés új, 7.4a pontjára vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében a 2. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  42. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 7. cselekvés új, 7.4b pontjára vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében az 1.1. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  43. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 9. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet II. célkitűzése 9. cselekvésének új szövege;
  44. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 10. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében az 7. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  47. módosítás (a III. melléklet IV. célkitűzésében a 12. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet II. célkitűzésében az 11.1. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  48. módosítás (a III. melléklet IV. célkitűzésében a 13. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet II. célkitűzésében az 11.1. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  50. módosítás (a III. melléklet IV. célkitűzésében az új, 18a. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében a 7. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;
  33. módosítás (az új, IIIa. mellékletre vonatkozóan): az új II. melléklet újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját. |
| --- | --- |

ii.

Az átfogalmazott vagy részben elfogadott módosítások:

8. módosítás (a (6) preambulumbekezdésre vonatkozóan): az 5. cikk újraszövegezése során részben figyelembe vették;

10. módosítás (az új, (8a) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (8) preambulumbekezdés új szövege;

13. módosítás (a (12) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (11) preambulumbekezdés új szövege;

16. módosítás (a (14) preambulumbekezdésre vonatkozóan): a (6) preambulumbekezdés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

Cikkek:

21. módosítás (a 3. cikk (2a) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (1a) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették;

22. módosítás (a 3. cikk (2b) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (1c) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették;

23. módosítás (a 3. cikk (2) bekezdésének új ba) pontjára vonatkozóan): a 4. cikk (1) bekezdése d) pontjának új szövege;

24. módosítás (a 3. cikk (új) (2a) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (4) bekezdésének újraszövegezése során részben figyelembe vették;

26. módosítás (a 3. cikk (új) (4a) bekezdésére vonatkozóan): a 4. cikk (3) bekezdésének új szövege;

28. módosítás (az 7. cikk (1a) bekezdésére vonatkozóan): a 7. cikk ((2a) bekezdése második francia bekezdésének) új szövege;

Mellékletek:

35. módosítás (a III. melléklet I. célkitűzésében a 3. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzése 2. cselekvésének új szövege;

41. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 7. cselekvés új, 7.4a pontjára vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében a 2. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

42. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 7. cselekvés új, 7.4b pontjára vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében az 1.1. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

43. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 9. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet II. célkitűzése 9. cselekvésének új szövege;

44. módosítás (a III. melléklet III. célkitűzésében a 10. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében az 7. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

47. módosítás (a III. melléklet IV. célkitűzésében a 12. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet II. célkitűzésében az 11.1. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

48. módosítás (a III. melléklet IV. célkitűzésében a 13. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet II. célkitűzésében az 11.1. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

50. módosítás (a III. melléklet IV. célkitűzésében az új, 18a. cselekvésre vonatkozóan): az I. melléklet I. célkitűzésében a 7. cselekvés újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját;

33. módosítás (az új, IIIa. mellékletre vonatkozóan): az új II. melléklet újraszövegezése során figyelembe vették e módosítás fő célját.

| c) | A közös álláspontba 18 módosítást (12., 14., 17., 25., 27., 59., 30., 36., 37., 38., 39., 46., 45., 49., 51., 52., 53. és 54.) nem illesztett be.
  A Tanács követte a Bizottságnak az e módosításokkal kapcsolatban kifejezett álláspontját, kivéve az 54. módosítás esetén, amelyet a Bizottság teljes mértékben elfogadott, de amely a közös álláspontba nem került be, mivel a módosított bizottsági javaslatban a fogyasztóvédelmi célkitűzések fogalommeghatározásai szűkebb értelművé váltak. |
| --- | --- |

c)

A közös álláspontba 18 módosítást (12., 14., 17., 25., 27., 59., 30., 36., 37., 38., 39., 46., 45., 49., 51., 52., 53. és 54.) nem illesztett be.

A Tanács követte a Bizottságnak az e módosításokkal kapcsolatban kifejezett álláspontját, kivéve az 54. módosítás esetén, amelyet a Bizottság teljes mértékben elfogadott, de amely a közös álláspontba nem került be, mivel a módosított bizottsági javaslatban a fogyasztóvédelmi célkitűzések fogalommeghatározásai szűkebb értelművé váltak.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy ítéli meg, hogy a III. szakasz 2. részének a) és b) pontjában említett módosításokat is tartalmazó közös álláspontja megfelelő módon figyelembe veszi az Európai Parlament első olvasatot követő véleményét.

A közös álláspont egyensúlyt alakít ki azon kérdések és érdekek között, amelyek biztosítják, hogy a program célkitűzéseit korlátozottabb számú cselekvés és eszköz útján, valamint az Európai Parlament első olvasat során kialakított véleményével, a Bizottság módosított javaslatával és a már meglévő fogyasztóvédelmi programmal (20/2004/EK-határozat) összhangban újrafogalmazott, pontosabb módszerek és eljárások alapján hajthassák végre.

A közös álláspont biztosítja a fogyasztók védelmét is, hiszen ez a határozat javítani fogja a közösségi cselekvések hatékonyságát, és azokat láthatóbbá teszi.

---

(1)  8064/05.

(2)  HL C 88., 2006.4.11., 1. o.

(3)  HL C 192., 2006.8.16., 8. o.

(4)  7538/06.

(5)  9909/06.

---