# Euroopa Liidu C 300E/9. d

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 300E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide9. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 300E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide9. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Ι   (Teatis) |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | 2006-2007 ISTUNGJÄRK |
| | 12.-15. juuni 2006 istungid |
| | Esmaspäev, 12. juuni 2006 |
| 2006/C 300E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungjärgu jätkamine


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Parlamentidevaheliste delegatsioonide koosseis


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine


  Esitatud dokumendid


  Petitsioonid


  Assigneeringute ümberpaigutamine


  Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus


  Istungite ajakava


  Tööplaan


  Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel


  Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005) (arutelu)


  Sundprostitutsioon 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste raames (arutelu)


  Päevakord


  Põhjavee kaitse reostuse eest ***II (arutelu)


  Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II (arutelu)


  Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I (arutelu)


  Turismi soodustavad meetmed (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 13 |
| | Teisipäev, 13. juuni 2006 |
| 2006/C 300E/02 | PROTOKOLL | 15 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Esitatud dokumendid


  Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus


  Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)


  Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I - Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) * (arutelu)


  Hääletused


  Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  EÜ nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitse-, energeetika- ja turismiprotokollide sõlmimine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Põhjavee kaitse reostuse eest ***II (hääletus)


  Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II (hääletus)


  Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I (hääletus)


  Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus * (lõpphääletus)


  Kinnipeetavate olukord Guantanamos (hääletus)


  Tervishoiutöötajate kaitsmine vere kaudu levivate nakkuste eest (hääletusele järgnev tegevus)


  Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005) (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Tervitus


  Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses (arutelu)


  Inimõiguste olukord Tuneesias (arutelu)


  ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (arutelu)


  Infotund (küsimused komisjonile)


  Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (arutelu)


  Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) * (arutelu)


  Euroopa täitekorraldus * (arutelu)


  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I (arutelu)


  Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 29 |
| I LISA | 31 |
| II LISA | 40 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 88 |
| P6_TA(2006)0246Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)) | 88 |
| P6_TA(2006)0247Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)) | 88 |
| P6_TA(2006)0248EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)) | 89 |
| P6_TA(2006)0249Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)) | 89 |
| P6_TA(2006)0250Erinevate protokollide sõlmimine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitseprotokolli, energeetikaprotokolli ja turismiprotokolli sõlmimise kohta (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)) | 90 |
| P6_TA(2006)0251Põhjavee kaitse reostuse eest ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)) | 91 |
| P6_TC2-COD(2003)0210Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest | 91 |
| I LISAPÕHJAVEE KVALITEEDI STANDARDID | 101 |
| II LISAPÕHJAVEE SAASTEAINETE JA REOSTUSE NÄITAJATE LÄVIVÄÄRTUSED | 102 |
| III LISAPÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMINE | 103 |
| IV LISAOLULISTE JA PÜSIVATE KASVUTENDENTSIDE KINDLAKSTEGEMINE JA LANGUSELE PÖÖRDUMINE | 104 |
| P6_TA(2006)0252Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2004)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) | 106 |
| I LISAARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS a OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD | 119 |
| II LISAARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD | 120 |
| III LISAARTIKLI 6 PUNKTIS b JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD | 121 |
| P6_TA(2006)0253Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2006)0005Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta | 123 |
| LISAÜLEUJUTUSOHUTUSE KAVAD | 135 |
| P6_TA(2006)0254Kinnipeetavate olukord GuantánamosEuroopa Parlamendi resolutsioon kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos | 136 |
| P6_TA(2006)0255Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005)Euroopa Parlamendi resolutsioon petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta (2005/2135(INI)) | 138 |
| | Kolmapäev, 14. juuni 2006 |
| 2006/C 300E/03 | PROTOKOLL | 143 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Euroopa Ülemkogu (Brüssel, 15.-16. juuni 2006) (arutelu)


  Tervitus


  Hääletused


  Euroopa täitekorraldus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I (hääletus)


  Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) * (hääletus)


  Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses (hääletus)


  Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (hääletus)


  Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia (hääletus)


  Bulgaaria ja Rumeenia (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu) (hääletus)


  Järelemõtlemsiperioodi edasised etapid (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu) (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Säästva arengu strateegia (arutelu)


  Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas (arutelu)


  Väike- ja kergrelvad (arutelu)


  Infotund (küsimused nõukogule)


  Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I (arutelu)


  Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt (arutelu)


  Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid (arutelu)


  Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed (arutelu)


  Järgmise istungi päevakord


  Istungi lõpp |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 155 |
| I LISA | 157 |
| II LISA | 165 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 201 |
| P6_TA(2006)0256Euroopa täitekorraldus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (7307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)) | 201 |
| P6_TA(2006)0257Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD)) | 216 |
| P6_TC1-COD(2005)0166Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (uuesti sõnastatud) | 216 |
| I LISA | 227 |
| II LISAKEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED | 228 |
| III LISAVASTAVUSTABEL | 228 |
| P6_TA(2006)0258Isikuandmete kaitse *Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) | 231 |
| P6_TA(2006)0259Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa ÜhendusesEuroopa Parlamendi resolutsioon pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (2006/2062(INI)) | 250 |
| P6_TA(2006)0260Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu)Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (2006/2007(INI)) | 255 |
| P6_TA(2006)0261Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia (2005/2191(INI)) | 259 |
| P6_TA(2006)0262Bulgaaria ja Rumeenia (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)Euroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta | 265 |
| P6_TA(2006)0263Järgmised sammud järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)Euroopa Parlamendi resolutsioon järgmiste sammude kohta järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle | 267 |
| | Neljapäev, 15. juuni 2006 |
| 2006/C 300E/04 | PROTOKOLL | 270 |
| ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD


  Istungi algus


  Päevakord


  Esitatud dokumendid


  Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004) (arutelu)


  Tervitus


  Komisjonide ja delegatsioonide nimetused


  Kodukorra tõlgendamine


  Nõukogu ühiste seisukohtade teatavakstegemine


  Hääletused


  Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)


  Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I (hääletus)


  Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) * (hääletus)


  Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I (hääletus)


  Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 * (hääletus)


  Inimõiguste olukord Tuneesias (hääletus)


  ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (hääletus)


  Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed (hääletus)


  Säästva arengu strateegia (hääletus)


  Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas (hääletus)


  Väike- ja kergrelvad (hääletus)


  Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt (hääletus)


  Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid (hääletus)


  Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004) (hääletus)


  Selgitused hääletuse kohta


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Eelmise istungi protokolli kinnitamine


  Puitlaastude kasutamine veini laagerdumisel - Puitlaastude kasutamine veinivalmistustavana Euroopa veinide puhul (arutelu)


  Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)


  Ida-Timor


  Süüria: inimõiguste rikkumised


  Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised


  Parlamendi koosseis


  Volituste kontrollimine


  Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis


  Hääletused


  Ida-Timor (hääletus)


  Süüria: inimõiguste rikkumised (hääletus)


  Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised (hääletus)


  Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused


  Teatud dokumente puudutavad otsused


  Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)


  Istungil vastuvõetud tekstide edastamine


  Järgmiste istungite ajakava


  Istungjärgu vaheaeg |
| KOHALOLIJATE NIMEKIRI | 288 |
| I LISA | 290 |
| II LISA | 307 |
| VASTUVÕETUD TEKSTID | 392 |
| P6_TA(2006)0264Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)) | 392 |
| P6_TC1-COD(2005)0223Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91 | 392 |
| I LISASTATISTILISTE ANDMETE ESITAMISE VORM | 396 |
| II LISARIIKIDE KOODID | 397 |
| III LISAESITAMISVIISIDE KOODID | 398 |
| IV LISAKALANDUSTOODETE KAVANDATUD KASUTUSE KOODID | 399 |
| P6_TA(2006)0265Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)) | 400 |
| P6_TC1-COD(2005)0043Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) | 401 |
| I LISATEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD | 411 |
| II LISAPROGRAMMIDE SUUNAV JAOTUS | 452 |
| III LISARAHASTAMISKAVAD | 453 |
| P6_TA(2006)0266Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)) | 456 |
| P6_TA(2006)0267Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)) | 463 |
| P6_TC1-COD(2005)0191Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta ja määruse (EÜ) nr 2320/2002 kehtetuks tunnistamise kohta | 464 |
| LISAÜHISED PÕHISTANDARDID TSIVIILLENNUNDUSE KAITSMISEKS ÕIGUSVASTASTE TEGUDE EEST (ARTIKKEL 4) | 475 |
| P6_TA(2006)0268Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)) | 479 |
| P6_TA(2006)0269Inimõiguste olukord TuneesiasEuroopa Parlamendi resolutsioon Tuneesia kohta | 480 |
| P6_TA(2006)0270EL ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumineEuroopa Parlamendi resolutsioon 25. mail 2006. aastal Sotšis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta | 482 |
| P6_TA(2006)0271Finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõuEuroopa Parlamendi resolutsioon finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõu kohta | 485 |
| P6_TA(2006)0272Säästva arengu strateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon läbivaadatud säästva arengu strateegia kohta | 487 |
| P6_TA(2006)0273Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia EuroopasEuroopa Parlamendi resolutsioon rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemise kohta Euroopas | 491 |
| P6_TA(2006)0274Käsi- ja kergrelvadEuroopa Parlamendi resolutsioon käsi- ja kergrelvade kohta, pidades silmas ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava ülevaatamise konverentsi 2006. aastal, ning rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kehtestamist | 496 |
| P6_TA(2006)0275Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõttEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta (2005/2168(INI)) | 499 |
| P6_TA(2006)0276Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemidEuroopa Parlamendi resolutsioon rannalähedase püügi ja rannikualade kogukondade probleemide kohta (2004/2264(INI)) | 504 |
| P6_TA(2006)0277Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (2004)Euroopa Parlamendi resolutsioon Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne (2005/2184(INI)) | 508 |
| P6_TA(2006)0278Ida-TimorEuroopa Parlamendi resolutsioon Ida-Timori kohta | 517 |
| P6_TA(2006)0279Süüria: inimõiguste rikkumisedEuroopa Parlamendi resolutsioon Süüria kohta | 519 |
| P6_TA(2006)0280Põhja-Korea: inimõiguste rikkumisedEuroopa Parlamendi resolutsioon Põhja-Korea kohta | 521 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Ι   (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2006-2007 ISTUNGJÄRK

12.-15. juuni 2006 istungid

Esmaspäev, 12. juuni 2006

2006/C 300E/01

PROTOKOLL

1

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungjärgu jätkamine

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Parlamentidevaheliste delegatsioonide koosseis

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

Esitatud dokumendid

Petitsioonid

Assigneeringute ümberpaigutamine

Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Istungite ajakava

Tööplaan

Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005) (arutelu)

Sundprostitutsioon 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste raames (arutelu)

Päevakord

Põhjavee kaitse reostuse eest ***II (arutelu)

Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II (arutelu)

Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I (arutelu)

Turismi soodustavad meetmed (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

13

Teisipäev, 13. juuni 2006

2006/C 300E/02

PROTOKOLL

15

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Esitatud dokumendid

Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I - Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) * (arutelu)

Hääletused

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

EÜ nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitse-, energeetika- ja turismiprotokollide sõlmimine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Põhjavee kaitse reostuse eest ***II (hääletus)

Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II (hääletus)

Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I (hääletus)

Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus * (lõpphääletus)

Kinnipeetavate olukord Guantanamos (hääletus)

Tervishoiutöötajate kaitsmine vere kaudu levivate nakkuste eest (hääletusele järgnev tegevus)

Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005) (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Tervitus

Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses (arutelu)

Inimõiguste olukord Tuneesias (arutelu)

ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (arutelu)

Infotund (küsimused komisjonile)

Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (arutelu)

Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) * (arutelu)

Euroopa täitekorraldus * (arutelu)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I (arutelu)

Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

29

I LISA

31

II LISA

40

VASTUVÕETUD TEKSTID

88

P6_TA(2006)0246Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS))

88

P6_TA(2006)0247Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS))

88

P6_TA(2006)0248EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS))

89

P6_TA(2006)0249Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS))

89

P6_TA(2006)0250Erinevate protokollide sõlmimine *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitseprotokolli, energeetikaprotokolli ja turismiprotokolli sõlmimise kohta (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS))

90

P6_TA(2006)0251Põhjavee kaitse reostuse eest ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD))

91

P6_TC2-COD(2003)0210Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest

91

I LISAPÕHJAVEE KVALITEEDI STANDARDID

101

II LISAPÕHJAVEE SAASTEAINETE JA REOSTUSE NÄITAJATE LÄVIVÄÄRTUSED

102

III LISAPÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMINE

103

IV LISAOLULISTE JA PÜSIVATE KASVUTENDENTSIDE KINDLAKSTEGEMINE JA LANGUSELE PÖÖRDUMINE

104

P6_TA(2006)0252Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***IIEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD))

106

P6_TC2-COD(2004)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)

106

I LISAARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS a OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

119

II LISAARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

120

III LISAARTIKLI 6 PUNKTIS b JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

121

P6_TA(2006)0253Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD))

123

P6_TC1-COD(2006)0005Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta

123

LISAÜLEUJUTUSOHUTUSE KAVAD

135

P6_TA(2006)0254Kinnipeetavate olukord GuantánamosEuroopa Parlamendi resolutsioon kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos

136

P6_TA(2006)0255Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005)Euroopa Parlamendi resolutsioon petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta (2005/2135(INI))

138

Kolmapäev, 14. juuni 2006

2006/C 300E/03

PROTOKOLL

143

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Euroopa Ülemkogu (Brüssel, 15.-16. juuni 2006) (arutelu)

Tervitus

Hääletused

Euroopa täitekorraldus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I (hääletus)

Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) * (hääletus)

Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses (hääletus)

Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (hääletus)

Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia (hääletus)

Bulgaaria ja Rumeenia (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu) (hääletus)

Järelemõtlemsiperioodi edasised etapid (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu) (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Säästva arengu strateegia (arutelu)

Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas (arutelu)

Väike- ja kergrelvad (arutelu)

Infotund (küsimused nõukogule)

Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I (arutelu)

Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt (arutelu)

Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid (arutelu)

Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed (arutelu)

Järgmise istungi päevakord

Istungi lõpp

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

155

I LISA

157

II LISA

165

VASTUVÕETUD TEKSTID

201

P6_TA(2006)0256Euroopa täitekorraldus *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (7307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS))

201

P6_TA(2006)0257Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD))

216

P6_TC1-COD(2005)0166Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (uuesti sõnastatud)

216

I LISA

227

II LISAKEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED

228

III LISAVASTAVUSTABEL

228

P6_TA(2006)0258Isikuandmete kaitse *Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS))

231

P6_TA(2006)0259Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa ÜhendusesEuroopa Parlamendi resolutsioon pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (2006/2062(INI))

250

P6_TA(2006)0260Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu)Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (2006/2007(INI))

255

P6_TA(2006)0261Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia (2005/2191(INI))

259

P6_TA(2006)0262Bulgaaria ja Rumeenia (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)Euroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta

265

P6_TA(2006)0263Järgmised sammud järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)Euroopa Parlamendi resolutsioon järgmiste sammude kohta järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle

267

Neljapäev, 15. juuni 2006

2006/C 300E/04

PROTOKOLL

270

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

Istungi algus

Päevakord

Esitatud dokumendid

Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004) (arutelu)

Tervitus

Komisjonide ja delegatsioonide nimetused

Kodukorra tõlgendamine

Nõukogu ühiste seisukohtade teatavakstegemine

Hääletused

Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I (hääletus)

Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) * (hääletus)

Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I (hääletus)

Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 * (hääletus)

Inimõiguste olukord Tuneesias (hääletus)

ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (hääletus)

Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed (hääletus)

Säästva arengu strateegia (hääletus)

Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas (hääletus)

Väike- ja kergrelvad (hääletus)

Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt (hääletus)

Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid (hääletus)

Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004) (hääletus)

Selgitused hääletuse kohta

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Puitlaastude kasutamine veini laagerdumisel - Puitlaastude kasutamine veinivalmistustavana Euroopa veinide puhul (arutelu)

Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

Ida-Timor

Süüria: inimõiguste rikkumised

Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised

Parlamendi koosseis

Volituste kontrollimine

Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Hääletused

Ida-Timor (hääletus)

Süüria: inimõiguste rikkumised (hääletus)

Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised (hääletus)

Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Teatud dokumente puudutavad otsused

Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Järgmiste istungite ajakava

Istungjärgu vaheaeg

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

288

I LISA

290

II LISA

307

VASTUVÕETUD TEKSTID

392

P6_TA(2006)0264Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))

392

P6_TC1-COD(2005)0223Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91

392

I LISASTATISTILISTE ANDMETE ESITAMISE VORM

396

II LISARIIKIDE KOODID

397

III LISAESITAMISVIISIDE KOODID

398

IV LISAKALANDUSTOODETE KAVANDATUD KASUTUSE KOODID

399

P6_TA(2006)0265Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))

400

P6_TC1-COD(2005)0043Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013)

401

I LISATEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD

411

II LISAPROGRAMMIDE SUUNAV JAOTUS

452

III LISARAHASTAMISKAVAD

453

P6_TA(2006)0266Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS))

456

P6_TA(2006)0267Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD))

463

P6_TC1-COD(2005)0191Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta ja määruse (EÜ) nr 2320/2002 kehtetuks tunnistamise kohta

464

LISAÜHISED PÕHISTANDARDID TSIVIILLENNUNDUSE KAITSMISEKS ÕIGUSVASTASTE TEGUDE EEST (ARTIKKEL 4)

475

P6_TA(2006)0268Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 *Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))

479

P6_TA(2006)0269Inimõiguste olukord TuneesiasEuroopa Parlamendi resolutsioon Tuneesia kohta

480

P6_TA(2006)0270EL ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumineEuroopa Parlamendi resolutsioon 25. mail 2006. aastal Sotšis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta

482

P6_TA(2006)0271Finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõuEuroopa Parlamendi resolutsioon finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõu kohta

485

P6_TA(2006)0272Säästva arengu strateegiaEuroopa Parlamendi resolutsioon läbivaadatud säästva arengu strateegia kohta

487

P6_TA(2006)0273Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia EuroopasEuroopa Parlamendi resolutsioon rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemise kohta Euroopas

491

P6_TA(2006)0274Käsi- ja kergrelvadEuroopa Parlamendi resolutsioon käsi- ja kergrelvade kohta, pidades silmas ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava ülevaatamise konverentsi 2006. aastal, ning rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kehtestamist

496

P6_TA(2006)0275Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõttEuroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta (2005/2168(INI))

499

P6_TA(2006)0276Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemidEuroopa Parlamendi resolutsioon rannalähedase püügi ja rannikualade kogukondade probleemide kohta (2004/2264(INI))

504

P6_TA(2006)0277Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (2004)Euroopa Parlamendi resolutsioon Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne (2005/2184(INI))

508

P6_TA(2006)0278Ida-TimorEuroopa Parlamendi resolutsioon Ida-Timori kohta

517

P6_TA(2006)0279Süüria: inimõiguste rikkumisedEuroopa Parlamendi resolutsioon Süüria kohta

519

P6_TA(2006)0280Põhja-Korea: inimõiguste rikkumisedEuroopa Parlamendi resolutsioon Põhja-Korea kohta

521

| * | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus: esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus: teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine |

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus: esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus: teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine

| AFET | Välisasjade komisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õigusasjade komisjon |
| LIBE | Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |

AFET

Välisasjade komisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õigusasjade komisjon

LIBE

Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

| PPE-DE | Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon |
| --- | --- |
| PSE | Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| IND/DEM | Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia |
| UEN | fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE-DE

Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon

PSE

Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

Verts/ALE

Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

IND/DEM

Fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia

UEN

fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Ι (Teatis)

EUROOPA PARLAMENT

2006-2007 ISTUNGJÄRK

12.-15. juuni 2006 istungid

Esmaspäev, 12. juuni 2006

| 9.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 300/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/01)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungjärgu jätkamine

Istung algas kell 17.10.

2.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Roselyne Bachelot-Narquin ja Richard Corbett teatasid, et vaatamata nende kohalolekule ei ole nende nime kohalolijate nimekirja kantud.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

3.   Parlamentidevaheliste delegatsioonide koosseis

Esimeeste konverentsi ettepanekul kinnitas parlament Armando Veneto nimetamise delegatsiooni AKV-ELi parlamentaarses ühisassamblees liikmeks.

Parlamendi delegatsioonis on nüüd 77 liikme asemel 78 liiget, kuna Ida-Timori lisamisega assotsiatsioonilepingusse suurenes selles osalevate riikide arv 78ni.

4.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Endine parlamendiliige Jannis Sakellariou edastas presidentuurile taotluse tema parlamentaarse puutumatuse kaitsmiseks Ateena kohtus toimuva menetluse raames.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

5.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

PPE-DE ja ALDE fraktsioonid edastasid presidedile järgmised ametissenimetamise taotlused:

| — | INTA komisjon: Gianluca Susta, |
| --- | --- |

—

INTA komisjon: Gianluca Susta,

| — | CONT komisjon: Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

—

CONT komisjon: Aldo Patriciello,

| — | ECON komisjon: Andrea Losco, |
| --- | --- |

—

ECON komisjon: Andrea Losco,

| — | LIBE komisjon: Donato Tommaso Veraldi, |
| --- | --- |

—

LIBE komisjon: Donato Tommaso Veraldi,

| — | Delegatsioon ELi-Bulgaaria parlamentaarses ühiskomisjonis: Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Bulgaaria parlamentaarses ühiskomisjonis: Aldo Patriciello,

| — | Delegatsioon Mašriki riikide ja Pärsia lahe äärsete riikidega suhtlemiseks: Carlo Casini, |
| --- | --- |

—

Delegatsioon Mašriki riikide ja Pärsia lahe äärsete riikidega suhtlemiseks: Carlo Casini,

| — | Delegatsioon Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees: Vito Bonsignore. |
| --- | --- |

—

Delegatsioon Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees: Vito Bonsignore.

Need ametissenimetamised loetakse kinnitatuks, kui alates käesolevast hetkest kuni protokolli kinnitamiseni ei esitata vastuväiteid.

6.   Kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktide allkirjastamine

President teatas, et vastavalt kodukorra artiklile 68 allkirjastab ta kolmapäeval koos nõukogu eesistujaga järgmised kaasotsustamismenetlusel vastu võetud aktid:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus jäätmesaadetiste kohta (3662/8/2005 - C6-0177/2006 - 2003/0139(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus jäätmesaadetiste kohta (3662/8/2005 - C6-0177/2006 - 2003/0139(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (3675/4/2005 - C6-0172/2006 - 2004/0250(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (3675/4/2005 - C6-0172/2006 - 2004/0250(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma siseriiklike viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks (3609/1/2006 - C6-0173/2006 - 2005/0158(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma siseriiklike viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks (3609/1/2006 - C6-0173/2006 - 2005/0158(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamislubasid oma territooriumilt läbisõiduks (3610/2/2006 - C6-0178/2006 - 2005/0159(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini väljaantud elamislubasid oma territooriumilt läbisõiduks (3610/2/2006 - C6-0178/2006 - 2005/0159(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (3669/4/2005 - C6-0175/2006 - 2004/0155(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (3669/4/2005 - C6-0175/2006 - 2004/0155(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (3670/3/2005 - C6-0176/2006 - 2004/0159(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (3670/3/2005 - C6-0176/2006 - 2004/0159(COD)).

7.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | parlamendi komisjonid:







  1.1) | raportid:







  — | Raport rannalähedase püügi ja rannakalurite probleemide kohta (2004/2264(INI)) - kalanduskomisjon.
  Raportöör: Ó Neachtain Seán (A6-0141/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parlamendi komisjonid:

1.1)

raportid:

—

Raport rannalähedase püügi ja rannakalurite probleemide kohta (2004/2264(INI)) - kalanduskomisjon.

Raportöör: Ó Neachtain Seán (A6-0141/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)) - kalanduskomisjon.
  Raportöör: Morillon Philippe (A6-0169/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)) - kalanduskomisjon.

Raportöör: Morillon Philippe (A6-0169/2006).

| — | Raport Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (2006/2007(INI)) - õigusasjade komisjon.
  Raportöör: Gargani Giuseppe (A6-0172/2006). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (2006/2007(INI)) - õigusasjade komisjon.

Raportöör: Gargani Giuseppe (A6-0172/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta (KOM(2005)0673 - C6-0031/2006 - 2005/0272(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör: Seppänen Esko (A6-0174/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta (KOM(2005)0673 - C6-0031/2006 - 2005/0272(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Seppänen Esko (A6-0174/2006).

| — | Raport pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (2006/2062(INI)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör: Adamou Adamos (A6-0176/2006). |
| --- | --- |

—

Raport pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (2006/2062(INI)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adamou Adamos (A6-0176/2006).

| — | Raport petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta (2005/2135(INI)) - petitsioonikomisjon.
  Raportöör: Cashman Michael (A6-0178/2006). |
| --- | --- |

—

Raport petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta (2005/2135(INI)) - petitsioonikomisjon.

Raportöör: Cashman Michael (A6-0178/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör: Seeber Richard (A6-0182/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Seeber Richard (A6-0182/2006).

| — | Raport Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta (2005/2168(INI)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör: Cramer Michael (A6-0183/2006). |
| --- | --- |

—

Raport Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta (2005/2168(INI)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Cramer Michael (A6-0183/2006).

| — | Raport: Ühenduse finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne (2005/2184(INI)) - eelarvekontrollikomisjon.
  Raportöör: Bösch Herbert (A6-0185/2006). |
| --- | --- |

—

Raport: Ühenduse finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne (2005/2184(INI)) - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Bösch Herbert (A6-0185/2006).

| — | * Raport Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör: Varvitsiotis Ioannis (A6-0187/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Varvitsiotis Ioannis (A6-0187/2006).

| — | Raport mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia (2005/2191(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör: Ždanoka Tatjana (A6-0189/2006). |
| --- | --- |

—

Raport mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia (2005/2191(INI)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Ždanoka Tatjana (A6-0189/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politseija õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
  Raportöör: Roure Martine (A6-0192/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politseija õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Roure Martine (A6-0192/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör: Costa Paolo (A6-0194/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Costa Paolo (A6-0194/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)) - transpordi- ja turismikomisjon.
  Raportöör: Costa Paolo (A6-0195/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)) - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Costa Paolo (A6-0195/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 [02] - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör: Daul Joseph (A6-0197/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 [02] - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Daul Joseph (A6-0197/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 [01] - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör: Daul Joseph (A6-0198/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 [01] - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Daul Joseph (A6-0198/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.
  Raportöör: Daul Joseph (A6-0199/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)) - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Daul Joseph (A6-0199/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)) - majandus- ja rahanduskomisjon.
  Raportöör: Langen Werner (A6-0200/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)) - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Langen Werner (A6-0200/2006).

| — | ***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör: Buzek Jerzy (A6-0202/2006). |
| --- | --- |

—

***I Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Buzek Jerzy (A6-0202/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) (KOM(2005)0119 [02] - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.
  Raportöör: Buzek Jerzy (A6-0203/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) (KOM(2005)0119 [02] - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)) - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Buzek Jerzy (A6-0203/2006).

| — | * Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni pinnasekaitseprotokolli, energeetikaprotokolli ja turismiprotokolli sõlmimise kohta (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör: Seeber Richard (A6-0205/2006). |
| --- | --- |

—

- Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni pinnasekaitseprotokolli, energeetikaprotokolli ja turismiprotokolli sõlmimise kohta (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Seeber Richard (A6-0205/2006).

| 1.2) | soovitused teisele lugemisele:







  — | ***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör: Brepoels Frieda (A6-0081/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

soovitused teisele lugemisele:

—

***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Brepoels Frieda (A6-0081/2006).

| — | ***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
  Raportöör: Klaß Christa (A6-0146/2006). |
| --- | --- |

—

***II Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)) - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Klaß Christa (A6-0146/2006).

| 2) | parlamendiliikmed:







  2.1) | suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):







  — | (O-0056/2006) Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0222/2006); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed:

2.1)

suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 108):

—

(O-0056/2006) Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0222/2006);

| — | (O-0057/2006) Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0223/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0057/2006) Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0223/2006);

| — | (O-0014/2006) Elmar Brok ja Karl von Wogau AFET komisjoni nimel nõukogule: Euroopa Liit ja ÜRO 2006. aastal korraldatav laskurrelvi käsitlev läbivaatamise konverents (B6-0225/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0014/2006) Elmar Brok ja Karl von Wogau AFET komisjoni nimel nõukogule: Euroopa Liit ja ÜRO 2006. aastal korraldatav laskurrelvi käsitlev läbivaatamise konverents (B6-0225/2006);

| — | (O-0015/2006) Elmar Brok ja Karl von Wogau AFET komisjoni nimel komisjonile: Euroopa Liit ja ÜRO 2006. aastal korraldatav laskurrelvi käsitlev läbivaatamise konverents (B6-0226/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0015/2006) Elmar Brok ja Karl von Wogau AFET komisjoni nimel komisjonile: Euroopa Liit ja ÜRO 2006. aastal korraldatav laskurrelvi käsitlev läbivaatamise konverents (B6-0226/2006);

| — | (O-0049/2006) Luís Queiró fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Turismi soodustavad meetmed (B6-0307/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0049/2006) Luís Queiró fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Turismi soodustavad meetmed (B6-0307/2006);

| — | (O-0060/2006) Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani ja Nicola Zingaretti komisjonile: Puulaastude kasutamine veini laagerdumisel (B6-0308/2006); |
| --- | --- |

—

(O-0060/2006) Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani ja Nicola Zingaretti komisjonile: Puulaastude kasutamine veini laagerdumisel (B6-0308/2006);

| — | (O-0062/2006) Giuseppe Castiglione fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Puitlaastude kasutamine veinivalmistustavana Euroopa veinide puhul (B6-0309/2006). |
| --- | --- |

—

(O-0062/2006) Giuseppe Castiglione fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Puitlaastude kasutamine veinivalmistustavana Euroopa veinide puhul (B6-0309/2006).

| 2.2) | infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0224/2006):







  — | Schlyter Carl, Ebner Michl, El Khadraoui Saïd, Papadimoulis Dimitrios, Sonik Bogusław, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Staes Bart, Evans Robert, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Bowis John, Czarnecki Ryszard, Isler Béguin Marie Anne, Posselt Bernd, Ryan Eoin, Crowley Brian, Paleckis Justas Vincas, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Dührkop Dührkop Bárbara, Menéndez del Valle Emilio, Van Lancker Anne, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Papastamkos Georgios, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Riis-Jørgensen Karin, Medina Ortega Manuel, Van Hecke Johan, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Busuttil Simon, Bushill-Matthews Philip, Weber Manfred, Mitchell Gay, Galeote Gerardo, Masip Hidalgo Antonio, López-Istúriz White Antonio, Moraes Claude, Moreno Sánchez Javier, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Dimitrakopoulos Giorgos, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Matsis Yiannakis, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter, Andrikienė Laima Liucija; |
| --- | --- | --- |

2.2)

infotunni ajal suuliselt vastatavad küsimused (kodukorra artikkel 109) (B6-0224/2006):

—

Schlyter Carl, Ebner Michl, El Khadraoui Saïd, Papadimoulis Dimitrios, Sonik Bogusław, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Staes Bart, Evans Robert, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Bowis John, Czarnecki Ryszard, Isler Béguin Marie Anne, Posselt Bernd, Ryan Eoin, Crowley Brian, Paleckis Justas Vincas, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Dührkop Dührkop Bárbara, Menéndez del Valle Emilio, Van Lancker Anne, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Papastamkos Georgios, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Riis-Jørgensen Karin, Medina Ortega Manuel, Van Hecke Johan, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Busuttil Simon, Bushill-Matthews Philip, Weber Manfred, Mitchell Gay, Galeote Gerardo, Masip Hidalgo Antonio, López-Istúriz White Antonio, Moraes Claude, Moreno Sánchez Javier, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Dimitrakopoulos Giorgos, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Matsis Yiannakis, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter, Andrikienė Laima Liucija;

| — | Posselt Bernd, Evans Robert, Mitchell Gay, Martínez Martínez Miguel Angel, Andrikienė Laima Liucija, Hall Fiona, Schierhuber Agnes, Ryan Eoin, Karas Othmar, Ó Neachtain Seán, Fernandes Emanuel Jardim, Olajos Péter, Trakatellis Antonios, Aylward Liam, McGuinness Mairead, Doyle Avril, Czarnecki Ryszard, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rack Reinhard, Seeber Richard, Isler Béguin Marie Anne, Davies Chris, Crowley Brian, Van Hecke Johan,Karim Sajjad, Caspary Daniel, Papadimoulis Dimitrios, Mavrommatis Manolis, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Masip Hidalgo Antonio, Menéndez del Valle Emilio, Moreno Sánchez Javier, Medina Ortega Manuel, Sjöstedt Jonas, McAvan Linda, Montoro Romero Cristobal, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter. |
| --- | --- |

—

Posselt Bernd, Evans Robert, Mitchell Gay, Martínez Martínez Miguel Angel, Andrikienė Laima Liucija, Hall Fiona, Schierhuber Agnes, Ryan Eoin, Karas Othmar, Ó Neachtain Seán, Fernandes Emanuel Jardim, Olajos Péter, Trakatellis Antonios, Aylward Liam, McGuinness Mairead, Doyle Avril, Czarnecki Ryszard, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rack Reinhard, Seeber Richard, Isler Béguin Marie Anne, Davies Chris, Crowley Brian, Van Hecke Johan,Karim Sajjad, Caspary Daniel, Papadimoulis Dimitrios, Mavrommatis Manolis, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Masip Hidalgo Antonio, Menéndez del Valle Emilio, Moreno Sánchez Javier, Medina Ortega Manuel, Sjöstedt Jonas, McAvan Linda, Montoro Romero Cristobal, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter.

| 2.3) | kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):







  — | Caroline Lucas ja Angelika Beer: Ühendriikide tuumarelvade väljaviimine Euroopa territooriumilt enne 2006. aasta lõppu (0047/2006); |
| --- | --- | --- |

2.3)

kirjalikud deklaratsioonid registrisse kandmiseks (kodukorra artikkel 116):

—

Caroline Lucas ja Angelika Beer: Ühendriikide tuumarelvade väljaviimine Euroopa territooriumilt enne 2006. aasta lõppu (0047/2006);

| — | Bogusław Rogalski: Inimõiguste rikkumine Saksamaa haldus- ja kohtuasutuste poolt (0048/2006). |
| --- | --- |

—

Bogusław Rogalski: Inimõiguste rikkumine Saksamaa haldus- ja kohtuasutuste poolt (0048/2006).

8.   Petitsioonid

Alltoodud kuupäevadel kanti registrisse järgmised petitsioonid, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 191 lõikele 5 edasi vastutavale parlamendikomisjonile:

22.5.2006

Klaus-Peter May (nr 221/2006);

Thorsten Nauroth (nr 222/2006);

Alexander Schenk (nr 223/2006);

Michael Hartl (nr 224/2006);

Olaf Pritzko (nr 225/2006);

Felice Gallo (nr 226/2006);

Marianne ja Eduard Jakob (nr 227/2006);

Gerda Margarethe Fikke (nr 228/2006);

Dirk Jan Knip (nr 229/2006);

Michael Reichhart (nr 230/2006);

Herbert Jäger (nr 231/2006);

Harald Seier (nr 232/2006);

Margaret ja Wolfgang Hempel (nr 233/2006);

Eberhard Schulze Bürgerinitiative B 187 Dessauer/Coswiger Landstraße) (lisaks 11 allkirja) (nr 234/2006);

Hans-Jürgen Rumpf (nr 235/2006);

Raimar Ocken (nr 236/2006);

Carsten Thurau (nr 237/2006);

Giorgio Bortini (nr 238/2006);

Karl Heinz Lämmermann-Duthel (nr 239/2006);

Miroslav Vanek (nr 240/2006);

Karlheinz Seidl (Menschen für Tierrechte Regensburg e.V.) (lisaks 700 allkirja) (nr 241/2006);

Norbert Tarsten (nr 242/2006);

Angela Tucek (nr 243/2006);

Hans Redelfs (nr 244/2006);

Waldemar Pape (nr 245/2006);

(nimi konfidentsiaalne) (nr 246/2006);

Gilbert Favero (nr 247/2006);

Christa Nejzchleba (nr 248/2006);

Charalampos Psaros (nr 249/2006);

Dimitrios Psikos (Association de coopératives des petits vendeurs grecs) (nr 250/2006);

Nikolaos Kalogiannidis (nr 251/2006);

Konstantinos Gousianopoulos (Association des enseignants salariés et intérimaires OAED du nome de Thessaloniki) (2 allkirjaga) (nr 252/2006).

6.6.2006

Íñigo De Angulo (nr 253/2006);

Ángel González Pérez (Salvem La Casella) (15 000 allkirjaga) (nr 254/2006);

Carlos Lumbreras Vicente (Ecologistas en Acción de Salamanca) (nr 255/2006);

Antonio Marín Segovia (Associació de veïns i cultural “Cercle Obert” de Benicalap Iniciativas sociales y culturales de futuro) (nr 256/2006);

Encarnación Remón Suescun (nr 257/2006);

Plataforma de Vecinos contra el nuevo (lisaks 91 allkirja) (nr 258/2006);

Victor Campos Guinot (Generalitat Valenciana) (nr 259/2006);

Jacqueline Claire Cotterill (Vëins de Parcent) (nr 260/2006);

Marta Gumà Bondia (nr 261/2006);

Brian O'Carroll (nr 262/2006);

Bizén Fuster Santaliestra (nr 263/2006);

Javier Juárez Camacho (Comité de Empresa - Tele Madrid) (nr 264/2006);

Paul Villerme (nr 265/2006);

Joseph Marcou (nr 266/2006);

Philippe Guers (Association Brie Champnier défense Environnement) (nr 267/2006);

Ivana Castagna (nr 268/2006);

Piergiorgio Strata (Associazione “Luca Coscioni”) (nr 269/2006);

Rodolfo Sabelli (nr 270/2006);

Luciano Motta (nr 271/2006).

7.6.2006

Edwin Alcock (nr 272/2006);

Gordon Nelson (Gibraltar Local Disability Movement) (nr 273/2006);

Geoffrey Kealty (nr 274/2006);

Adrian Mifsud (Association of Local Council Executive Secretaries Malta) (nr 275/2006);

Remigijus Šimašius (Lithuanian Free Market Institute) (lisaks 21 allkirja) (nr 276/2006);

Vitor Chatinho (nr 277/2006);

Albert Smith (nr 278/2006);

Graham Charles Johnson (nr 279/2006);

Aboulgasm Omar Younes Said (nr 280/2006);

Darren Thwaites (Gazette Media Company Ldt.) (nr 281/2006);

Ian Clegg (nr 282/2006);

Jacquie ja Derek Burks (nr 283/2006);

Dave Houghton (nr 284/2006);

Jean Joel Blankert (nr 285/2006);

Maria do Rosario de Melo Gomes (lisaks 7 allkirja) (nr 286/2006);

Armando Augusto Esteves Cardoso (nr 287/2006);

Virgolino Mealha Louca (nr 288/2006);

Özcan Kaldoyo (Assyrian Chaldean Syriac Association) (nr 289/2006);

Asko Rainer Karppinen (nr 290/2006);

Henriette Fabian (nr 291/2006);

Mihaly Zelenak (nr 292/2006);

Andrzej Kempinski (nr 293/2006);

Joanna Frackiewicz (nr 294/2006);

Julia Karwasz (lisaks 3 allkirja) (nr 295/2006);

Waldemar Wozniczak (nr 296/2006);

Leszek Zlobinski (nr 297/2006);

Jürgen Förster (nr 298/2006);

Diedrich Lessing (nr 299/2006);

María José Martínez González (nr 300/2006).

9.   Assigneeringute ümberpaigutamine

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 10/2006 ettepaneku (C6-0125/2006 - SEK(2006)0382).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist otsustas komisjon vastavalt 25. juunil 2002. aastal vastu võetud finantsmääruse artikli 24 lõikele 3 ettepaneku täies ulatuses tagasi lükata.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 11/2006 ettepaneku (C6-0126/2006 - SEK(2006)0383).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon loa täielikuks ümberpaigutamiseks vastavalt 25. juunil 2002. aastal vastu võetud finantsmääruse artikli 24 lõikele 3.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 12/2006 ettepaneku (C6-0143/2006 - SEK(2006)0470).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon loa täielikuks ümberpaigutamiseks vastavalt 25. juunil 2002. aastal vastu võetud finantsmääruse artikli 24 lõikele 3.

*

- *

Eelarvekomisjon vaatas läbi komisjoni assigneeringute ümberpaigutamise DEC 13/2006 ettepaneku (C6-0155/2006 - SEK(2006)0521).

Pärast nõukogu arvamusega tutvumist andis komisjon loa täielikuks ümberpaigutamiseks vastavalt 25. juunil 2002. aastal vastu võetud finantsmääruse artikli 24 lõikele 3.

10.   Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Vastavalt kodukorra artikli 116 lõikele 5 on kirjalik deklaratsioon nr 13/2006 kehtetu, kuna see ei kogunud piisavalt allkirju.

11.   Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jagati välja komisjoni teatis parlamendi veebruari I ja II osaistungjärgul vastu võetud seisukohtadele ja resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

12.   Istungite ajakava

Nõukogu eesistuja taotlusel otsustas esimeeste konverents oma 8. juuni 2006. aasta koosolekul korraldada istungi teisipäeval, 20. juunil kell 11.00-13.00.

Päevakorra ainus punkt on nõukogu ja komisjoni avaldused 15. ja 16. juunil 2006. aastal toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumise tulemuste kohta.

Sõna võtsid Miguel Angel Martínez Martínez, kes avaldas kahetsust, et istung toimub samaaegselt AKV-ELi Parlamentaarse Ühisassamblee kohtumisega Viinis, ja Bernd Posselt, kes kahtles taolise istungi korraldamise vajalikkuses.

13.   Tööplaan

Päevakorra järgmine punkt oli tööplaani arutamine.

Jagati välja juuni täiskogu istungi lõplik päevakorra projekt (PE 373.342/PDOJ) ning selle kohta tehti järgmised muudatusettepanekud (kodukorra artikkel 132):

12.6.2006 kuni 15.6.2006 istungid

esmaspäev

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

teisipäev

| — | Seppäneni raport (A6-0174/2006), mis oli kavandatud hääletustunniks, lükati edasi ning seda käsitletakse (koos arutelu ja muudatusettepanekute esitamisega) juuli osaistungjärgul. |
| --- | --- |

—

Seppäneni raport (A6-0174/2006), mis oli kavandatud hääletustunniks, lükati edasi ning seda käsitletakse (koos arutelu ja muudatusettepanekute esitamisega) juuli osaistungjärgul.

kolmapäev

| — | fraktsioon PPE-DE esitas taotluse, et arutelule Euroopa Ülemkogu kohtumise kohta ei järgneks sel nädalal hääletust resolutsiooni ettepaneku üle Bulgaaria ja Rumeenia kohta. |
| --- | --- |

—

fraktsioon PPE-DE esitas taotluse, et arutelule Euroopa Ülemkogu kohtumise kohta ei järgneks sel nädalal hääletust resolutsiooni ettepaneku üle Bulgaaria ja Rumeenia kohta.

Sõna võtsid Elmar Brok fraktsiooni PPE-DE nimel taotluse kohta, põhjendades seda, ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel.

Parlament lükkas taotluse elektroonilisel hääletusel tagasi (90 poolt, 95 vastu, 8 erapooletud).

neljapäev

| — | muudatusteta |
| --- | --- |

—

muudatusteta

Tööplaan kinnitati.

14.   Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel

Vastavalt kodukorra artiklile 144 esinesid üheminutilise sõnavõtuga järgmised parlamendiliikmed, kes soovisid juhtida parlamendi tähelepanu poliitiliselt olulistele küsimustele:

Véronique De Keyser, Graham Watson, Ján Hudacký, Monica Frassoni, Kyriacos Triantaphyllides, Gerard Batten, Leopold Józef Rutowicz, Aldis Kušķis, Milan Gaľa, Edit Herczog, Marianne Mikko, Ioannis Gklavakis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Danutė Budreikaitė, Ryszard Czarnecki, András Gyürk, Lasse Lehtinen, Georgios Papastamkos, Andrzej Jan Szejna, Marian Harkin, Carl Schlyter, Ilda Figueiredo, Evangelia Tzampazi, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, James Nicholson, Jörg Leichtfried, Mirosław Mariusz Piotrowski, Alyn Smith, Marcin Libicki ja Richard Corbett.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

15.   Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005) (arutelu)

Raport petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta [2005/2135(INI)] - petitsioonikomisjon.

Raportöör: Michael Cashman (A6-0178/2006)

Michael Cashman tutvustas raportit.

Sõna võttis Margot Wallström (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Marie Panayotopoulos-Cassiotou fraktsiooni PPE-DE nimel, Alexandra Dobolyi fraktsiooni PSE nimel, Diana Wallis fraktsiooni ALDE nimel, Marcin Libicki fraktsiooni UEN nimel, András Gyürk, Miguel Angel Martínez Martínez, Carlos José Iturgaiz Angulo, Maria Matsouka, Inés Ayala Sender, Michael Cashman isikliku märkusega Carlos José Iturgaiz Angulo sõnavõtu kohta, Margot Wallström ja Carlos José Iturgaiz Angulo, kes käsitles Michael Cashmani sõnavõttu.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.6.2006 protokolli punkt 7.12.

16.   Sundprostitutsioon 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste raames (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0054/2006), mille esitas(id) Anna Záborská FEMM komisjoni nimel komisjonile: Sunniviisilise prostitutsiooni probleem seoses 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustega (B6-0221/2006)

Anna Záborská esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Franco Frattini (komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid Christa Klaß fraktsiooni PPE-DE nimel ja Christa Prets fraktsiooni PSE nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

Sõna võtsid Hiltrud Breyer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Corien Wortmann-Kool, Zita Gurmai, Elizabeth Lynne, Ilda Figueiredo, Edit Bauer, Marta Vincenzi, Thomas Mann, Teresa Riera Madurell, Tadeusz Zwiefka, Emine Bozkurt, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Katerina Batzeli, Bernadette Vergnaud, Pia Elda Locatelli, Marianne Mikko ja Franco Frattini.

Arutelu lõpetati.

17.   Päevakord

Istungi juhataja tegi täiskogule ettepaneku vahetada teisipäevase päevakorra viimane punkt “Raport: Tatjana Ždanoka - A6-0189/2006”(päevakorra punkt 65) kolmapäevase päevakorra viimase punktiga “Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed”(päevakorra punkt 28).

Parlament kiitis ettepaneku heaks.

18.   Põhjavee kaitse reostuse eest ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest [12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Christa Klaß (A6-0146/2006)

Christa Klaß tutvustas soovitust teisele lugemisele.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige).

Sõna võtsid John Bowis fraktsiooni PPE-DE nimel, María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel, Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel, Hiltrud Breyer fraktsiooni Verts/ALE nimel, Dimitrios Papadimoulis fraktsiooni GUE/NGL nimel, Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel, Johannes Blokland sfraktsiooni IND/DEM nimel, Irena Belohorská (fraktsioonilise kuuluvuseta), Riitta Myller, Jan Mulder, Margrete Auken, Jonas Sjöstedt, Kathy Sinnott, Karl-Heinz Florenz, Karin Scheele, Marios Matsakis, Richard Seeber, Gyula Hegyi, Péter Olajos, Andres Tarand, Bogusław Sonik, Wiesław Stefan Kuc, Thomas Ulmer, Mairead McGuinness, Stavros Dimas ja Christa Klaß, kes esitas komisjonile küsimuse, millele Stavros Dimas vastas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.6.2006 protokolli punkt 7.6.

19.   Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II (arutelu)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) [12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Frieda Brepoels (A6-0081/2006)

Frieda Brepoels tutvustas soovitust teisele lugemisele.

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige).

Sõna võtsid John Bowis fraktsiooni PPE-DE nimel, María Sornosa Martínez fraktsiooni PSE nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja Richard Seeber.

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

Sõna võtsid Evangelia Tzampazi ja Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.6.2006 protokolli punkt 7.7.

20.   Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta [KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Richard Seeber (A6-0182/2006)

Sõna võttis Stavros Dimas (komisjoni liige).

Richard Seeber tutvustas raportit.

Sõna võtsid Jill Evans (REGI komisjoni arvamuse koostaja), Anja Weisgerber fraktsiooni PPE-DE nimel, Edite Estrela fraktsiooni PSE nimel, Holger Krahmer fraktsiooni ALDE nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Leopold Józef Rutowicz (fraktsioonilise kuuluvuseta), Bogusław Sonik, Dorette Corbey, Vittorio Prodi, Urszula Krupa, Péter Olajos, Karin Scheele, Petr Duchoň, Gyula Hegyi, Thomas Ulmer, Christa Klaß, Oldřich Vlasák, Simon Busuttil, Rolf Berend ja Stavros Dimas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 13.6.2006 protokolli punkt 7.8.

21.   Turismi soodustavad meetmed (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0049/2006), mille esitas(id)Luís Queiró fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Turismi soodustavad meetmed (B6-0307/2006)

Luís Queiró esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Günter Verheugen (komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid Rodi Kratsa-Tsagaropoulou fraktsiooni PPE-DE nimel, Marta Vincenzi fraktsiooni PSE nimel, Sepp Kusstatscher fraktsiooni Verts/ALE nimel, Zdzisław Zbigniew Podkański fraktsiooni UEN nimel, Margie Sudre, Emanuel Jardim Fernandes, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Antonio López-Istúriz White ja Joseph Muscat.

Arutelu lõpetati.

22.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 374.609/OJMA).

23.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.15.

Julian Priestley

peasekretär

Miroslav Ouzký

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ilves, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Laperrouze, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Patrie, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Anastase, Arabadjiev, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popeangă, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Teisipäev, 13. juuni 2006

| 9.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 300/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 300/15

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/02)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Mario MAURO

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.05.

2.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud nõukogu ja komisjon:

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2013”) (KOM(2006)0202 - C6-0159/2006 - 2006/0076(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, IMCO |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm “Fiscalis 2013”) (KOM(2006)0202 - C6-0159/2006 - 2006/0076(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, IMCO

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ECON

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahelises Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis ajavahemikuks 16. juunist 2006 kuni 15. juunini 2007 (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: PECH |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse protokolli kehtivust, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahelises Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis ajavahemikuks 16. juunist 2006 kuni 15. juunini 2007 (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: PECH

nõuandvad komisjonid: DEVE, BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0191 - C6-0168/2006 - 2006/0064(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: AFET |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise tagasivõtulepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0191 - C6-0168/2006 - 2006/0064(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandev komisjon: AFET

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0188 - C6-0169/2006 - 2006/0062(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: AFET |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vahelise lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0188 - C6-0169/2006 - 2006/0062(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandev komisjon: AFET

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta (KOM(2006)0162 - C6-0170/2006 - 2006/0057(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: AFET |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, CONT |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta (KOM(2006)0162 - C6-0170/2006 - 2006/0057(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: AFET

nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, CONT

3.   Parlamendi seisukohtade ja resolutsioonide vastuvõtmisele järgnev tegevus

Jagati välja komisjoni teatis parlamendi 2006. aasta jaanuari osaistungjärgul vastu võetud seisukohtadele ja resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

4.   Parlamentaarse puutumatuse kaitsmise taotlus

Renato Brunetta edastas presidentuurile taotluse tema parlamentaarse puutumatuse kaitsmiseks Veneetsia kohtus toimuva menetluse raames.

Vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3 saadeti taotlus edasi JURI komisjonile, mis vastutab küsimuse läbivaatamise eest.

5.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (esitatud resolutsiooni ettepanekute tutvustamine)

Järgmised parlamendiliikmed ja fraktsioonid esitasid vastavalt kodukorra artiklile 115 taotluse arutelu korraldamiseks alljärgnevate resolutsiooni ettepanekute üle:

| I. | IDA-TIMOR







  — | Frithjof Schmidt ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel Ida-Timori kohta (B6-0337/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

IDA-TIMOR

—

Frithjof Schmidt ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel Ida-Timori kohta (B6-0337/2006),

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel Ida-Timori kohta (B6-0359/2006), |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro ja Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel Ida-Timori kohta (B6-0359/2006),

| — | Johan Van Hecke, Marios Matsakis ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel Ida-Timori kohta (B6-0362/2006), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Marios Matsakis ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel Ida-Timori kohta (B6-0362/2006),

| — | John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, Pasqualina Napoletano ja Ana Maria Gomes fraktsiooni PSE nimel Ida-Timori kohta (B6-0364/2006), |
| --- | --- |

—

John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel, Pasqualina Napoletano ja Ana Maria Gomes fraktsiooni PSE nimel Ida-Timori kohta (B6-0364/2006),

| — | Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel Ida-Timori kohta (B6-0367/2006). |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel Ida-Timori kohta (B6-0367/2006).

| II. | SÜÜRIA: INIMÕIGUSTE RIKKUMISED







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel Süüria kohta (B6-0342/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

SÜÜRIA: INIMÕIGUSTE RIKKUMISED

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel Süüria kohta (B6-0342/2006),

| — | Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Süürias (B6-0350/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Süürias (B6-0350/2006),

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel inimõiguste kohta Süürias (B6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel inimõiguste kohta Süürias (B6-0360/2006),

| — | Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt ja Bogusław Sonik fraktsiooni PPE-DE nimel Süüria kohta: inimõiguste rikkumised (B6-0365/2006), |
| --- | --- |

—

Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt ja Bogusław Sonik fraktsiooni PPE-DE nimel Süüria kohta: inimõiguste rikkumised (B6-0365/2006),

| — | Cem Özdemir ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel Süüria kohta (B6-0370/2006), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel Süüria kohta (B6-0370/2006),

| — | Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel Süüria kohta (B6-0372/2006). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel Süüria kohta (B6-0372/2006).

| III. | PÕHJA-KOREA: INIMÕIGUSTE RIKKUMISED







  — | István Szent-Iványi, Marios Matsakis, Frédérique Ries ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel Põhja-Korea kohta (B6-0341/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

PÕHJA-KOREA: INIMÕIGUSTE RIKKUMISED

—

István Szent-Iványi, Marios Matsakis, Frédérique Ries ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel Põhja-Korea kohta (B6-0341/2006),

| — | Jonas Sjöstedt ja Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel surmanuhtluse kohta Põhja-Koreas (B6-0361/2006), |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt ja Giusto Catania fraktsiooni GUE/NGL nimel surmanuhtluse kohta Põhja-Koreas (B6-0361/2006),

| — | Pasqualina Napoletano ja Glyn Ford fraktsiooni PSE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0363/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Glyn Ford fraktsiooni PSE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0363/2006),

| — | Hubert Pirker, Charles Tannock ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0366/2006), |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Charles Tannock ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0366/2006),

| — | Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0368/2006), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0368/2006),

| — | Gérard Onesta, Gisela Kallenbach ja Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0369/2006). |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta, Gisela Kallenbach ja Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel inimõiguste rikkumiste kohta Põhja-Koreas (B6-0369/2006).

Kõneaeg eraldatakse vastavalt kodukorra artiklile 142.

6.   Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I - Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) [KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Jerzy Buzek (A6-0202/2006)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) [KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Jerzy Buzek (A6-0203/2006)

Sõna võttis Janez Potočnik (komisjoni liige).

Jerzy Buzek tutvustas raporteid.

Sõna võtsid Marilisa Xenogiannakopoulou (BUDG komisjoni arvamuse koostaja), Alyn Smith (REGI komisjoni arvamuse koostaja), Thijs Berman (AGRI komisjoni arvamuse koostaja), Rosa Miguélez Ramos (PECH komisjoni arvamuse koostaja), Aloyzas Sakalas (JURI komisjoni arvamuse koostaja), Hiltrud Breyer Aloyzas Sakalase sõnavõtu kohta, Britta Thomsen (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Paul Rübig fraktsiooni PPE-DE nimel, Philippe Busquin fraktsiooni PSE nimel, Vittorio Prodi fraktsiooni ALDE nimel, David Hammerstein Mintz fraktsiooni Verts/ALE nimel, Umberto Guidoni fraktsiooni GUE/NGL nimel, Umberto Pirilli fraktsiooni UEN nimel, ja Gerard Batten fraktsiooni IND/DEM nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS

asepresident

Sõna võtsid Lydia Schenardi (fraktsioonilise kuuluvuseta), Pilar del Castillo Vera, Robert Goebbels, Jorgo Chatzimarkakis, Rebecca Harms, Esko Seppänen, Roberta Angelilli, Bastiaan Belder, Maciej Marian Giertych, Satu Hassi (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Renato Brunetta, Pia Elda Locatelli, Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Jacky Henin, Angelika Niebler, Teresa Riera Madurell, Anne Laperrouze, Vladimír Remek, Peter Baco, Nikolaos Vakalis, Catherine Trautmann, Patrizia Toia, Roberto Musacchio, Luca Romagnoli ja John Purvis.

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

Sõna võtsid Britta Thomsen, Lena Ek, Romana Jordan Cizelj, Reino Paasilinna, Peter Liese, Hannes Swoboda, Françoise Grossetête, Andres Tarand, Ján Hudacký, Erika Mann, Carlo Casini, Edite Estrela, Daniel Caspary, Edit Herczog, Lambert van Nistelrooij, Dorette Corbey, Etelka Barsi-Pataky, Jan Christian Ehler, Carmen Fraga Estévez, Nina Škottová, Jerzy Buzek, Philippe Busquin, kes avaldas kahetsust nõukogu puudumise pärast arutelult (asepresident võttis selle teadmiseks) ja Janez Potočnik.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.2 ja 15.6.2006 protokolli punkt 9.3.

(Istung katkestati hääletustunniks kell 11.55 ja jätkus kell 12.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

7.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

7.1.   Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga [KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)] - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Joseph Daul (A6-0198/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 1)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0246)

7.2.   Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa [KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)] - põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Joseph Daul (A6-0197/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 2)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0247)

7.3.   EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta [KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0195/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 3)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0248)

7.4.   Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta [KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)] - Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon.

Raportöör: Joseph Daul (A6-0199/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 4)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0249)

7.5.   EÜ nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitse-, energeetika- ja turismiprotokollide sõlmimine * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitseprotokolli, energeetikaprotokolli ja turismiprotokolli sõlmimise kohta [KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Richard Seeber (A6-0205/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Richard Seeber (rapporteur) esines kodukorra artikli 131 lõike 4 alusel avaldusega.

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0250)

7.6.   Põhjavee kaitse reostuse eest ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest [12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Christa Klaß (A6-0146/2006)

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 6)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0251)

7.7.   Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II (hääletus)

Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) [12064/2/ 2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Frieda Brepoels (A6-0081/2006)

(kvalifitseeritud häälteenamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 7)

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT

Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0252)

7.8.   Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta [KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Richard Seeber (A6-0182/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 8)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0253)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0253)

7.9.   Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus * (lõpphääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [KOM(2005)0181 - C6-0234/2005 - 2005/0090(CNS)] - eelarvekomisjon.

Raportöör: Ingeborg Gräßle (A6-0057/2006)

Arutelu toimus 14.3.2006(14.3.2006 protokolli punkt 21).

Komisjoni ettepanekul toimus hääletus 15.3.2006(15.3.2006 protokolli punkt 4.5)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

(antud häälte enamus)

Ingeborg Gräßle (raportöör) taotles kodukorra artikli 168 lõike 1 alusel raporti tagasisaatmist vastutavale komisjonile.

Parlament kiitis taotluse heaks.

Küsimus saadeti tagasi vastutavale komisjonile.

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 9)

7.10.   Kinnipeetavate olukord Guantanamos (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006 ja B6-0300/2006

Arutelu toimus 31.5.2006(31.5.2006 protokolli punkt 12).

Hääletus lükati edasi 1.6.2006(01.6.2006 protokolli punkt 7.10).

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0295/2006

(asendades B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006 ja B6-0300/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Simon Coveney ja Elmar Brok fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Simon Coveney ja Elmar Brok fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Erika Mann, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Arlene McCarthy ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Erika Mann, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Arlene McCarthy ja Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel;

| — | Elizabeth Lynne ja Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne ja Sarah Ludford fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Jean Lambert, Kathalijne Maria Buitenweg, Angelika Beer, Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Hélène Flautre, Monica Frassoni ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Kathalijne Maria Buitenweg, Angelika Beer, Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Hélène Flautre, Monica Frassoni ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | André Brie, Giusto Catania, Willy Meyer Pleite ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

André Brie, Giusto Catania, Willy Meyer Pleite ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0254)

(Resolutsiooni ettepanek B6-0297/2006 muutus kehtetuks.)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Elizabeth Lynne fraktsiooni ALDE nimel esitas suulise muudatusettepaneku põhjenduse B a lisamiseks, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne fraktsiooni ALDE nimel esitas suulise muudatusettepaneku põhjenduse B a lisamiseks, mis võeti vastu.

| — | Edith Mastenbroek tööplaani kohta. |
| --- | --- |

—

Edith Mastenbroek tööplaani kohta.

7.11.   Tervishoiutöötajate kaitsmine vere kaudu levivate nakkuste eest (hääletusele järgnev tegevus)

Raport komisjonile esitatavate soovituste kohta Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise osas vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel [2006/2015(INI)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.

Raportöör: Stephen Hughes (A6-0137/2006)

Hääletus katkestati 1.6.2006(1.6.2006 protokolli punkt 7.19, 1.6.2006 hääletuste tulemuste lisa punkt 18)

(kvalifitseeritud häälteenamus)

Sõna võttis Jan Andersson (raportööri asendaja), kes taotles kodukorra artikli 168 lõike 2 alusel raporti tagasisaatmist vastutavale komisjonile.

Parlament kiitis taotluse heaks.

Küsimus saadeti tagasi vastutavale komisjonile.

7.12.   Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005) (hääletus)

Raport petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta [2005/2135(INI)] - petitsioonikomisjon.

Raportöör: Michael Cashman (A6-0178/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0255)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Michael Cashman (raportöör) esitas muudatusettepaneku 1 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Michael Cashman (raportöör) esitas muudatusettepaneku 1 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

8.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

| — | Raport: Christa Klaß - A6-0146/2006: Linda McAvan |
| --- | --- |

—

Raport: Christa Klaß - A6-0146/2006: Linda McAvan

| — | Raport: Richard Seeber - A6-0182/2006: Milan Gaľa, Linda McAvan |
| --- | --- |

—

Raport: Richard Seeber - A6-0182/2006: Milan Gaľa, Linda McAvan

| — | Kinnipeetavate olukord Guantanamos (RC-B6-0295/2006): Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Kinnipeetavate olukord Guantanamos (RC-B6-0295/2006): Bruno Gollnisch

9.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Raport: Christa Klaß - A6-0146/2006

| — | muudatusettepanek 2

  poolt: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 2

poolt: María Sornosa Martínez

| — | muudatusettepanek 4

  poolt: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 4

poolt: María Sornosa Martínez

| — | muudatusettepanek 7

  poolt: María Sornosa Martínez

  vastu: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 7

poolt: María Sornosa Martínez

vastu: Eija-Riitta Korhola

| — | muudatusettepanek 36

  poolt: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 36

poolt: María Sornosa Martínez

| — | muudatusettepanek 39

  poolt: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 39

poolt: María Sornosa Martínez

(Istung katkestati kell 13.00 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

10.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hans-Peter Mayer teatas, et vaatamata tema kohalolekule ei ole tema nime kohalolijate nimekirja kantud.

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

11.   Tervitus

Parlamendi nimel tervitas president Tšiili parlamendi delegatsiooni ja selle juhti Tarud Daccaretti, kes viibisid külaliste loožis.

12.   Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses (arutelu)

Raport pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses [2006/2062(INI)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adamos Adamou (A6-0176/2006)

Adamos Adamou tutvustas raportit.

Sõna võttis Markos Kyprianou (komisjoni liige).

Sõna võtsid Milan Gaľa fraktsiooni PPE-DE nimel, Mary Honeyball fraktsiooni PSE nimel, Jules Maaten fraktsiooni ALDE nimel, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Zdzisław Zbigniew Podkański fraktsiooni UEN nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel, John Bowis, Marie-Noëlle Lienemann, Marios Matsakis, Bairbre de Brún, Urszula Krupa, Françoise Grossetête, Karin Scheele, Arūnas Degutis, Thomas Ulmer, Csaba Sándor Tabajdi, Péter Olajos, Adamos Adamou ja Markos Kyprianou.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Sõna võttis Bart Staes, kes esitas küsimuse, millele Markos Kyprianou vastas.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.4.

13.   Inimõiguste olukord Tuneesias (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Inimõiguste olukord Tuneesias

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) ja Olli Rehn (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, Catherine Trautmann fraktsiooni PSE nimel, Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Paul Marie Coûteaux fraktsiooni IND/DEM nimel, Alain Hutchinson, Carlos Carnero González, Hans Winkler ja Olli Rehn.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Thierry Cornillet ja Bernard Lehideux fraktsiooni ALDE nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0340/2006), |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet ja Bernard Lehideux fraktsiooni ALDE nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0340/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González ja Alain Hutchinson fraktsiooni PSE nimel inimõiguste kohta Tuneesias (B6-0351/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González ja Alain Hutchinson fraktsiooni PSE nimel inimõiguste kohta Tuneesias (B6-0351/2006),

| — | Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0352/2006), |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0352/2006),

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0353/2006), |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0353/2006),

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel Tuneesia kohta (B6-0355/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini ja Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel Tuneesia kohta (B6-0355/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0358/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel inimõiguste olukorra kohta Tuneesias (B6-0358/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.6.

14.   ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (26. mai 2006)

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) ja Olli Rehn (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Camiel Eurlings fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel, Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel, Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel, Inese Vaidere, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Marek Aleksander Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Laima Liucija Andrikienė, Reino Paasilinna, Cecilia Malmström, Philip Claeys, Charles Tannock, Hannes Swoboda, Sophia in 't Veld ja Alessandro Battilocchio.

ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

asepresident

Sõna võtsid Tunne Kelam, Panagiotis Beglitis, Elmar Brok, Csaba Sándor Tabajdi, Hans Winkler ja Olli Rehn.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Cecilia Malmström ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel 25. mail 2006 Sotšis toimunud ELi ja Venemaa vahelise 17. tippkohtumise tulemuste kohta (B6-0338/2006), |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel 25. mail 2006 Sotšis toimunud ELi ja Venemaa vahelise 17. tippkohtumise tulemuste kohta (B6-0338/2006),

| — | Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel 25. mail 2006 Sotšis toimunud ELi ja Venemaa vahelise 17. tippkohtumise kohta (B6-0339/2006), |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel 25. mail 2006 Sotšis toimunud ELi ja Venemaa vahelise 17. tippkohtumise kohta (B6-0339/2006),

| — | Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel suhete kohta Vene Föderatsiooniga (B6-0349/2006), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel suhete kohta Vene Föderatsiooniga (B6-0349/2006),

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Marie Anne Isler Béguin ja Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel ELi ja Venemaa suhete kohta (B6-0354/2006), |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Marie Anne Isler Béguin ja Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel ELi ja Venemaa suhete kohta (B6-0354/2006),

| — | André Brie ja Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel ELi ja Venemaa tippkohtumise tulemuste kohta (B6-0356/2006), |
| --- | --- |

—

André Brie ja Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel ELi ja Venemaa tippkohtumise tulemuste kohta (B6-0356/2006),

| — | Konrad Szymański, Inese Vaidere ja Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel ELi ja Venemaa 17. tippkohtumise kohta (B6-0357/2006). |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Inese Vaidere ja Roberts Zīle fraktsiooni UEN nimel ELi ja Venemaa 17. tippkohtumise kohta (B6-0357/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.7.

Sõna võttis Sophia in 't Veld, kes avaldas kahetsust, et nõukogul ja komisjonil ei olnud aega vastata tema küsimustele ning palus kirjalikku vastust (asepresident vastas talle, et taotlus edastatakse asjaomastele isikutele).

15.   Infotund (küsimused komisjonile)

Parlament vaatas läbi komisjonile esitatavad küsimused (B6-0224/2006).

Esimene osa

Küsimus 45 (Carl Schlyter): Sahhalini-projekti rahastamine EBRD poolt.

Joaquín Almunia (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Carl Schlyter ja Marie Anne Isler Béguin.

Küsimus 46 (Michl Ebner): arvutiprogrammide patenteerimine Euroopa Liidus.

Charlie McCreevy (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Michl Ebner, Piia-Noora Kauppi ja Carl Schlyter.

Küsimus 47 (Saïd El Khadraoui): Google'i kuritarvitamine.

Charlie McCreevy vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Saïd El Khadraoui.

Teine osa

Küsimus 48 (Dimitrios Papadimoulis): kaardimaksete kõrged tasud Kreekas.

Neelie Kroes (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Dimitrios Papadimoulis, Manolis Mavrommatis ja Richard Seeber.

Küsimus 49 (Bogusław Sonik): ravimite paralleelne distributsioon.

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bogusław Sonik ja Justas Vincas Paleckis.

Küsimus 50 (Ivo Belet): Suezi ja Gaz de France'i ühinemine ja selle tagajärjed konkurentsile Belgia energiaturul - tarbijate huvide kaitsmine.

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Ivo Belet.

Küsimusele 51 vastatakse kirjalikult.

Küsimus 52 (Bart Staes): linnugripi Euroopa rakkerühma loomine.

Markos Kyprianou (komisjoni liige) vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bart Staes.

Küsimus 53 (Robert Evans): autode rentimine.

Markos Kyprianou vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Robert Evans ja Malcolm Harbour.

Küsimus 54 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): toiduainete impordi keelustamine Venemaal.

Küsimus 59 (Ryszard Czarnecki): embargo Poolast pärit liha ekspordile Ukrainas ja Venemaal.

Markos Kyprianou vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Paul Rübig ja Marie Anne Isler Béguin.

Küsimus 60 (Marie Anne Isler Béguin): Mauritaania demokratiseerimise toetamine.

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Marie Anne Isler Béguin.

Küsimus 61 (Bernd Posselt): arengukoostöö Nigeeriaga.

Neelie Kroes vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Bernd Posselt.

Küsimus 62 (Eoin Ryan): ELi abi AIDSi vastu võitlemiseks Aafrikas.

Neelie Kroes vastas küsimusele.

Sõna võttis Eoin Ryan, kes esitas täiendava küsimuse, millele Neelie Kroesi sõnul vastatakse kirjalikult.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).

Komisjoni infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

asepresident

16.   Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (arutelu)

Raport Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) [2006/2007(INI)] - õigusasjade komisjon.

Raportöör: Giuseppe Gargani (A6-0172/2006)

Klaus-Heiner Lehne (aseraportöör) tutvustas raportit.

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Maria da Assunção Esteves fraktsiooni PPE-DE nimel, Maria Berger fraktsiooni PSE nimel, Daniel Strož fraktsiooni GUE/NGL nimel, John Whittaker fraktsiooni IND/DEM nimel, Jean-Claude Martinez (fraktsioonilise kuuluvuseta), Timothy Kirkhope, Martine Roure, Ole Krarup, Johannes Blokland, Andrzej Jan Szejna, Patrick Louis ja Genowefa Grabowska.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.5.

17.   Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) * (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta [KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Martine Roure (A6-0192/2006)

Martine Roure tutvustas raportit.

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Camiel Eurlings fraktsiooni PPE-DE nimel, Proinsias De Rossa fraktsiooni PSE nimel, Alexander Alvaro fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Hubert Pirker, Sarah Ludford, Carlos Coelho ja Barbara Kudrycka.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.3.

18.   Euroopa täitekorraldus * (arutelu)

Raport Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel [07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Ioannis Varvitsiotis (A6-0187/2006)

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Ioannis Varvitsiotis tutvustas raportit.

Sõna võtsid Charlotte Cederschiöld fraktsiooni PPE-DE nimel, Andrzej Jan Szejna fraktsiooni PSE nimel, Bill Newton Dunn fraktsiooni ALDE nimel, Carlos Coelho ja John Attard-Montalto.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.1.

19.   Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta [KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Frieda Brepoels (A6-0124/2006)

Sõna võttis Franco Frattini (komisjoni asepresident).

Frieda Brepoels tutvustas raportit.

Sõna võtsid Jiří Maštálka (ENVI komisjoni arvamuse koostaja), Hubert Pirker fraktsiooni PPE-DE nimel, Edith Mastenbroek fraktsiooni PSE nimel, Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel, Urszula Krupa fraktsiooni IND/DEM nimel, Carlos Coelho ja Antonio Tajani.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.2.

20.   Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia (arutelu)

Raport mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia [2005/2191(INI)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Tatjana Ždanoka (A6-0189/2006)

Tatjana Ždanoka tutvustas raportit.

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid Rihards Pīks fraktsiooni PPE-DE nimel, Claude Moraes fraktsiooni PSE nimel, Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Eva-Britt Svensson fraktsiooni GUE/NGL nimel, Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel, Leopold Józef Rutowicz (fraktsioonilise kuuluvuseta), Edit Bauer, Csaba Sándor Tabajdi, Kinga Gál, Justas Vincas Paleckis, Patrick Gaubert, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.6.

21.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 374.610/OJME).

22.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.50.

Julian Priestley

peasekretär

Janusz Onyszkiewicz

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga *

Raport: Joseph DAUL (A6-0198/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

2.   Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine *

Raport: Joseph DAUL (A6-0197/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

3.   EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Raport: Paolo COSTA (A6-0195/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

4.   Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta *

Raport: Joseph DAUL (A6-0199/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 572, 20, 7 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

572, 20, 7

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

5.   EÜ nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitse-, energeetika- ja turismiprotokollide sõlmimine *

Raport: Richard SEEBER (A6-0205/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

6.   Põhjavee kaitse reostuse eest ***II

Soovitus teisele lugemisele (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus): Christa KLAß (A6-0146/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1
  3
  5-6
  8-11
  13
  15-17
  20
  25
  30-34
  37-38
  40-41 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 2 | komisjon | NH | + | 558, 69, 8 |
| 4 | komisjon | NH | + | 568, 65, 3 |
| 7 | komisjon | NH | + | 381, 257, 4 |
| 12 | komisjon | NH | + | 481, 152, 6 |
| 14 | komisjon | NH | + | 495, 141, 8 |
| 18 | komisjon | NH | + | 488, 146, 11 |
| 19 | komisjon | NH | + | 422, 218, 6 |
| 21 | komisjon | osa/NH | | |
| 1 | + | 575, 66, 6 |
| 2 | + | 495, 143, 8 |
| 22 | komisjon | NH | + | 525, 109, 15 |
| 23 | komisjon | NH | + | 484, 159, 5 |
| 24 | komisjon | NH | - | 358, 284, 10 |
| 26 | komisjon | NH | - | 354, 279, 20 |
| 28 | komisjon | NH | + | 563, 81, 6 |
| 29 | komisjon | eraldi/EH | - | 365, 273, 12 |
| 36 | komisjon | NH | + | 484, 144, 24 |
| 39 | komisjon | eraldi/EH | + | 467, 178, 5 |
| 42 | komisjon | NH | + | 565, 77, 6 |
| 43 | komisjon | NH | + | 506, 125, 20 |
| art 1 § 2 | 44 | IND/DEM | NH | + | 391, 257, 4 |
| art 6, § 1, pärast ala-§ 2 | 45 | ALDE | NH | - | 119, 516, 18 |
| art 6, § 3, punkt f | 47 | Verts/ALE | | - | |
| 27 | komisjon | | + | |
| art 10 | 46 | ALDE | EH | + | 368, 278, 6 |
| 35 | komisjon | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1

3

5-6

8-11

13

15-17

20

25

30-34

37-38

40-41

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

2

komisjon

NH

+

558, 69, 8

4

komisjon

NH

+

568, 65, 3

7

komisjon

NH

+

381, 257, 4

12

komisjon

NH

+

481, 152, 6

14

komisjon

NH

+

495, 141, 8

18

komisjon

NH

+

488, 146, 11

19

komisjon

NH

+

422, 218, 6

21

komisjon

osa/NH

1

+

575, 66, 6

2

+

495, 143, 8

22

komisjon

NH

+

525, 109, 15

23

komisjon

NH

+

484, 159, 5

24

komisjon

NH

-

358, 284, 10

26

komisjon

NH

-

354, 279, 20

28

komisjon

NH

+

563, 81, 6

29

komisjon

eraldi/EH

-

365, 273, 12

36

komisjon

NH

+

484, 144, 24

39

komisjon

eraldi/EH

+

467, 178, 5

42

komisjon

NH

+

565, 77, 6

43

komisjon

NH

+

506, 125, 20

art 1 § 2

44

IND/DEM

NH

+

391, 257, 4

art 6, § 1, pärast ala-§ 2

45

ALDE

NH

-

119, 516, 18

art 6, § 3, punkt f

47

Verts/ALE

-

27

komisjon

+

art 10

46

ALDE

EH

+

368, 278, 6

35

komisjon

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Florenz jt: me 36

Jackson jt: me-d 2, 4, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23, 28, 36, 42, 43

IND/DEM: me 44

Verts/ALE: me-d 7, 19, 22, 24, 26, 45

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: me 23

PPE-DE: me-d 7, 24, 26, 29

Verts/ALE: me 39

Taotlused osade kaupa hääletuseks

Verts/ALE

me 21

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “võrreldes baassisaldusega”

2. osa: need sõnad

7.   Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II

Soovitus teisele lugemisele (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus): Frieda BREPOELS (A6-0081/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-12
  15-17
  20
  22
  25-36 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 13 | komisjon | NH | + | 525, 125, 5 |
| 14 | komisjon | NH | + | 521, 117, 6 |
| 18 | komisjon | NH | + | 528, 118, 9 |
| 19 | komisjon | NH | + | 509, 133, 10 |
| 21 | komisjon | NH | + | 515, 129, 11 |
| 23 | komisjon | NH | + | 525, 107, 18 |
| 24 | komisjon | NH | + | 525, 106, 20 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-12

15-17

20

22

25-36

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

13

komisjon

NH

+

525, 125, 5

14

komisjon

NH

+

521, 117, 6

18

komisjon

NH

+

528, 118, 9

19

komisjon

NH

+

509, 133, 10

21

komisjon

NH

+

515, 129, 11

23

komisjon

NH

+

525, 107, 18

24

komisjon

NH

+

525, 106, 20

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Grossetête jt: me-d 13, 14, 18, 19, 21, 23, 24

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: me-d 13, 14, 19, 21, 23, 24

8.   Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I

Raport: Richard SEEBER (A6-0182/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-7
  9-16
  18-22
  24-26
  28-29
  31
  34
  36
  40
  44-45
  48-50
  55
  62
  64-66
  68-69
  73 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 8 | komisjon | eraldi | + | |
| 17 | komisjon | eraldi/EH | + | 501, 135, 9 |
| 23 | komisjon | eraldi | + | |
| 30 | komisjon | eraldi | + | |
| 32 | komisjon | eraldi | + | |
| 33 | komisjon | eraldi | + | |
| 35 | komisjon | eraldi | + | |
| 37 | komisjon | eraldi | + | |
| 38 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 354, 269, 12 |
| 39 | komisjon | eraldi | + | |
| 42 | komisjon | eraldi | + | |
| 43 | komisjon | eraldi | + | |
| 46 | komisjon | eraldi | + | |
| 47 | komisjon | eraldi | + | |
| 51 | komisjon | eraldi | + | |
| 52 | komisjon | eraldi | + | |
| 54 | komisjon | eraldi | + | |
| 59 | komisjon | eraldi | + | |
| 60 | komisjon | eraldi | + | |
| 61 | komisjon | eraldi | + | |
| 63 | komisjon | eraldi | + | |
| 70 | komisjon | eraldi | + | |
| 71 | komisjon | eraldi | + | |
| 72 | komisjon | eraldi | + | |
| 74 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 75 | komisjon | eraldi | + | |
| art 2, punkt 1 | 27 | komisjon | eraldi | + | |
| 76 | IND/DEM | | - | |
| art 4 pärast § 2 | 81 | PSE | EH | - | 290, 324, 18 |
| art 5 pärast § 1 | 77 | IND/DEM | | - | |
| art 7 § 1 | 41 | komisjon | | + | |
| 85 | Verts/ALE | EH | + | 345, 283, 13 |
| art 9 § 1 | 86 | Verts/ALE | | + | |
| 53 | komisjon | | + | |
| 78 | IND/DEM | NH | - | 37, 589, 15 |
| art 9 § 2 | 56 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| 79 | IND/DEM | | - | |
| art 9 § 3 | 87 | Verts/ALE | | - | |
| 57 | komisjon | | + | |
| 58 | komisjon | eraldi | + | |
| art 9, § 3, ala-§ 2 | 82 | PSE | | - | |
| art 13 § 1 | 88vo | Verts/ALE | | - | |
| 80 | IND/DEM | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| art 13 § 2 | 88vo | Verts/ALE | | - | |
| 67 | komisjon | | - | |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| art 13, pärast § 3 | 89 | Verts/ALE | | - | |
| art 14, § 2, pärast ala-§ 1 | 90 | Verts/ALE | | - | |
| lisa, A osa, § 3 | 91 | Verts/ALE | | - | |
| lisa, A osa, pärast § 3 | 92 | Verts/ALE | | - | |
| 93 | Verts/ALE | | - | |
| lisa, A osa, § 4 | 94 | Verts/ALE | osa | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| lisa, A osa, pärast § 4 | 95 | Verts/ALE | | - | |
| pärast põhj 3 | 83 | Verts/ALE | | - | |
| põhj 14 | 84 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-7

9-16

18-22

24-26

28-29

31

34

36

40

44-45

48-50

55

62

64-66

68-69

73

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

8

komisjon

eraldi

+

17

komisjon

eraldi/EH

+

501, 135, 9

23

komisjon

eraldi

+

30

komisjon

eraldi

+

32

komisjon

eraldi

+

33

komisjon

eraldi

+

35

komisjon

eraldi

+

37

komisjon

eraldi

+

38

komisjon

osa

1

+

2/EH

+

354, 269, 12

39

komisjon

eraldi

+

42

komisjon

eraldi

+

43

komisjon

eraldi

+

46

komisjon

eraldi

+

47

komisjon

eraldi

+

51

komisjon

eraldi

+

52

komisjon

eraldi

+

54

komisjon

eraldi

+

59

komisjon

eraldi

+

60

komisjon

eraldi

+

61

komisjon

eraldi

+

63

komisjon

eraldi

+

70

komisjon

eraldi

+

71

komisjon

eraldi

+

72

komisjon

eraldi

+

74

komisjon

osa

1

+

2

+

75

komisjon

eraldi

+

art 2, punkt 1

27

komisjon

eraldi

+

76

IND/DEM

-

art 4 pärast § 2

81

PSE

EH

-

290, 324, 18

art 5 pärast § 1

77

IND/DEM

-

art 7 § 1

41

komisjon

+

85

Verts/ALE

EH

+

345, 283, 13

art 9 § 1

86

Verts/ALE

+

53

komisjon

+

78

IND/DEM

NH

-

37, 589, 15

art 9 § 2

56

komisjon

osa

1

+

2

-

3

+

79

IND/DEM

-

art 9 § 3

87

Verts/ALE

-

57

komisjon

+

58

komisjon

eraldi

+

art 9, § 3, ala-§ 2

82

PSE

-

art 13 § 1

88vo

Verts/ALE

-

80

IND/DEM

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

art 13 § 2

88vo

Verts/ALE

-

67

komisjon

-

§

originaaltekst

osa

1

+

2

-

art 13, pärast § 3

89

Verts/ALE

-

art 14, § 2, pärast ala-§ 1

90

Verts/ALE

-

lisa, A osa, § 3

91

Verts/ALE

-

lisa, A osa, pärast § 3

92

Verts/ALE

-

93

Verts/ALE

-

lisa, A osa, § 4

94

Verts/ALE

osa

1

-

2

-

lisa, A osa, pärast § 4

95

Verts/ALE

-

pärast põhj 3

83

Verts/ALE

-

põhj 14

84

Verts/ALE

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: me 78

Taotlused eraldi hääletuseks

ALDE: me-d 8, 17, 23, 27, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 42, 43, 46, 47, 52, 53, 63, 67, 71, 72

IND/DEM: me-d 27, 51, 54, 58

PPE-DE: me-d 35, 59, 60, 61, 70, 74 ja 75

Taotlused osade kaupa hääletuseks

ALDE

art 13, § 1

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “vajaduse korral”

2. osa: need sõnad

art 13, § 2

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “vajaduse korral”

2. osa: need sõnad

PSE

me 38

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “arvestades eeldatava maakasutuse või kliimamuutustega;”

2. osa: need sõnad

me 94

1. osa:“4.a vajaliku ohtude vältimise ... võetud meetmete,”

2. osa:“meetmete, mis lisatakse ... kirjeldus;”

ALDE, IND/DEM

me 56

1. osa:“2. liikmesriigid kehtestavad ... täitmise osas koostööd”, v.a sõnad “eelistatavalt mittestruktuuriliste alatustega” ja “vajaduse korral ... peavad võtma”

2. osa: need sõnad

3. osa:“lammialade kasutust ... üleujutusohule”

me 74

1. osa:“4 a direktiivi 2000/60/EÜ ... esikohale seadmine” v.a sõnad “näiteks järgmiste”

2. osa: sõnad “näiteks järgmiste” ja “-märgalade ... või registreerimine”

9.   Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus *

Raport: Ingeborg GRÄSSLE (A6-0057/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

Raport saadetud komisjonile (kodukorra artikli 168 lõige 1).

10.   Kinnipeetavate olukord Guantanamos

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006, B6-0300/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0295/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL) |
| § 1 | § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 597, 15, 20 |
| 2 | + | 480, 113, 41 |
| pärast põhj B | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0295/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0296/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0297/2006 | | UEN | | | |
| B6-0298/2006/rév | | Verts/ALE | | | |
| B6-0299/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0300/2006 | | PSE | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0295/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE ja GUE/NGL)

§ 1

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

597, 15, 20

2

+

480, 113, 41

pärast põhj B

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0295/2006

PPE-DE

B6-0296/2006

GUE/NGL

B6-0297/2006

UEN

B6-0298/2006/rév

Verts/ALE

B6-0299/2006

ALDE

B6-0300/2006

PSE

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: § 1

Taotlused osade kaupa hääletuseks

Verts/ALE

§ 1

1. osa: kogu tekst, v.a sõnad “või rahvusvahelises tribunalis”

2. osa: need sõnad

Mitmesugust

Parlamendiliige Lynne tegi ALDE fraktsiooni nimel järgmise suulise muudatusettepaneku pärast põhjendust B:

Ba (uus): arvestades, et kolme Guantánamo Bay kinnipeetava enesetapud 10. juunil 2006. aastal on suurendanud rahvusvahelise üldsuse muret kinnipidamisasutuse osas;

11.   Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005)

Raport: Michel CASHMAN (A6-0178/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 4 | 1 | PSE | | + | muudetud suuliselt |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 4

1

PSE

+

muudetud suuliselt

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Mitmesugust

Raportöör esitas suulise muudatusettepaneku muudatusettepaneku 1 kohta:

rõhutab seisukohta, et põhimõtteliselt peaks petitsiooniprotsess olema õigus, mis on suunatud ELi kodanikele, kellel ei ole muid võimalusi abi saamiseks Euroopa Parlamendilt; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi liikmed võivad seda õigust parlamendi kodukorra kohaselt kasutada; kuid meenutab liikmetele, et nende käsutuses on ka teisi parlamendi poolt pakutud menetlusi;

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Dauli raport A6-0199/2006

resolutsioon

Poolt: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent- Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi- Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero- Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 20

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Kilroy-Silk

PPE-DE: Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Camre

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Allister, Belohorská

PPE-DE: McMillan-Scott

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 2

Poolt: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 69

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Friedrich, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Pinior, Pittella, Skinner, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 8

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Speroni

PSE: Schapira

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld, Gary Titley

3.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 4

Poolt: 568

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 65

ALDE: Harkin, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 3

GUE/NGL: Toussas

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 7

Poolt: 381

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Eurlings, Hennicot-Schoepges, Korhola, Veneto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 257

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 4

NI: Allister, Kilroy-Silk

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 12

Poolt: 481

ALDE: Beaupuy, Deprez, Resetarits, Ries, Samuelsen, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 152

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Gaľa, Gomolka, Gräßle, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Jeggle, Kamall, Karas, Kirkhope, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 14

Poolt: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Vastu: 141

ALDE: Newton Dunn, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Kreissl-Dörfler, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 18

Poolt: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 146

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zvěřina

PSE: Carnero González, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kristensen, McAvan, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 11

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Bobošíková, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Henrik Dam Kristensen

Vastu:
  Arlene McCarthy

8.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 19

Poolt: 422

ALDE: Deprez

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 218

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 21/1

Poolt: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 66

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 6

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 21/2

Poolt: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 143

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jeggle, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 22

Poolt: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hegyi, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 109

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Corbett, Cottigny, Désir, Douay, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Skinner, Titley, Trautmann, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 15

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Grabowski, Louis, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

PSE: Hasse Ferreira, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Yannick Vaugrenard

12.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 23

Poolt: 484

ALDE: Degutis, Deprez, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 159

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deß, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gaľa, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Karas, Kirkhope, Langen, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 5

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 24

Poolt: 358

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Klich, McGuinness, Schwab, Wijkman, Zaleski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Camre, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 284

ALDE: Busk, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Riis-Jørgensen, Schuth

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 10

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 26

Poolt: 354

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, del Castillo Vera, Hennicot-Schoepges, Vlasto, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 279

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Schuth

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Casaca, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Madeira, dos Santos, Skinner

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 20

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 28

Poolt: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 81

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jeggle, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Assis, Casaca, Cashman, Corbett, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Moraes, dos Santos, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Ana Maria Gomes

16.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 36

Poolt: 484

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Graça Moura, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Lewandowski, López-Istúriz White, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 144

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Sterckx

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Karas, Kirkhope, Klamt, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pieper, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kindermann, Kinnock, Krehl, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański

Erapooletuid: 24

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Gklavakis

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Camiel Eurlings

17.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 42

Poolt: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 77

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Martens, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kindermann, Kinnock, Krehl, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Erapooletuid: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld

18.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 43

Poolt: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Demetriou, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Graça Moura, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, López-Istúriz White, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 125

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Sterckx

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pieper, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schröder, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zvěřina

PSE: Assis, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Madeira, dos Santos

Erapooletuid: 20

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Díaz de Mera García Consuegra, Lewandowski

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Camiel Eurlings

Vastu:
  Ana Maria Gomes

19.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 44

Poolt: 391

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Belet, Ehler, Grosch, Pomés Ruiz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Camre, Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 257

NI: Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 4

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Klaßi soovitus A6-0146/2006

muudatusettepanek 45

Poolt: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Kozlík, Masiel, Mussolini, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Belet, del Castillo Vera, Doorn, Eurlings, Martens, Oomen-Ruijten, Thyssen, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Corbey, Hegyi, Occhetto, Öger, Paleckis

UEN: Kamiński, Krasts

Vastu: 516

ALDE: Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, PomésRuiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 18

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 13

Poolt: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 125

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Griesbeck, Hall, Karim, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mato Adrover, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Herczog, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 5

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 14

Poolt: 521

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 117

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 6

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 18

Poolt: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 118

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Zīle

Erapooletuid: 9

NI: Baco, Borghezio, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Le Rachinel, Mölzer

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 19

Poolt: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 133

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 21

Poolt: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 129

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 11

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Demetriou

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 23

Poolt: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 107

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 18

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Brepoelsi soovitus A6-0081/2006

muudatusettepanek 24

Poolt: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 106

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 20

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Bill Newton Dunn

28.   Seeberi raport A6-0182/2006

muudatusettepanek 78

Poolt: 37

ALDE: Ek, Hennis-Plasschaert, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Martens, Oomen-Ruijten, Wortmann-Kool

UEN: Camre, Kamiński

Vastu: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Rogalski, Titford, Wise

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Ühisresolutsioon B6-0295/2006 - Guantanamo

lõige 1/1

Poolt: 597

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefk

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vastu: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Erapooletuid: 20

IND/DEM: Batten, Clark

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Kamall

UEN: Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Ühisresolutsioon B6-0295/2006 - Guantanamo

lõige 1/2

Poolt: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Lambert

Vastu: 113

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Rogalski, de Villiers

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Queiró, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Kreissl-Dörfler

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 41

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Kamall

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0246

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukoguotsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti seoses maaelu arenguga (KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0152) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0152) (1);

| — | võttes arvesse ühinemislepingu artikli 4 lõiget 3 ning Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artiklit 22, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0133/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühinemislepingu artikli 4 lõiget 3 ning Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artiklit 22, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0133/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0198/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0198/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0247

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kohandatakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa (KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0152) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0152) (1);

| — | võttes arvesse ühinemislepingu artikli 4 lõiget 3 ning Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 34 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0134/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühinemislepingu artikli 4 lõiget 3 ning Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artikli 34 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0134/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0197/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0197/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0248

EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0351) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2005)0351) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0139/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0139/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0195/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0195/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Bosnia ja Hertsegoviina valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Bosnia ja Hertsegoviina valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0249

Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta (KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0170) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0170) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37 ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37 ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0144/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0144/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0199/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0199/2006),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Liechtensteini Vürstiriigi, Monaco Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Liechtensteini Vürstiriigi, Monaco Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0250

Erinevate protokollide sõlmimine *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitseprotokolli, energeetikaprotokolli ja turismiprotokolli sõlmimise kohta (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0080) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2006)0080) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0099/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0099/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0205/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0205/2006),

| 1. | kiidab protokollide sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokollide sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TA(2006)0251

Põhjavee kaitse reostuse eest ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12062/1/2005 - C6-0055/2006) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12062/1/2005 - C6-0055/2006) (1);

| — | võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule tehtud ettepaneku kohta (KOM(2003)0550) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta esimesel lugemisel (2) komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule tehtud ettepaneku kohta (KOM(2003)0550) (3);

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2005)0282) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2005)0282) (3);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teiseks lugemiseks (A6-0146/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teiseks lugemiseks (A6-0146/2006),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 1.

(2)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 74.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2003)0210

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida
  tuleb sellisena
  kaitsta
  seisundi halvenemise ja
  keemilise reostuse eest. See on eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide puhul ja põhjavee kasutamisel inimeste joogiveena. |
| --- | --- |

(1)

Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida
  tuleb sellisena
  kaitsta
  seisundi halvenemise ja
  keemilise reostuse eest. See on eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide puhul ja põhjavee kasutamisel inimeste joogiveena.

| (2) | Põhjavesi on kõige tundlikum ja kõige suurem mageveekogum Euroopa Liidus ning ennekõike avaliku joogiveevarustuse peamine allikas. Kaitsetase ainete vettejuhtimise, heidete ja kao lisandumise vastu peab olema vähemalt võrreldav heas keemilises seisundis pinnavee omaga. Reostuse või seisundi halvenemise tõttu tekivad sageli pöördumatud kahjustused. |
| --- | --- |

(2)

Põhjavesi on kõige tundlikum ja kõige suurem mageveekogum Euroopa Liidus ning ennekõike avaliku joogiveevarustuse peamine allikas. Kaitsetase ainete vettejuhtimise, heidete ja kao lisandumise vastu peab olema vähemalt võrreldav heas keemilises seisundis pinnavee omaga. Reostuse või seisundi halvenemise tõttu tekivad sageli pöördumatud kahjustused.

| (3) | Põhjavett on vaja kaitsta sel moel, et heakvaliteedilise joogivee tagamiseks piisab tavalisest puhastamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (4), artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

(3)

Põhjavett on vaja kaitsta sel moel, et heakvaliteedilise joogivee tagamiseks piisab tavalisest puhastamisest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (4), artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (5) sisaldab eesmärki saavutada vee kvaliteet, mis ei põhjusta olulist mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (5) sisaldab eesmärki saavutada vee kvaliteet, mis ei põhjusta olulist mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale.

| (5) | Keskkonna tervikuna ja inimeste tervise kaitsmise huvides
  tuleb
  kahjulike saasteainete kontsentratsioone põhjavees vältida, seda ära hoida või vähendada. |
| --- | --- |

(5)

Keskkonna tervikuna ja inimeste tervise kaitsmise huvides
  tuleb
  kahjulike saasteainete kontsentratsioone põhjavees vältida, seda ära hoida või vähendada.

| (6) | Direktiiv 2000/60/EÜ, sisaldab üldiseid sätteid põhjavee kaitse ja säilitamise kohta. Nimetatud direktiivi artikli 17 kohaselt tuleb võtta vastu meetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja piiramiseks, sealhulgas kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiv 2000/60/EÜ, sisaldab üldiseid sätteid põhjavee kaitse ja säilitamise kohta. Nimetatud direktiivi artikli 17 kohaselt tuleb võtta vastu meetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja piiramiseks, sealhulgas kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks.

| (7) | Võttes arvesse vajadust saavutada põhjavee järjepidev kaitstuse tase, tuleks kehtestada kvaliteedistandardid ja läviväärtused ning välja töötada ühisel lähenemisviisil põhinev metoodika, et näha ette kriteeriumid põhjaveekogude keemilise seisundi hindamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse vajadust saavutada põhjavee järjepidev kaitstuse tase, tuleks kehtestada kvaliteedistandardid ja läviväärtused ning välja töötada ühisel lähenemisviisil põhinev metoodika, et näha ette kriteeriumid põhjaveekogude keemilise seisundi hindamiseks.

| (8) | Nitraatide, taimekaitsevahendite ja biotsiidide kvaliteedistandardid tuleks kehtestada põhjaveekogude keemilise seisundi hindamise ühenduse kriteeriumitena ning tuleks tagada nende vastavus nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (6) nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivile 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivile 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (8) vastavalt. |
| --- | --- |

(8)

Nitraatide, taimekaitsevahendite ja biotsiidide kvaliteedistandardid tuleks kehtestada põhjaveekogude keemilise seisundi hindamise ühenduse kriteeriumitena ning tuleks tagada nende vastavus nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (6) nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivile 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivile 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (8) vastavalt.

| (9) | Mõnes piirkonnas võib põhjavee kaitsmine vajada muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, millega võib kaasneda sissetuleku kadu. Seda tuleb arutada maaelu arengukavade koostamisel reformitud ühise põllumajanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

(9)

Mõnes piirkonnas võib põhjavee kaitsmine vajada muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, millega võib kaasneda sissetuleku kadu. Seda tuleb arutada maaelu arengukavade koostamisel reformitud ühise põllumajanduspoliitika raames.

| (10) | Põhjavee keemilist seisundit käsitlevaid sätteid ei kohaldata kõrgetele looduslikult esinevatele ainete või ioonide või nende näitajate kontsentratsioonidele põhjaveekogus või sellega seotud pinnaveekogudes hüdrogeoloogiliste eritingimuste tõttu, mida reostuse määratlus ei hõlma. Samuti ei kohaldata neid sätteid geograafiliselt piiratud ajutistele voolusuuna ja keemilise koostise muutustele, mida ei peeta sekkumisteks. |
| --- | --- |

(10)

Põhjavee keemilist seisundit käsitlevaid sätteid ei kohaldata kõrgetele looduslikult esinevatele ainete või ioonide või nende näitajate kontsentratsioonidele põhjaveekogus või sellega seotud pinnaveekogudes hüdrogeoloogiliste eritingimuste tõttu, mida reostuse määratlus ei hõlma. Samuti ei kohaldata neid sätteid geograafiliselt piiratud ajutistele voolusuuna ja keemilise koostise muutustele, mida ei peeta sekkumisteks.

| (11) | Tuleks kehtestada kriteeriumid saasteainete sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks kehtestada kriteeriumid saasteainete sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust.

| (12) | Võimaluse korral peaksid liikmesriigid kasutama statistilist menetlust eeldusel, et see vastab rahvusvahelistele standarditele ja soodustab seiretulemuste võrreldavust liikmesriikide vahel pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Võimaluse korral peaksid liikmesriigid kasutama statistilist menetlust eeldusel, et see vastab rahvusvahelistele standarditele ja soodustab seiretulemuste võrreldavust liikmesriikide vahel pikema aja jooksul.

| (13) | Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 lõike 2 kolmanda taande kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (9) alates 22. detsembrist 2013 kehtetuks. On vaja tagada direktiivis 80/68/EMÜ ette nähtud kaitse järjepidevus meetmete suhtes, mille eesmärk on ära hoida või piirata saasteainete otsest ja kaudset põhjavette viimist. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 lõike 2 kolmanda taande kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (9) alates 22. detsembrist 2013 kehtetuks. On vaja tagada direktiivis 80/68/EMÜ ette nähtud kaitse järjepidevus meetmete suhtes, mille eesmärk on ära hoida või piirata saasteainete otsest ja kaudset põhjavette viimist.

| (14) | On vaja teha vahet ohtlike ainete, mille põhjavette viimist tuleks ära hoida, ja muude saasteainete vahel, mille põhjavette viimist tuleks piirata. Ohtlike ja mitteohtlike ainete, mis kujutavad olemasolevat või võimalikku reostusohtu, kindlaksmääramiseks tuleks kasutada direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisa, milles on loetletud peamised veekeskkonna seisukohalt olulised saasteained. |
| --- | --- |

(14)

On vaja teha vahet ohtlike ainete, mille põhjavette viimist tuleks ära hoida, ja muude saasteainete vahel, mille põhjavette viimist tuleks piirata. Ohtlike ja mitteohtlike ainete, mis kujutavad olemasolevat või võimalikku reostusohtu, kindlaksmääramiseks tuleks kasutada direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisa, milles on loetletud peamised veekeskkonna seisukohalt olulised saasteained.

| (15) | Põhjavee järjekindla kaitse tagamiseks peaksid põhjaveekogusid jagavad liikmesriigid kooskõlastama oma tegevust järelevalve, läviväärtuste kehtestamise ja asjakohaste ohtlike ainete kindlaksmääramise osas. |
| --- | --- |

(15)

Põhjavee järjekindla kaitse tagamiseks peaksid põhjaveekogusid jagavad liikmesriigid kooskõlastama oma tegevust järelevalve, läviväärtuste kehtestamise ja asjakohaste ohtlike ainete kindlaksmääramise osas.

| (16) | Liikmesriigid, kes teevad
  teatud
  tingimustel saasteainete
  põhjavette viimise ärahoidmist või piiramist käsitlevatest meetmetest erandeid
  , peaksid seda tegema kohaste, selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel ning põhjendama kõnealuseid erandeid vesikondade majandamiskavades
  . |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid, kes teevad
  teatud
  tingimustel saasteainete
  põhjavette viimise ärahoidmist või piiramist käsitlevatest meetmetest erandeid
  , peaksid seda tegema kohaste, selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel ning põhjendama kõnealuseid erandeid vesikondade majandamiskavades
  .

| (17) | Liikmesriikide poolt määratletavate erinevate põhjavee kvaliteedistandardite ja uute standardite (läviväärtuste) mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriikide poolt määratletavate erinevate põhjavee kvaliteedistandardite ja uute standardite (läviväärtuste) mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida.

| (18) | Tuleks läbi viia teaduslik uurimustöö, et esitada paremaid kriteeriume põhjavee ökosüsteemide kvaliteedi ja kaitse tagamiseks. Vajadusel tuleb saadud tulemusi arvestada käesoleva direktiivi rakendamisel või läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks läbi viia teaduslik uurimustöö, et esitada paremaid kriteeriume põhjavee ökosüsteemide kvaliteedi ja kaitse tagamiseks. Vajadusel tuleb saadud tulemusi arvestada käesoleva direktiivi rakendamisel või läbivaatamisel.

| (19) | On vaja sätestada üleminekumeetmed seoses ajavahemikuga käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeva ja direktiivi 80/68/EMÜ kehtetuks tunnistamise kuupäeva vahel. |
| --- | --- |

(19)

On vaja sätestada üleminekumeetmed seoses ajavahemikuga käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeva ja direktiivi 80/68/EMÜ kehtetuks tunnistamise kuupäeva vahel.

| (20) | Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktiga f tuleb põhjaveekogumite kunstlikku toitmist või suurendamist lugeda vastava loa korral lubatavaks praktikaks ja tunnustada seda kui veeressursside haldamise väärtuslikku meetodit. |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktiga f tuleb põhjaveekogumite kunstlikku toitmist või suurendamist lugeda vastava loa korral lubatavaks praktikaks ja tunnustada seda kui veeressursside haldamise väärtuslikku meetodit.

| (21) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (10) |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (10)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud erimeetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja piiramiseks. Need meetmed käsitlevad eelkõige järgmist:

| a) | kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ja |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ja

| b) | kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja tagasipööramiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja tagasipööramiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks.

2.   Käesoleva direktiiviga täiendatakse direktiivis 2000/60/EÜ juba sisalduvaid sätteid saasteainete põhjavette viimise ärahoidmiseks või piiramiseks ning sätteid kõigi põhjaveekogude seisundi halvenemise ärahoidmiseks.

Käesolev direktiiv ei takista üksikutel liikmesriikidel rangemate kaitsemeetmete säilitamist või kehtestamist.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 2 sätestatutele kasutatakse käesolevas direktiivis järgmisi mõisteid:

| 1) | “põhjavee kvaliteedistandard” - keskkonnakvaliteedi standard, mis väljendub teatava saasteaine, saasteaineterühma või reostuse näitaja kontsentratsioonina põhjavees, mida ei tohiks inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise huvides ületada; |
| --- | --- |

1)

“põhjavee kvaliteedistandard” - keskkonnakvaliteedi standard, mis väljendub teatava saasteaine, saasteaineterühma või reostuse näitaja kontsentratsioonina põhjavees, mida ei tohiks inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise huvides ületada;

| 2) | “läviväärtus” - liikmesriikide poolt kooskõlas artikliga 3 kehtestatud põhjavee kvaliteedistandard; |
| --- | --- |

2)

“läviväärtus” - liikmesriikide poolt kooskõlas artikliga 3 kehtestatud põhjavee kvaliteedistandard;

| 3) | “oluline ja püsiv kasvutendents” - põhjavees saasteaine kontsentratsiooni, saasteaineterühma või reostuse näitaja statistiliselt
  ja keskkonna seisukohast
  märkimisväärne
  kasv
  ,
  mille
  puhul peetakse vajalikuks tendentsi tagasipööramist kooskõlas artikliga 6; |
| --- | --- |

3)

“oluline ja püsiv kasvutendents” - põhjavees saasteaine kontsentratsiooni, saasteaineterühma või reostuse näitaja statistiliselt
  ja keskkonna seisukohast
  märkimisväärne
  kasv
  ,
  mille
  puhul peetakse vajalikuks tendentsi tagasipööramist kooskõlas artikliga 6;

| 4) | “saasteainete põhjavette viimine” - inimtegevuse tulemusena saasteainete otsene või kaudne põhjavette viimine; |
| --- | --- |

4)

“saasteainete põhjavette viimine” - inimtegevuse tulemusena saasteainete otsene või kaudne põhjavette viimine;

| 5) | “halvenemine” - igasugune väike inimtegevusest tulenev ja püsiv saasteainete kontsentratsiooni suurenemine põhjavees võrreldes senise olukorraga; |
| --- | --- |

5)

“halvenemine” - igasugune väike inimtegevusest tulenev ja püsiv saasteainete kontsentratsiooni suurenemine põhjavees võrreldes senise olukorraga;

| 6) | “taustsisaldus” - aine sisaldus põhjaveekogumis, milles ei esine või milles esineb väga vähe selle keemilise koostise suhtes mõjuvaid inimtekkelisi muutusi; |
| --- | --- |

6)

“taustsisaldus” - aine sisaldus põhjaveekogumis, milles ei esine või milles esineb väga vähe selle keemilise koostise suhtes mõjuvaid inimtekkelisi muutusi;

| 7) | “langusele pöördumise punkt” - vaatlusaastatel 2007 ja 2008 mõõdetud aine keskmine sisaldus põhjaveekogumis direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 raames kehtestatud seireprogrammide alusel. |
| --- | --- |

7)

“langusele pöördumise punkt” - vaatlusaastatel 2007 ja 2008 mõõdetud aine keskmine sisaldus põhjaveekogumis direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 raames kehtestatud seireprogrammide alusel.

Artikkel 3

Põhjavee keemilise seisundi hindamise kriteeriumid

1.   Põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma keemilise seisundi hindamisel direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.3 alusel kasutavad liikmesriigid järgmisi kriteeriumeid:

| a) | I lisas osutatud põhjavee kvaliteedi standardid; |
| --- | --- |

a)

I lisas osutatud põhjavee kvaliteedi standardid;

| b) | II lisa A osas kirjeldatud menetlusega kooskõlas liikmesriikide kehtestatavad läviväärtused saasteainetele, saasteaineterühmadele ning reostuse näitajatele, mida liikmesriigi territooriumil peetakse sellisteks, mille tulemusena saab põhjaveekogusid või põhjaveekogude rühmi pidada ohustatuks, võttes arvesse vähemalt II lisa B osas sisalduvat loendit. |
| --- | --- |

b)

II lisa A osas kirjeldatud menetlusega kooskõlas liikmesriikide kehtestatavad läviväärtused saasteainetele, saasteaineterühmadele ning reostuse näitajatele, mida liikmesriigi territooriumil peetakse sellisteks, mille tulemusena saab põhjaveekogusid või põhjaveekogude rühmi pidada ohustatuks, võttes arvesse vähemalt II lisa B osas sisalduvat loendit.

Head keemilist seisundit puudutavad põhjavee kvaliteedistandardid ja läviväärtused põhinevad inim- ja ökotoksikoloogilistel kriteeriumidel, millega täpsustatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõikes 33 sätestatud reostuse mõistet.

2.   Läviväärtused võib kehtestada riiklikul tasandil, rahvusvahelise valglapiirkonna või liikmesriigi territooriumile jääva valglapiirkonna osa tasandil või põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma tasandil.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kahe või enama liikmesriigi poolt jagatavate põhjaveekogude ning põhjaveekogude puhul, mis ületab liikmesriigi piiri, kehtestatakse läviväärtused direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõike 4 alusel ja asjaomaste liikmesriikide vahelise kooskõlastuse tulemusel.

4.   Juhul kui põhjaveekogu või põhjaveekogude rühm ulatub väljapoole ühenduse territooriumi, püüavad asjaomased liikmesriigid direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõike 5 alusel kehtestada läviväärtused kooskõlas asjaomaste kolmandate riikidega.

5.   Esmakordselt kehtestavad liikmesriigid lõike 1 punti b alusel läviväärtused hiljemalt 22. detsembriks 2008.

Kõik läviväärtused avaldatakse vesikonna majandamiskavades, mis tuleb esitada direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 alusel, sealhulgas kokkuvõte II lisa C osas ettenähtud teabest.

6.   Seejärel muudavad liikmesriigid läviväärtuste loendit, kui saasteaineid, saasteaineterühmi või reostuse näitajaid puudutav uus teave viitab sellele, et inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise huvides tuleks läviväärtus kehtestada veel mõne aine kohta või et kehtivat läviväärtust tuleks muuta või et eelnevalt loendist eemaldatud läviväärtus tuleks sinna taas lisada.

Läviväärtusi võib loendist eemaldada, kui asjaomast põhjaveekogu ei ohusta enam vastavad saasteained, saasteaineterühmad või reostuse näitajad.

Sellistest muudatustest läviväärtuste loendis antakse aru vesikonna majandamiskavade korrapärase läbivaatamise raames.

7.   Komisjon avaldab aruande liikmesriikide poolt kooskõlas lõikega 5 esitatud teabe põhjal hiljemalt 22. detsembril 2009.

Artikkel 4

Põhjavee keemilise seisundi hindamise menetlus

1.   Liikmesriigid kasutavad lõikes 2 kirjeldatud menetlust, et hinnata põhjaveekogu keemilist seisundit. Vajadusel võivad liikmesriigid selle menetluse läbiviimisel grupeerida põhjaveekogud kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ V lisaga.

2.   Põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma peetakse heas keemilises seisundis olevaks, kui:

| a) | I lisas loetletud põhjavee kvaliteedi standardite väärtusi ning kooskõlas artikliga 3 ja II lisaga kehtestatud asjakohaseid läviväärtusi ei ole ületatud selle põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma üheski vaatluspunktis
  ning asjakohaste seiretulemuste põhjal puuduvad tõendid, et direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 2.3.2 sätestatud tingimusi ei täideta,
  või |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud põhjavee kvaliteedi standardite väärtusi ning kooskõlas artikliga 3 ja II lisaga kehtestatud asjakohaseid läviväärtusi ei ole ületatud selle põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma üheski vaatluspunktis
  ning asjakohaste seiretulemuste põhjal puuduvad tõendid, et direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 2.3.2 sätestatud tingimusi ei täideta,
  või

| b) | kui põhjavee kvaliteedistandardi väärtus või läviväärtus ületatakse ühes või enamas vaatluspunktis, kuid III lisa kohane asjakohane analüüs kinnitab, et:






  i) | III lisa punktis 3 osutatud hindamise alusel ei peeta põhjavee kvaliteedistandardeid või läviväärtusi ületavat saasteainete kontsentratsioone selliseks, mis kujutaks märkimisväärset keskkonnaohtu, võttes vajadusel arvesse reostatud põhjaveekogu ulatuse; |
| --- | --- | --- |

b)

kui põhjavee kvaliteedistandardi väärtus või läviväärtus ületatakse ühes või enamas vaatluspunktis, kuid III lisa kohane asjakohane analüüs kinnitab, et:

i)

III lisa punktis 3 osutatud hindamise alusel ei peeta põhjavee kvaliteedistandardeid või läviväärtusi ületavat saasteainete kontsentratsioone selliseks, mis kujutaks märkimisväärset keskkonnaohtu, võttes vajadusel arvesse reostatud põhjaveekogu ulatuse;

| ii) | direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2. sätestatud põhjavee hea keemilise seisundi muud tingimused on täidetud kooskõlas III lisa punktiga 4; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2. sätestatud põhjavee hea keemilise seisundi muud tingimused on täidetud kooskõlas III lisa punktiga 4;

| iii) | direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõuded
  on täidetud
  kooskõlas III lisa punktiga 4; |
| --- | --- |

iii)

direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõuded
  on täidetud
  kooskõlas III lisa punktiga 4;

| iv) | põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma mis tahes veekogu võime rahuldada inimeste/inimkasutuse vajadusi ei ole reostuse tagajärjel märkimisväärselt halvenenud. |
| --- | --- |

iv)

põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma mis tahes veekogu võime rahuldada inimeste/inimkasutuse vajadusi ei ole reostuse tagajärjel märkimisväärselt halvenenud.

3.
     
  Kui põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas esineb looduslik geogeenne saasteainete sisaldus või reostuse näitaja, mis ületab II lisa osas B kehtestatud läviväärtusi, siis määrab looduslik sisaldus koos ettenähtud läviväärtustega ülemineku healt halvale seisundile.

4.
     
  Vastavus standarditele põhineb võrdlusel seireväärtuste aritmeetiliste keskmistega erinevates mõõtmiskohtades põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas, mille ohustatus on vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 5 läbi viidava analüüsi alusel kindlaks tehtud. Üksikute mõõtmiskohtade mõõtmistulemused, mis ei vasta standardile, määravad liigitust ainult juhul, kui mõõtmiskoht, vastates eksperdi kinnituse kohaselt käesoleva direktiivi I ja II lisale, iseloomustab põhjaveekogumi või selle osa reostust.

5.   Liikmesriigid avaldavad vesikonna majandamiskavade raames kokkuvõtte põhjavee keemilise seisundi hindamisest kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 13.

Nimetatud kokkuvõte, mis on koostatud rahvusvahelise valglapiirkonna või liikmesriigi territooriumile jääva valglapiirkonna osa tasandil, sisaldab ka selgitust selle kohta, kuidas lõpphinnangus on põhjavee kvaliteedistandardite või läviväärtuste ületamine erinevates mõõtmiskohtades arvesse võetud.

6.   Kui põhjaveekogu liigitatakse vastavalt lõike 2 punktile b heas seisundis olevaks, võtavad liikmesriigid kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 11 meetmed, mida on vaja, et kaitsta veeökosüsteeme, maismaaökosüsteeme ning inimeste poolt põhjavee kasutamist, mille puhul sõltutakse sellest põhjaveekogu osast, mida esindavad mõõtmiskoht või mõõtmiskohad, milles põhjavee kvaliteedistandardi väärtus või läviväärtus on ületatud.

Artikkel 5

I lisas esitatud põhjavee kvaliteedistandardite loetelu ning läviväärtuste loetelu, mida liikmesriigid peavad kehtestama vastavalt II lisale, ülevaatamine

Esmalt viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning edaspidi kord kuue aasta jooksul:

| — | vaatab komisjon üle I lisas esitatud põhjavee kvaliteedistandardite loetelu ja II lisa B osa kohaselt kehtestatava läviväärtuste loetelu, võttes aluseks eelkõige liikmesriikide poolt vesikondade majandamiskavade raames kättesaadavaks tehtud teabe, teaduse ja tehnika arengu ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 5 nimetatud komitee arvamuse; |
| --- | --- |

—

vaatab komisjon üle I lisas esitatud põhjavee kvaliteedistandardite loetelu ja II lisa B osa kohaselt kehtestatava läviväärtuste loetelu, võttes aluseks eelkõige liikmesriikide poolt vesikondade majandamiskavade raames kättesaadavaks tehtud teabe, teaduse ja tehnika arengu ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 5 nimetatud komitee arvamuse;

| — | koostab komisjon kokkuvõtliku aruande, pidades eriti silmas liikmesriikide poolt kehtestatud läviväärtuste võrreldavust, läviväärtuste mõju asjaomaste majandussektorite konkurentsivõimele ja ettenähtud tähtaegadest kinnipidamist ning hinnates tehtud edusamme põhjavee reostuse vähendamisel, ning esitab vajaduse korral ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse saasteainete, saasteainerühmade ja reostuse näitajate loetelu ja/või nendega seotud saasteainekontsentratsioone vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

—

koostab komisjon kokkuvõtliku aruande, pidades eriti silmas liikmesriikide poolt kehtestatud läviväärtuste võrreldavust, läviväärtuste mõju asjaomaste majandussektorite konkurentsivõimele ja ettenähtud tähtaegadest kinnipidamist ning hinnates tehtud edusamme põhjavee reostuse vähendamisel, ning esitab vajaduse korral ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse saasteainete, saasteainerühmade ja reostuse näitajate loetelu ja/või nendega seotud saasteainekontsentratsioone vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

Artikkel 6

Oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemine ja kasvutendentsi langusele pöördumise punktid

1.   Liikmesriigid teevad kindlaks olulised ja püsivad kasvutendentsid ohustatuks peetavates põhjaveekogudes või põhjaveekogude rühmades olevate saasteainete, saasteaineterühmade või reostuse näitajate kontsentratsioonides ning määravad kooskõlas IV lisaga kindlaks kasvutendentsi langusele pöördumise punkti.

2.   Liikmesriigid pööravad põhjavee reostuse järkjärgulise vähendamise
  ning seisundi halvenemise vältimise
  eesmärgil direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 osutatud meetmeprogrammi abil tagasi tendentsid, mis
  , võrreldes langusele pöördumise punktiga,
  võivad märkimisväärselt kahjustada veeökosüsteemide või maismaaökosüsteemide kvaliteeti, inimeste tervist või veekeskkonna seaduslikul otstarbel tegelikku või võimalikku kasutamist.

3.   Liikmesriigid määravad kindlaks kasvutendentsi langusele pöördumise punkti protsendina I lisas sätestatud põhjavee kvaliteedistandardite tasemest ning artikli 3 kohaselt kehtestatud läviväärtustest, arvestades kooskõlas IV lisa B osa punktiga 1 kindlakstehtud tendentsi ja sellega seotud keskkonnariski.

4.   Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 13 esitatavate majandamiskavade raames teevad liikmesriigid kokkuvõtte:

| a) | viisist, kuidas kasvutendentsi hindamine põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma erinevates vaatluspunktides on aidanud kaasa nimetatud direktiivi V lisa punkti 2.5 kohaselt selle kindlakstegemisele, et nimetatud kogude puhul on tegemist mis tahes saasteaine kontsentratsiooni olulise ja püsiva kasvutendentsiga või selle tendentsi langusega, ning |
| --- | --- |

a)

viisist, kuidas kasvutendentsi hindamine põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma erinevates vaatluspunktides on aidanud kaasa nimetatud direktiivi V lisa punkti 2.5 kohaselt selle kindlakstegemisele, et nimetatud kogude puhul on tegemist mis tahes saasteaine kontsentratsiooni olulise ja püsiva kasvutendentsiga või selle tendentsi langusega, ning

| b) | lõike 3 alusel kindlaksmääratud punktide põhjustest. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 alusel kindlaksmääratud punktide põhjustest.

5.   Kui on vaja hinnata põhjaveekogudes esineva reostatud ala mõju, mis võib ohustada direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 4 sätestatud eesmärkide täitmist ning eelkõige punktallikatest ja saastatud pinnasest alguse saanud reostuse mõju, viivad liikmesriigid läbi tuvastatud saasteaineid puudutavaid täiendavaid kasvutendentsi hindamisi, et reostatud ala edasi ei leviks, ei kahjustaks põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma keemilist seisundit ega kujutaks endast ohtu inimese tervisele ja keskkonnale. Nimetatud hindamiste tulemustest tehakse kokkuvõte kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 13 esitatavate majandamiskavade raames.

Artikkel 7

Meetmed saasteainete põhjavette viimise ärahoidmiseks või piiramiseks

1.   Saasteainete põhjavette viimise ärahoidmise või piiramise eesmärgil, mis on sätestatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkti i põhjal, tagavad liikmesriigid, et nimetatud direktiivi artikli 11 alusel loodud meetmeprogramm sisaldaks:

| a) | kõiki meetmeid
  ,
  mida on vaja, et
  ära hoida mis tahes ohtlike ainete põhjavette viimine. Selliste ainete tuvastamisel võtavad liikmesriigid eelkõige arvesse ohtlikke aineid, mis kuuluvad direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisa punktide 1 kuni 6 all osutatud saasteaineliikidesse või -rühmadesse ning aineid, mis kuuluvad kõnealuse lisa punktide 7 kuni 9 all osutatud saasteaineliikidesse või -rühmadesse, kui neid peetakse ohtlikuks.
  Aineid, mis on tunnistatud lubatuks ELi loamenetluse käigus põhjavee riskianalüüsi või põhjavee puhtuse säilitamise ettevaatusnõuetele vastavuse alusel või mille suhtes on pooleli kõnealune loamenetlus, ei liigitata käesoleva direktiivi tähenduses ohtlike ainete hulka
  ; |
| --- | --- |

a)

kõiki meetmeid
  ,
  mida on vaja, et
  ära hoida mis tahes ohtlike ainete põhjavette viimine. Selliste ainete tuvastamisel võtavad liikmesriigid eelkõige arvesse ohtlikke aineid, mis kuuluvad direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisa punktide 1 kuni 6 all osutatud saasteaineliikidesse või -rühmadesse ning aineid, mis kuuluvad kõnealuse lisa punktide 7 kuni 9 all osutatud saasteaineliikidesse või -rühmadesse, kui neid peetakse ohtlikuks.
  Aineid, mis on tunnistatud lubatuks ELi loamenetluse käigus põhjavee riskianalüüsi või põhjavee puhtuse säilitamise ettevaatusnõuetele vastavuse alusel või mille suhtes on pooleli kõnealune loamenetlus, ei liigitata käesoleva direktiivi tähenduses ohtlike ainete hulka
  ;

| b) | direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisas loetletud saasteainete osas, mida ei peeta ohtlikuks, ning kõigi teiste kõnealuses lisas nimetamata mitteohtlike saasteainete osas, mis liikmesriikide arvates kujutavad olemasolevat või võimalikku reostusohtu, kõiki vajalikke meetmeid ainete põhjavette viimise piiramiseks, tagades et selline vette viimine ei kahjusta
  põhjavee seisundit. Selliste
  meetmete rakendamisel võetakse arvesse
  vähemalt
  väljakujunenud häid tavasid, sealhulgas asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud häid keskkonnatavasid ja parimaid olemasolevaid meetodeid. |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisas loetletud saasteainete osas, mida ei peeta ohtlikuks, ning kõigi teiste kõnealuses lisas nimetamata mitteohtlike saasteainete osas, mis liikmesriikide arvates kujutavad olemasolevat või võimalikku reostusohtu, kõiki vajalikke meetmeid ainete põhjavette viimise piiramiseks, tagades et selline vette viimine ei kahjusta
  põhjavee seisundit. Selliste
  meetmete rakendamisel võetakse arvesse
  vähemalt
  väljakujunenud häid tavasid, sealhulgas asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud häid keskkonnatavasid ja parimaid olemasolevaid meetodeid.

Punktides a ja b nimetatud meetmete rakendamise eesmärgil võivad liikmesriigid esimeses etapis teha kindlaks asjaolud, mille puhul tuleb direktiivi 2000/60/EÜ VIII lisas osutatud saasteaineid, eelkõige kõnealuse lisa punktis 7 nimetatud olulisi metalle ja nende ühendeid pidada ohtlikuks või mitteohtlikuks.

Meetmeprogrammid võivad hõlmata asjakohaseid õiguslikke, halduslikke või lepingulisi meetmeid.

2.   Kui tehniliselt on võimalik, siis võetakse arvesse hajureostusallikatest pärinevate saasteainete põhjavett mõjutav viimine põhjavette.

3.   Ilma et see piiraks muudes ühenduse õigusaktides esitatud rangemaid nõudeid, võivad liikmesriigid lõikes 1 nõutud meetmete kohaldamisalast jätta välja nende saasteainete põhjavette viimise, mis on:

| a) | direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti j alusel lubatud otseheite tagajärg; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti j alusel lubatud otseheite tagajärg;

| b) | pädevate asutuste arvates oma kvantiteedilt ja kontsentratsioonilt nii väikesed, et vastuvõtva põhjavee kvaliteedi halvenemise ohtu hetkel ega tulevikus ei ole; |
| --- | --- |

b)

pädevate asutuste arvates oma kvantiteedilt ja kontsentratsioonilt nii väikesed, et vastuvõtva põhjavee kvaliteedi halvenemise ohtu hetkel ega tulevikus ei ole;

| c) | õnnetuste või looduslike erandlike asjaolude tagajärg, mida ei olnud võimalik ette näha, vältida või leevendada; |
| --- | --- |

c)

õnnetuste või looduslike erandlike asjaolude tagajärg, mida ei olnud võimalik ette näha, vältida või leevendada;

| d) | direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti f alusel lubatud põhjaveekogude kunstliku toitmise või suurendamise tagajärg või |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punkti f alusel lubatud põhjaveekogude kunstliku toitmise või suurendamise tagajärg või

| e) | pädevate asutuste arvates sellised, mida ei ole tehniliselt võimalik ära hoida või piirata, ilma et kasutataks:






  i) | meetmeid, mis suurendaksid ohte inimeste tervisele või keskkonna kvaliteedile tervikuna või |
| --- | --- | --- |

e)

pädevate asutuste arvates sellised, mida ei ole tehniliselt võimalik ära hoida või piirata, ilma et kasutataks:

i)

meetmeid, mis suurendaksid ohte inimeste tervisele või keskkonna kvaliteedile tervikuna või

| ii) | ebaproportsionaalselt kulukaid meetmeid, et eemaldada saasteainete kogused saastatud pinnasest või aluspinnasest või muidu kontrollida nende perkolatsiooni saastatud pinnasesse või aluspinnasesse; |
| --- | --- |

ii)

ebaproportsionaalselt kulukaid meetmeid, et eemaldada saasteainete kogused saastatud pinnasest või aluspinnasest või muidu kontrollida nende perkolatsiooni saastatud pinnasesse või aluspinnasesse;

| f) | muu hulgas üleujutuste ja põudade mõju leevendamise ning veemajanduse ja veeteede majandamise eesmärgil pinnavette sekkumise tagajärg, sealhulgas rahvusvahelisel tasemel. Selliseid toiminguid, sealhulgas näiteks setete kaevandamine, süvendamine, ümberpaigutamine ja uputamine pinnavetes, teostatakse kooskõlas liikmesriikide selles osas väljatöötatud üldiste siduvate eeskirjadega ning kui see on asjakohane, nende eeskirjade alusel väljaantud lubadega, tingimusel et need ei ohusta asjakohaste veekogude jaoks kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1
  punktiga
  b seatud keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

f)

muu hulgas üleujutuste ja põudade mõju leevendamise ning veemajanduse ja veeteede majandamise eesmärgil pinnavette sekkumise tagajärg, sealhulgas rahvusvahelisel tasemel. Selliseid toiminguid, sealhulgas näiteks setete kaevandamine, süvendamine, ümberpaigutamine ja uputamine pinnavetes, teostatakse kooskõlas liikmesriikide selles osas väljatöötatud üldiste siduvate eeskirjadega ning kui see on asjakohane, nende eeskirjade alusel väljaantud lubadega, tingimusel et need ei ohusta asjakohaste veekogude jaoks kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1
  punktiga
  b seatud keskkonnaalaste eesmärkide saavutamist.

Punktide a-f kohaseid erandeid võib lubada ainult siis, kui liikmesriikide pädevad asutused on teinud kindlaks, et on tagatud põhjavee ja eriti selle kvaliteedi seire.

4.   Liikmesriikide pädevad asutused peavad nimekirja lõikes 3 nimetatud eranditest, et teatada nendest komisjonile viimase nõudmisel.

Artikkel 8

Mõõtmismeetodid

1.
     
  Iga liikmesriik esitab komisjonile iga ühenduse-ülese või riigisisese põhjavee kvaliteedistandardi kohaselt mõõtmisele kuuluva aine mõõtmismeetodite täieliku kirjelduse.

2.
     
  Komisjon teeb kindlaks, kas mõõtmismeetodid on täielikult võrreldavad või võib meetodite erinevus tuua kaasa moonutusi ja seega käesoleva direktiivi puudulikku või ebavõrdset kohaldamist ühenduses. Määravateks faktoriteks on kohalikud klimaatilised tingimused ja mullatüübid.

3.
     
  Vastavalt tulemustele komisjon kinnitab või jätab kinnitamata liikmesriigi poolt esitatud mõõtmismeetodid.

4.
     
  Kui komisjon ei kinnita liikmesriigi esitatud mõõtmismeetodeid, esitab liikmesriik muudetud mõõtmismeetodid komisjonile kinnitamiseks vastavalt lõigetele 1-3.

5.
     
  Kinnitatud mõõtmismeetodeid kohaldatakse liikmesriikides direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 täpsustatud kuupäevast alates.

Artikkel 9

Uurimine ja levik

Koostöös liikmesriikidega aitab komisjon kaasa põhjaveekihtide kirjeldamiseks ning seireks kasutatavate teadaolevate mõõtmismeetodite ja arvutusparameetrite levikule ning soodustab uute uurimuste läbiviimist põhjaveekogumite ja nende kvaliteedi, sealhulgas põhjavee ökosüsteemide seireks ja haldamiseks kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate parandamiseks.

Artikkel 10

Kuurortides kasutatava vee ja tervisvete allikate kaitse

Komisjon ja liikmesriigid kehtestavad ühised meetodid, et määratleda kaitsealad kuurorte ja tervisvete allikaid varustavatele põhjaveekihtidele, eesmärgiga kaitsta neid alasid tööstus- ja linnategevuse planeerimisel.

Artikkel 11

Üleminekukord

Ajavahemikul alates ... (11) ja kuni 22. detsembrini 2013 võetakse igas uues direktiivi 80/68/EMÜ artiklite 4 ja 5 kohases loa andmise menetluses arvesse käesoleva direktiivi artiklites 3, 4 ja 6 ettenähtud nõudeid.

Artikkel 12

Tehnilised kohandused

II
  lisa A osa
  , III ja IV lisa võib direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras kohandada teaduse ja tehnika arengule, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 13 lõikes 7 osutatud vesikonna majandamiskavade ülevaatamise ja ajakohastamise tähtaegu.

Nõukogu kehtestab ühised meetodid põhjaveekihtide kataloogidesse kandmiseks, valmistades ette programmi INSPIRE (12) rakendamist. Sellega seoses hakkavad liikmesriigid koguma andmeid kohe, kui käesolev direktiiv jõustub.

Artikkel 13

Rakendamine

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (11). Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 14

Hindamine

Direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 18 ettenähtud eduaruanded sisaldavad muu hulgas ka hinnangut käesoleva direktiivi toimimisele suhtes teiste asjakohaste keskkonnadirektiividega, samuti seoses võimaliku kattumisega teiste asjakohaste keskkonnadirektiividega.

Eduaruande järelduste põhjal esitab komisjon vajadusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku.

Komisjon koostab aruande, kus iga liikmesriigi puhul hinnatakse eelkõige, kas käesoleva direktiivi rakendamine on põhjustanud erinevusi keskkonnakaitse tasemes, põhjavee seisundi halvenemist või konkurentsimoonutusi.

Selle aruande järelduste põhjal esitab komisjon vajadusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2015. aastaks ettepaneku.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 40.

1

(2)  ELT C 109, 30.4.2004, lk 29.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta seisukoht (ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 74), nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta ühine seisukoht (ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 13. juuni 2006. aasta seisukoht.

3

seisukoht (ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 74)

23. jaanuari 2006. aasta

(ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 1)

13. juuni 2006. aasta seisukoht

(4)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

4

(5)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1
  .

5

lk 1

(6)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.5.2006, lk 27).

7

komisjoni direktiiviga 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.5.2006, lk 27)

(8)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/50/EÜ (ELT L 142, 30.5.2006, lk 6).

8

viimati

komisjoni direktiiviga 2006/50/EÜ (ELT L 142, 30.5.2006, lk 6)

(9)  EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43. Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48).

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

(11)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

11

kuupäeva

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2006/.../EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L ...).

12

I LISA

PÕHJAVEE KVALITEEDI STANDARDID

1. Artikli 4 kohase põhjavee keemilise seisundi hindamisel on kvaliteedistandarditeks järgnevad põhjavee kvaliteedi standardid, millele on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 ja mis on kehtestatud vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 17.

| Saasteaine | Kvaliteedinõuded | Selgitus |
| --- | --- | --- |
| Nitraadid | 50 mg/l | |
| Pestitsiidide
  toimeained, sealhulgas nende asjakohased metaboliidid, lagunemis- ja reaktsioonisaadused (1) | 0,1 μg/l
  0,5 μg/l (kokku) (2) | Põhjavee kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõikidele põhjaveekogumitele, välja arvatud piirkondades, kus joogivee kvaliteedinõuded pestitsiidide ja nende asjakohaste metaboliitide osas on rangemad kui 0,1 μg liitri kohta. Nendes piirkondades rakendatakse joogivee kvaliteedinõudeid. Pestitsiidide ja nende metaboliitide kontsentratsioon ei tohi üheski põhjaveekogumis ületada 0,5 μg liitri kohta. |

Saasteaine

Kvaliteedinõuded

Selgitus

Nitraadid

50 mg/l

Pestitsiidide
  toimeained, sealhulgas nende asjakohased metaboliidid, lagunemis- ja reaktsioonisaadused (1)

0,1 μg/l

0,5 μg/l (kokku) (2)

Põhjavee kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõikidele põhjaveekogumitele, välja arvatud piirkondades, kus joogivee kvaliteedinõuded pestitsiidide ja nende asjakohaste metaboliitide osas on rangemad kui 0,1 μg liitri kohta. Nendes piirkondades rakendatakse joogivee kvaliteedinõudeid. Pestitsiidide ja nende metaboliitide kontsentratsioon ei tohi üheski põhjaveekogumis ületada 0,5 μg liitri kohta.

2. Käesoleva direktiivi kohaselt määratletud viisil pestitsiidide kvaliteedistandardite kohaldamise tulemused ei piira direktiiviga 91/414/EMÜ või direktiiviga 98/8/EÜ nõutud riski hindamise menetluste tulemusi.

3. Kui põhjaveekogu puhul leitakse, et põhjavee kvaliteedi standardid võivad põhjustada direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 4 sätestatud keskkonnaalaste eesmärkide ebaõnnestumist seotud pinnavete osas või selliste kogude ökoloogilise või keemilise kvaliteedi märkimisväärset halvenemist või märkimisväärset kahju maismaaökosüsteemidele, mis sõltuvad otseselt põhjaveekogust, tuleb kehtestada palju rangemad läviväärtused vastavalt artiklile 3 ja II lisale. Seoses sellise läviväärtusega vajalikke programme ja meetmeid kohaldatakse samuti direktiivi 91/676/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvate tegevuste suhtes.

---

(1)  
  “Pestitsiidid”
  tähendavad taimekaitsevahendeid ja biotsiide vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artiklis 2 ja direktiivi 98/8/EÜ artiklis 2 määratletule.

(2)  “Kokku” tähendab kõikide seire käigus tuvastatud ja kvantifitseeritud pestitsiidide
  , sealhulgas nende asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste
  koguste summat.

II LISA

PÕHJAVEE SAASTEAINETE JA REOSTUSE NÄITAJATE LÄVIVÄÄRTUSED

A osa: Suunised läviväärtuste kehtestamiseks liikmesriikides vastavalt artiklile 3

Liikmesriigid kehtestavad läviväärtused kõigile saasteainetele ja reostuse näitajatele, mis vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 5 esitatud tunnuste analüüsile näitavad ohu olemasolu, et põhjaveekogud või põhjaveekogude rühmad ei vasta põhjavee hea keemilise seisundi nõuetele.

Läviväärtused tuleb kehtestada selliselt, et kui seire tulemused tüüpilises vaatluspunktis peaksid lävesid ületama, osutab see ohule, et üks või mitu artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides ii, iii ja iv osutatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimustest ei ole täidetud.

Liikmesriigid võtavad läviväärtuste kehtestamisel arvesse järgmisi suuniseid:

| 1. | Läviväärtuste määramine peaks põhinema järgmisel:






  a) | põhjavee ning sellega seotud veeökosüsteemide ja sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide vastastoime ulatus; |
| --- | --- | --- |

1.

Läviväärtuste määramine peaks põhinema järgmisel:

a)

põhjavee ning sellega seotud veeökosüsteemide ja sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide vastastoime ulatus;

| b) | põhjavee praegustesse või tulevastesse õigustatud kasutustesse või funktsioonidesse sekkumine; |
| --- | --- |

b)

põhjavee praegustesse või tulevastesse õigustatud kasutustesse või funktsioonidesse sekkumine;

| c) | kõik saasteained, mis näitavad, et põhjaveekogud on ohustatud, võttes arvesse B osas sätestatud miinimumloendit; |
| --- | --- |

c)

kõik saasteained, mis näitavad, et põhjaveekogud on ohustatud, võttes arvesse B osas sätestatud miinimumloendit;

| d) | hüdrogeoloogilised tunnused, sealhulgas teave taustväärtuste ja vee tasakaalu kohta. |
| --- | --- |

d)

hüdrogeoloogilised tunnused, sealhulgas teave taustväärtuste ja vee tasakaalu kohta.

| 2. | Läviväärtuste määramisel tuleks samuti võtta arvesse saasteainete päritolu, nende võimalikku esinemist looduses, nende toksikoloogiat ja levikukalduvust, nende püsivust ja bioakumulatsiooni potentsiaali. |
| --- | --- |

2.

Läviväärtuste määramisel tuleks samuti võtta arvesse saasteainete päritolu, nende võimalikku esinemist looduses, nende toksikoloogiat ja levikukalduvust, nende püsivust ja bioakumulatsiooni potentsiaali.

| 3. | Läviväärtuste määramist tuleks toetada kogutud andmete kontrollmehhanismiga, mis põhineb andmete kvaliteedi hindamisel, analüütilistel kaalutlustel ja ainete taustanivool, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusel. |
| --- | --- |

3.

Läviväärtuste määramist tuleks toetada kogutud andmete kontrollmehhanismiga, mis põhineb andmete kvaliteedi hindamisel, analüütilistel kaalutlustel ja ainete taustanivool, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusel.

B osa: saasteainete miinimumloend ja vastavad reostuse näitajad, mille suhtes liikmesriigid peavad kaaluma läviväärtuste kehtestamist vastavalt artiklile 3

| 1. | Toimeained või ioonid, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusena
  Arseen
  Kaadmium
  Plii
  Elavhõbe


  Ammoonium |
| --- | --- |

1.

Toimeained või ioonid, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusena

Arseen

Kaadmium

Plii

Elavhõbe

Ammoonium

| 2. | Indikaatorid, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusena



  Kloriid




  Sulfaat |
| --- | --- |

2.

Kloriid

Sulfaat

| 3. | Sünteetilised ained
  Trikloroetüleen
  Tetrakloroetüleen |
| --- | --- |

3.

Sünteetilised ained

Trikloroetüleen

Tetrakloroetüleen

| 4. | Soolase või muu aine põhjavette sissetungi iseloomustavad parameetrid (1)

  Elektrijuhtivus |
| --- | --- |

4.

Soolase või muu aine põhjavette sissetungi iseloomustavad parameetrid (1)

Elektrijuhtivus

C osa: Liikmesriikide esitatav teave saasteainete kohta, millele on kehtestatud läviväärtused

Liikmesriigid teevad direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 kohaselt esitatud vesikonna majandamiskavas kokkuvõtte sellest, kuidas on kinni peetud käesoleva lisa A osas sätestatud korrast.

Eelkõige esitavad liikmesriigid, kui see on võimalik, järgmise:

| a) | teave ohustatuks peetavate põhjaveekogude või põhjaveekogude rühmade arvu kohta ning saasteainete ja reostuse näitajate kohta, mis põhjustavad sellist klassifikatsiooni, sealhulgas täheldatud kontsentratsioonid/väärtused; |
| --- | --- |

a)

teave ohustatuks peetavate põhjaveekogude või põhjaveekogude rühmade arvu kohta ning saasteainete ja reostuse näitajate kohta, mis põhjustavad sellist klassifikatsiooni, sealhulgas täheldatud kontsentratsioonid/väärtused;

| b) | teave iga ohustatuks peetava põhjaveekogu kohta, eelkõige kogude suurus, põhjaveekogude ja nendega seotud pinnavee ja nendest otseselt sõltuvate maismaaökosüsteemide vaheline suhe ning looduses esinevate ainete puhul nende looduslik taustanivoo põhjaveekogus; |
| --- | --- |

b)

teave iga ohustatuks peetava põhjaveekogu kohta, eelkõige kogude suurus, põhjaveekogude ja nendega seotud pinnavee ja nendest otseselt sõltuvate maismaaökosüsteemide vaheline suhe ning looduses esinevate ainete puhul nende looduslik taustanivoo põhjaveekogus;

| c) | läviväärtused, kui neid kohaldatakse riiklikul tasandil, valglapiirkonna või liikmesriigi territooriumile jääva rahvusvahelise valglapiirkonna osa tasandil või põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma tasandil; |
| --- | --- |

c)

läviväärtused, kui neid kohaldatakse riiklikul tasandil, valglapiirkonna või liikmesriigi territooriumile jääva rahvusvahelise valglapiirkonna osa tasandil või põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma tasandil;

| d) | suhe läviväärtuste ja |
| --- | --- |

d)

suhe läviväärtuste ja

| i) | looduslikult esinevate ainete puhul täheldatud taustanivoode vahel; |
| --- | --- |

i)

looduslikult esinevate ainete puhul täheldatud taustanivoode vahel;

| ii) | keskkonna kvaliteedialaste eesmärkide ja muude veekaitse standardite vahel, mis kehtivad riiklikul, ühenduse või rahvusvahelisel tasemel ja |
| --- | --- |

ii)

keskkonna kvaliteedialaste eesmärkide ja muude veekaitse standardite vahel, mis kehtivad riiklikul, ühenduse või rahvusvahelisel tasemel ja

| iii) | mis tahes asjakohase teabe vahel, mis käsitleb saasteainete toksikoloogiat, ökotoksikoloogiat, püsivust, bioakumulatsiooni potentsiaali ja levikukalduvust. |
| --- | --- |

iii)

mis tahes asjakohase teabe vahel, mis käsitleb saasteainete toksikoloogiat, ökotoksikoloogiat, püsivust, bioakumulatsiooni potentsiaali ja levikukalduvust.

---

(1)  Inimtegevuse tagajärjel soolase vee põhjavette sissetungil võivad liikmesriigid otsustada kehtestada läviväärtused sulfaadile ja kloorile või elektrijuhtivusele.

III LISA

PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMINE

1. Põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma keemilise seisundi hindamismenetlus viiakse läbi seoses kõikide ohustatuks peetavate põhjaveekogude või põhjaveekogude rühmadega ja seoses kõikide saasteainetega, mis põhjustavad põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma sellise liigituse.

2. Liikmesriigid peavad artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud analüüsi läbiviimisel võtma arvesse:

| a) | teavet, mis on kogutud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ja selle II lisa punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 alusel läbiviidava analüüsi osana; |
| --- | --- |

a)

teavet, mis on kogutud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ja selle II lisa punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 alusel läbiviidava analüüsi osana;

| b) | põhjavee seirevõrgust direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.4 kohaselt saadud tulemusi; ning |
| --- | --- |

b)

põhjavee seirevõrgust direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.4 kohaselt saadud tulemusi; ning

| c) | mis tahes asjakohast teavet, mis sisaldab vaatluspunktis asjakohaste saasteainete kontsentratsiooni aastase aritmeetilise keskmise võrdlust põhjavee kvaliteedi standarditega, mis on kehtestatud I lisas, ja läviväärtustega, mis liikmesriigid on kehtestanud vastavalt artiklile 3 ja II lisale. |
| --- | --- |

c)

mis tahes asjakohast teavet, mis sisaldab vaatluspunktis asjakohaste saasteainete kontsentratsiooni aastase aritmeetilise keskmise võrdlust põhjavee kvaliteedi standarditega, mis on kehtestatud I lisas, ja läviväärtustega, mis liikmesriigid on kehtestanud vastavalt artiklile 3 ja II lisale.

3. Analüüsimisel, kas artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides i ja iv osutatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimused on täidetud, peavad liikmesriigid - kui see on asjakohane ja vajalik ning seiretulemuste asjakohase koondamise alusel, vajadusel koos kontsentratsiooni prognoosidega, mis põhinevad põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma teoreetilisel mudelil - prognoosima põhjaveekogu hulga, mille saasteaine kontsentratsiooni aastane aritmeetiline keskmine on kõrgem kui põhjavee kvaliteedistandard või läviväärtus.

4. Analüüsimisel, kas artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimused on täidetud, peavad liikmesriigid - kui see on asjakohane ja vajalik ning asjakohaste seiretulemuste ja põhjaveekogu asjakohase teoreetilise mudeli alusel - hindama järgmist:

| a) | saasteainete mõju põhjaveekogumis; |
| --- | --- |

a)

saasteainete mõju põhjaveekogumis;

| b) | saasteainete, mida kantakse või võidakse kanda põhjaveekogult üle sellega seotud pinnavette või sellest otseselt sõltuvatele maismaaökosüsteemidele, kogused ja kontsentratsioonid; |
| --- | --- |

b)

saasteainete, mida kantakse või võidakse kanda põhjaveekogult üle sellega seotud pinnavette või sellest otseselt sõltuvatele maismaaökosüsteemidele, kogused ja kontsentratsioonid;

| c) | seotud pinnaveele ja otseselt sõltuvatele maismaaökosüsteemidele üle kantud saasteainete koguste ja kontsentratsioonide võimalik mõju; |
| --- | --- |

c)

seotud pinnaveele ja otseselt sõltuvatele maismaaökosüsteemidele üle kantud saasteainete koguste ja kontsentratsioonide võimalik mõju;

| d) | soolase vee või muu aine sissetungi ulatus põhjaveekogusse ning |
| --- | --- |

d)

soolase vee või muu aine sissetungi ulatus põhjaveekogusse ning

| e) | oht, et põhjaveekogus esinevad saasteained mõjutavad sellise vee kvaliteeti, mida võetakse või kavatsetakse põhjaveekogust inimtarbeks võtta. |
| --- | --- |

e)

oht, et põhjaveekogus esinevad saasteained mõjutavad sellise vee kvaliteeti, mida võetakse või kavatsetakse põhjaveekogust inimtarbeks võtta.

5. Liikmesriigid esitavad põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma põhjavee keemilise seisundi kaartidel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktide 2.4.2 ja 2.5. Lisaks näitavad liikmesriigid, kui see on asjakohane ja võimalik, neil kaartidel ära kõikide vaatluspunktide asukohad, kus põhjavee kvaliteedi standardid ja/või läviväärtused on ületatud.

IV LISA

OLULISTE JA PÜSIVATE KASVUTENDENTSIDE KINDLAKSTEGEMINE JA LANGUSELE PÖÖRDUMINE

A OSA: Oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemine

Liikmesriigid teevad kindlaks olulised ja püsivad kasvutendentsid kõikides ohustatuks peetavates põhjaveekogudes või põhjaveekogude rühmades vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ II lisale, võttes arvesse järgmisi nõudeid:

| 1. | seireprogramm on vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 koostatud selliselt, et saab tuvastada vastavalt artiklile 3 kindlakstehtud saasteainete kontsentratsioonide olulisi ja püsivaid kasvutendentse; |
| --- | --- |

1.

seireprogramm on vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 koostatud selliselt, et saab tuvastada vastavalt artiklile 3 kindlakstehtud saasteainete kontsentratsioonide olulisi ja püsivaid kasvutendentse;

| 2. | oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemise kord põhineb järgmistel elementidel:






  a) | seire sagedused ja asukohad valitakse selliselt, et need on piisavad:






  i) | pakkumaks vajalikku teavet selleks, et tagada selliste kasvutendentside eristamine looduslikest kõrvalekalletest piisava usaldusväärsuse ja täpsusega; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemise kord põhineb järgmistel elementidel:

a)

seire sagedused ja asukohad valitakse selliselt, et need on piisavad:

i)

pakkumaks vajalikku teavet selleks, et tagada selliste kasvutendentside eristamine looduslikest kõrvalekalletest piisava usaldusväärsuse ja täpsusega;

| ii) | võimaldamaks selliste kasvutendentside kindlakstegemist piisava aja jooksul, et lubada meetmete rakendamist, mille eesmärgiks on vältida või vähemalt võimaluste piires leevendada keskkonna suhtes olulisi negatiivseid muutusi põhjavee kvaliteedis. Kindlakstegemine viiakse esimest korda läbi aastaks 2009, võimalusel ja olemasolevat teavet arvesse võttes direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 sätestatud esimeses vesikonna majandamiskavas sisalduvaid kasvutendentse käsitleva aruande raames, ja pärast seda vähemalt iga kuue aasta järel; |
| --- | --- |

ii)

võimaldamaks selliste kasvutendentside kindlakstegemist piisava aja jooksul, et lubada meetmete rakendamist, mille eesmärgiks on vältida või vähemalt võimaluste piires leevendada keskkonna suhtes olulisi negatiivseid muutusi põhjavee kvaliteedis. Kindlakstegemine viiakse esimest korda läbi aastaks 2009, võimalusel ja olemasolevat teavet arvesse võttes direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 sätestatud esimeses vesikonna majandamiskavas sisalduvaid kasvutendentse käsitleva aruande raames, ja pärast seda vähemalt iga kuue aasta järel;

| iii) | võtmaks arvesse põhjaveekogu muutlikke füüsilisi ja keemilisi omadusi, sealhulgas põhjavee liikumise tingimusi ja toitumismäära ning perkolatsiooni aega läbi pinnase või aluspinnase; |
| --- | --- |

iii)

võtmaks arvesse põhjaveekogu muutlikke füüsilisi ja keemilisi omadusi, sealhulgas põhjavee liikumise tingimusi ja toitumismäära ning perkolatsiooni aega läbi pinnase või aluspinnase;

| b) | kasutatakse seire ja analüüsi meetodeid, mis vastavad rahvusvahelise kvaliteedikontrolli põhimõtetele, sealhulgas vajaduse korral CENi või siseriiklikke standardmeetodeid, et tagada samaväärse teadusliku kvaliteedi ja võrreldavusega andmete saamine; |
| --- | --- |

b)

kasutatakse seire ja analüüsi meetodeid, mis vastavad rahvusvahelise kvaliteedikontrolli põhimõtetele, sealhulgas vajaduse korral CENi või siseriiklikke standardmeetodeid, et tagada samaväärse teadusliku kvaliteedi ja võrreldavusega andmete saamine;

| c) | hindamine põhineb statistilisel meetodil, nagu näiteks regressioonianalüüsil, erinevates vaatluspunktides kasvutendentsi analüüsimiseks aegrivis; |
| --- | --- |

c)

hindamine põhineb statistilisel meetodil, nagu näiteks regressioonianalüüsil, erinevates vaatluspunktides kasvutendentsi analüüsimiseks aegrivis;

| d) | kasvutendentsi kindlakstegemise kõrvalekalde vältimiseks kehtestatakse kõik kvantifikatsioonipiirist madalamad mõõtmised aegrivis esineva kõrgeima kvantifikatsioonipiiri poolel väärtusetasemel, välja arvatud pestitsiidide koguväärtuse osas; |
| --- | --- |

d)

kasvutendentsi kindlakstegemise kõrvalekalde vältimiseks kehtestatakse kõik kvantifikatsioonipiirist madalamad mõõtmised aegrivis esineva kõrgeima kvantifikatsioonipiiri poolel väärtusetasemel, välja arvatud pestitsiidide koguväärtuse osas;

| 3. | ainete kontsentratsioonide oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemisel, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusena, arvestatakse olemasolu korral andmetega, mis on kogutud enne seireprogrammi algust, et anda aru direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 sätestatud esimese vesikonna majandamiskava raames kasvutendentside kindlakstegemise kohta. |
| --- | --- |

3.

ainete kontsentratsioonide oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemisel, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusena, arvestatakse olemasolu korral andmetega, mis on kogutud enne seireprogrammi algust, et anda aru direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 sätestatud esimese vesikonna majandamiskava raames kasvutendentside kindlakstegemise kohta.

B OSA: Kasvutendentsi langusele pöördumise punktid

Artikli 6 kohaselt pööravad liikmesriigid langusele olulised ja püsivad
  kasvutendentsid
  ,
  võttes
  arvesse järgmisi nõudeid:

1. rakendusmeetmete oluliste ja püsivate kasvutendentside langusele pöördumise punkt on selline, kus saasteaine kontsentratsioon jõuab 75%ni I lisas sätestatud põhjavee kvaliteedistandardite ja vastavalt artiklile 3 kehtestatud läviväärtuste parameetrite väärtusest, välja arvatud juhul, kui:

| a) | nõutav on varasem langusele pöördumise punkt, et võimaldada kasvutendentsi tagasipööramise meetmetega vältida kõige kulutasuvamalt, või vähemalt leevendada nii palju kui võimalik, keskkonna suhtes olulisi kahjulikke muutusi põhjavee kvaliteedis; |
| --- | --- |

a)

nõutav on varasem langusele pöördumise punkt, et võimaldada kasvutendentsi tagasipööramise meetmetega vältida kõige kulutasuvamalt, või vähemalt leevendada nii palju kui võimalik, keskkonna suhtes olulisi kahjulikke muutusi põhjavee kvaliteedis;

| b) | erinev langusele pöördumise punkt on õigustatud, kui avastamiskünnis ei luba tendentsi kehtestamist 75%le parameetrite
  väärtusest
  ; |
| --- | --- |

b)

erinev langusele pöördumise punkt on õigustatud, kui avastamiskünnis ei luba tendentsi kehtestamist 75%le parameetrite
  väärtusest
  ;

2. kui langusele pöördumise punkt on kehtestatud põhjaveekogu suhtes, mida peetakse ohustatuks direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.4.4 kohaselt ja vastavalt käesoleva lisa B osa punktile 1, ei saa seda muuta direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 alusel nõutava vesikonna majanduskava kuueaastase tsükli jooksul;

3. 3. tendentsi langusele pöördumist näidatakse, võttes arvesse asjakohaseid käesoleva lisa A osa punktis 2 sisalduvaid seirega seotud sätteid.

P6_TA(2006)0252

Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12064/2/2005 - C6-0054/2006) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (12064/2/2005 - C6-0054/2006) (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0516) (3) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0516) (3) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0081/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0081/2006),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 16.

(2)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 116.

(3)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC2-COD(2004)0175

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus— ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast Regioonide Komiteega konsulteerimist,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades, et:

| (1) | Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. Peale selle on teavet, sealhulgas ruumiandmeid vaja selleks, et kavandada ja rakendada kõnealust poliitikat ja muid ühenduse poliitikaid, millesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 6 tuleb integreerida keskkonnakaitse nõuded. Selle tagamiseks on vaja kehtestada meede teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse koordineerimiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. Peale selle on teavet, sealhulgas ruumiandmeid vaja selleks, et kavandada ja rakendada kõnealust poliitikat ja muid ühenduse poliitikaid, millesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 6 tuleb integreerida keskkonnakaitse nõuded. Selle tagamiseks on vaja kehtestada meede teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse koordineerimiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid.

| (2) | Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, mis on vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele, võttes arvesse piirkondlikke ja kohalikke erinevusi. Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ning jagamise osas on hulk probleeme. |
| --- | --- |

(2)

Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, mis on vastuvõetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele, võttes arvesse piirkondlikke ja kohalikke erinevusi. Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ning jagamise osas on hulk probleeme.

| (3) | Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ja jagamise probleemid on ühised paljudes poliitika- ja teabevaldkondades ning annavad end tunda avaliku võimu kandja erinevatel tasanditel. Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, jagamist, kättesaadavust ja kasutamist ning avaliku võimu kandja erinevate tasandite ja erinevate sektorite ruumiandmete teenuseid. Seetõttu tuleks rajada ruumiandmete alane ühenduse infrastruktuur. |
| --- | --- |

(3)

Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ja jagamise probleemid on ühised paljudes poliitika- ja teabevaldkondades ning annavad end tunda avaliku võimu kandja erinevatel tasanditel. Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, jagamist, kättesaadavust ja kasutamist ning avaliku võimu kandja erinevate tasandite ja erinevate sektorite ruumiandmete teenuseid. Seetõttu tuleks rajada ruumiandmete alane ühenduse infrastruktuur.

| (4) | Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) peaks aitama kujundada poliitikat seoses strateegiate ja tegevustega, millel võib olla keskkonnale otsene või kaudne mõju. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) peaks aitama kujundada poliitikat seoses strateegiate ja tegevustega, millel võib olla keskkonnale otsene või kaudne mõju.

| (5) | INSPIRE peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiste rakenduseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridel, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmetega. Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete infrastruktuurid on ühilduvad ja kasutatavad ühendusesiseselt ning ka piiriüleselt. |
| --- | --- |

(5)

INSPIRE peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiste rakenduseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridel, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmetega. Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete infrastruktuurid on ühilduvad ja kasutatavad ühendusesiseselt ning ka piiriüleselt.

| (6) | Liikmesriikides asuvad ruumiandmete infrastruktuurid tuleks kavandada nii, et oleks tagatud ruumiandmete talletamine, kättesaadavus ja säilitamine kõige sobivamal tasemel; et oleks võimalik ühitatult kombineerida kogu ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmeid ja jagada neid andmeid mitme kasutaja ja rakenduse vahel; et ühel avaliku võimu kandja tasandil kogutud ruumiandmeid oleks võimalik jagada teiste avaliku võimu
  kandjatega, et
  ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks põhjendamatult nende laialdast kasutamist; et oleks kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikides asuvad ruumiandmete infrastruktuurid tuleks kavandada nii, et oleks tagatud ruumiandmete talletamine, kättesaadavus ja säilitamine kõige sobivamal tasemel; et oleks võimalik ühitatult kombineerida kogu ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmeid ja jagada neid andmeid mitme kasutaja ja rakenduse vahel; et ühel avaliku võimu kandja tasandil kogutud ruumiandmeid oleks võimalik jagada teiste avaliku võimu
  kandjatega, et
  ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks põhjendamatult nende laialdast kasutamist; et oleks kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi.

| (7) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmed kattuvad teataval määral andmetega, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta. (4) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmed kattuvad teataval määral andmetega, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta. (4) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist.

| (8) | Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (5) kohaldamist, mille eesmärgid täiendavad käesoleva direktiivi eesmärke. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (5) kohaldamist, mille eesmärgid täiendavad käesoleva direktiivi eesmärke.

| (9) | INSPIRE rajamine annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 876/2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo, (6) ja komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule “Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks (tegevuskava 2004-2008)”, kuid saab samal ajal neist ka kasu. Liikmesriigid peaksid kaaluma Galileo ja GMESi andmete ja teenuste kasutamist kohe, kui need muutuvad kättesaadavaks, eelkõige Galileo aja- ja ruumiteenuste puhul. |
| --- | --- |

(9)

INSPIRE rajamine annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 876/2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo, (6) ja komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule “Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks (tegevuskava 2004-2008)”, kuid saab samal ajal neist ka kasu. Liikmesriigid peaksid kaaluma Galileo ja GMESi andmete ja teenuste kasutamist kohe, kui need muutuvad kättesaadavaks, eelkõige Galileo aja- ja ruumiteenuste puhul.

| (10) | Siseriiklikul ja ühenduse tasandil tehakse mitmeid algatusi, et koguda, ühtlustada ja korraldada ruumiandmete levitamist ja kasutamist. Selliseid algatusi võib luua ühenduse õigusaktidega (näiteks komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ Euroopa saasteainete heitkoguste registri (EPER) rakendamise kohta saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (Integrated Pollution and Prevention Control, IPPC) artikli 15 kohaselt (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus)), (8) ühenduse rahastatavate programmide raames (näiteks CORINE maapinnakate, Euroopa transpordipoliitika teabesüsteem) või riiklikul ja piirkondlikul tasandil võetud algatustest lähtudes. Käesoleva direktiiviga mitte üksnes ei täiendata selliseid algatusi raamistikuga, mis võimaldab nende ristkasutust, vaid see toetub ka olemasolevatele kogemustele ja algatustele, et mitte korrata juba tehtud tööd. |
| --- | --- |

(10)

Siseriiklikul ja ühenduse tasandil tehakse mitmeid algatusi, et koguda, ühtlustada ja korraldada ruumiandmete levitamist ja kasutamist. Selliseid algatusi võib luua ühenduse õigusaktidega (näiteks komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ Euroopa saasteainete heitkoguste registri (EPER) rakendamise kohta saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (Integrated Pollution and Prevention Control, IPPC) artikli 15 kohaselt (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus)), (8) ühenduse rahastatavate programmide raames (näiteks CORINE maapinnakate, Euroopa transpordipoliitika teabesüsteem) või riiklikul ja piirkondlikul tasandil võetud algatustest lähtudes. Käesoleva direktiiviga mitte üksnes ei täiendata selliseid algatusi raamistikuga, mis võimaldab nende ristkasutust, vaid see toetub ka olemasolevatele kogemustele ja algatustele, et mitte korrata juba tehtud tööd.

| (11) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ruumiandmete suhtes, mis on avaliku võimu kandjate valduses või mida hallatakse nende nimel, ning ruumiandmete kasutamise suhtes avaliku võimu kandjate poolt nende avalik-õiguslike ülesannete täitmisel. Kui teatavad tingimused on täidetud, tuleks seda kohaldada ka ruumiandmete suhtes, mis on muude füüsiliste või juriidiliste isikute kui avaliku võimu kandjate valduses, juhul kui kõnealused füüsilised või juriidilised isikud seda nõuavad. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ruumiandmete suhtes, mis on avaliku võimu kandjate valduses või mida hallatakse nende nimel, ning ruumiandmete kasutamise suhtes avaliku võimu kandjate poolt nende avalik-õiguslike ülesannete täitmisel. Kui teatavad tingimused on täidetud, tuleks seda kohaldada ka ruumiandmete suhtes, mis on muude füüsiliste või juriidiliste isikute kui avaliku võimu kandjate valduses, juhul kui kõnealused füüsilised või juriidilised isikud seda nõuavad.

| (12) | Käesoleva direktiiviga ei tohiks sätestada nõudeid uute andmete kogumiseks või selliste andmete edastamiseks komisjonile, kuna neid küsimusi reguleerivad muud keskkonnaga seotud õigusaktid. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiiviga ei tohiks sätestada nõudeid uute andmete kogumiseks või selliste andmete edastamiseks komisjonile, kuna neid küsimusi reguleerivad muud keskkonnaga seotud õigusaktid.

| (13) | Siseriiklike infrastruktuuride rakendamine peaks olema järkjärguline ning vastavalt sellele tuleks käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmetele anda tähtsuse järgi kategooriad. Rakendamisel tuleks arvestada, mil määral ruumiandmeid vajatakse mitmesuguste poliitikavaldkondade arvukates rakendustes, kui tähtsad on ühtlustatud ruumiandmeid vajavate ühenduse poliitikate raames ette nähtud meetmed ning millised on liikmesriikide juba saavutatud edusammud ühtlustamise alal. |
| --- | --- |

(13)

Siseriiklike infrastruktuuride rakendamine peaks olema järkjärguline ning vastavalt sellele tuleks käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmetele anda tähtsuse järgi kategooriad. Rakendamisel tuleks arvestada, mil määral ruumiandmeid vajatakse mitmesuguste poliitikavaldkondade arvukates rakendustes, kui tähtsad on ühtlustatud ruumiandmeid vajavate ühenduse poliitikate raames ette nähtud meetmed ning millised on liikmesriikide juba saavutatud edusammud ühtlustamise alal.

| (14) | Olemasolevate andmete täielikku ärakasutamist takistab peamiselt aja ja ressursside kulu olemasolevate ruumiandmete otsimisel või selle väljaselgitamisel, kas neid on võimalik konkreetsel eesmärgil kasutada. Liikmesriigid peaksid seetõttu metaandmete kujul koostama olemasolevate ruumiandmete kogumite ja teenuste kirjeldused. |
| --- | --- |

(14)

Olemasolevate andmete täielikku ärakasutamist takistab peamiselt aja ja ressursside kulu olemasolevate ruumiandmete otsimisel või selle väljaselgitamisel, kas neid on võimalik konkreetsel eesmärgil kasutada. Liikmesriigid peaksid seetõttu metaandmete kujul koostama olemasolevate ruumiandmete kogumite ja teenuste kirjeldused.

| (15) | Kuna ruumiandmete korralduse ja ligipääsu formaatide ja struktuuride paljusus ühenduses raskendab keskkonda otseselt või kaudselt mõjutavate ühenduse õigusaktide sõnastamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist, tuleks ette näha rakendusmeetmed, mis hõlbustaksid ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmete kasutamist. Need meetmed tuleks kavandada nii, et ruumiandmete kogumid oleksid ristkasutatavad, ja liikmesriigid peaksid tagama, et ristkasutatavuse saavutamiseks vajalikud andmed ja teave on kõnealusel eesmärgil kasutamispiiranguteta kättesaadavad. |
| --- | --- |

(15)

Kuna ruumiandmete korralduse ja ligipääsu formaatide ja struktuuride paljusus ühenduses raskendab keskkonda otseselt või kaudselt mõjutavate ühenduse õigusaktide sõnastamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist, tuleks ette näha rakendusmeetmed, mis hõlbustaksid ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmete kasutamist. Need meetmed tuleks kavandada nii, et ruumiandmete kogumid oleksid ristkasutatavad, ja liikmesriigid peaksid tagama, et ristkasutatavuse saavutamiseks vajalikud andmed ja teave on kõnealusel eesmärgil kasutamispiiranguteta kättesaadavad.

| (16) | Ruumiandmete jagamiseks ühenduse avaliku võimu kandja erinevate tasandite vahel on vajalikud võrguteenused. Need võrguteenused peaksid võimaldama ruumiandmeid leida, teisendada, vaadata ja alla laadida ning kasutada ruumiandmete ja e-kaubanduse teenuseid. Et tagada liikmesriikide rajatud infrastruktuuride ristkasutatavus, peaksid võrguteenused toimima kooskõlas ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidega ning vastama minimaalsetele toimivuskriteeriumidele. Võrguteenused peaks hõlmama ka tehnilist lahendust, mis võimaldaks avaliku võimu kandjatel teha oma ruumiandmete kogumid ja teenused kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(16)

Ruumiandmete jagamiseks ühenduse avaliku võimu kandja erinevate tasandite vahel on vajalikud võrguteenused. Need võrguteenused peaksid võimaldama ruumiandmeid leida, teisendada, vaadata ja alla laadida ning kasutada ruumiandmete ja e-kaubanduse teenuseid. Et tagada liikmesriikide rajatud infrastruktuuride ristkasutatavus, peaksid võrguteenused toimima kooskõlas ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidega ning vastama minimaalsetele toimivuskriteeriumidele. Võrguteenused peaks hõlmama ka tehnilist lahendust, mis võimaldaks avaliku võimu kandjatel teha oma ruumiandmete kogumid ja teenused kättesaadavaks.

| (17) | Teatavad otseselt või kaudselt keskkonda mõjutavatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse kuuluvad ruumiandmete kogumid ja teenused on kolmandate isikute valduses ja hallata. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma kolmandatele isikutele võimaluse siseriiklike infrastruktuuride loomisele kaasa aidata, kui see ei häiri neisse infrastruktuuridesse kuuluvate ruumiandmete ja ruumiandmete teenuste ühtsust ja kasutamise lihtsust. |
| --- | --- |

(17)

Teatavad otseselt või kaudselt keskkonda mõjutavatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse kuuluvad ruumiandmete kogumid ja teenused on kolmandate isikute valduses ja hallata. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma kolmandatele isikutele võimaluse siseriiklike infrastruktuuride loomisele kaasa aidata, kui see ei häiri neisse infrastruktuuridesse kuuluvate ruumiandmete ja ruumiandmete teenuste ühtsust ja kasutamise lihtsust.

| (18) | Liikmesriikide kogemused on näidanud, et ruumiandmete infrastruktuuri edukaks rakendamiseks on oluline minimaalse hulga tasuta teenuste kättesaadavus üldsusele. Liikmesriigid peaksid seetõttu tegema vähemalt ruumiandmekogumite otsimise
  ja vaatamise
  teenused tasuta kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikide kogemused on näidanud, et ruumiandmete infrastruktuuri edukaks rakendamiseks on oluline minimaalse hulga tasuta teenuste kättesaadavus üldsusele. Liikmesriigid peaksid seetõttu tegema vähemalt ruumiandmekogumite otsimise
  ja vaatamise
  teenused tasuta kättesaadavaks.

| (19) | Võrguteenuste sätet
  tuleks rakendada ja kohaldada täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse põhimõtetega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9). |
| --- | --- |

(19)

Võrguteenuste sätet
  tuleks rakendada ja kohaldada täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse põhimõtetega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9).

| (20) | Et toetada siseriiklike infrastruktuuride INSPIREsse integreerimist, peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu oma infrastruktuuridele ühenduse geoinfoportaali kaudu, mida haldab komisjon, samuti juurdepääsupunktide kaudu, mida nad ise otsustavad rajada. |
| --- | --- |

(20)

Et toetada siseriiklike infrastruktuuride INSPIREsse integreerimist, peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu oma infrastruktuuridele ühenduse geoinfoportaali kaudu, mida haldab komisjon, samuti juurdepääsupunktide kaudu, mida nad ise otsustavad rajada.

| (21) | Avaliku võimu kandja erinevatelt tasanditelt pärit teabe kättesaadavaks tegemiseks peaksid liikmesriigid kaotama kõnealuse teemaga seotud praktilised takistused, millega avaliku võimu kandjad puutuvad kokku riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, täites oma avalik-õiguslikke ülesandeid, mis otseselt või kaudselt võivad mõjutada
  keskkonda. |
| --- | --- |

(21)

Avaliku võimu kandja erinevatelt tasanditelt pärit teabe kättesaadavaks tegemiseks peaksid liikmesriigid kaotama kõnealuse teemaga seotud praktilised takistused, millega avaliku võimu kandjad puutuvad kokku riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, täites oma avalik-õiguslikke ülesandeid, mis otseselt või kaudselt võivad mõjutada
  keskkonda.

| (22) | Avaliku võimu kandjatel peab avalik-õiguslike ülesannete täitmisel olema hõlbus juurdepääs asjakohastele ruumiandmete kogumitele ja teenustele. Selline juurdepääs võib olla takistatud, kui see sõltub avaliku võimu kandjate vahelistest üksikutest sel puhul peetavatest läbirääkimistest iga kord, kui juurdepääsu on vaja. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et vältida selliseid praktilisi takistusi andmete jagamisele, kasutades näiteks avaliku võimu kandjate vahel eelnevalt sõlmitud kokkuleppeid. |
| --- | --- |

(22)

Avaliku võimu kandjatel peab avalik-õiguslike ülesannete täitmisel olema hõlbus juurdepääs asjakohastele ruumiandmete kogumitele ja teenustele. Selline juurdepääs võib olla takistatud, kui see sõltub avaliku võimu kandjate vahelistest üksikutest sel puhul peetavatest läbirääkimistest iga kord, kui juurdepääsu on vaja. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et vältida selliseid praktilisi takistusi andmete jagamisele, kasutades näiteks avaliku võimu kandjate vahel eelnevalt sõlmitud kokkuleppeid.

| (23) | Mehhanismid, mis on ette nähtud ruumiandmete kogumite ja teenuste jagamiseks valitsus- ja muude riiklike haldusorganite ning siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid täitvate füüsiliste või juriidiliste isikute vahel,
  peaksid arvestama vajadust kaitsta avaliku
  võimu kandjate rahanduslikku elujõulisust
  , eelkõige nende elujõulisust, kellel on
  kohustus teenida tulu.
  Igal juhul ei tohiks võetav tasu ületada kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid. |
| --- | --- |

(23)

Mehhanismid, mis on ette nähtud ruumiandmete kogumite ja teenuste jagamiseks valitsus- ja muude riiklike haldusorganite ning siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid täitvate füüsiliste või juriidiliste isikute vahel,
  peaksid arvestama vajadust kaitsta avaliku
  võimu kandjate rahanduslikku elujõulisust
  , eelkõige nende elujõulisust, kellel on
  kohustus teenida tulu.
  Igal juhul ei tohiks võetav tasu ületada kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid.

| (24) | Käesolev direktiiv ei mõjuta avaliku sektori asutuste intellektuaalomandi õiguste olemasolu ega omamist. |
| --- | --- |

(24)

Käesolev direktiiv ei mõjuta avaliku sektori asutuste intellektuaalomandi õiguste olemasolu ega omamist.

| (25) | Raamistik
  ruumiandmete jagamiseks ei tohiks vahet teha nende samas liikmesriigis asuvate avaliku võimu kandjate vahel, kellel on kohustus vastavalt käesolevale direktiivile andmeid jagada, samuti teistes liikmesriikides asuvate avaliku võimu kandjate ja ühenduse institutsioonide vahel. Kuna ühenduse institutsioonidel ja asutustel on sageli vajadus integreerida ja hinnata kõigist liikmesriikidest pärinevaid ruumiandmeid, peaks neil olema võimalus ruumiandmete alastele teenustele ligi pääseda ja neid kasutada ühtlustatud tingimustel. |
| --- | --- |

(25)

Raamistik
  ruumiandmete jagamiseks ei tohiks vahet teha nende samas liikmesriigis asuvate avaliku võimu kandjate vahel, kellel on kohustus vastavalt käesolevale direktiivile andmeid jagada, samuti teistes liikmesriikides asuvate avaliku võimu kandjate ja ühenduse institutsioonide vahel. Kuna ühenduse institutsioonidel ja asutustel on sageli vajadus integreerida ja hinnata kõigist liikmesriikidest pärinevaid ruumiandmeid, peaks neil olema võimalus ruumiandmete alastele teenustele ligi pääseda ja neid kasutada ühtlustatud tingimustel.

| (26) | Pidades silmas kolmandate isikute poolt osutatavate lisaväärtusteenuste arendamist nii avaliku võimu kandjate kui üldsuse huvides, on vaja haldus- või riigipiiriüleste andmete kättesaadavust lihtsustada. |
| --- | --- |

(26)

Pidades silmas kolmandate isikute poolt osutatavate lisaväärtusteenuste arendamist nii avaliku võimu kandjate kui üldsuse huvides, on vaja haldus- või riigipiiriüleste andmete kättesaadavust lihtsustada.

| (27) | Ruumiandmete infrastruktuuride tõhus rakendamine nõuab koordineerimist kõigi nende vahel, kes on selliste infrastruktuuride rajamisest huvitatud, olgu nendeks siis kas teabe esitajad või kasutajad. Seetõttu
  tuleks luua
  asjakohased koordineerimissüsteemid
  , mis laienevad eri valitsustasanditele ning võtavad arvesse volituste ja kohustuste jaotust liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

(27)

Ruumiandmete infrastruktuuride tõhus rakendamine nõuab koordineerimist kõigi nende vahel, kes on selliste infrastruktuuride rajamisest huvitatud, olgu nendeks siis kas teabe esitajad või kasutajad. Seetõttu
  tuleks luua
  asjakohased koordineerimissüsteemid
  , mis laienevad eri valitsustasanditele ning võtavad arvesse volituste ja kohustuste jaotust liikmesriikides
  .

| (28) | Tehnika taseme ja tegelike kogemuste ärakasutamiseks teabe infrastruktuuride osas on asjakohane, et käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke meetmeid toetaksid rahvusvahelised standardid ning standardid, mis on vastu võtnud Euroopa standardiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ning infoühiskonna teenuste eeskirjad, (10) sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

(28)

Tehnika taseme ja tegelike kogemuste ärakasutamiseks teabe infrastruktuuride osas on asjakohane, et käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke meetmeid toetaksid rahvusvahelised standardid ning standardid, mis on vastu võtnud Euroopa standardiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ning infoühiskonna teenuste eeskirjad, (10) sätestatud menetlusele.

| (29) | Kuna nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta (11) asutatud Euroopa Keskkonnagentuuri ülesandeks on anda ühendusele objektiivset, usaldatavat ja võrreldavat keskkonnaalast teavet ühenduse tasemel ja tema eesmärk on muuhulgas parandada poliitikaga seotud teabe vahetust liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel, peaks agentuur aktiivselt kaasa aitama käesoleva direktiivi rakendamisele. |
| --- | --- |

(29)

Kuna nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta (11) asutatud Euroopa Keskkonnagentuuri ülesandeks on anda ühendusele objektiivset, usaldatavat ja võrreldavat keskkonnaalast teavet ühenduse tasemel ja tema eesmärk on muuhulgas parandada poliitikaga seotud teabe vahetust liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel, peaks agentuur aktiivselt kaasa aitama käesoleva direktiivi rakendamisele.

| (30) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama.

| (31) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (13) |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (13)

| (32) | Käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate otsuste ja INSPIRE edasise arendamise ettevalmistamine nõuab pidevat järelevalvet direktiivi rakendamise üle ning korrapärast aruandlust. |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate otsuste ja INSPIRE edasise arendamise ettevalmistamine nõuab pidevat järelevalvet direktiivi rakendamise üle ning korrapärast aruandlust.

| (33) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt INSPIRE rajamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada riigiüleste aspektide ning üldise vajaduse tõttu koordineerida ühenduses ruumiandmetele juurdepääsu, nende vahetamise ja jagamise tingimusi, ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(33)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt INSPIRE rajamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada riigiüleste aspektide ning üldise vajaduse tõttu koordineerida ühenduses ruumiandmetele juurdepääsu, nende vahetamise ja jagamise tingimusi, ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (edaspidi “INSPIRE”) rajamise üldeeskirjad ühenduse keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale.

2.   INSPIRE põhineb liikmesriikide rajatud ja hallatavatel ruumiandmete infrastruktuuridel.

Artikkel 2

1.
     Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira
  direktiivi
  2003/4/EÜ kohaldamist
  , kui ei ole sätestatud teisiti
  .

2.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivi
  2003/98/EÜ
  kohaldamist
  .

Artikkel 3

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | “ruumiandmete infrastruktuur” - metaandmed, ruumiandmekogumid ja ruumiandmeteenused; võrguteenused ja -tehnoloogiad; jagamise, juurdepääsu ja kasutamise kokkulepped; koordinatsiooni- ja järelevalvemehhanismid, -protsessid ja -menetlused, mis on rajatud, mida hallatakse või mis on tehtud kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt; |
| --- | --- |

1)

“ruumiandmete infrastruktuur” - metaandmed, ruumiandmekogumid ja ruumiandmeteenused; võrguteenused ja -tehnoloogiad; jagamise, juurdepääsu ja kasutamise kokkulepped; koordinatsiooni- ja järelevalvemehhanismid, -protsessid ja -menetlused, mis on rajatud, mida hallatakse või mis on tehtud kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt;

| 2) | “ruumiandmed” - andmed, mis otseselt või kaudselt osutavad konkreetsele asukohale või geograafilisele alale; |
| --- | --- |

2)

“ruumiandmed” - andmed, mis otseselt või kaudselt osutavad konkreetsele asukohale või geograafilisele alale;

| 3) | “ruumiandmekogum” - ruumiandmete selgelt piiritletav kogum; |
| --- | --- |

3)

“ruumiandmekogum” - ruumiandmete selgelt piiritletav kogum;

| 4) | “ruumiandmeteenused” - toimingud, mida võib arvutirakenduste abil ruumiandmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha; |
| --- | --- |

4)

“ruumiandmeteenused” - toimingud, mida võib arvutirakenduste abil ruumiandmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha;

| 5) | “ruumiobjekt” - konkreetse asukoha või geograafilise alaga seotud reaalmaailma abstraktne kujutis; |
| --- | --- |

5)

“ruumiobjekt” - konkreetse asukoha või geograafilise alaga seotud reaalmaailma abstraktne kujutis;

| 6) | “metaandmed” - teave, mis kirjeldab ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid ning võimaldab neid leida, vaadelda ja kasutada; |
| --- | --- |

6)

“metaandmed” - teave, mis kirjeldab ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid ning võimaldab neid leida, vaadelda ja kasutada;

| 7) | “ristkasutatavus” - ruumiandmekogumite ühendamise ja teenuste koostoimimise võimalikkus ilma korduva manuaalse sekkumiseta selliselt, et tulemus on ühtne ning andmekogumite ja -teenuste lisaväärtust suurendatakse; |
| --- | --- |

7)

“ristkasutatavus” - ruumiandmekogumite ühendamise ja teenuste koostoimimise võimalikkus ilma korduva manuaalse sekkumiseta selliselt, et tulemus on ühtne ning andmekogumite ja -teenuste lisaväärtust suurendatakse;

| 8) | “INSPIRE” geoinfoportaal - veebisait või muu samaväärne meedium, mis võimaldab juurdepääsu artikli 11 lõikes 1 osutatud teenustele; |
| --- | --- |

8)

“INSPIRE” geoinfoportaal - veebisait või muu samaväärne meedium, mis võimaldab juurdepääsu artikli 11 lõikes 1 osutatud teenustele;

| 9) | “avaliku võimu kandja” -






  a) | valitsus- või muu avaliku halduse organ, sealhulgas avalik-õiguslikud nõuandeorganid riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

9)

“avaliku võimu kandja” -

a)

valitsus- või muu avaliku halduse organ, sealhulgas avalik-õiguslikud nõuandeorganid riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, kes täidab siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid, täites sealhulgas konkreetseid ülesandeid, teostades tegevusi või osutades teenuseid, mis on seotud keskkonnaga, ning |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, kes täidab siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid, täites sealhulgas konkreetseid ülesandeid, teostades tegevusi või osutades teenuseid, mis on seotud keskkonnaga, ning

| c) | füüsiline või juriidiline isik, kellel on keskkonnaga seotud avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutab avalikke teenuseid ning allub punktides a või b nimetatud isiku või organi kontrollile. |
| --- | --- |

c)

füüsiline või juriidiline isik, kellel on keskkonnaga seotud avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutab avalikke teenuseid ning allub punktides a või b nimetatud isiku või organi kontrollile.

Liikmesriigid võivad sätestada, et kui nende asutused või organid tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana, siis neid ei käsitleta avaliku võimu kandjatena käesoleva direktiivi tähenduses;

| 10) | “kolmas isik” - füüsiline või juriidiline isik, kes pole avaliku võimu kandja. |
| --- | --- |

10)

“kolmas isik” - füüsiline või juriidiline isik, kes pole avaliku võimu kandja.

Artikkel 4

1.   Käesolev direktiiv hõlmab ruumiandmekogumeid, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nad on seotud liikmesriigi jurisdiktsiooni all oleva alaga; |
| --- | --- |

a)

nad on seotud liikmesriigi jurisdiktsiooni all oleva alaga;

| b) | nad on elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

b)

nad on elektroonilisel kujul;

| c) | nad on järgmiste isikute või nende nimel tegutsevate isikute valduses:






  i) | avaliku võimu kandja, kes on andmed loonud või need oma valdusesse saanud, või avaliku võimu kandja, kes andmeid haldab või ajakohastab ning kelle avalik-õiguslike ülesannete hulka see kuulub; |
| --- | --- | --- |

c)

nad on järgmiste isikute või nende nimel tegutsevate isikute valduses:

i)

avaliku võimu kandja, kes on andmed loonud või need oma valdusesse saanud, või avaliku võimu kandja, kes andmeid haldab või ajakohastab ning kelle avalik-õiguslike ülesannete hulka see kuulub;

| ii) | kolmas isik, kellele on vastavalt artiklile 12 võrk kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- |

ii)

kolmas isik, kellele on vastavalt artiklile 12 võrk kättesaadavaks tehtud;

| d) | nad on seotud ühe või mitme I, II või III lisas loetletud valdkonnaga. |
| --- | --- |

d)

nad on seotud ühe või mitme I, II või III lisas loetletud valdkonnaga.

2.   Kui mitu samade ruumiandmekogumite identset koopiat on erinevate avaliku võimu kandjate või nende nimel tegutsevate isikute valduses, kohaldatakse käesolevat direktiivi üksnes algupärase variandi suhtes, millest erinevad koopiad on tehtud.

3.   Käesoleva direktiiviga hõlmatakse samuti need ruumiandmeteenused, mis on seotud lõikes 1 osutatud ruumiandmekogumites sisalduvate andmetega.

4.   Käesoleva direktiiviga ei nõuta uute ruumiandmete kogumist.

5.   Lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele vastavate ruumiandmekogumite puhul, mille intellektuaalse omandi õigused kuuluvad kolmandale isikule, võib avaliku võimu kandja vastavalt käesolevale direktiivile võtta meetmeid üksnes selle kolmanda isiku nõusolekul.

6.   Erandina lõikest 1 hõlmab käesolev direktiiv ruumiandmekogumeid, mis on liikmesriigi valitsussektori madalaima taseme avaliku võimu kandja valduses või mida vallatakse tema nimel, ainult siis, kui liikmesriigis on kehtestatud nende kogumite kogumist ja levitamist nõudvad õigusnormid.

7.   Artikli 22 lõikes 2 osutatud korra kohaselt võib muuta või laiendada I, II ja III lisas nimetatud
  ruumiandmete valdkondasid
  , et võtta arvesse muutuvaid vajadusi selliste ruumiandmete järele, mis toetavad keskkonda mõjutavaid ühenduse poliitikaid.

II PEATÜKK

METAANDMED

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid tagavad, et ruumiandmekogumite ja -teenuste jaoks luuakse I, II ja III lisas loetletud valdkondadele vastavad metaandmed ning et neid ajakohastatakse.

2.   Metaandmed sisaldavad teavet järgneva kohta:

| a) | ruumiandmekogumite vastavus artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

ruumiandmekogumite vastavus artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele;

| b) | ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsule ja nende kasutamisele kohaldatavad tingimused ning vajadusel vastavad tasud; |
| --- | --- |

b)

ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsule ja nende kasutamisele kohaldatavad tingimused ning vajadusel vastavad tasud;

| c) | ruumiandmete
  kvaliteet ja kehtivus
  ; |
| --- | --- |

c)

ruumiandmete
  kvaliteet ja kehtivus
  ;

| d) | ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku võimu kandjad; |
| --- | --- |

d)

ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku võimu kandjad;

| e) | üldsuse juurdepääsu piirangud ja piirangute põhjused vastavalt artiklile 13. |
| --- | --- |

e)

üldsuse juurdepääsu piirangud ja piirangute põhjused vastavalt artiklile 13.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada metaandmete täielikkus ja andmete piisav kvaliteet artikli 3 punktis 6 sätestatud eesmärgi täitmiseks.

4.   Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt ... (14). Nimetatud eeskirjades võetakse arvesse asjakohaseid olemasolevaid rahvusvahelisi standardeid ja kasutajate vajadusi.

Artikkel 6

Liikmesriigid loovad artiklis 5 osutatud metaandmed järgmise ajakava järgi:

| a) | mitte hiljem
  kui
  ...

   (15),
  kui ruumiandmekogumid kuuluvad I või II lisas loetletud valdkondadesse; |
| --- | --- |

a)

mitte hiljem
  kui
  ...

   (15),
  kui ruumiandmekogumid kuuluvad I või II lisas loetletud valdkondadesse;

| b) | mitte hiljem
  kui
  ...

   (16),
  kui ruumiandmekogumid kuuluvad III lisas loetletud valdkondadesse. |
| --- | --- |

b)

mitte hiljem
  kui
  ...

   (16),
  kui ruumiandmekogumid kuuluvad III lisas loetletud valdkondadesse.

III PEATÜKK

RUUMIANDMEKOGUMITE JA -TEENUSTE RISTKASUTATAVUS

Artikkel 7

1.   Rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavuse ja vajaduse korral ühtlustamise tehniline kord, võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 osutatud korras. Rakenduseeskirjade väljatöötamisel võetakse arvesse asjakohaseid kasutajate vajadusi, olemasolevaid algatusi ja rahvusvahelisi standardeid ruumiandmekogumite ühtlustamiseks, teostatavus- ja tasuvusuuringuid. Kui rahvusvahelise õiguse alusel loodud organisatsioonid on vastu võtnud asjakohased standardid, et tagada ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavus ja ühtlustamine, siis need standardid integreeritakse käesolevas lõikes nimetatud rakenduseeskirjadesse, ning vajaduse korral osutatakse seal olemasolevatele tehnilistele vahenditele.

2.   
  Taotluse
  korral annavad liikmesriigid komisjonile
  lõikes 1 nimetatud teostatavus- ja tasuvusuuringute arvessevõtmiseks
  vajalikku
  teavet.

3.   Liikmesriigid
  tagavad
  ,
  et
  kõik uued kogutud või ajakohastatud ruumiandmekogumid ja vastavad ruumiandmeteenused viiakse lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjadega vastavusse kahe aasta jooksul pärast eeskirjade vastuvõtmist ning muud ruumiandmekogumid ja -teenused viiakse rakenduseeskirjadega vastavusse seitsme aasta jooksul pärast eeskirjade vastuvõtmist.

4.   Lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjad hõlmavad I, II ja III lisas loetletud valdkondadega seonduvate ruumiandmekogumitega seotud ruumiobjektide määratlust ja liigitust ning nende ruumiandmete georefereerimise viisi.

5.   Liikmesriikide esindajatele riigi, piirkonna või kohalikul tasandil ning füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes tunnevad asjaomaste ruumiandmete vastu huvi oma rolli tõttu infrastruktuuris, sealhulgas kasutajatele, tootjatele, lisaväärtusteenuste osutajatele või koordineerivatele asutustele
  antakse võimalus
  enne artikli 22 lõikes 1 osutatud komitee poolset läbivaatamist osaleda ettevalmistavatel nõupidamistel, kus arutatakse lõikes 1 sätestatud rakenduseeskirjade sisu.

Artikkel 8

1.   Juhul kui ruumiandmekogumid kuuluvad ühte või mitmesse I või II lisas loetletud valdkondadest, peavad artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjad vastama käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.

2.   Rakenduseeskirjad käsitlevad ruumiandmete järgmisi aspekte:

| a) | ruumiobjektide unikaalsete identifikaatorite ühtne süsteem
  , millega saab vastavusse viia olemasolevate siseriiklike süsteemide identifikaatoreid, et tagada nende ristkasutatavus; |
| --- | --- |

a)

ruumiobjektide unikaalsete identifikaatorite ühtne süsteem
  , millega saab vastavusse viia olemasolevate siseriiklike süsteemide identifikaatoreid, et tagada nende ristkasutatavus;

| b) | ruumiobjektide vahelised suhted; |
| --- | --- |

b)

ruumiobjektide vahelised suhted;

| c) | võtmeatribuudid ja vastavad mitmekeelsed tesaurused, mida tavaliselt vajatakse poliitikate puhul, millel võib olla mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

c)

võtmeatribuudid ja vastavad mitmekeelsed tesaurused, mida tavaliselt vajatakse poliitikate puhul, millel võib olla mõju keskkonnale;

| d) | andmete ajalist mõõdet käsitlev teave; |
| --- | --- |

d)

andmete ajalist mõõdet käsitlev teave;

| e) | andmete uuendused. |
| --- | --- |

e)

andmete uuendused.

3.   Rakenduseeskirjad koostatakse selliselt, et on tagatud vastavus teabeühikute vahel, mis viitavad samale asukohale, või teabeühikute vahel, mis viitavad samale erinevates mõõtkavades esitatud objektile.

4.   Rakenduseeskirjad koostatakse selliselt, et on tagatud eri ruumiandmekogumitest saadud informatsiooni võrreldavus artikli 7 lõikes 4 ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aspektidega.

Artikkel 9

Artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjad võetakse vastu järgmise ajakava alusel:

| a) | hiljemalt ... (17) I lisas loetletud valdkondadesse kuuluvate ruumiandmekogumite puhul; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt ... (17) I lisas loetletud valdkondadesse kuuluvate ruumiandmekogumite puhul;

| b) | hiljemalt ... (18) II või III lisas loetletud valdkondadesse kuuluvate ruumiandmekogumite puhul. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt ... (18) II või III lisas loetletud valdkondadesse kuuluvate ruumiandmekogumite puhul.

Artikkel 10

1.    Liikmesriigid tagavad, et kogu teave, sealhulgas artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjade järgimiseks vajalikud andmed, koodid ja tehnilised liigitused, tehakse avaliku võimu kandjatele või kolmandatele isikutele kättesaadavaks tingimustel, mis ei piira selle teabe kasutamist kõnealuseks otstarbeks.

2.   Et tagada üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri ulatuvat geograafilist tunnust käsitlevate ruumiandmete sidusus, otsustavad liikmesriigid vajadusel selliste ühiste tunnuste sisu ja paiknemise üle vastastikusel kokkuleppel.

IV PEATÜKK

VÕRGUTEENUSED

Artikkel 11

1.   Liikmesriigid rajavad järgmiste allpool loetletud teenuste võrgu ja haldavad seda võrku selliste ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutamiseks, mille jaoks käesoleva direktiivi kohaselt on loodud metaandmed:

| a) | otsinguteenused, mille abil on võimalik leida ruumiandmekogumeid ja -teenuseid vastavate metaandmete sisu järgi ning kuvada metaandmete sisu; |
| --- | --- |

a)

otsinguteenused, mille abil on võimalik leida ruumiandmekogumeid ja -teenuseid vastavate metaandmete sisu järgi ning kuvada metaandmete sisu;

| b) | vaatamisteenused, mille abil saab vaadatavaid ruumiandmekogumeid vähemalt kuvada, neis navigeerida, kuva suurendada ja vähendada, panoraamida või teha ülekatteid ning kuvada seletavat teavet või metaandmete mis tahes asjakohast sisu; |
| --- | --- |

b)

vaatamisteenused, mille abil saab vaadatavaid ruumiandmekogumeid vähemalt kuvada, neis navigeerida, kuva suurendada ja vähendada, panoraamida või teha ülekatteid ning kuvada seletavat teavet või metaandmete mis tahes asjakohast sisu;

| c) | allalaadimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumite või nende osade koopiaid alla laadida ning võimalusel neile otse juurde pääseda; |
| --- | --- |

c)

allalaadimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumite või nende osade koopiaid alla laadida ning võimalusel neile otse juurde pääseda;

| d) | transformeerimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumeid ristkasutatavuse saavutamise eesmärgil teisendada; |
| --- | --- |

d)

transformeerimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumeid ristkasutatavuse saavutamise eesmärgil teisendada;

| e) | teenused, mis võimaldavad ruumiandmeteenuseid kasutusele võtta. |
| --- | --- |

e)

teenused, mis võimaldavad ruumiandmeteenuseid kasutusele võtta.

Need teenused peavad arvesse võtma kasutajate asjakohaseid nõudmisi, olema lihtsalt kasutatavad, üldsusele kättesaadavad ning Interneti või muude sobivate telekommunikatsioonivahendite kaudu juurdepääsetavad.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud teenuste puhul tuleb rakendada vähemalt järgmisi kombineeritavaid otsingukriteeriume:

| a) | võtmesõnad; |
| --- | --- |

a)

võtmesõnad;

| b) | ruumiandmete ja -teenuste liigitus; |
| --- | --- |

b)

ruumiandmete ja -teenuste liigitus;

| c) | ruumiandmete kvaliteet
  ja kehtivus
  ; |
| --- | --- |

c)

ruumiandmete kvaliteet
  ja kehtivus
  ;

| d) | artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste; |
| --- | --- |

d)

artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste;

| e) | geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

e)

geograafiline asukoht;

| f) | ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsu ja nende kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused; |
| --- | --- |

f)

ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsu ja nende kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused;

| g) | ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku võimu kandjad. |
| --- | --- |

g)

ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku võimu kandjad.

3.   Lõike 1 punktis d osutatud transformeerimisteenuseid kombineeritakse teiste samas lõikes osutatud teenustega selliselt, et kõiki kõnealuseid teenuseid oleks võimalik hallata vastavalt artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele.

Artikkel 12

Liikmesriigid tagavad avaliku võimu kandjatele tehnilised võimalused nende ruumiandmekogumite ja -teenuste ühendamiseks artikli 11 lõikes 1 osutatud võrguga. Kõnealune teenus tehakse taotluse korral kättesaadavaks ka kolmandatele isikutele, kelle ruumiandmekogumid ja -teenused vastavad rakenduseeskirjadele, millega sätestatakse kohustused eelkõige seoses metaandmete, võrguteenuste ja ristkasutatavusega.

Artikkel 13

1.   Erandina
  direktiivi 2003/4/EÜ artikli 4 lõikest 2 ja käesoleva direktiivi
  artikli 11 lõikest 1 võivad liikmesriigid piirata üldsuse juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja teenustele artikli 11 lõike 1 punktides
  b
  -e osutatud teenuste kaudu või artikli 14 lõikes 3 osutatud e-kaubanduse teenustele, kui selline juurdepääs kahjustab:

| a) | avaliku võimu kandjate töö konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on seadusega ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

avaliku võimu kandjate töö konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on seadusega ette nähtud;

| b) | rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset;

| c) | õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi õiglasele kohtumõistmisele või avaliku võimu kandja võimalusi korraldada kriminaal- või distsiplinaarjuurdlust; |
| --- | --- |

c)

õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi õiglasele kohtumõistmisele või avaliku võimu kandja võimalusi korraldada kriminaal- või distsiplinaarjuurdlust;

| d) | äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on ette nähtud siseriikliku või ühenduse õigusega, et kaitsta seaduslikke majandushuvisid, sealhulgas avalikku huvi säilitada statistiliste andmete konfidentsiaalsust ja
  maksusaladust; |
| --- | --- |

d)

äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on ette nähtud siseriikliku või ühenduse õigusega, et kaitsta seaduslikke majandushuvisid, sealhulgas avalikku huvi säilitada statistiliste andmete konfidentsiaalsust ja
  maksusaladust;

| e) | isikuandmete ja/või füüsilise isikuga seotud toimikute konfidentsiaalsust, kui see isik ei ole nõus teabe avalikustamisega ja kui selline konfidentsiaalsus on ette nähtud siseriikliku või ühenduse õigusega; |
| --- | --- |

e)

isikuandmete ja/või füüsilise isikuga seotud toimikute konfidentsiaalsust, kui see isik ei ole nõus teabe avalikustamisega ja kui selline konfidentsiaalsus on ette nähtud siseriikliku või ühenduse õigusega;

| f) | isiku huvisid või kaitset, kes on andnud taotletud teavet vabatahtlikult ilma õigusliku kohustuseta või ilma, et teda oleks võidud õiguslikult selleks kohustada, välja avatud juhul, kui see isik on nõus kõnealuse teabe avaldamisega; |
| --- | --- |

f)

isiku huvisid või kaitset, kes on andnud taotletud teavet vabatahtlikult ilma õigusliku kohustuseta või ilma, et teda oleks võidud õiguslikult selleks kohustada, välja avatud juhul, kui see isik on nõus kõnealuse teabe avaldamisega;

| g) | selle teabega seotud keskkonna kaitset, näiteks haruldaste liikide asukohta. |
| --- | --- |

g)

selle teabega seotud keskkonna kaitset, näiteks haruldaste liikide asukohta.

2.   Lõikes 1 sätestatud juurdepääsu piiramise põhjuseid tõlgendatakse kitsendavalt, võttes igal üksikjuhul arvesse avalikku huvi, mida juurdepääsu võimaldamine teeniks. Igal üksikjuhul tuleb avalikustamisega teenitavat avalikku huvi võrrelda huviga, mida teenitakse juurdepääsu piiramise või sellele tingimuste kehtestamisega. Lõike 1 punktide a, d, e, f ja g suhtes ei või liikmesriigid piirata juurdepääsu teabele, mis on seotud heidetega
  keskkonda.

3.   
  Selle
  raames ja lõike 1 punkti e kohaldamiseks tagavad liikmesriigid, et direktiivi 95/46/EÜ nõuded oleksid täidetud.

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid tagavad,
  et artikli
  11 lõike 1
  punktides
  a
  ja b
  osutatud teenused on üldsusele tasuta
  kättesaadavad
  .

2.   
  Artikli
  11 lõike 1 punktis b nimetatud vaatamisteenuste kaudu kättesaadavad andmed võivad olla kujul, mis takistab nende taaskasutamist kaubanduslikel eesmärkidel.

3.   Kui avaliku võimu kandjad võtavad tasu artikli 11 lõike 1
  punktides c
  või e osutatud teenuste eest, tagavad liikmesriigid e-kaubanduse teenuste kättesaadavuse. Selliste teenuste eest võib tasuda õigustest loobumise
  või
  elektrooniliste
  litsentsidega
  .

Artikkel 15

1.   Komisjon loob ühenduse tasandil INSPIRE geoinfoportaali ja haldab seda.

2.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu artikli 11 lõikes 1 osutatud teenustele lõikes 1 osutatud INSPIRE geoinfoportaali kaudu. Liikmesriigid võivad võimaldada juurdepääsu neile teenustele samuti oma juurdepääsupunktide kaudu.

Artikkel 16

Käesoleva peatüki rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 osutatud korras, sätestades eelkõige:

| a) | artiklites 11 ja 12 osutatud teenuste tehnilised kirjeldused ning nende teenuste toimivuse miinimumkriteeriumid, võttes arvesse olemasolevat aruandekohustust ning ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide raames vastu võetud soovitusi, olemasolevaid e-kaubanduse teenuseid ja tehnoloogia arengut; |
| --- | --- |

a)

artiklites 11 ja 12 osutatud teenuste tehnilised kirjeldused ning nende teenuste toimivuse miinimumkriteeriumid, võttes arvesse olemasolevat aruandekohustust ning ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide raames vastu võetud soovitusi, olemasolevaid e-kaubanduse teenuseid ja tehnoloogia arengut;

| b) | artiklis 12 osutatud kohustused. |
| --- | --- |

b)

artiklis 12 osutatud kohustused.

V PEATÜKK

ANDMETE JAGAMINE

Artikkel 17

1.   Iga liikmesriik võtab vastu meetmed ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamiseks oma artikli 3 lõike 9 punktides a ja b nimetatud avaliku võimu kandjate vahel. Need meetmed võimaldavad nimetatud avaliku võimu kandjatel juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele ning vahetada ja kasutada neid kogumeid ja teenuseid selliste avalik-õiguslike ülesannete täitmisel, mis võivad mõjutada keskkonda.

2.   Lõikes 1 sätestatud meetmed välistavad mis tahes piirangud, mis
  võivad põhjustada
  praktilisi takistusi ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamisele.

3.   
  Ilma et see piiraks
  lõike 2
  kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada
  ruumiandmekogumeid omavatel ja ruumiandmeteenuseid osutavatel avaliku võimu
  kandjatel anda
  nende kasutamiseks litsentsi
  ja/või
  nõuda tasu nende kasutamise eest neid ruumiandmekogusid või -teenuseid kasutavatelt avaliku võimu kandjatelt või ühenduse institutsioonidelt ja organitelt.
  Igal juhul, kui võetakse tasu, ei ületa dokumentide väljastamisest saadav kogutulu kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamise süsteem on avatud teiste liikmesriikide artikli 3 lõike 9 punktides a ja b osutatud avaliku võimu kandjatele ning ühenduse institutsioonidele ja organitele selliste avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks, mis võivad mõjutada keskkonda.

5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamise süsteem on vastastikusel ja võrdsel alusel avatud organitele, mis on asutatud rahvusvaheliste kokkulepetega, mille osapooled ühendus või liikmesriigid on, selliste ülesannete eesmärgil, mis võivad mõjutada keskkonda.

6.   Kui lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamissüsteem on tehtud kättesaadavaks vastavalt lõigetele 4 ja 5, siis võivad süsteemiga kaasneda,
  ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, riigisiseste õigusaktide kohased
  nõuded, mis mõjutavad selle kasutamist.

7.   Erandina käesolevast artiklist võivad liikmesriigid jagamist piirata, kui see seaks ohtu õigusemõistmise, avaliku julgeoleku, riigikaitse või rahvusvahelised suhted.

8.   
  Liikmesriigid võimaldavad ühenduse institutsioonidele ja organitele juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele kooskõlas ühtlustatud tingimustega. Neid tingimusi reguleerivad rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 sätestatud
  korras.

VI PEATÜKK

KOORDINEERIMINE JA LISAMEETMED

Artikkel 18

Liikmesriigid tagavad, et
  valitsuse eri tasanditel
  määratakse asjakohased struktuurid ja mehhanismid kõigi nende osapoolte panuste koordineerimiseks, kes on huvitatud riigi ruumiandmete infrastruktuuridest.

Need struktuurid koordineerivad muu hulgas kasutajate, tootjate, lisaväärtusteenuste osutajate ja koordineerivate organite panuseid asjaomaste andmekogumite kindlakstegemise, kasutajate vajaduste, kehtivatest tavadest teavitamise ja tagasiside osas käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Artikkel 19

1.   Komisjon vastutab INSPIRE koordineerimise eest ühenduse tasandil ja teda abistavad selles asjakohased organisatsioonid, eelkõige Euroopa Keskkonnaagentuur.

2.   Iga liikmesriik määrab kontaktpunkti, tavaliselt avaliku võimu kandja, kes vastutab komisjoniga ühenduse pidamise eest käesoleva direktiiviga seotud küsimustes.
  Nimetatud kontaktpunkti toetab koordineerimisstruktuur, võttes arvesse liikmesriigi volituste ja vastutuste jaotust.

Artikkel 20

Käesolevas direktiivis osutatud rakenduseeskirjades võetakse vajalikul määral arvesse Euroopa standardiasutuste poolt direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korra kohaselt vastuvõetud standardeid ning samuti rahvusvahelisi standardeid.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

1.   Liikmesriigid kontrollivad oma ruumiandmete infrastruktuuride rakendamist ja kasutamist. Nad teevad kontrolli tulemused komisjonile ja üldsusele pidevalt kättesaadavaks.

2.   Hiljemalt ... (19) saadavad liikmesriigid komisjonile aruande, milles sisalduvad järgmised kokkuvõtlikud kirjeldused:

| a) | selle
  kohta, kuidas toimub avaliku sektori ruumiandmekogumite ja -teenuste pakkujate, kasutajate ning vahendusasutuste tegevuse koordineerimine, millised on nende suhted kolmandate isikutega ning kvaliteedi tagamise korraldamise kohta; |
| --- | --- |

a)

selle
  kohta, kuidas toimub avaliku sektori ruumiandmekogumite ja -teenuste pakkujate, kasutajate ning vahendusasutuste tegevuse koordineerimine, millised on nende suhted kolmandate isikutega ning kvaliteedi tagamise korraldamise kohta;

| b) | avaliku võimu kandjate või kolmandate isikute panuse kohta ruumiandmete infrastruktuuri toimimisse ja koordineerimisse; |
| --- | --- |

b)

avaliku võimu kandjate või kolmandate isikute panuse kohta ruumiandmete infrastruktuuri toimimisse ja koordineerimisse;

| c) | teave ruumiandmete infrastruktuuri kasutamise kohta; |
| --- | --- |

c)

teave ruumiandmete infrastruktuuri kasutamise kohta;

| d) | avaliku võimu kandjate vaheliste andmete jagamise kokkulepete kohta; |
| --- | --- |

d)

avaliku võimu kandjate vaheliste andmete jagamise kokkulepete kohta;

| e) | käesoleva direktiivi rakendamisega seotud kulude ja tulude kohta. |
| --- | --- |

e)

käesoleva direktiivi rakendamisega seotud kulude ja tulude kohta.

3.   Iga kolme aasta järel, esimest korda hiljemalt ... (20), saadavad liikmesriigid komisjonile aruande, mis sisaldab ajakohastatud teavet lõikes 2 osutatud teemadel.

4.   Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 22

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 23

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt ... (21) ja edaspidi iga kuue aasta järel aruande direktiivi kohaldamise kohta, tuginedes muu hulgas liikmesriikide vastavalt artikli 21 lõigetele 2 ja 3 esitatud aruannetele.

Vajaduse korral lisatakse kõnealusele aruandele ettepanekud ühenduse meetmete kohta.

Artikkel 24

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (22).

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 25

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 221, 8.9.2005, lk 33.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht (ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 116), nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta ühine seisukoht (ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 16) ja Euroopa Parlamendi 13. juuni 2006. aasta seisukoht.

2

seisukoht (ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 116)

23. jaanuari 2006. aasta

(ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 16)

13. juuni 2006. aasta

(3)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

4

(5)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

5

(6)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.

6

(7)  EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36.

7

(8)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

8

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

9

(10)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

(11)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).

11

(12)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

12

(13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

13

(14)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

14

kuupäeva

(15)  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

15

(16)  Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

16

(17)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

17

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(18)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

18

Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(19)  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

(20)  Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

20

(21)  Seitse aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

21

(22)  
  Kaks
  aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

22

Kaks

I LISA

ARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS a OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

1.   Koordinaatsüsteemid

Süsteemid, milles ruumiandmete asukoht ruumis määratakse üheselt koordinaatide hulgaga (x, y, z) ja/või geodeetilisel referents- ja kõrgussüsteemil põhineva laiuse, pikkuse ja kõrgusega.

2.   Geograafilised ruutvõrgud

Ühtlustatud, ühise lähtepunktiga ning võrguruutude standardse paigutuse ja suurusega mitmetasandiline ruutvõrk.

3.   Geograafilised nimed

Alade, piirkondade, kohtade, linnade, äärelinnade, alevite või asulate nimed või muud üldist või ajaloolist huvi pakkuvad mis tahes geograafilised või topograafilised tunnused.

4.   Haldusüksused

Halduspiiridega eraldatud haldusüksused, mis jagavad liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevad alad kohaliku, piirkondliku ja riikliku juhtimise eesmärgil.

5.
     
  Aadressid

Maavalduste asukoht aadressi elementide, tavaliselt tee või tänava nime, majanumbri ja postiindeksi järgi.

6.
     
  Katastriüksused

Katastrites või võrdväärsetes registrites kindlaksmääratud alad.

7.   Transpordivõrgud

Maantee-, raudtee-, õhu- ja veetranspordivõrgud ja nendega seotud infrastruktuurid. Sisaldab eri võrkude vahelisi ühendusi. Hõlmab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, (1) määratletud üleeuroopalist transpordivõrku ja selle otsuse edaspidiseid muudatusi.

8.   Hüdrograafia

Hüdrograafilised objektid, sealhulgas merealad ning kõik muud veekogud ja nendega seotud objektid, sealhulgas vesikonnad ja alamvesikonnad. Kui see on asjakohane, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (2) määratletule ning võrkude kujul.

9.    Kaitsealused kohad

Ala, mis on kindlaksmääratud või mida hallatakse rahvusvaheliste, ühenduse või liikmesriikide õigusaktide raames konkreetsete kaitse-eesmärkide saavutamiseks.

---

(1)  EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).

(2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

II LISA

ARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

1.   Kõrgused

Maa- ja jääpinna ning ookeani põhja digitaalsed reljeefimudelid. Hõlmab maapinna ja veekogude põhja reljeefi ning
  kaldajooni
  .

2.   
  Maakate

Maapinna elutust või elusainest kate, sealhulgas tehislikud pinnakatted, põllumajandusalad, metsad, (pool-)looduslikud alad, märgalad ning veekogud.

3.   Ortokujutised

Maapinna georefereeritud kujutised, mis on talletatud satelliitidel või lennuvahenditel asuvate sensorite abil.

4.   Geoloogia

Maapinna geoloogiline iseloom vastavalt koostisele ja struktuurile. Hõlmab aluskivimeid, põhjaveekihte ja geomorfoloogiat.

III LISA

ARTIKLI 6 PUNKTIS b JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

1.   Statistilised üksused

Statistilise teabe levitamise või kasutamise üksused.

2.   Ehitised

Ehitiste geograafiline asukoht.

3.   Pinnas

Pinnas ja aluspinnas, mida iseloomustatakse sügavuse, tekstuuri, struktuuri, osakeste ja orgaanilise materjali sisalduse, kivimisisalduse, erosiooni, vajadusel keskmise kalde ja eeldatava veemahutavuse järgi.

4.   Maakasutus

Maa-ala iseloomustus olemasolevate ja tulevaste kavandatud kasutusaspektide või sotsiaalmajandusliku sihtotstarbe järgi (nt elamu- tööstus-, äri-, põllumajandus-, metsa- või puhkemaa).

5.   Inimeste tervis ja ohutus

Haiguste (allergiad, vähk, hingamisteede haigused jne) domineerimise geograafiline jaotumine, keskkonna kvaliteediga otseselt (õhusaaste, kemikaalid, osoonikihi kahanemine, müra jne) või kaudselt (toit, geneetiliselt muundatud organismid jne) seotud mõjusid inimeste tervisele (biomarkerid, viljatushaiguste sagenemine, epideemiad) või heaolule (väsimus, stress jne) puudutav teave.

6.   Kommunaal- ja riiklikud teenused

Hõlmab tehnorajatisi nagu näiteks reovee ja jäätmete käitluse, energia- ja veevarustuse võrgud ja rajatised ning riiklikke haldus- ja sotsiaalteenuseid nagu riiklikud haldusorganid, kodanikukaitse alad, koolid ja haiglad.

7.   Keskkonnaseirerajatised

Keskkonnaseirerajatiste asukoht ja kasutamine hõlmab heidete, keskkonnaelementide seisundi ja muude ökosüsteemi parameetrite (bioloogilise mitmekesisuse, taimkatte ökoloogiliste tingimuste jne) vaatlust ja mõõtmist avaliku võimu kandjate poolt või nende nimel.

8.   Tootmis- ja tööstusrajatised

Tööstusliku tootmise asukohad, sealhulgas nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (1) hõlmatud rajatised ning veevõtukohad, kaevandused ja ladustamiskohad.

9.   Põllumajandus- ja vesiviljelusrajatised

Põllumajandusseadmed ja tootmisrajatised (sealhulgas niisutussüsteemid, kasvuhooned ja laudad).

10.   Elanikkonna jaotumine - demograafia

Elanike, sealhulgas rahvastiku näitajate ja tegevuste geograafiline jaotumine ruutvõrgu, piirkondade, haldusüksuste või muude analüütiliste üksuste alusel.

11.   Üldplaneering/piirangu-/reguleeritud tsoonid ja aruandlusüksused

Alad, mille haldamisest, reguleerimisest või kasutamisest antakse aru rahvusvahelisel, Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Hõlmab kaadamiskohti, joogiveeallikate ümber asuvaid piirangutsoone, nitraaditundlikke tsoone, reguleeritavaid laevateid merel või suurtel siseveekogudel, jäätmete kaadamise alasid, mürapiirangutsoone,
  kiirgussaaste alasid,
  geoloogiliste uuringute ja kaevanduste alasid, valgalasid, asjakohaseid aruandlusüksusi ning rannikukaitsealasid.

12.   Looduslikud ohutsoonid

Tundlikud alad, mida iseloomustavad looduslikud riskitegurid (kõik atmosfäärilised, hüdroloogilised, seismilised, vulkaanilised ja looduspõlengute nähtused, mis oma asukoha, intensiivsuse ja sageduse tõttu võivad ühiskonnale tõsist kahju tuua), nt üleujutused, maalihked ja pinnase vajumine, laviinid, metsatulekahjud, maavärinad, vulkaanipursked.

13.   Atmosfääritingimused

Füüsikalised tingimused atmosfääris. Hõlmab mõõtmiste ja modelleerimise tulemusel või nende kahe meetodi kombineerimisel saadud ruumiandmeid ning mõõtmiskohti.

14.   Meteoroloogilis-geograafilised tunnusjooned

Ilmastikutingimused ja nende mõõtmine; sademed, temperatuur, aurumine, tuule kiirus ja suund.

15.   Okeanograafilis-geograafilised tunnusjooned

Füüsikalised tingimused ookeanides (hoovused, soolasisaldus, lainekõrgus jne).

16.   Merepiirkonnad

Füüsikalised tingimused meredes ja soolase veega veekogudes, mis on ühiste tunnuste alusel jaotatud piirkondadeks ja alampiirkondadeks.

17.   Bio-geograafilised piirkonnad

Suhteliselt ühetaoliste ökoloogiliste tingimustega ja ühiste tunnustega piirkonnad.

18.   Elupaigad ja biotoobid

Geograafilised alad, mida iseloomustavad spetsiifilised ökoloogilised tingimused, protsessid, struktuurid ja (elu alalhoiu-) funktsioonid, mis füüsiliselt toetavad seal elunevaid organisme. Hõlmab maa- ja veealasid, mida eristatakse geograafiliste, abiootiliste ja biootiliste tunnuste järgi ja mis on täielikult looduslikud või poollooduslikud.

19.   Liikide jaotumine

Taime- ja loomaliikide geograafiline esinemissagedus ruutvõrgu, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste kaupa.

20.   Energiaressursid

Energiaressursid, sealhulgas süsivesinikud, hüdroenergia, bioenergia, päikese-, tuule- jne energia, sealhulgas koos asjakohase sügavust/kõrgust puudutava teabega ressursi mahu kohta.

21.   Maavarad

Maavarad, sealhulgas metallimaagid, tööstuslikud mineraalid jne, sealhulgas koos asjakohase sügavust/kõrgust puudutava teabega ressursi mahu kohta.

---

(1)  EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

P6_TA(2006)0253

Üleujutusohu hindamine ja ohjeldamine ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0015) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0015) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0020/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0020/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning regionaalarengukomisjon arvamusi (A6-0182/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning regionaalarengukomisjon arvamusi (A6-0182/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2006)0005

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleujutused võivad põhjustada inimeste hukkumist ja ümberasumist,
  keskkonnakahjustusi,
  tõsiselt ohustada majanduse arengut ning kahjustada ühenduse majandustegevust. |
| --- | --- |

(1)

Üleujutused võivad põhjustada inimeste hukkumist ja ümberasumist,
  keskkonnakahjustusi,
  tõsiselt ohustada majanduse arengut ning kahjustada ühenduse majandustegevust.

| (2) | Üleujutus on loodusnähtus, mida ei saa
  täielikult
  ära hoida.
  Vesikondade loodusliku tulvavee mahutavuse oluline vähenemine, inimtegevuse halb korraldus (nagu inimasulate ja majandusvarade kasv lammidel ning maapinna vee loodusliku mahutavuse erosioon ja vähenemine metsade langetamise ning põllumajanduse tõttu vesikondades), põuad ning globaalne soojenemine aitavad
  kaasa üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja
  kahjulike mõjude
  raskenemisele. |
| --- | --- |

(2)

Üleujutus on loodusnähtus, mida ei saa
  täielikult
  ära hoida.
  Vesikondade loodusliku tulvavee mahutavuse oluline vähenemine, inimtegevuse halb korraldus (nagu inimasulate ja majandusvarade kasv lammidel ning maapinna vee loodusliku mahutavuse erosioon ja vähenemine metsade langetamise ning põllumajanduse tõttu vesikondades), põuad ning globaalne soojenemine aitavad
  kaasa üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja
  kahjulike mõjude
  raskenemisele.

| (3) | Traditsioonilised üleujutusohu ohjeldamise strateegiad, millest enamik keskendub infrastruktuuride rajamisele inimeste, kinnisvara ja kaupade vahetuks kaitseks, ei ole taganud eeldatud tasemel ohutust. |
| --- | --- |

(3)

Traditsioonilised üleujutusohu ohjeldamise strateegiad, millest enamik keskendub infrastruktuuride rajamisele inimeste, kinnisvara ja kaupade vahetuks kaitseks, ei ole taganud eeldatud tasemel ohutust.

| (4) | Üleujutustega seotud ohtu inimeste tervisele
  ja elule
  , keskkonnale ja infrastruktuurile on võimalik vähendada ning seda soovitaksegi teha
  . Kuid ohu
  vähendamise meetmed
  tuleb kooskõlastada liikmesriikide, nende riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning jõgede majandamise eest vastutavate organisatsioonide vahel kõikides vesikondades
  . |
| --- | --- |

(4)

Üleujutustega seotud ohtu inimeste tervisele
  ja elule
  , keskkonnale ja infrastruktuurile on võimalik vähendada ning seda soovitaksegi teha
  . Kuid ohu
  vähendamise meetmed
  tuleb kooskõlastada liikmesriikide, nende riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning jõgede majandamise eest vastutavate organisatsioonide vahel kõikides vesikondades
  .

| (5) | Liikmesriike julgustatakse võtma meetmeid, mis aitavad kaasa üleujutusohu ohjeldamisele nende territooriumil või sellest väljaspool üles- või allajõge asuvates piirkondades, säilitades võimaluse korral jõe looduslikku suunda. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid püüdma leida asendusalasid kas oma territooriumil või koostöös teiste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriike julgustatakse võtma meetmeid, mis aitavad kaasa üleujutusohu ohjeldamisele nende territooriumil või sellest väljaspool üles- või allajõge asuvates piirkondades, säilitades võimaluse korral jõe looduslikku suunda. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid püüdma leida asendusalasid kas oma territooriumil või koostöös teiste liikmesriikidega.

| (6) | Teadlased juhivad ühehäälselt tähelepanu asjaolule, et suurel hulgal esinevate sademete sagedus on viimastel aastatel kasvanud. |
| --- | --- |

(6)

Teadlased juhivad ühehäälselt tähelepanu asjaolule, et suurel hulgal esinevate sademete sagedus on viimastel aastatel kasvanud.

| (7) | Üleujutusohu ohjeldamine ja üleujutuste tekitatud kahju piiramise meetmete puhul tuleks lähtuda solidaarsuse põhimõttest. Seetõttu tuleks üleujutusohu ohjeldamine koos kahe või enama naaberriigi vahel voolava jõe valglaga korraldada sellisel viisil, et ühtki ala ei ohustaks jõe jätkusuutmatu majandamise tulemusena üleujutus. |
| --- | --- |

(7)

Üleujutusohu ohjeldamine ja üleujutuste tekitatud kahju piiramise meetmete puhul tuleks lähtuda solidaarsuse põhimõttest. Seetõttu tuleks üleujutusohu ohjeldamine koos kahe või enama naaberriigi vahel voolava jõe valglaga korraldada sellisel viisil, et ühtki ala ei ohustaks jõe jätkusuutmatu majandamise tulemusena üleujutus.

| (8) | Nõukogu (keskkonnanõukogu) tunnistas oma 14. oktoobri 2004. aasta järeldustes, et “inimtegevus aitab kaasa (ekstreemsete) üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja negatiivsele mõjule ning et kliimamuutused põhjustavad samuti üleujutuste sagenemist”. Kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõttega vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 37 tuleb Euroopa Liidu poliitikasse kaasata keskkonnakaitse kõrge tase. Komisjon ja liikmesriigid peavad võtma meetmeid üleujutuste ennetamiseks, üleujutusohu eest kaitsmiseks ning tagajärgede leevendamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu (keskkonnanõukogu) tunnistas oma 14. oktoobri 2004. aasta järeldustes, et “inimtegevus aitab kaasa (ekstreemsete) üleujutuste tõenäosuse suurenemisele ja negatiivsele mõjule ning et kliimamuutused põhjustavad samuti üleujutuste sagenemist”. Kooskõlas jätkusuutliku arengu põhimõttega vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 37 tuleb Euroopa Liidu poliitikasse kaasata keskkonnakaitse kõrge tase. Komisjon ja liikmesriigid peavad võtma meetmeid üleujutuste ennetamiseks, üleujutusohu eest kaitsmiseks ning tagajärgede leevendamiseks.

| (9) | Seni ei ole Euroopa tasandil õiguslikku vahendit kaitseks üleujutusohu eest
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (3) on ette nähtud kooskõlastatud veemajanduskavade koostamine kõikide vesikondade hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamiseks, et aidata kaasa üleujutuste tagajärgede leevendamisele. Siiski ei ole üleujutusohu vähendamine nimetatud direktiivi peaeesmärk.
  Selle ohuga, mis kliimamuutuste tagajärjel tulevikus veelgi suureneb, ei ole
  arvestatud. |
| --- | --- |

(9)

Seni ei ole Euroopa tasandil õiguslikku vahendit kaitseks üleujutusohu eest
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (3) on ette nähtud kooskõlastatud veemajanduskavade koostamine kõikide vesikondade hea ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamiseks, et aidata kaasa üleujutuste tagajärgede leevendamisele. Siiski ei ole üleujutusohu vähendamine nimetatud direktiivi peaeesmärk.
  Selle ohuga, mis kliimamuutuste tagajärjel tulevikus veelgi suureneb, ei ole
  arvestatud.

| (10) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Üleujutuste riskijuhtimine. Üleujutuste ennetamine, kaitse ja leevendamine”on analüüsitud üleujutusohtu ning esitatud komisjoni lähenemine üleujutuste ühenduse tasandil ohjeldamisele ja järeldus, et ühenduse tasandil kooskõlastatud tegevus loob lisaväärtust ja tagab parema kaitse üleujutuste eest. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Üleujutuste riskijuhtimine. Üleujutuste ennetamine, kaitse ja leevendamine”on analüüsitud üleujutusohtu ning esitatud komisjoni lähenemine üleujutuste ühenduse tasandil ohjeldamisele ja järeldus, et ühenduse tasandil kooskõlastatud tegevus loob lisaväärtust ja tagab parema kaitse üleujutuste eest.

| (11) | Nõukogu 23.oktoobri 2001. aasta otsuses 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel, (4) on sätestatud liikmesriikide toetus ja abi üleujutuste ning muude suurõnnetuste korral. Kodanikukaitse võib osutada asjakohast abi kannatada saanud elanikkonnale ning parandada valmisolekut ja reageerimisvõimet, kuid see ei tegele üleujutuste algpõhjustega. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu 23.oktoobri 2001. aasta otsuses 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel, (4) on sätestatud liikmesriikide toetus ja abi üleujutuste ning muude suurõnnetuste korral. Kodanikukaitse võib osutada asjakohast abi kannatada saanud elanikkonnale ning parandada valmisolekut ja reageerimisvõimet, kuid see ei tegele üleujutuste algpõhjustega.

| (12) | Vastavalt nõukogu 11.novembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (5) on võimalik osutada kiiret rahalist abi suurõnnetuse tõttu kannatanud
  ökosüsteemidele,
  inimestele, regioonidele ja riikidele võimalikult normaalsete elutingimuste taastamiseks, kuid abi antakse ainult hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks, mitte hädaolukorrale eelnevate etappide jaoks. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt nõukogu 11.novembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (5) on võimalik osutada kiiret rahalist abi suurõnnetuse tõttu kannatanud
  ökosüsteemidele,
  inimestele, regioonidele ja riikidele võimalikult normaalsete elutingimuste taastamiseks, kuid abi antakse ainult hädaolukorras vajalike meetmete võtmiseks, mitte hädaolukorrale eelnevate etappide jaoks.

| (13) | Enamik Euroopa vesikondi on liikmesriikide vahel piiriülesed. Üleujutuste tõhus ennetamine ja takistamine nõuab lisaks ühenduse tasemel kooskõlastamisele ka piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

(13)

Enamik Euroopa vesikondi on liikmesriikide vahel piiriülesed. Üleujutuste tõhus ennetamine ja takistamine nõuab lisaks ühenduse tasemel kooskõlastamisele ka piiriülest koostööd.

| (14) | Liikmesriigid ja ühendus peaksid üleujutusohu jätkusuutliku ohjeldamise sätteid arvestama kogu oma poliitika, sealhulgas näiteks transpordipoliitika, ruumilise planeerimise, linnaarengu ja industrialiseerimis-, põllumajandus-, ühtekuuluvus-, energeetika- ning teaduspoliitika määratlemisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid ja ühendus peaksid üleujutusohu jätkusuutliku ohjeldamise sätteid arvestama kogu oma poliitika, sealhulgas näiteks transpordipoliitika, ruumilise planeerimise, linnaarengu ja industrialiseerimis-, põllumajandus-, ühtekuuluvus-, energeetika- ning teaduspoliitika määratlemisel ja rakendamisel.

| (15) | Üleujutused ühenduse territooriumil on erinevad, näiteks jõgede suurvesi, äkktulvad, asulate,
  kanalisatsiooni, rannikualade ning sademete suurest hulgast põhjustatud
  üleujutused. Samuti võib üleujutuste põhjustatud kahju ühenduses riigiti ja regiooniti erineda. Seega peaks üleujutuste ohjeldamise eesmärgid põhinema kohalikel ja piirkondlikel asjaoludel. |
| --- | --- |

(15)

Üleujutused ühenduse territooriumil on erinevad, näiteks jõgede suurvesi, äkktulvad, asulate,
  kanalisatsiooni, rannikualade ning sademete suurest hulgast põhjustatud
  üleujutused. Samuti võib üleujutuste põhjustatud kahju ühenduses riigiti ja regiooniti erineda. Seega peaks üleujutuste ohjeldamise eesmärgid põhinema kohalikel ja piirkondlikel asjaoludel.

| (16) | Ühenduse teatud piirkondades, näiteks hõreda asustusega või asustamata piirkondades, vähese majandusliku või ökoloogilise väärtusega piirkondades, võib üleujutuste ohtu pidada väheoluliseks.
  Sellised piirkonnad võivad olla aga olulised üleujutuste leevendamisel.
  Igas vesikonnas, alamvesikonnas ja nendega seotud rannikualadel tuleks valglapiirkonna tasandil korraldada esialgne ohu hindamine, et kindlaks teha üleujutusoht igal üksikul juhul,
  üleujutuse leevendamise võimalused
  ning edasise tegutsemise vajadus. |
| --- | --- |

(16)

Ühenduse teatud piirkondades, näiteks hõreda asustusega või asustamata piirkondades, vähese majandusliku või ökoloogilise väärtusega piirkondades, võib üleujutuste ohtu pidada väheoluliseks.
  Sellised piirkonnad võivad olla aga olulised üleujutuste leevendamisel.
  Igas vesikonnas, alamvesikonnas ja nendega seotud rannikualadel tuleks valglapiirkonna tasandil korraldada esialgne ohu hindamine, et kindlaks teha üleujutusoht igal üksikul juhul,
  üleujutuse leevendamise võimalused
  ning edasise tegutsemise vajadus.

| (17) | Selleks, et saada tõepärast infot ning kindel lähtekoht prioriteetide seadmiseks ning edasiste tehniliste, rahaliste ja poliitiliste otsuste tegemiseks, on vaja koostada üleujutusohu
  ja üleujutuste tagajärjel keskkonna saastumise ohu eri tasemega piirkondi kirjeldavad üleujutuste ja hinnanguliste üleujutuskahjude kaardid. |
| --- | --- |

(17)

Selleks, et saada tõepärast infot ning kindel lähtekoht prioriteetide seadmiseks ning edasiste tehniliste, rahaliste ja poliitiliste otsuste tegemiseks, on vaja koostada üleujutusohu
  ja üleujutuste tagajärjel keskkonna saastumise ohu eri tasemega piirkondi kirjeldavad üleujutuste ja hinnanguliste üleujutuskahjude kaardid.

| (18) | Liikmesriikide olemasolevaid võimalusi arvestades ning vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleks tagada kohalikul ja piirkondlikul tasandil suurem paindlikkus, eelkõige seoses ametiasutuste-poolse korralduse ja vastutusega, üleujutusohutuse kavade ja üleujutusohu kaartidega, kaitse tasemega ning meetmete ja ajakavaga kinnitatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikide olemasolevaid võimalusi arvestades ning vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleks tagada kohalikul ja piirkondlikul tasandil suurem paindlikkus, eelkõige seoses ametiasutuste-poolse korralduse ja vastutusega, üleujutusohutuse kavade ja üleujutusohu kaartidega, kaitse tasemega ning meetmete ja ajakavaga kinnitatud eesmärkide saavutamiseks.

| (19) | Selleks, et vältida ja vähendada üleujutuste negatiivseid tagajärgi asjaomases piirkonnas, on vaja koostada üleujutusohutuse kavad. Üleujutuste põhjused ja tagajärjed erinevad ühenduses riigiti ja regiooniti. Seega tuleks üleujutusohutuse kavades arvestada vesikonna, alamvesikonna või rannikuala geograafiliste,
  geoloogiliste,
  hüdroloogiliste
  , topograafiliste
  ja muude asjakohaste tingimustega
  , kaasa arvatud sealse asustuse tiheduse ja majandustegevusega,
  ning esitada vesikonna, alamvesikonna või rannikuala vajadustele ja prioriteetidele vastavad lahendused, mis on valglapiirkondade piires kooskõlas.
  Üleujutusohutuse kavades tuleb arvestada ka vastava ala tööstuslikke ja põllumajanduslikke rajatisi ning muid piirkonna võimalikke reostusallikaid, et sellist reostust vältida. |
| --- | --- |

(19)

Selleks, et vältida ja vähendada üleujutuste negatiivseid tagajärgi asjaomases piirkonnas, on vaja koostada üleujutusohutuse kavad. Üleujutuste põhjused ja tagajärjed erinevad ühenduses riigiti ja regiooniti. Seega tuleks üleujutusohutuse kavades arvestada vesikonna, alamvesikonna või rannikuala geograafiliste,
  geoloogiliste,
  hüdroloogiliste
  , topograafiliste
  ja muude asjakohaste tingimustega
  , kaasa arvatud sealse asustuse tiheduse ja majandustegevusega,
  ning esitada vesikonna, alamvesikonna või rannikuala vajadustele ja prioriteetidele vastavad lahendused, mis on valglapiirkondade piires kooskõlas.
  Üleujutusohutuse kavades tuleb arvestada ka vastava ala tööstuslikke ja põllumajanduslikke rajatisi ning muid piirkonna võimalikke reostusallikaid, et sellist reostust vältida.

| (20) | Ennetuse, kaitse, valmisoleku, tõrje ning taastamise ja järelhindamise etappe hõlmav üleujutusohu ohjeldamise tsükkel peaks olema üleujutusohutuse kavade peamine osa, milles põhitähelepanu keskendub ennetusele, kaitsele ja valmisolekule. |
| --- | --- |

(20)

Ennetuse, kaitse, valmisoleku, tõrje ning taastamise ja järelhindamise etappe hõlmav üleujutusohu ohjeldamise tsükkel peaks olema üleujutusohutuse kavade peamine osa, milles põhitähelepanu keskendub ennetusele, kaitsele ja valmisolekule.

| (21) | Selleks, et vältida topelttööd, peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks kasutama üleujutusohu kohta koostatud kaarte ja üleujutusohutuse kavasid. |
| --- | --- |

(21)

Selleks, et vältida topelttööd, peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks kasutama üleujutusohu kohta koostatud kaarte ja üleujutusohutuse kavasid.

| (22) | Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus töötab välja Euroopa üleujutuste eest hoiatamise süsteemi (EFAS), mis suudab koostada kogu Euroopas keskmise ulatusega üleujutuste simulatsioone 3-10 päeva ette. Süsteemi andmed võivad aidata kaasa üleujutusteks valmisolekule. Seepärast tuleb EFASiga pärast katsetamisetappi edasi tegeleda. Eeldatavasti võib see asuda tööle 2010. aastal. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus töötab välja Euroopa üleujutuste eest hoiatamise süsteemi (EFAS), mis suudab koostada kogu Euroopas keskmise ulatusega üleujutuste simulatsioone 3-10 päeva ette. Süsteemi andmed võivad aidata kaasa üleujutusteks valmisolekule. Seepärast tuleb EFASiga pärast katsetamisetappi edasi tegeleda. Eeldatavasti võib see asuda tööle 2010. aastal.

| (23) | Vesikondade üleujutuste ohjeldamise eesmärk peaks olema luua vesikondades ühine vastutus ja solidaarsus. Selleks peavad liikmesriigid püüdma parandada kõikide sidusrühmade teadlikkust ja soodustama koostööd, samuti aladel, kus üleujutusi ei esine või esineb harva, kuid kes võivad siiski oma maakasutuse ja tavadega kaasa aidata üleujutuste üles- või allavoolu juhtimisele. |
| --- | --- |

(23)

Vesikondade üleujutuste ohjeldamise eesmärk peaks olema luua vesikondades ühine vastutus ja solidaarsus. Selleks peavad liikmesriigid püüdma parandada kõikide sidusrühmade teadlikkust ja soodustama koostööd, samuti aladel, kus üleujutusi ei esine või esineb harva, kuid kes võivad siiski oma maakasutuse ja tavadega kaasa aidata üleujutuste üles- või allavoolu juhtimisele.

| (24) | Seoses lühiajalise ennustamisega peavad liikmesriigid kasutama oma kavade koostamisel olemasolevaid häid tavasid ja tipptehnoloogiat, nagu näiteks LAM-modelleerimist (kahe kuni nelja tunni ennustus). |
| --- | --- |

(24)

Seoses lühiajalise ennustamisega peavad liikmesriigid kasutama oma kavade koostamisel olemasolevaid häid tavasid ja tipptehnoloogiat, nagu näiteks LAM-modelleerimist (kahe kuni nelja tunni ennustus).

| (25) | Direktiivi 2000/60/EÜ kohane vesikondade veemajanduskavade koostamine ja käesoleva direktiivi kohane üleujutusohutuse kavade koostamine on osa vesikondade kooskõlastatud majandamisest; seepärast tuleks ära kasutada nende kahe protsessi võimalikku sünergiat. Ressursside tõhusaks ja arukaks kasutamiseks tuleb käesoleva direktiivi rakendamine hoolikalt kooskõlastada direktiivi 2000/60/EÜ rakendamisega. |
| --- | --- |

(25)

Direktiivi 2000/60/EÜ kohane vesikondade veemajanduskavade koostamine ja käesoleva direktiivi kohane üleujutusohutuse kavade koostamine on osa vesikondade kooskõlastatud majandamisest; seepärast tuleks ära kasutada nende kahe protsessi võimalikku sünergiat. Ressursside tõhusaks ja arukaks kasutamiseks tuleb käesoleva direktiivi rakendamine hoolikalt kooskõlastada direktiivi 2000/60/EÜ rakendamisega.

| (26) | Kui veekogu kasutatakse
  konkureerivateks
  veekogu mõjutavateks inimtegevusteks, millel on säästev otstarve (näiteks üleujutusohu vähendamine, ökoloogia, siseveetee laevatamine või hüdroenergeetika),
  on direktiiviga 2000/60/EÜ
  ette nähtud selged ja läbipaistvad menetlused sellise kasutamise ja mõjuga tegelemiseks. Vastandlike õiguste korral tuleb alati keskkonna kaitsmise asemel eelistada inimeste elu ja tervise kaitsmist. |
| --- | --- |

(26)

Kui veekogu kasutatakse
  konkureerivateks
  veekogu mõjutavateks inimtegevusteks, millel on säästev otstarve (näiteks üleujutusohu vähendamine, ökoloogia, siseveetee laevatamine või hüdroenergeetika),
  on direktiiviga 2000/60/EÜ
  ette nähtud selged ja läbipaistvad menetlused sellise kasutamise ja mõjuga tegelemiseks. Vastandlike õiguste korral tuleb alati keskkonna kaitsmise asemel eelistada inimeste elu ja tervise kaitsmist.

| (27) | Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise
  menetlused

   (6). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise
  menetlused

   (6).

| (28) | Kuna
  liikmesriigid ei ole võimelised täielikult saavutama võetavate meetmete eesmärke, mida on nende ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
  Liikmesriigid võivad seega esimeses tööetapis kuni 2018. aastani kasutada oma olemasolevaid kavasid, kui on täidetud artiklis 4 osutatud miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(28)

Kuna
  liikmesriigid ei ole võimelised täielikult saavutama võetavate meetmete eesmärke, mida on nende ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
  Liikmesriigid võivad seega esimeses tööetapis kuni 2018. aastani kasutada oma olemasolevaid kavasid, kui on täidetud artiklis 4 osutatud miinimumnõuded.

| (29) | Käesoleva direktiivi väljatöötamisel arvestati täiel määral asutamislepingule lisatud protokolli nr 30 sätteid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva direktiivi väljatöötamisel arvestati täiel määral asutamislepingule lisatud protokolli nr 30 sätteid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Direktiivi eesmärk on luua üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise
  raamistik
  , mille eesmärk on
  ühenduses toimuvatest üleujutustest inimeste tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele tulenevate kahjulike tagajärgede vähendamine. Lisaks aitab see saavutada kehtivates ühenduse õigusaktides sätestatud keskkonnaalaseid eesmärke.

Artikkel 2

Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 2 sätestatud mõistetele “jõgi”, “vesikond”, “alamvesikond” ja “valglapiirkond” kasutatakse käesolevas direktiivis järgmisi mõisteid:

| 1. | “üleujutus” - harilikult veega katmata maa ajutine kattumine veega
  , sealhulgas tekkinud sademete suure hulga tulemusena, mis toob kaasa asustatud ja/või tööstuspiirkondade üleujutamise. |
| --- | --- |

1.

“üleujutus” - harilikult veega katmata maa ajutine kattumine veega
  , sealhulgas tekkinud sademete suure hulga tulemusena, mis toob kaasa asustatud ja/või tööstuspiirkondade üleujutamise.

| 2. | “üleujutusoht”
  -
  üleujutuse
  tõenäosus ning sellise üleujutusega seotud potentsiaalne
  kahju inimeste
  elule ja
  tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele. |
| --- | --- |

2.

“üleujutusoht”
  -
  üleujutuse
  tõenäosus ning sellise üleujutusega seotud potentsiaalne
  kahju inimeste
  elule ja
  tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele.

Artikkel 3

Käesoleva direktiivi kohaldamisel lähtuvad liikmesriigid direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõigete 1, 2, 3
  , 5
  ja 6 nõuetest.

Kui liikmesriigid määravad käesoleva direktiivi rakendamiseks mõne muu pädeva asutuse, kohaldatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõigete 6, 8 ja 9 sätteid.

II peatükk

Esialgne üleujutusohu hindamine

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid korraldavad igas nende territooriumil paiknevas valglapiirkonnas või piiriülese valglapiirkonna osas esialgse üleujutusohu hindamise lõike 2 kohaselt.
  Selleks võib kasutada liikmesriikide koostatud olemasolevaid hinnanguid, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.

2.   Esialgne üleujutusohu hindamine hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | valglapiirkonna topograafiline ja maakasutust kirjeldav kaart, millel on vesikondade, alamvesikondade ning
  rannikualade
  piirid; |
| --- | --- |

a)

valglapiirkonna topograafiline ja maakasutust kirjeldav kaart, millel on vesikondade, alamvesikondade ning
  rannikualade
  piirid;

| b) | toimunud üleujutuste kirjeldus
  , millel oli oluline kahjulik mõju inimeludele, majandustegevusele ja keskkonnale
  ; |
| --- | --- |

b)

toimunud üleujutuste kirjeldus
  , millel oli oluline kahjulik mõju inimeludele, majandustegevusele ja keskkonnale
  ;

| c) | üleujutuste
  , sealhulgas muutustele, eriti maapinna vajumisele reageerimise ja
  lammide kui looduslike vee kogunemis- või puhveralade rolli
  , samuti
  üleujutuste seniste või tulevaste kulgemisteede kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

üleujutuste
  , sealhulgas muutustele, eriti maapinna vajumisele reageerimise ja
  lammide kui looduslike vee kogunemis- või puhveralade rolli
  , samuti
  üleujutuste seniste või tulevaste kulgemisteede kirjeldus;

| d) | selliste arengukavade kirjeldus, milles kavandatud maakasutuse või asustusstruktuuri ja majandustegevuse paigutuse muudatused suurendaksid piirkonnas või ülem- või alamjooksu piirkonnas üleujutusohtu; |
| --- | --- |

d)

selliste arengukavade kirjeldus, milles kavandatud maakasutuse või asustusstruktuuri ja majandustegevuse paigutuse muudatused suurendaksid piirkonnas või ülem- või alamjooksu piirkonnas üleujutusohtu;

| e) | uute üleujutuste tõenäosuse hinnang, mille aluseks on hüdroloogilised andmed, üleujutuste liigid ning kliimamuutuste ja maakasutuse muutuste prognoositav mõju; |
| --- | --- |

e)

uute üleujutuste tõenäosuse hinnang, mille aluseks on hüdroloogilised andmed, üleujutuste liigid ning kliimamuutuste ja maakasutuse muutuste prognoositav mõju;

| f) | üleujutuste poolt inimeste tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele põhjustatud tagajärgede prognoos, mis arvestab kliimamuutusi ja teisi pikaajalisi muutusi; |
| --- | --- |

f)

üleujutuste poolt inimeste tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele põhjustatud tagajärgede prognoos, mis arvestab kliimamuutusi ja teisi pikaajalisi muutusi;

| g) | üleujutusohutuse meetmeid (eriti infrastruktuuride rajamisega seotud) tuleb mõistlikult ja läbipaistvalt hinnata majanduslikust ja keskkonnaalasest aspektist, et tagada nende pikaajaline kasulikkus inimeste ja ettevõtete jaoks, võttes arvesse kulude (sealhulgas keskkonnaalaste ja ressursikulude) hüvitamise põhimõtet; |
| --- | --- |

g)

üleujutusohutuse meetmeid (eriti infrastruktuuride rajamisega seotud) tuleb mõistlikult ja läbipaistvalt hinnata majanduslikust ja keskkonnaalasest aspektist, et tagada nende pikaajaline kasulikkus inimeste ja ettevõtete jaoks, võttes arvesse kulude (sealhulgas keskkonnaalaste ja ressursikulude) hüvitamise põhimõtet;

| h) | olemasolevate tehislike tulvakaitseinfrastruktuuride tõhususe hindamine, võttes arvesse nende tegelikku kahjuennetusvõimet, samuti nende majanduslikku ja keskkonnaalast tõhusust. |
| --- | --- |

h)

olemasolevate tehislike tulvakaitseinfrastruktuuride tõhususe hindamine, võttes arvesse nende tegelikku kahjuennetusvõimet, samuti nende majanduslikku ja keskkonnaalast tõhusust.

3.
     
  Liikmesriigid võivad vesikondade, alamvesikondade ja rannikuvööndite puhul, kus võib eeldada piisavat potentsiaalset ohtu, otsustada loobuda lõikes 1 nimetatud esialgse üleujutusohu hindamise läbiviimisest, kui:

| a) | üleujutusohu kaardid või üleujutusohutuse kavad on olemas artikli 6 lõikes 1 nimetatud tähtajaks; |
| --- | --- |

a)

üleujutusohu kaardid või üleujutusohutuse kavad on olemas artikli 6 lõikes 1 nimetatud tähtajaks;

| b) | liikmesriigid teavitavad komisjoni artikli 6 lõikes 1 nimetatud tähtajaks, et nad kasutavad nimetatud erandit; ning |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid teavitavad komisjoni artikli 6 lõikes 1 nimetatud tähtajaks, et nad kasutavad nimetatud erandit; ning

| c) | üleujutusohu esialgse hindamise, üleujutusohu kaartide ja üleujutusohutuse kavade kontrollimine kooskõlas II, III ja IV peatükiga viiakse läbi vastavalt artikli 6 lõikes 2, artikli 8 lõikes 2 ning artikli 10 lõikes 2 toodud tähtaegadeks. |
| --- | --- |

c)

üleujutusohu esialgse hindamise, üleujutusohu kaartide ja üleujutusohutuse kavade kontrollimine kooskõlas II, III ja IV peatükiga viiakse läbi vastavalt artikli 6 lõikes 2, artikli 8 lõikes 2 ning artikli 10 lõikes 2 toodud tähtaegadeks.

Artikkel 5

1.   Artiklis 4 kirjeldatud hindamise tulemuste põhjal liigitatakse valglapiirkonna iga vesikond,
  alamvesikond, rannikuala või nende osad
  ühte järgmistest kategooriatest:

| a) | vesikonnad,
  alamvesikonnad, rannikualad või nende osad
  , kus ei ole olulist
  üleujutusohtu või
  kus võimalikud
  tagajärjed keskkonnale
  või majandustegevusele on suhteliselt kerged,
  arvestades eeldatava maakasutuse või kliimamuutusega
  ; |
| --- | --- |

a)

vesikonnad,
  alamvesikonnad, rannikualad või nende osad
  , kus ei ole olulist
  üleujutusohtu või
  kus võimalikud
  tagajärjed keskkonnale
  või majandustegevusele on suhteliselt kerged,
  arvestades eeldatava maakasutuse või kliimamuutusega
  ;

| b) | vesikonnad, alamvesikonnad või rannikualad, kus juba
  on potentsiaalselt
  üleujutusoht. |
| --- | --- |

b)

vesikonnad, alamvesikonnad või rannikualad, kus juba
  on potentsiaalselt
  üleujutusoht.

2.   Rahvusvahelisse valglapiirkonda kuuluvate rahvusvaheliste vesikondade,
  alamvesikondade, rannikualade või nende osade
  liigitamine lõike 1 kohaselt kooskõlastatakse asjaomaste liikmesriikide vahel.

Liikmesriigid tagavad asjaomase andmeedastuse ühiste vesikondade seas käesoleva artikli tähenduses.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid lõpetavad esialgse üleujutusohu hindamise hiljemalt ... (7).

2.   Liikmesriigid vaatavad läbi lõikes 1 nimetatud üleujutusohu hindamise ja vajaduse korral ajakohastavad seda hiljemalt 2018. aastal ja seejärel iga kuue aasta järel.

III peatükk

Üleujutusohu kaardid

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid koostavad valglapiirkonna tasandil artikli 5 lõike 1 punkti b kategooria vesikondade, alamvesikondade ja rannikualade kohta üleujutuste kaardid ja tõenäolise kahju kaardid, edaspidi “üleujutusohu kaardid”.
  Selleks võib kasutada liikmesriikide koostatud olemasolevaid kaarte, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. Liikmesriigid kasutavad üleujutusohu kaarte selliste otseste ja kaudsete subsiidiumide järk-järguliseks kaotamiseks, millel on üleujutusohtu suurendav toime
  .

2.   Üleujutuste kaardid hõlmavad geograafilisi alasid, kus üleujutused võivad toimuda järgmiselt:

| a) | üleujutused, mis korduvad
  tõenäoliselt kord
  10-30
  aasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

üleujutused, mis korduvad
  tõenäoliselt kord
  10-30
  aasta jooksul;

| b) | üleujutused, mis korduvad tõenäoliselt kord saja aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

üleujutused, mis korduvad tõenäoliselt kord saja aasta jooksul;

| c) | väikese tõenäosusega üleujutused (erakordsed sündmused). |
| --- | --- |

c)

väikese tõenäosusega üleujutused (erakordsed sündmused).

Iga eelmises lõikes sätestatud üleujutusliigi kohta esitatakse järgmised andmed:

| a) | tulvavee prognoositav kõrgus; |
| --- | --- |

a)

tulvavee prognoositav kõrgus;

| b) | vajaduse korral veevoolu kiirus; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral veevoolu kiirus;

| c) | piirkonnad, kus võivad tekkida kaldauuristused
  , üleujutusrinnatiste ja jõeorgude kallaste erosioon
  ja kuhjuda setted; |
| --- | --- |

c)

piirkonnad, kus võivad tekkida kaldauuristused
  , üleujutusrinnatiste ja jõeorgude kallaste erosioon
  ja kuhjuda setted;

| d) | järsud nõlvakud, mida võivad tabada kiire vooluga ja setterohked tulvaveed; |
| --- | --- |

d)

järsud nõlvakud, mida võivad tabada kiire vooluga ja setterohked tulvaveed;

| e) | üleujutusi põhjustada võivad mõjurid, mis on või võivad olla ohukaardil märgitud alal; |
| --- | --- |

e)

üleujutusi põhjustada võivad mõjurid, mis on või võivad olla ohukaardil märgitud alal;

| f) | lammialad ja muud looduslikud alad, mis praegusel hetkel või tulevikus võivad toimida tulvavett mahutavate puhveraladena. |
| --- | --- |

f)

lammialad ja muud looduslikud alad, mis praegusel hetkel või tulevikus võivad toimida tulvavett mahutavate puhveraladena.

3.   Üleujutuste tõenäolise kahju kaardid kirjeldavad
  võimalikke kahjulikke tagajärgi
  , mis on seotud lõikes 2 nimetatud sagedusega toimuvate üleujutustega, ning neil on näidatud:

| a) | kahju kannatavate elanike võimalik arv; |
| --- | --- |

a)

kahju kannatavate elanike võimalik arv;

| b) | piirkonna võimalik majanduslik kahju; |
| --- | --- |

b)

piirkonna võimalik majanduslik kahju;

| c) | võimalik kahju keskkonnale - kaasa arvatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 6 kaitsealadena määratletud aladele, võttes arvesse saasteallika üht või mitut asukohta ja sellega seotud ohtu vee- või maismaa ökosüsteemidele üleujutuste korral - ja oht inimeste tervisele; |
| --- | --- |

c)

võimalik kahju keskkonnale - kaasa arvatud direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 6 kaitsealadena määratletud aladele, võttes arvesse saasteallika üht või mitut asukohta ja sellega seotud ohtu vee- või maismaa ökosüsteemidele üleujutuste korral - ja oht inimeste tervisele;

| d) | tehnilised rajatised, mida mainitakse nõukogu 24. septembri 1996. aasta saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi 96/61/EÜ (8) lisas I ning nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/82/EÜ suurõnnetusi põhjustada võivate ohtlike ainete kohta (9), mis võivad üleujutuste korral saastet tekitada, ja direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 6 nimetatud kaitsealad
  . |
| --- | --- |

d)

tehnilised rajatised, mida mainitakse nõukogu 24. septembri 1996. aasta saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi 96/61/EÜ (8) lisas I ning nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/82/EÜ suurõnnetusi põhjustada võivate ohtlike ainete kohta (9), mis võivad üleujutuste korral saastet tekitada, ja direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 6 nimetatud kaitsealad
  .

Üleujutusohu kaartidel võiks jaotada alad vöönditeks vastavalt maa kasutusele ja vastuvõtlikkusele tõenäoliste kahjustuste suhtes.

4.
     
  Liikmesriigid määravad kindlaks konkreetsed punktid, kus üleujutusoht on suurem. Seda teavet tuleb maakasutuse kavandamisel arvestada.

5.
     
  Sõltuvalt nende piirkondade konkreetsest eripärast võivad liikmesriigid vajaduse korral lisada oma üleujutusohu kaartidele erisätteid.

Artikkel 8

1.   Liikmesriigid tagavad, et üleujutusohu kaardid valmivad hiljemalt 22. detsembriks 2013.

2.   Need vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse 22. detsembriks 2019 ja seejärel iga kuue aasta järel.

IV peatükk

Üleujutusohutuse kavad

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid
  võtavad vastu
  ja rakendavad valglapiirkonna tasandil artikli 5 lõike 1 punkti b kohaste kategooriate vesikondade, alamvesikondade ja rannikualade üleujutusohutuse kavad kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 4 ja 5 ning nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiviga 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (10) ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (11) ning kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artiklites 1 ja 4 sätestatud eesmärkidega.

2.
     
  Nimetatud kaartide koostamiseks kirjeldavad liikmesriigid üleujutuste kulgemist ja nende muutumise tõenäosust, sealhulgas lammide kui looduslike üleujutuste kaitse- või puhveralade rolli ja üleujutuste seniseid või tulevasi kulgemisteid. Lisaks kirjeldavad nad arengukavasid, milles kavandatud maakasutuse või asustusstruktuuri ja majandustegevuse paigutuse muudatused suurendaksid piirkonnas või ülem- või alamjooksu piirkonnas üleujutusohtu.

3.
     
  Kui valglapiirkondade või nende osade kohta on juba olemas kaardid või kavad, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, võivad liikmesriigid direktiivi eesmärkidel kasutada olemasolevaid kaarte või kavasid. Vastavalt artikli 11 lõikele 2 peab neid siiski kontrollima ja ajakohastama.

4.   Liikmesriigid kehtestavad
  tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike asutustega
  iga vesikonna, alamvesikonna või rannikuala jaoks asjakohase kaitsetaseme, keskendudes sellele, et
  vähendada võimalikke
  tagajärgi inimeste tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele, ning võttes arvesse vajalikke veemajanduse, pinnase majandamise, ruumiplaneerimise, maakasutuse,
  kõnealuse ala tõenäolistele kahjustustele vastuvõtlikkuse
  ja looduskaitse aspekte,
  samuti kulusid ja tulusid. Ühiste vesikondade, alamvesikondade või rannikualade puhul teevad liikmesriigid eelmainitud kohustuste täitmise osas koostööd. Lammialade kasutust inimeste poolt tuleb kohandada tuvastatud üleujutusohule
  .

5.   Üleujutusohutuse kavad hõlmavad meetmeid, mis:

| a) | toimivad koos looduslike protsessidega, nagu näiteks lammide hooldamine ja/või taastamine, et anda võimaluse korral jõgedele tagasi ruumi ning edendada kogu vesikonnas sobivat maakasutust ning põllumajandus- ja metsandustavasid; |
| --- | --- |

a)

toimivad koos looduslike protsessidega, nagu näiteks lammide hooldamine ja/või taastamine, et anda võimaluse korral jõgedele tagasi ruumi ning edendada kogu vesikonnas sobivat maakasutust ning põllumajandus- ja metsandustavasid;

| b) | aitavad kaasa üleujutuste ohjeldamisele üles- või allajõge asuvates piirkondades või vähemalt ei mõjuta üleujutusohtu nii, et üles- või allajõge asuvad piirkonnad kannavad ebaproportsionaalse osa sobiva ohtude ennetamise ja kaitse taseme saavutamise kuludest; |
| --- | --- |

b)

aitavad kaasa üleujutuste ohjeldamisele üles- või allajõge asuvates piirkondades või vähemalt ei mõjuta üleujutusohtu nii, et üles- või allajõge asuvad piirkonnad kannavad ebaproportsionaalse osa sobiva ohtude ennetamise ja kaitse taseme saavutamise kuludest;

| c) | arvestavad olemasolevate tehislike tulvakaitseinfrastruktuuride tõhusust, samuti nende majanduslikku ja keskkonnaalast tõhusust. |
| --- | --- |

c)

arvestavad olemasolevate tehislike tulvakaitseinfrastruktuuride tõhusust, samuti nende majanduslikku ja keskkonnaalast tõhusust.

Üleujutusohutuse kavas käsitletakse kõiki üleujutusohu ohjeldamise tsükli etappe, keskendudes ennetusele, kaitsele ja valmisolekule ning arvestades konkreetse vesikonna või alamvesikonna omadusi.
  Üleujutusohutuse kava hõlmab ka hinnangut pääste- ja taastamismeetmete kohta.

Üleujutusohutuse kavad sisaldavad meetmeid, millega ennetada üleujutuste korral juhuslikku reostust tehnilistest rajatistest, millele viidatakse direktiivi 96/61/EÜ lisas I ja mis on reguleeritud direktiiviga 96/82/EÜ.

6.
     
  Üleujutusohutuse meetmeid (eriti infrastruktuuride rajamisega seotuid) tuleb mõistlikult ja läbipaistvalt hinnata majanduslikust ja keskkonnaalasest aspektist, et tagada nende pikaajaline kasulikkus kodanike ja ettevõtete jaoks, võttes arvesse kulude (sealhulgas keskkonnaalaste ja ressursikulude) hüvitamise põhimõtet.

7.   
  Vastavalt solidaarsuspõhimõttele tuleb üleujutusohutuse kavade osana kaaluda vajaduse korral meetmete võtmist üles- või allajõge asuvates piirkondades.
  Ühes liikmesriigis võetud üleujutusohu ohjeldamise
  või muud
  meetmed ei tohi suurendada üleujutusohtu naaberriikides.

8.
     
  Juhul kui liikmesriik kavatseb artikli 11 lõikes 2 ette nähtud läbivaatamisperioodide vahel oluliselt muuta rakendusmeetmeid või rakendamise ajakava, võtavad liikmesriigid kohaseid meetmeid, et tagada nende kooskõlastamine teiste rahvusvahelisse valglapiirkonda kuuluvate liikmesriikidega ning avalikkuse teavitamine ja osalus.

Artikkel 10

1.   Esimene üleujutusohutuse kava sisaldab käesoleva direktiivi lisa A osas sätestatud osi. Artikli 11 lõike 2 kohaselt ajakohastatud kava hõlmab lisa B osas sätestatud osi.

2.   Kolme aasta jooksul pärast iga üleujutusohutuse kava või selle ajakohastatud versiooni avaldamist esitavad liikmesriigid komisjonile vahearuande, milles kirjeldavad kavandatud meetmete rakendamist.

Artikkel 11

1.   Liikmesriigid koostavad ja avaldavad üleujutusohutuse kavad 22. detsembriks 2015 ning rakendavad neid alates 23. detsembrist 2015.

2.   Üleujutusohutuse kava(d) vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse hiljemalt 2021. aastal ning seejärel iga kuue aasta järel.

Artikkel 12

1.   Liikmesriik tagab, et täies ulatuses tema territooriumil asuvate valglapiirkondade kohta koostatakse ühtne üleujutusohutuse kava.

2.   Liikmesriigid tagavad, et täies ulatuses ühenduse territooriumil asuva rahvusvahelise valglapiirkonna kohta koostatakse kooskõlastatult
  - näiteks võrgustike väljaarendamise kaudu teabevahetuseks pädevate asutuste vahel -
  ühtne rahvusvaheline üleujutusohutuse kava.
  Läbirääkija- ja kandidaatriikidel soovitatakse tungivalt teha sellise kooskõlastustegevuse puhul aktiivset koostööd.

Kui sellist kava pole koostatud, koostab liikmesriik üleujutusohutuse kava, mis hõlmab vähemalt liikmesriigi territooriumile jäävaid rahvusvahelise valglapiirkonna osi.
  Selliste kavade koostamisel peetakse nõu rahvusvahelise valglapiirkonna liikmesriikidega, koostatakse nende arvamuste kohta aruanne ja arvestatakse nende kavade mõju naaberliikmesriikidele.

3.
     
  Liikmesriigid kannavad hoolt selle eest, et käesoleva direktiivi nõuded kooskõlastatakse terve valglapiirkonna osas. Rahvusvaheliste valglapiirkondade puhul kannavad asjaomased liikmesriigid ühiselt hoolt nimetatud kooskõlastamise eest ning võivad kasutada selleks eesmärgiks olemasolevaid struktuure, mis tulenevad rahvusvahelistest lepetest.

4.   Ühenduse piire ületava valglapiirkonna puhul, mille kohta pole koostatud ühtset rahvusvahelist üleujutusohutuse kava koostöös asjaomase kolmanda riigiga,
  püüab liikmesriik või asjaomased
  liikmesriigid
  saavutada asjakohast kooskõla vastavate kolmandate riikidega, et saavutada käesoleva direktiivi eesmärke terve
  valglapiirkonna
  osas
  .

5.
     
  Seoses võimalike probleemidega, mis võivad mõjutada teatud liikmesriigi üleujutusohutust ning mida ei saa käsitleda liikmesriigi tasandil, viidatakse direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 12.

V peatükk

Kooskõlastamine direktiiviga 2000/60/EÜ, avalik teavitamine ja arutelu

Artikkel 13

1.   Käesoleva direktiivi artiklis 8 märgitud esimeste üleujutusohu kaartide koostamine ja nende edasine läbivaatamine on kooskõlas ja
  ühendatakse direktiivi
  2000/60/EÜ artikli 5 lõikega 2 ettenähtud analüüside ja ülevaadetega.

2.   Käesoleva direktiivi artiklis 10 märgitud esimeste üleujutusohutuse kavade koostamine ja nende edasine läbivaatamine on kooskõlas ja
  ühendatakse direktiivi
  2000/60/EÜ artikli 13 lõikega 7 ettenähtud vesikondade veemajanduskavade läbivaatamisega.

3.   Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiivi artiklis 14 sätestatud huvitatud isikute aktiivse kaasamise kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 14 sätetega.

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid avalikustavad
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (12) ja kooskõlas Aarhusi konventsiooniga keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumise kohta
  esialgsed üleujutusohu hinnangud, üleujutusohu kaardid ja üleujutusohutuse kavad.

2.   Liikmesriigid tagavad kõikide huvitatud poolte kaasamise IV peatükis märgitud üleujutusohutuse kavade koostamisse, läbivaatamisse ja ajakohastamisse.

3.
     
  Üleujutusohutuse kavade raames teavitavad liikmesriigid avalikkust ja tagavad üldsuse aktiivse osalemise, et valmisoleku tase oleks kõrge ja üleujutuste kahjulik mõju võimalikult väike.

VI peatükk

Rakendusmeetmed ja muudatused

Artikkel 15

1.   Komisjon võib artikli 16 lõikes 2 nimetatud menetlust järgides võtta vastu tehnilisi vorminguid statistiliste, kartograafiliste ja muude andmete edastamise ning töötlemise jaoks.

2.   Arvestades läbivaatamise ja ajakohastamise perioode ning järgides artikli 16 lõikes 2 nimetatud menetlust, võib komisjon teaduse ja tehnika arenedes kohandada artikli 4 lõiget 2, artikli 7 lõikeid 2 ja 3 ning lisa.

3.
     
  Liikmesriigid pakuvad artikli 7 lõikes 2 osutatud alade elanikele regulaarselt teavet ja väljaõpet, et võimaldada neil võtta kasutusele üleujutuseelseid abinõusid ja üleujutusjärgseid meetmeid.

Artikkel 16

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 kohaselt asutatud komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, arvestades otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud perioodiks on kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 17

1.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada loobuda lõikes 4 nimetatud esialgse üleujutusohu hindamise läbiviimisest nende vesikondade ja rannikualade puhul, mille kohta on ... (13) kindlaks tehtud, et üleujutusoht on oluline või seda võib põhjendatult pidada tõenäoliseks, nii et neid alasid tuleb käsitleda artikli 5 lõike 1 punktis b määratletud aladena.

2.
     
  Liikmesriigid võivad ... (14) otsustada kasutada olemasolevaid üleujutusohu kaarte, kui need vastavad artiklis 7 nimetatud kaartide nõuetele.

3.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada loobuda artiklis 9 sätestatud üleujutusohutuse kavade koostamisest, kui olemasolevad kavad on ... (14) seisuga artiklites 1 ja 9 sätestatud eesmärkide saavutamiseks sobivad.

4.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma otsustest kooskõlas lõigetega 1, 2 ja 3 ning artikli 6 lõikes 1, artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 sätestatud tähtajaks.

VII peatükk

Aruandlus ja lõppsätted

Artikkel 18

Liikmesriigid esitavad komisjonile esialgsed üleujutusohu hinnangud, üleujutusohu kaardid ja üleujutusohutuse kavad
  , milles käsitletakse ka piiriülest üleujutusohtu,
  kolme kuu jooksul pärast nende valmimist.

Artikkel 19

Komisjon esitab hiljemalt 22. detsembriks 2018 ning seejärel iga kuue aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi rakendamise aruande.
  Aruande koostamisel võetakse arvesse kliimamuutuste mõju.

Artikkel 20

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ... (15). Nad edastavad komisjonile viivitamata nende normide teksti ning käesoleva direktiivi ja nende normide vastavustabeli.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 21

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. juuni 2006. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2006. aasta seisukoht.

(3)  
  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

3

EÜT

(4)  
  EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7.

4

EÜT

(5)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

5

(6)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

EÜT

(7)  Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

7

Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(8)  EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).

8

(9)  EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/105/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 97).

9

(10)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

10

(11)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

11

(12)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

12

(13)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

13

(14)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

14

(15)  Kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

15

Kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

LISA

ÜLEUJUTUSOHUTUSE KAVAD

A.   Esimese üleujutusohutuse kava osad:

| 1. | üleujutusohu esialgse hindamise kokkuvõte, nagu on sätestatud II peatükis; |
| --- | --- |

1.

üleujutusohu esialgse hindamise kokkuvõte, nagu on sätestatud II peatükis;

| 2. | III peatüki kohaselt koostatud kaardid üleujutusohu kohta ning järeldused, mida saab nende põhjal teha; |
| --- | --- |

2.

III peatüki kohaselt koostatud kaardid üleujutusohu kohta ning järeldused, mida saab nende põhjal teha;

| 3. | artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud vajaliku kaitsetaseme kirjeldus; |
| --- | --- |

3.

artikli 9 lõike 4 kohaselt kehtestatud vajaliku kaitsetaseme kirjeldus;

| 4. | vajaliku kaitsetaseme saavutamise meetmete kirjeldus, sealhulgas artikli 9 kohaselt võetud meetmete ja muude ühenduse õigusaktide kohaselt üleujutuste suhtes võetud meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

4.

vajaliku kaitsetaseme saavutamise meetmete kirjeldus, sealhulgas artikli 9 kohaselt võetud meetmete ja muude ühenduse õigusaktide kohaselt üleujutuste suhtes võetud meetmete kirjeldus;

| 5. | direktiivi 2000/60/EÜ “seisundi halvenemise” vältimise ja/või “hea ökoloogilise, keemilise ja kvantitatiivse seisundi” eesmärkidega kooskõlas olevate kahju ennetamist edendavate, näiteks järgmiste meetmete esikohale seadmine:








  — | märgalade ja lammide kaitse; |
| --- | --- | --- |

5.

direktiivi 2000/60/EÜ “seisundi halvenemise” vältimise ja/või “hea ökoloogilise, keemilise ja kvantitatiivse seisundi” eesmärkidega kooskõlas olevate kahju ennetamist edendavate, näiteks järgmiste meetmete esikohale seadmine:

—

märgalade ja lammide kaitse;

| — | halvenenud seisundis märgalade ja lammide (sealhulgas jõekäändude), eelkõige jõgesid nende lammidega ühendavate märgalade ja lammide taastamine; |
| --- | --- |

—

halvenenud seisundis märgalade ja lammide (sealhulgas jõekäändude), eelkõige jõgesid nende lammidega ühendavate märgalade ja lammide taastamine;

| — | vananenud tulvakaitseinfrastruktuuride eemaldamine jõgedest; |
| --- | --- |

—

vananenud tulvakaitseinfrastruktuuride eemaldamine jõgedest;

| — | edasise ehitustegevuse (infrastruktuuri, hoonestuse jms) tõkestamine lammialadel; |
| --- | --- |

—

edasise ehitustegevuse (infrastruktuuri, hoonestuse jms) tõkestamine lammialadel;

| — | olemasolevaid hooneid ajakohastavate ehitusmeetmete (nt fundeerimisvaiad) soodustamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevaid hooneid ajakohastavate ehitusmeetmete (nt fundeerimisvaiad) soodustamine;

| — | valglates säästvate maakasutustavade - näiteks metsa uuendamise - toetamine, et parandada looduslikku veemahutavust ja põhjavee toitumist; |
| --- | --- |

—

valglates säästvate maakasutustavade - näiteks metsa uuendamise - toetamine, et parandada looduslikku veemahutavust ja põhjavee toitumist;

| — | lammialadel toimuva alalise tegevuse - näiteks ehitustööde ja tööstuse arendamise - eelnev heakskiitmine või registreerimine; |
| --- | --- |

—

lammialadel toimuva alalise tegevuse - näiteks ehitustööde ja tööstuse arendamise - eelnev heakskiitmine või registreerimine;

| 6. | avaliku teavitamise ja arutelu korraldamiseks kavandatud või toimunud tegevuse kirjeldus; |
| --- | --- |

6.

avaliku teavitamise ja arutelu korraldamiseks kavandatud või toimunud tegevuse kirjeldus;

| 7. | rahvusvahelise valglapiirkonna meetmete kooskõlastamise ning meetmete ja direktiivi 2000/60/EÜ kooskõlastamise kirjeldus ning pädevate asutuste nimekiri. |
| --- | --- |

7.

rahvusvahelise valglapiirkonna meetmete kooskõlastamise ning meetmete ja direktiivi 2000/60/EÜ kooskõlastamise kirjeldus ning pädevate asutuste nimekiri.

B.   Üleujutusohutuse kava ajakohastamise osad:

| 1. | muudatused või ajakohastamised, mis on tehtud pärast üleujutusohutuse kava viimase versiooni avaldamist, sealhulgas II, III ja IV peatüki läbivaatamiste kokkuvõte; |
| --- | --- |

1.

muudatused või ajakohastamised, mis on tehtud pärast üleujutusohutuse kava viimase versiooni avaldamist, sealhulgas II, III ja IV peatüki läbivaatamiste kokkuvõte;

| 2. | ohtude ennetamise ja
  kaitsetaseme saavutamise hinnang; |
| --- | --- |

2.

ohtude ennetamise ja
  kaitsetaseme saavutamise hinnang;

| 3. | üleujutusohutuse kava varasemas versioonis ette nähtud, kuid seni võtmata meetmete kirjeldus ja võtmata jätmise põhjendus; |
| --- | --- |

3.

üleujutusohutuse kava varasemas versioonis ette nähtud, kuid seni võtmata meetmete kirjeldus ja võtmata jätmise põhjendus;

| 4. | alates üleujutusohutuse kava viimase versiooni avaldamisest võetud lisameetmete kirjeldus. |
| --- | --- |

4.

alates üleujutusohutuse kava viimase versiooni avaldamisest võetud lisameetmete kirjeldus.

P6_TA(2006)0254

Kinnipeetavate olukord Guantánamos

Euroopa Parlamendi resolutsioon kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 25. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Ameerika Ühendriikide poolt ebaseaduslike kinnipidamiste kohta Guantánamo Bays; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 25. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Ameerika Ühendriikide poolt ebaseaduslike kinnipidamiste kohta Guantánamo Bays;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komisjoni (UNCHR)15. veebruari 2006. aasta aruannet Guantánamo kohta, milles nõutakse Guantánamo kinnipidamiskeskuse viivitamatut sulgemist ning kinnipeetavate üle kas kohtumõistmist või nende vabastamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komisjoni (UNCHR)15. veebruari 2006. aasta aruannet Guantánamo kohta, milles nõutakse Guantánamo kinnipidamiskeskuse viivitamatut sulgemist ning kinnipeetavate üle kas kohtumõistmist või nende vabastamist;

| — | võttes arvesse 19. mail 2006. aastal avaldatud ÜRO piinamisvastase komisjoni Ameerika Ühendriike puudutavaid järeldusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. mail 2006. aastal avaldatud ÜRO piinamisvastase komisjoni Ameerika Ühendriike puudutavaid järeldusi ja soovitusi;

| — | võttes arvesse USA Kaitseministeeriumi 15. mail 2006. aastal avaldatud nimekirja 759st endisest ja praegusest Guantánamo Bay vangist, kusjuures pole viidatud sellele, kas nimekirja on kantud kõik kinnipeetavad; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA Kaitseministeeriumi 15. mail 2006. aastal avaldatud nimekirja 759st endisest ja praegusest Guantánamo Bay vangist, kusjuures pole viidatud sellele, kas nimekirja on kantud kõik kinnipeetavad;

| — | võttes arvesse USA valitsuse viimaseid andmeid Guantánamos kinnipeetavate arvu kohta, mille kohaselt umbes 275 kinnipeetavat on vabastatud ja 133 kohta ülejäänud 465st on tehtud märge, et nad vabastatakse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA valitsuse viimaseid andmeid Guantánamos kinnipeetavate arvu kohta, mille kohaselt umbes 275 kinnipeetavat on vabastatud ja 133 kohta ülejäänud 465st on tehtud märge, et nad vabastatakse;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele ja eriti oma 7.veebruari 2002. aasta resolutsiooni Guantánamo Bay kinnipeetavate kohta (1), oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (2) ning oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Guantánamo kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele ja eriti oma 7.veebruari 2002. aasta resolutsiooni Guantánamo Bay kinnipeetavate kohta (1), oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (2) ning oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Guantánamo kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorda maailmas 2005. aastal käsitleva aastaaruande ja ELi poliitika kohta antud valdkonnas (4);

| — | võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 10. detsembril 1984; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 10. detsembril 1984;

| — | võttes arvesse ELi suuniseid piinamise ja surmanuhtluse vastase võitluse kohta ning suuniseid inimõiguste alase dialoogi kohta kolmandate riikidega, mis võeti vastu 2001. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid piinamise ja surmanuhtluse vastase võitluse kohta ning suuniseid inimõiguste alase dialoogi kohta kolmandate riikidega, mis võeti vastu 2001. aastal;

| — | võttes arvesse ELi välisministrite mitteametlikku kohtumist Viinis 27.-28. mail 2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisministrite mitteametlikku kohtumist Viinis 27.-28. mail 2006;

| — | võttes arvesse, et Guantánamo kinnipidamiskeskuse sulgemist on teiste seas nõudnud Saksamaa kantsler, Briti peaminister ja ÜRO peasekretär; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Guantánamo kinnipidamiskeskuse sulgemist on teiste seas nõudnud Saksamaa kantsler, Briti peaminister ja ÜRO peasekretär;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis on ette nähtud, et kedagi ei tohi meelevaldselt kinni pidada ja et vabaduse võtmine peab põhinema seaduses sätestatud alustel ja menetlustel, ning õhutades kõiki osalisi selle sätteid kohaldama; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis on ette nähtud, et kedagi ei tohi meelevaldselt kinni pidada ja et vabaduse võtmine peab põhinema seaduses sätestatud alustel ja menetlustel, ning õhutades kõiki osalisi selle sätteid kohaldama;

| B. | arvestades, et teated USA vahistatud isikute väärkohtlemisest, kinnipeetavate enesetapukatsetest ja kinnipeetavate mässust Guantánamo Bays tekitavad tõsist muret; märkides, et Ameerika Ühendriigid on teinud väga vähe, et neid juhtumeid uurida ja tõendite leidmisel süüdiolevaid vanglatöötajaid karistada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teated USA vahistatud isikute väärkohtlemisest, kinnipeetavate enesetapukatsetest ja kinnipeetavate mässust Guantánamo Bays tekitavad tõsist muret; märkides, et Ameerika Ühendriigid on teinud väga vähe, et neid juhtumeid uurida ja tõendite leidmisel süüdiolevaid vanglatöötajaid karistada;

| C. | arvestades, et kolme Guantánamo Bay kinnipeetava enesetapud 10. juunil 2006. aastal on suurendanud rahvusvahelise üldsuse muret kinnipidamisasutuse osas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kolme Guantánamo Bay kinnipeetava enesetapud 10. juunil 2006. aastal on suurendanud rahvusvahelise üldsuse muret kinnipidamisasutuse osas;

| D. | tervitades asjaolu, et mõnele kinnipeetavale on antud õigus eraviisiliselt konsulteerida sõltumatute advokaatidega, |
| --- | --- |

D.

tervitades asjaolu, et mõnele kinnipeetavale on antud õigus eraviisiliselt konsulteerida sõltumatute advokaatidega,

| 1. | kordab oma nõuet USA valitsusele sulgeda Guantánamo Bay kinnipidamisasutus ja nõuab, et iga kinnipeetavate koheldaks vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele ning süüdistuse esitamise korral toimuks viivitamata õiglane ja avalik kohtuistung pädevas, sõltumatus ja erapooletus kohtus või rahvusvahelises tribunalis; |
| --- | --- |

1.

kordab oma nõuet USA valitsusele sulgeda Guantánamo Bay kinnipidamisasutus ja nõuab, et iga kinnipeetavate koheldaks vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele ning süüdistuse esitamise korral toimuks viivitamata õiglane ja avalik kohtuistung pädevas, sõltumatus ja erapooletus kohtus või rahvusvahelises tribunalis;

| 2. | mõistab hukka igasuguse piinamise ja väärkohtlemise ning kordab vajadust järgida rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka igasuguse piinamise ja väärkohtlemise ning kordab vajadust järgida rahvusvahelist õigust;

| 3. | kutsub USA ametivõime üles rakendama ÜRO piinamisvastase komisjoni soovitusi ja tagama, et ei kasutata “erilisi ülekuulamismeetodeid”, kaasa arvatud meetodeid, mis on seotud seksuaalse alandamisega, uppumistunde tekitamist (“water boarding”), põranda külge aheldamist looteasendis (“short shackling”) ning koertega hirmutamist, mis kujutavad endast piinamist või julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist; |
| --- | --- |

3.

kutsub USA ametivõime üles rakendama ÜRO piinamisvastase komisjoni soovitusi ja tagama, et ei kasutata “erilisi ülekuulamismeetodeid”, kaasa arvatud meetodeid, mis on seotud seksuaalse alandamisega, uppumistunde tekitamist (“water boarding”), põranda külge aheldamist looteasendis (“short shackling”) ning koertega hirmutamist, mis kujutavad endast piinamist või julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist;

| 4. | kutsub USA valitsust üles tagama asjakohastele ÜRO organitele ja rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele takistamatu juurdepääs Guantánamo Bay kinnipeetavatele; märgib, et Rahvusvaheline Punase Risti Komitee on senini ainus rahvusvaheline organisatsioon, kellel on olnud juurdepääes kinnipeetavatele; |
| --- | --- |

4.

kutsub USA valitsust üles tagama asjakohastele ÜRO organitele ja rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele takistamatu juurdepääs Guantánamo Bay kinnipeetavatele; märgib, et Rahvusvaheline Punase Risti Komitee on senini ainus rahvusvaheline organisatsioon, kellel on olnud juurdepääes kinnipeetavatele;

| 5. | märgib, et USA sõjaväelased on teinud olulisi jõupingutusi, et tagada kinnipeetavatele varasemast paremad tingimused, eelkõige seoses meditsiinilise abi, toidu, usuliste õiguste väljendamise ja täitmise ning puhkamisega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et USA sõjaväelased on teinud olulisi jõupingutusi, et tagada kinnipeetavatele varasemast paremad tingimused, eelkõige seoses meditsiinilise abi, toidu, usuliste õiguste väljendamise ja täitmise ning puhkamisega;

| 6. | on seisukohal, et kinnipidamistingimuste parandamine ei lahenda tegelikku probleemi, milleks on õigusriigi põhimõtete, rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste normide rikkumine; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kinnipidamistingimuste parandamine ei lahenda tegelikku probleemi, milleks on õigusriigi põhimõtete, rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste normide rikkumine;

| 7. | avaldab kahetsust USA Kaitseministeeriumi selgete kavatsuste üle välja jätta kinnipeetavate kohtlemist reguleerivatest õigusaktidest alandavat kohtlemist keelav säte ja Ameerika Ühendriikide sõjaväe ülekuulamise käsiraamatust selgesõnaline viide Genfi konventsioonidele ja ÜRO piinamisvastasele konventsioonile; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust USA Kaitseministeeriumi selgete kavatsuste üle välja jätta kinnipeetavate kohtlemist reguleerivatest õigusaktidest alandavat kohtlemist keelav säte ja Ameerika Ühendriikide sõjaväe ülekuulamise käsiraamatust selgesõnaline viide Genfi konventsioonidele ja ÜRO piinamisvastasele konventsioonile;

| 8. | märgib, et USA määratleb terrorismivastase võitluse sõjana, kuid ei tunnista Genfi konventsioonidel põhinevaid kinnipeetavate õigusi; on seisukohal, et terrorismivastase võitluse erilaadist olenemata tuleb kohaldada rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

8.

märgib, et USA määratleb terrorismivastase võitluse sõjana, kuid ei tunnista Genfi konventsioonidel põhinevaid kinnipeetavate õigusi; on seisukohal, et terrorismivastase võitluse erilaadist olenemata tuleb kohaldada rahvusvahelist õigust;

| 9. | märgib, et uue, 6. laagri ehitamine, mis avatakse 2006. aasta augustis ja kus on kõige kaasaegsem sisseseade, aga puuduvad aknad, ei anna tunnistust koha peatsest sulgemisest; |
| --- | --- |

9.

märgib, et uue, 6. laagri ehitamine, mis avatakse 2006. aasta augustis ja kus on kõige kaasaegsem sisseseade, aga puuduvad aknad, ei anna tunnistust koha peatsest sulgemisest;

| 10. | 10 kutsub USA ametivõime üles tagama, et kõiki piinamise või muu väärkohtlemise süüdistusi, mis on seotud USA vanglatöötajatega, uuritakse viivitamatult põhjalikult ja usaldusväärselt ning süüdlased antakse kohtu alla; |
| --- | --- |

10.

10 kutsub USA ametivõime üles tagama, et kõiki piinamise või muu väärkohtlemise süüdistusi, mis on seotud USA vanglatöötajatega, uuritakse viivitamatult põhjalikult ja usaldusväärselt ning süüdlased antakse kohtu alla;

| 11. | palub Ameerika Ühendriikide valitsuse selgitada, kas Guantánamos on kinni peetud või peetakse praegu kinni alaealisi, mis on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

11.

palub Ameerika Ühendriikide valitsuse selgitada, kas Guantánamos on kinni peetud või peetakse praegu kinni alaealisi, mis on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga;

| 12. | kutsub USA ametivõime üles tagama, et vabastatud kinnipeetavaid ei saadeta tagasi riiki, kus neid võiks ähvardada piinamine või julm, ebainimlik ja inimväärikust alandav kohtlemine; |
| --- | --- |

12.

kutsub USA ametivõime üles tagama, et vabastatud kinnipeetavaid ei saadeta tagasi riiki, kus neid võiks ähvardada piinamine või julm, ebainimlik ja inimväärikust alandav kohtlemine;

| 13. | rõhutab, et nüüdisaegne terrorism, eriti ülemaailmne riikide ja nende elanikkonna vastu suunatud terrorism kujutab endast ohtu meie ühiskondade peamistele ja põhilistele inimõigustele; kinnitab oma veendumust, et terrorismivastast võitlust, mis on ELi ja USA üks esmatähtsatest eesmärkidest, ei saa pidada väljakujunenud, ühiste põhiväärtuste, nagu inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimise arvelt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et nüüdisaegne terrorism, eriti ülemaailmne riikide ja nende elanikkonna vastu suunatud terrorism kujutab endast ohtu meie ühiskondade peamistele ja põhilistele inimõigustele; kinnitab oma veendumust, et terrorismivastast võitlust, mis on ELi ja USA üks esmatähtsatest eesmärkidest, ei saa pidada väljakujunenud, ühiste põhiväärtuste, nagu inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete järgimise arvelt;

| 14. | on seisukohal, et rahvusvahelise õiguse ignoreerimine välja kuulutatud “terrorismivastases sõjas” kahjustab väga tõsiselt terrorismivastase võitluse usaldusväärsust ja tõhusust; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et rahvusvahelise õiguse ignoreerimine välja kuulutatud “terrorismivastases sõjas” kahjustab väga tõsiselt terrorismivastase võitluse usaldusväärsust ja tõhusust;

| 15. | kutsub ELi üles omama ELi-USA tippkohtumisel ühist seisukohta ning ühise algatuse raames nõudma USA valitsuselt Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemist ja kinnipeetavate kohtlemist kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles omama ELi-USA tippkohtumisel ühist seisukohta ning ühise algatuse raames nõudma USA valitsuselt Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemist ja kinnipeetavate kohtlemist kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| 16. | teeb ettepaneku, et hiljuti Guantánamot külastanud Euroopa Parlamendi liikmete delegatsiooni soovituse kohaselt saadetakse Guantánamosse ajutine delegatsioon, kui Euroopa Parlament peab seda vajalikuks ja asjakohaseks; |
| --- | --- |

16.

teeb ettepaneku, et hiljuti Guantánamot külastanud Euroopa Parlamendi liikmete delegatsiooni soovituse kohaselt saadetakse Guantánamosse ajutine delegatsioon, kui Euroopa Parlament peab seda vajalikuks ja asjakohaseks;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜVJP kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile ja presidendile ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜVJP kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile ja presidendile ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.

---

(1)  EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 353.

(2)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 640.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0070.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0220.

P6_TA(2006)0255

Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005)

Euroopa Parlamendi resolutsioon petitsioonikomisjoni parlamentaarse aasta (märts 2004 kuni detsember 2005) arutelude kohta (2005/2135(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta;

| — | võttes arvesse 1989. aasta aprilli institutsioonidevahelist kokkulepet petitsiooniõiguse laiendamise kohta; (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta aprilli institutsioonidevahelist kokkulepet petitsiooniõiguse laiendamise kohta; (1)

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 21 ja 194; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 21 ja 194;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 192 lõiget 6; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 192 lõiget 6;

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0178/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0178/2006),

| A. | arvestades, et petitsiooni esitamise õigus on põhiõigus, mis on lahutamatult seotud Euroopa Liidu kodakondsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsiooni esitamise õigus on põhiõigus, mis on lahutamatult seotud Euroopa Liidu kodakondsusega;

| B. | arvestades, et petitsiooni esitamise õigus on EÜ asutamislepingus sätestatud alates 1992. aastast ning seda kinnitavad Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 44 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artikkel 191; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et petitsiooni esitamise õigus on EÜ asutamislepingus sätestatud alates 1992. aastast ning seda kinnitavad Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 44 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artikkel 191;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on ametlikult kinnitanud petitsiooni esitamise õigust ning andnud tagatise petitsioonide institutsioonidevahelise järelkäsitlemise osas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on ametlikult kinnitanud petitsiooni esitamise õigust ning andnud tagatise petitsioonide institutsioonidevahelise järelkäsitlemise osas;

| D. | arvestades, et selle õiguse kasutamine on eelkõige oluline Euroopa kodanikele, kuid ka Euroopa institutsioonidele, sest see võimaldab neil kasutada otsest allikat, et saada teavet tavakodanike murede ja raskuste kohta, mis tulenevad ELi õigusaktide kohaldamisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle õiguse kasutamine on eelkõige oluline Euroopa kodanikele, kuid ka Euroopa institutsioonidele, sest see võimaldab neil kasutada otsest allikat, et saada teavet tavakodanike murede ja raskuste kohta, mis tulenevad ELi õigusaktide kohaldamisest;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament peab petitsioone vahendiks, mille abil ta võib parandada oma poliitilist järelevalvet ja kontrolli ELi tegevuse üle ning ELi poliitika ülevõtmise ja rakendamise üle ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament peab petitsioone vahendiks, mille abil ta võib parandada oma poliitilist järelevalvet ja kontrolli ELi tegevuse üle ning ELi poliitika ülevõtmise ja rakendamise üle ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste poolt;

| F. | arvestades, et pärast ELi laienemist 2004. aasta mais omandasid kümne uue liikmesriigi kodanikud õiguse esitada Euroopa Parlamendile petitsioone oma riigikeeles ning neile selle õiguse teostamiseks võimaluse andmine on nõudnud arvestatavat logistilist jõupingutust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast ELi laienemist 2004. aasta mais omandasid kümne uue liikmesriigi kodanikud õiguse esitada Euroopa Parlamendile petitsioone oma riigikeeles ning neile selle õiguse teostamiseks võimaluse andmine on nõudnud arvestatavat logistilist jõupingutust;

| G. | arvestades, et alati on vajalik tagada ELi kodanike piisav teavitamine nende seaduslikust õigusest esitada Euroopa Parlamendile petitsioone Euroopa Liidu tegevusvaldkondadesse kuuluvate probleemide kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alati on vajalik tagada ELi kodanike piisav teavitamine nende seaduslikust õigusest esitada Euroopa Parlamendile petitsioone Euroopa Liidu tegevusvaldkondadesse kuuluvate probleemide kohta;

| H. | arvestades, et peaaegu kolmandik Euroopa Parlamendile laekuvatest petitsioonidest tunnistatakse vastuvõetamatuks, seda osaliselt ebapiisava teabe tõttu vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Inimõiguste Kohtu erinevate pädevuste ning mitmesuguste olemasolevate riiklike heastamisvahendite kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et peaaegu kolmandik Euroopa Parlamendile laekuvatest petitsioonidest tunnistatakse vastuvõetamatuks, seda osaliselt ebapiisava teabe tõttu vastavalt Euroopa Parlamendi, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Inimõiguste Kohtu erinevate pädevuste ning mitmesuguste olemasolevate riiklike heastamisvahendite kohta;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament on petitsioonide tõhusamaks ja läbipaistvamaks käsitlemiseks parandanud petitsioonide läbivaatamise korda, kuid arvab, et haldusstruktuuride integreerimiseks ja konsolideerimiseks petitsiooniprotsessi, eelkõige petitsiooni esitajate tasakaalustatud ja õiglaseks kohtlemiseks ning protsessi konfidentsiaalsuse täiendavaks tagamiseks, kui petitsiooni esitajad seda nõuavad, saab rohkemgi teha; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament on petitsioonide tõhusamaks ja läbipaistvamaks käsitlemiseks parandanud petitsioonide läbivaatamise korda, kuid arvab, et haldusstruktuuride integreerimiseks ja konsolideerimiseks petitsiooniprotsessi, eelkõige petitsiooni esitajate tasakaalustatud ja õiglaseks kohtlemiseks ning protsessi konfidentsiaalsuse täiendavaks tagamiseks, kui petitsiooni esitajad seda nõuavad, saab rohkemgi teha;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, ombudsmani ja komisjoni vaheline koostöö jääb eeltingimuseks kodanike poolt nende petitsioonides ja kaebustes tõstatatud küsimuste lahendamisel ning tõhusust aitaks parandada kolme institutsiooni vaheliste menetluste ühildamine, näiteks uurimiste ühendamine petitsioonimenetluses, kui kaebused ja petitsioonid puudutavad sama teemat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, ombudsmani ja komisjoni vaheline koostöö jääb eeltingimuseks kodanike poolt nende petitsioonides ja kaebustes tõstatatud küsimuste lahendamisel ning tõhusust aitaks parandada kolme institutsiooni vaheliste menetluste ühildamine, näiteks uurimiste ühendamine petitsioonimenetluses, kui kaebused ja petitsioonid puudutavad sama teemat;

| K. | arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 230 on Euroopa Parlamendil õigus nõukogu ja komisjoniga samadel tingimustel esitada hagisid Euroopa Ühenduste Kohtusse ning seega on tema käsutuses nii õiguslikud kui ka poliitilised vahendid tõhusamaks reageerimiseks kodanike õiguspärastele muredele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 230 on Euroopa Parlamendil õigus nõukogu ja komisjoniga samadel tingimustel esitada hagisid Euroopa Ühenduste Kohtusse ning seega on tema käsutuses nii õiguslikud kui ka poliitilised vahendid tõhusamaks reageerimiseks kodanike õiguspärastele muredele;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlament on siiski pidevalt edendanud lojaalset koostööd, eriti komisjoni kui asutamislepingute täitmise järelevalvajaga, kui tõhusat vahendit nende probleemide lahendamiseks, mis on sundinud kodanikke tema abi paluma; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlament on siiski pidevalt edendanud lojaalset koostööd, eriti komisjoni kui asutamislepingute täitmise järelevalvajaga, kui tõhusat vahendit nende probleemide lahendamiseks, mis on sundinud kodanikke tema abi paluma;

| M. | arvestades, et vastavalt 26. mai 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhteid käsitlevale raamlepingule (2)“ei avalikusta komisjon ühtegi õigusloomega seotud ega olulist algatust või otsust enne, kui ta on teavitanud sellest kirjalikult Euroopa Parlamenti”; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt 26. mai 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhteid käsitlevale raamlepingule (2)“ei avalikusta komisjon ühtegi õigusloomega seotud ega olulist algatust või otsust enne, kui ta on teavitanud sellest kirjalikult Euroopa Parlamenti”;

| N. | arvestades, et liikmesriikidel ja nõukogul on konkreetne kohustus tagada ELi kodanikele, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud valitsusasutused, sealhulgas nende volitusel tegutsevad asutused, järgiksid ja kohaldaksid õigesti Euroopa õigusakte; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikidel ja nõukogul on konkreetne kohustus tagada ELi kodanikele, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud valitsusasutused, sealhulgas nende volitusel tegutsevad asutused, järgiksid ja kohaldaksid õigesti Euroopa õigusakte;

| O. | arvestades, et tuleb mainida, et loomulikult ei jõua kõik vastuvõetavad petitsioonid, mis on laekunud ja mida on uuritud, ELi kodanikke rahuldava lahenduseni, kuid mõistlik osa petitsioone viib konkreetse probleemi lahendamiseni või konkreetse mure esiletoomiseni, mida Euroopa Parlament saab hiljem ühenduse uute õigusaktide läbirääkimisel kasutada, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tuleb mainida, et loomulikult ei jõua kõik vastuvõetavad petitsioonid, mis on laekunud ja mida on uuritud, ELi kodanikke rahuldava lahenduseni, kuid mõistlik osa petitsioone viib konkreetse probleemi lahendamiseni või konkreetse mure esiletoomiseni, mida Euroopa Parlament saab hiljem ühenduse uute õigusaktide läbirääkimisel kasutada,

| 1. | kinnitab veel kord petitsioonikomisjoni tähtsat rolli ELi kodanikega taasühendamisel ning ELi otsustamisprotsessi demokraatliku õiguspärasuse ja vastutuse kindlustamisel Euroopa avaliku arvamuse silmis; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord petitsioonikomisjoni tähtsat rolli ELi kodanikega taasühendamisel ning ELi otsustamisprotsessi demokraatliku õiguspärasuse ja vastutuse kindlustamisel Euroopa avaliku arvamuse silmis;

| 2. | tuletab meelde, et petitsioonid teavitavad Euroopa institutsioone ka sellest, millised on kodanike ootused ELi poliitika suhtes ning millises ulatuses on need ootused täidetud; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et petitsioonid teavitavad Euroopa institutsioone ka sellest, millised on kodanike ootused ELi poliitika suhtes ning millises ulatuses on need ootused täidetud;

| 3. | arvab, et petitsioonikomisjon annab kodanikele olulise võimaluse anda tagasisidet Euroopa aktide ja poliitikate kohta, aidates sel moel kaasa demokraatliku kontrolli tugevdamisele ühenduse õigusaktide ja nende rakendamise üle ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

3.

arvab, et petitsioonikomisjon annab kodanikele olulise võimaluse anda tagasisidet Euroopa aktide ja poliitikate kohta, aidates sel moel kaasa demokraatliku kontrolli tugevdamisele ühenduse õigusaktide ja nende rakendamise üle ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 4. | rõhutab, et petitsiooniprotsess annab Euroopa Parlamendile võimaluse hinnata ELi poliitilistes eesmärkides leiduvaid ebamäärasusi, samuti lünki ühenduse õigusaktides või õigusaktide väärkohaldamist liikmesriikides ning vajaduse korral astuda samme nende kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et petitsiooniprotsess annab Euroopa Parlamendile võimaluse hinnata ELi poliitilistes eesmärkides leiduvaid ebamäärasusi, samuti lünki ühenduse õigusaktides või õigusaktide väärkohaldamist liikmesriikides ning vajaduse korral astuda samme nende kõrvaldamiseks;

| 5. | rõhutab seisukohta, et põhimõtteliselt peaks petitsiooniprotsess olema õigus, mis on suunatud ELi kodanikele, kellel ei ole muid võimalusi abi saamiseks Euroopa Parlamendilt; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi liikmed võivad seda õigust parlamendi kodukorra kohaselt kasutada; kuid meenutab liikmetele, et nende käsutuses on ka teisi parlamendi poolt pakutud menetlusi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab seisukohta, et põhimõtteliselt peaks petitsiooniprotsess olema õigus, mis on suunatud ELi kodanikele, kellel ei ole muid võimalusi abi saamiseks Euroopa Parlamendilt; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi liikmed võivad seda õigust parlamendi kodukorra kohaselt kasutada; kuid meenutab liikmetele, et nende käsutuses on ka teisi parlamendi poolt pakutud menetlusi;

| 6. | rõhutab komisjoni tähtsat osa petitsioonide eelanalüüsimisel, mis aitab petitsioonikomisjonil leida sobivaid lahendusi muredele ja probleemidele, millega kodanikud oma igapäevaelus kokku puutuvad; |
| --- | --- |

6.

rõhutab komisjoni tähtsat osa petitsioonide eelanalüüsimisel, mis aitab petitsioonikomisjonil leida sobivaid lahendusi muredele ja probleemidele, millega kodanikud oma igapäevaelus kokku puutuvad;

| 7. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi, ombudsmani ja komisjoni vaheline täiendav koostöö on vastastikku kasulik, et täita nende ühiseid eesmärke - parandada Euroopa valitsemist ning töötada välja kvaliteetsemaid ja rohkem kodanikest innustatud õigusakte; rõhutab, et kõikide ühenduse institutsioonide ühised tegutsemiseeskirjad tuleb kehtestada Euroopa Ombudsmani poolt koostatud ja Euroopa Parlamendi poolt kinnitatud hea haldustava eeskirja alusel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi, ombudsmani ja komisjoni vaheline täiendav koostöö on vastastikku kasulik, et täita nende ühiseid eesmärke - parandada Euroopa valitsemist ning töötada välja kvaliteetsemaid ja rohkem kodanikest innustatud õigusakte; rõhutab, et kõikide ühenduse institutsioonide ühised tegutsemiseeskirjad tuleb kehtestada Euroopa Ombudsmani poolt koostatud ja Euroopa Parlamendi poolt kinnitatud hea haldustava eeskirja alusel;

| 8. | väljendab muret ja üllatust asjaolu üle, et selles kontekstis ei tunnusta komisjoni 22. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2004) (KOM(2005)0570) petitsioonimenetluse olulist rolli rikkumiste avastamisel, sest raporti põhitekstis ei viidata petitsioonidele; ainus viide petitsioonidele on 1. lisa tabelis; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret ja üllatust asjaolu üle, et selles kontekstis ei tunnusta komisjoni 22. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2004) (KOM(2005)0570) petitsioonimenetluse olulist rolli rikkumiste avastamisel, sest raporti põhitekstis ei viidata petitsioonidele; ainus viide petitsioonidele on 1. lisa tabelis;

| 9. | arvab, et komisjon peaks teavitama rikkumismenetluse alustamise otsustest enne ametliku teate esitamist, eriti kui Euroopa Parlamendile on asjaomasel teemal esitatud petitsioon; |
| --- | --- |

9.

arvab, et komisjon peaks teavitama rikkumismenetluse alustamise otsustest enne ametliku teate esitamist, eriti kui Euroopa Parlamendile on asjaomasel teemal esitatud petitsioon;

| 10. | soovitab juhtudel, kui kodanikud esitavad Euroopa Parlamendile petitsiooni ja komisjonile kaebuse samal teemal, tuleks tõstatatud küsimuste käsitlemisel menetlused kooskõlastada, kuivõrd petitsioonide esitamise õigus on asutamislepinguga tagatud põhiõigus ning Euroopa Parlament pakub läbipaistvat väitlusraamistikku, mis on suurema avatuse ja tugevama avaliku kontrolli eeltingimuseks; |
| --- | --- |

10.

soovitab juhtudel, kui kodanikud esitavad Euroopa Parlamendile petitsiooni ja komisjonile kaebuse samal teemal, tuleks tõstatatud küsimuste käsitlemisel menetlused kooskõlastada, kuivõrd petitsioonide esitamise õigus on asutamislepinguga tagatud põhiõigus ning Euroopa Parlament pakub läbipaistvat väitlusraamistikku, mis on suurema avatuse ja tugevama avaliku kontrolli eeltingimuseks;

| 11. | väljendab kasvavat muret ebamõistliku ja ülemäärase ajavahemiku üle - sageli mitu aastat -, mis komisjonil kulub rikkumiste puhul algatatavate menetluste läbiviimiseks ja lõpetamiseks, ning rahulolematust sagedaste juhtudega, mil liikmesriigid ei järgi Euroopa Kohtu otsuseid; on seisukohal, et see õõnestab EÜ õiguse sõnastuse ja ühtse kohaldamise usaldusväärsust ning kahjustab ELi eesmärke; |
| --- | --- |

11.

väljendab kasvavat muret ebamõistliku ja ülemäärase ajavahemiku üle - sageli mitu aastat -, mis komisjonil kulub rikkumiste puhul algatatavate menetluste läbiviimiseks ja lõpetamiseks, ning rahulolematust sagedaste juhtudega, mil liikmesriigid ei järgi Euroopa Kohtu otsuseid; on seisukohal, et see õõnestab EÜ õiguse sõnastuse ja ühtse kohaldamise usaldusväärsust ning kahjustab ELi eesmärke;

| 12. | lisaks juhib tähelepanu sellele, kui oluline on liikmesriikide poolne Euroopa Kohtu otsuste kiire jõustamine rikkumiste suhtes algatatud menetluste osas; avaldab heameelt rangema poliitika üle, mille komisjon võttis vastu 2005. aasta detsembris, seoses liikmesriikide toomisega Euroopa Kohtu ette, et määrata neile kohustus tasuda põhisummad ja trahvid; usub, et seda poliitikat tuleb jõuliselt kohaldada, et tagada ELi autoriteet ja vastata Euroopa kodanike õiguspärastele ootustele; |
| --- | --- |

12.

lisaks juhib tähelepanu sellele, kui oluline on liikmesriikide poolne Euroopa Kohtu otsuste kiire jõustamine rikkumiste suhtes algatatud menetluste osas; avaldab heameelt rangema poliitika üle, mille komisjon võttis vastu 2005. aasta detsembris, seoses liikmesriikide toomisega Euroopa Kohtu ette, et määrata neile kohustus tasuda põhisummad ja trahvid; usub, et seda poliitikat tuleb jõuliselt kohaldada, et tagada ELi autoriteet ja vastata Euroopa kodanike õiguspärastele ootustele;

| 13. | usub, et seda vastuvõetamatut olukorda peavad täiendavalt uurima pädevad parlamendikomisjonid, et teha soovitusi Euroopa Parlamendi selgemaks kaasamiseks rikkumiste puhul algatatavatesse menetlustesse ja kodanikele tõhusamate heastamisvahendite tagamiseks; |
| --- | --- |

13.

usub, et seda vastuvõetamatut olukorda peavad täiendavalt uurima pädevad parlamendikomisjonid, et teha soovitusi Euroopa Parlamendi selgemaks kaasamiseks rikkumiste puhul algatatavatesse menetlustesse ja kodanikele tõhusamate heastamisvahendite tagamiseks;

| 14. | rõhutab riikide korraldatud teabekampaaniate tähtsust EÜ õigusaktide, poliitika ja eesmärkide sisu parema mõistmise edendamisel kodanike seas; see võib samuti aidata vähendada alusetute petitsioonide ja kaebuste arvu, parandades samas Euroopa Parlamendi ja komisjoni võimet tagada ELi õiguse ja poliitika õige kohaldamine koostöös liikmesriikidega; |
| --- | --- |

14.

rõhutab riikide korraldatud teabekampaaniate tähtsust EÜ õigusaktide, poliitika ja eesmärkide sisu parema mõistmise edendamisel kodanike seas; see võib samuti aidata vähendada alusetute petitsioonide ja kaebuste arvu, parandades samas Euroopa Parlamendi ja komisjoni võimet tagada ELi õiguse ja poliitika õige kohaldamine koostöös liikmesriikidega;

| 15. | tuletab meelde liikmesriikide põhirolli EÜ õigusaktide õiges kohaldamises ning kodanike silmis ELi tähtsamaks muutmises; rõhutab vajadust liikmesriikide ja nende parlamentide esindajate paremini koordineeritud osalemise järele petitsioonikomisjoni aruteludes; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde liikmesriikide põhirolli EÜ õigusaktide õiges kohaldamises ning kodanike silmis ELi tähtsamaks muutmises; rõhutab vajadust liikmesriikide ja nende parlamentide esindajate paremini koordineeritud osalemise järele petitsioonikomisjoni aruteludes;

| 16. | julgustab korraldama kodukorra artiklist 192 lähtudes selgete sihtide ja eesmärkidega ning maksimaalselt kolmeliikmelisi andmete kogumise missioone, mida aeg-ajalt lähetatakse ELi erinevatesse liikmesriikidesse petitsioonide esindajate tõstatatud küsimusi uurima, ning toetab selliseid missioone jätkuvalt, kui olukord seda täielikult nõuab, sest need võimaldavad sageli keerukatest probleemidest kohapeal selgemini aru saada ning aidata tõsta pädevate asutuste teadlikkust konkreetsetest küsimustest, mis suurendab ka survet leida kodanike huvides tõhusad ja pragmaatilised lahendused; |
| --- | --- |

16.

julgustab korraldama kodukorra artiklist 192 lähtudes selgete sihtide ja eesmärkidega ning maksimaalselt kolmeliikmelisi andmete kogumise missioone, mida aeg-ajalt lähetatakse ELi erinevatesse liikmesriikidesse petitsioonide esindajate tõstatatud küsimusi uurima, ning toetab selliseid missioone jätkuvalt, kui olukord seda täielikult nõuab, sest need võimaldavad sageli keerukatest probleemidest kohapeal selgemini aru saada ning aidata tõsta pädevate asutuste teadlikkust konkreetsetest küsimustest, mis suurendab ka survet leida kodanike huvides tõhusad ja pragmaatilised lahendused;

| 17. | nõuab selliste missioonide tulemusena kinnitatud raportite edastamist Euroopa Parlamendi juhatusele ning vajaduse korral teistele tõstatatud küsimustest huvitatud komisjonidele nende teavitamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab selliste missioonide tulemusena kinnitatud raportite edastamist Euroopa Parlamendi juhatusele ning vajaduse korral teistele tõstatatud küsimustest huvitatud komisjonidele nende teavitamiseks;

| 18. | rõhutab sagedast vajadust kaasata nõukogu kui institutsiooni petitsioonikomisjoni tegevusse ning ärgitab teda sobival tasemel osalema petitsioonikomisjoni koosolekutel, nagu nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon sedastasid 16. detsembril 2003. aastal vastu võetud institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta (3); |
| --- | --- |

18.

rõhutab sagedast vajadust kaasata nõukogu kui institutsiooni petitsioonikomisjoni tegevusse ning ärgitab teda sobival tasemel osalema petitsioonikomisjoni koosolekutel, nagu nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon sedastasid 16. detsembril 2003. aastal vastu võetud institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta (3);

| 19. | kordab ettepanekut nõukogule määrata petitsioonidega seotud asju koordineerima vanemametnik, sest paljud petitsioonid võivad puudutada tundlikke poliitilisi küsimusi, mis on seotud EÜ õigusaktide ja ELi eesmärkide ülevõtmisega liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

19.

kordab ettepanekut nõukogule määrata petitsioonidega seotud asju koordineerima vanemametnik, sest paljud petitsioonid võivad puudutada tundlikke poliitilisi küsimusi, mis on seotud EÜ õigusaktide ja ELi eesmärkide ülevõtmisega liikmesriikide poolt;

| 20. | märgib, et esimese aasta jooksul pärast ELi laienemist 25 liikmesriigini on Euroopa Parlamendile laekunud petitsioonide arv vastupidiselt esialgsetele ootustele jäänud suhteliselt konstantseks; on aga tõenäoline, et mida lähemalt uute liikmesriikide kodanikud tutvuvad petitsiooniprotsessiga, seda sagedamini nad seda õigust kasutavad; |
| --- | --- |

20.

märgib, et esimese aasta jooksul pärast ELi laienemist 25 liikmesriigini on Euroopa Parlamendile laekunud petitsioonide arv vastupidiselt esialgsetele ootustele jäänud suhteliselt konstantseks; on aga tõenäoline, et mida lähemalt uute liikmesriikide kodanikud tutvuvad petitsiooniprotsessiga, seda sagedamini nad seda õigust kasutavad;

| 21. | nõuab Euroopa Parlamendilt meetmete rakendamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil, et suurendada ELi kodanike teadlikkust nende õigustest esitada Euroopa Parlamendile asutamislepingu artikli 194 alusel petitsioone neid otseselt puudutavates asjades, mis kuuluvad ELi tegevusvaldkondadesse, ning et rõhutada, et asutamislepingu artikli 195 alusel ombudsmanile esitatavad kaebused puudutavad üksnes väidetavat haldusomavoli ELi institutsioonides või organites; |
| --- | --- |

21.

nõuab Euroopa Parlamendilt meetmete rakendamist nii ELi kui ka riiklikul tasandil, et suurendada ELi kodanike teadlikkust nende õigustest esitada Euroopa Parlamendile asutamislepingu artikli 194 alusel petitsioone neid otseselt puudutavates asjades, mis kuuluvad ELi tegevusvaldkondadesse, ning et rõhutada, et asutamislepingu artikli 195 alusel ombudsmanile esitatavad kaebused puudutavad üksnes väidetavat haldusomavoli ELi institutsioonides või organites;

| 22. | teadvustab ja tervitab petitsioonikomisjoni sekretariaadi tugevdamiseks astutud samme, et rahuldada keelelise, juriidilise ja poliitilise asjatundlikkuse vajadus, ning rõhutab, et seda protsessi tuleb jätkata, et vastamisajad muutuksid lühemaks ja uurimised veelgi tulemuslikumaks ning et tema teenus oleks kõikidele ELi kodanikele võrdselt kättesaadav; kahetseb siiski, et komisjoni sekretariaadis on pidevalt puudu töötajaid, et tegeleda uutest liikmesriikidest laekuvate üha arvukamate petitsioonidega; |
| --- | --- |

22.

teadvustab ja tervitab petitsioonikomisjoni sekretariaadi tugevdamiseks astutud samme, et rahuldada keelelise, juriidilise ja poliitilise asjatundlikkuse vajadus, ning rõhutab, et seda protsessi tuleb jätkata, et vastamisajad muutuksid lühemaks ja uurimised veelgi tulemuslikumaks ning et tema teenus oleks kõikidele ELi kodanikele võrdselt kättesaadav; kahetseb siiski, et komisjoni sekretariaadis on pidevalt puudu töötajaid, et tegeleda uutest liikmesriikidest laekuvate üha arvukamate petitsioonidega;

| 23. | kutsub esimeeste konverentsi üles kaaluma sobival ajal võimalust tõsta petitsioonikomisjoni liikmete arvu 50 täisliikmeni, et tagada Euroopa kodanikele parem arusaamine nende juhtumi käsitlemisest komisjonis ja võimaldada seega Euroopa Parlamendil petitsioonide esitajate ootustele paremini vastata; |
| --- | --- |

23.

kutsub esimeeste konverentsi üles kaaluma sobival ajal võimalust tõsta petitsioonikomisjoni liikmete arvu 50 täisliikmeni, et tagada Euroopa kodanikele parem arusaamine nende juhtumi käsitlemisest komisjonis ja võimaldada seega Euroopa Parlamendil petitsioonide esitajate ootustele paremini vastata;

| 24. | väljendab heameelt petitsioonide uue tarkvarasüsteemi, mis on nii andmebaas kui ka haldusvahend petitsioonidega seotud töövoo kohta teabe andmiseks, kasutuselevõtmise üle 2005. aasta juulis; juhib tähelepanu sellele, et e-Petition tarkvara on juurdepääsetav nii petitsioonikomisjoni liikmetele ja nende assistentidele kui ka fraktsioonide personalile ning selle eesmärk on täiendavalt tugevdada petitsioonikomisjoni tegevuse läbipaistvust ja tõhusust; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt petitsioonide uue tarkvarasüsteemi, mis on nii andmebaas kui ka haldusvahend petitsioonidega seotud töövoo kohta teabe andmiseks, kasutuselevõtmise üle 2005. aasta juulis; juhib tähelepanu sellele, et e-Petition tarkvara on juurdepääsetav nii petitsioonikomisjoni liikmetele ja nende assistentidele kui ka fraktsioonide personalile ning selle eesmärk on täiendavalt tugevdada petitsioonikomisjoni tegevuse läbipaistvust ja tõhusust;

| 25. | märgib, et asutamislepingu artikkel 230 võimaldab Euroopa Parlamendil esitada Euroopa Kohtusse asutamislepingu ning selle kohaldamisega seonduvate muude õigusnormide rikkumise juhtumid; |
| --- | --- |

25.

märgib, et asutamislepingu artikkel 230 võimaldab Euroopa Parlamendil esitada Euroopa Kohtusse asutamislepingu ning selle kohaldamisega seonduvate muude õigusnormide rikkumise juhtumid;

| 26. | rõhutab, et Euroopa Parlament võib õiguspäraselt kasutada enda volitusi, kui seda on vaja ühenduse õiguse sellise raske rikkumise lõpetamiseks, mis on avastatud petitsiooni uurimise käigus; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Euroopa Parlament võib õiguspäraselt kasutada enda volitusi, kui seda on vaja ühenduse õiguse sellise raske rikkumise lõpetamiseks, mis on avastatud petitsiooni uurimise käigus;

| 27. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on alates 1998. aastast kutsunud üles läbi vaatama 1989. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; kordab oma kiireloomulist ülekutset nõukogule ja komisjonile, eesmärgiga pakkuda tõhusamaid heastamisvahendeid ning määratleda selge ja ühtne raamistik institutsioonidevaheliseks koostööks asjaomases valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on alates 1998. aastast kutsunud üles läbi vaatama 1989. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; kordab oma kiireloomulist ülekutset nõukogule ja komisjonile, eesmärgiga pakkuda tõhusamaid heastamisvahendeid ning määratleda selge ja ühtne raamistik institutsioonidevaheliseks koostööks asjaomases valdkonnas;

| 28. | palub vastutaval komisjonil tihedas koostöös petitsioonikomisjoniga vaadata läbi petitsioonimenetluse praegused protseduurireeglid, et viia need paremasse vastavusse kehtivate heade tavadega ning tugevdada konkreetseid andmekaitse ja konfidentsiaalsusega seotud elemente, kahjustamata sealjuures petitsiooniprotsessi olulist läbipaistvust; |
| --- | --- |

28.

palub vastutaval komisjonil tihedas koostöös petitsioonikomisjoniga vaadata läbi petitsioonimenetluse praegused protseduurireeglid, et viia need paremasse vastavusse kehtivate heade tavadega ning tugevdada konkreetseid andmekaitse ja konfidentsiaalsusega seotud elemente, kahjustamata sealjuures petitsiooniprotsessi olulist läbipaistvust;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele asutustele.

---

(1)  EÜT C 120, 12.4.1989, lk 90.

(2)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 123.

(3)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

---

Kolmapäev, 14. juuni 2006

| 9.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 300/143 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 300/143

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/03)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES

president

1.   Istungi algus

Istung algas kell 09.00.

2.   Euroopa Ülemkogu (Brüssel, 15.-16. juuni 2006) (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Euroopa Ülemkogu ettevalmistamine - sealhulgas järelemõtlemisperioodi edasised etapid

Suuliselt vastatav küsimus (O-0033/2006), mille esitas(id) Jo Leinen AFCO komisjoni nimel komisjonile: edasised sammud järelemõtlemisperioodil (B6-0208/2006)

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) ja José Manuel Barroso (komisjoni president) esinesid avaldustega.

Jo Leinen esitas suuliselt vastatava küsimuse.

Margot Wallström (komisjoni asepresident) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.

Sõna võtsid Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel, Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta) ja Othmar Karas.

ISTUNGI JUHATAJA: Edward McMILLAN-SCOTT

asepresident

Sõna võtsid Jan Marinus Wiersma, Silvana Koch-Mehrin, Johannes Voggenhuber, Gabriele Zimmer, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Marie Le Pen, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Karin Riis-Jørgensen, Pierre Jonckheer, Erik Meijer, Konrad Szymański, Bastiaan Belder, Roger Helmer, Gerardo Galeote, Robert Goebbels, Andrew Duff, Bernat Joan i Marí, Jonas Sjöstedt, Roger Knapman, Mario Borghezio, Jacques Toubon, Magda Kósáné Kovács, Bronisław Geremek, Georgios Karatzaferis, Jana Bobošíková, Antonio Tajani, Harlem Désir, Karin Resetarits, Nils Lundgren, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bogusław Sonik, Poul Nyrup Rasmussen, Markus Ferber, Genowefa Grabowska, Íñigo Méndez de Vigo, Achille Occhetto, Tunne Kelam, Stavros Lambrinidis, Geoffrey Van Orden, Richard Corbett, Margie Sudre, Carlos Carnero González, Francisco José Millán Mon, Riitta Myller, Alexander Stubb, Zsolt László Becsey, Charles Tannock, Hubert Pirker, Panayiotis Demetriou, Hans Winkler ja José Manuel Barroso.

Arutelu lõpus kodukorra artikli 103 lõike 2 ja artikli 108 lõike 5 alusel esitatud resolutsiooni ettepanekud.

Bulgaaria ja Rumeenia (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu)

| — | André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks (B6-0343/2006), |
| --- | --- |

—

André Brie fraktsiooni GUE/NGL nimel Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks (B6-0343/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Joost Lagendijk, Milan Horáček ja Elly de Groen-Kouwenhoven fraktsiooni Verts/ALE nimel 15. ja 16 juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise kohta (B6-0344/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Joost Lagendijk, Milan Horáček ja Elly de Groen-Kouwenhoven fraktsiooni Verts/ALE nimel 15. ja 16 juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise kohta (B6-0344/2006),

| — | Nicholson of Winterbourne ja Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta (B6-0345/2006), |
| --- | --- |

—

Nicholson of Winterbourne ja Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta (B6-0345/2006),

| — | Geoffrey Van Orden, Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja Francisco José Millán Mon fraktsiooni PPE-DE nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta (B6-0346/2006), |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja Francisco José Millán Mon fraktsiooni PPE-DE nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta (B6-0346/2006),

| — | Konrad Szymański ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise protsessi kohta (B6-0347/2006), |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise protsessi kohta (B6-0347/2006),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici ja Alexandra Dobolyi fraktsiooni PSE nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta (B6-0348/2006). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici ja Alexandra Dobolyi fraktsiooni PSE nimel Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta (B6-0348/2006).

Järelemõtlemisperioodi edasised etapid (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu)

| — | Jo Leinen AFCO komisjoni nimel: Järgmised sammud järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (B6-0327/2006). |
| --- | --- |

—

Jo Leinen AFCO komisjoni nimel: Järgmised sammud järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (B6-0327/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 14.6.2006 protokolli punkt 4.7 ja 14.6.2006 protokolli punkt 4.8.

3.   Tervitus

Parlamendi nimel tervitas istungi juhataja Nepaali asepeaministrit ja välisministrit K. P. Sharma Oli't, kes viibis külaliste loožis.

ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI

asepresident

4.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

4.1.   Euroopa täitekorraldus * (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel [07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Ioannis Varvitsiotis (A6-0187/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 1)

ALGATUS, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0256)

4.2.   Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta [KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Frieda Brepoels (A6-0124/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 2)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0257)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0257)

4.3.   Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta [KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)] - Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Martine Roure (A6-0192/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Martine Roure (raportöör) teatas veast resolutsiooni ettepanekus ning tegi muudatusettepaneku 29 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0258)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Martine Roure taotles kodukorra artikli 53 lõike 2 alusel õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku hääletuse edasilükkamistent.

Parlament kiitis taotluse heaks.

Küsimus on seega uuesti tagasi saadetud vastutavale komisjonile läbivaatamiseks.

4.4.   Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses (hääletus)

Raport pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses [2006/2062(INI)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.

Raportöör: Adamos Adamou (A6-0176/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 4)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0259)

4.5.   Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (hääletus)

Raport Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) [2006/2007(INI)] - Õigusasjade komisjon.

Raportöör: Giuseppe Gargani (A6-0172/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 5)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0260)

4.6.   Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia (hääletus)

Raport mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia [2005/2191(INI)] - Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.

Raportöör: Tatjana Ždanoka (A6-0189/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 6)

Sõna võttis Alessandra Mussolini isikliku avaldusega (asepresident katkestas tema sõnavõtu, kuna tegemist ei olnud isikliku avaldusega).

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0261)

4.7.   Bulgaaria ja Rumeenia (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu) (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0343/2006, B6-0344/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006 ja B6-0348/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0343/2006

(asendades B6-0343/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006 ja B6-0348/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Geoffrey Van Orden ja Francisco José Millán Mon fraktsiooni PPE-DE nimel, |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Geoffrey Van Orden ja Francisco José Millán Mon fraktsiooni PPE-DE nimel,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici ja Alexandra Dobolyi fraktsiooni PSE nimel, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici ja Alexandra Dobolyi fraktsiooni PSE nimel,

| — | Nicholson of Winterbourne ja Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Nicholson of Winterbourne ja Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel;

| — | André Brie ja Miloslav Ransdorf fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

André Brie ja Miloslav Ransdorf fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Konrad Szymański ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0262)

(Resolutsiooni ettepanek B6-0344/2006 muutus kehtetuks.)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra fraktsiooni PPE-DE nimel esitas lõike 6 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra fraktsiooni PPE-DE nimel esitas lõike 6 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

4.8.   Järelemõtlemsiperioodi edasised etapid (15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu) (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0327/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0263)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Gerard Batten vaidlustas kodukorra artikli 35 alusel hääletuse kehtivuse (asepresident katkestas sõnavõtu, kuna kodukorra nimetatud säte kehtib ainult komisjoni ettepanekute ja teiste õigusloomega seotud dokumentide kohta); |
| --- | --- |

—

Gerard Batten vaidlustas kodukorra artikli 35 alusel hääletuse kehtivuse (asepresident katkestas sõnavõtu, kuna kodukorra nimetatud säte kehtib ainult komisjoni ettepanekute ja teiste õigusloomega seotud dokumentide kohta);

| — | Brian Crowley ja Dirk Sterckx muudatusettepaneku 2 teise osa hääletamise kohta. |
| --- | --- |

—

Brian Crowley ja Dirk Sterckx muudatusettepaneku 2 teise osa hääletamise kohta.

5.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

Raport: Ioannis Varvitsiotis - A6-0187/2006

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Raport: Martine Roure - A6-0192/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Raport: Giuseppe Gargani - A6-0172/2006

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

Raport: Tatjana Ždanoka - A6-0189/2006

| — | Lasse Lehtinen, Frank Vanhecke, Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Lasse Lehtinen, Frank Vanhecke, Philip Claeys

Bulgaaria ja Rumeenia (Euroopa Ülemkogu 15-16. juuni 2006) RC-B6-0343/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Edasised sammud järelemõtlemisperioodil (Euroopa Ülemkogu 15-16. juuni 2006) - B6-0327/2006

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

*

- *

Sõna võttis Brian Crowley järelemõtlemisperioodi edasisi etappe käsitleva resolutsiooni hääletuse kohta (B6-0327/2006).

6.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Raport: Giuseppe Gargani - A6-0172/2006

| — | lõige 2

  poolt: Lissy Gröner |
| --- | --- |

—

lõige 2

poolt: Lissy Gröner

| — | lõige 4

  poolt: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

lõige 4

poolt: Rainer Wieland

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Anders Wijkman

Raport: Tatjana Ždanoka - A6-0189/2006

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Mathieu Grosch |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Mathieu Grosch

Järelemõtlemisperioodi edasised etapid - B6-0327/2006

| — | muudatusettepanek 1

  vastu: John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1

vastu: John Attard-Montalto

| — | lõige 2, 2. osa

  poolt: John Attard-Montalto, Hubert Pirker, Alain Lipietz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

  vastu: Jeffrey Titford |
| --- | --- |

—

lõige 2, 2. osa

poolt: John Attard-Montalto, Hubert Pirker, Alain Lipietz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

vastu: Jeffrey Titford

| — | muudatusettepanek 11

  poolt: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 11

poolt: Claude Turmes

| — | lõige 7, 2. osa

  poolt: Inger Segelström

  vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

lõige 7, 2. osa

poolt: Inger Segelström

vastu: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Zita Pleštinská |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Zita Pleštinská

Maria Berger teatas, et ta ei osalenud esimestel hääletustel, kuna tema hääletusseade ei töötanud.

(Istung katkestati kell 13.20 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

7.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

8.   Säästva arengu strateegia (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0041/2006), mille esitas(id)Anders Wijkman, John Bowis ja Karl-Heinz Florenz fraktsiooni PPE-DE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0209/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0042/2006), mille esitas(id)Anders Wijkman, John Bowis ja Karl-Heinz Florenz fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0210/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0043/2006), mille esitas(id)Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0211/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0044/2006), mille esitas(id)Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0212/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0045/2006), mille esitas(id)Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0213/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0046/2006), mille esitas(id)Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0214/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0047/2006), mille esitas(id)Adamos Adamou ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0215/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0048/2006), mille esitas(id)Adamos Adamou ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0216/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0050/2006), mille esitas(id)Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0217/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0051/2006), mille esitas(id)Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0218/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0052/2006), mille esitas(id)Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel nõukogule: Säästev areng (B6-0219/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0053/2006), mille esitas(id)Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel komisjonile: Säästev areng (B6-0220/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0056/2006), mille esitas(id)Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel nõukogule: Säästva arengu strateegia (B6-0222/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0057/2006), mille esitas(id)Liam Aylward fraktsiooni UEN nimel komisjonile: Säästva arengu strateegia (B6-0223/2006)

Anders Wijkman esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0209/2006 ja B6-0210/2006.

Chris Davies esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0211/2006 ja B6-0212/2006.

Satu Hassi esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0213/2006 ja B6-0214/2006.

Adamos Adamou esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0215/2006 ja B6-0216/2006.

Johannes Blokland esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0217/2006 ja B6-0218/2006.

Guido Sacconi esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0219/2006 ja B6-0220/2006.

Alessandro Foglietta (autori asendaja) esitas suuliselt vastatavad küsimused B6-0222/2006 ja B6-0223/2006.

Josef Pröll (nõukogu eesistuja) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele B6-0209/2006, B6-0211/2006, B6-0213/2006, B6-0215/2006, B6-0217/2006, B6-0219/2006 ja B6-0222/2006.

Joe Borg (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele B6-0210/2006, B6-0212/2006, B6-0214/2006, B6-0216/2006, B6-0218/2006, B6-0220/2006 ja B6-0223/2006.

Sõna võtsid Cristina Gutiérrez-Cortines fraktsiooni PPE-DE nimel, Riitta Myller fraktsiooni PSE nimel, Fiona Hall fraktsiooni ALDE nimel, Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Gabriele Zimmer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Michael Henry Nattrass fraktsiooni IND/DEM nimel, Alessandro Battilocchio (fraktsioonilise kuuluvuseta), Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Jean-Claude Martinez, Charlotte Cederschiöld, Britta Thomsen, Marie Anne Isler Béguin ja András Gyürk.

ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH

asepresident

Sõna võtsid Carl Schlyter, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Josef Pröll ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Karl-Heinz Florenz, John Bowis, Anders Wijkman ja Françoise Grossetête fraktsiooni PPE-DE nimel, Anne Ferreira ja Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel, Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel, Satu Hassi, Elisabeth Schroedter, Carl Schlyter ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel, Liam Aylward, Alessandro Foglietta ja Adriana Poli Bortone fraktsiooni UEN nimel, Johannes Blokland, Läbivaadatud säästva arengu strateegia (B6-0335/2006). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, John Bowis, Anders Wijkman ja Françoise Grossetête fraktsiooni PPE-DE nimel, Anne Ferreira ja Guido Sacconi fraktsiooni PSE nimel, Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel, Satu Hassi, Elisabeth Schroedter, Carl Schlyter ja Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf fraktsiooni Verts/ALE nimel, Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel, Liam Aylward, Alessandro Foglietta ja Adriana Poli Bortone fraktsiooni UEN nimel, Johannes Blokland, Läbivaadatud säästva arengu strateegia (B6-0335/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.9.

9.   Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas (arutelu)

Nõukogu ja komisjoni avaldused: Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) ja Vladimír Špidla (komisjoni liige) esinesid avaldustega.

Sõna võtsid Patrick Gaubert fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel, Jean Lambert fraktsiooni Verts/ALE nimel, Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel, Wojciech Roszkowski fraktsiooni UEN nimel, Bogdan Pęk fraktsiooni IND/DEM nimel, Maciej Marian Giertych (fraktsioonilise kuuluvuseta), Bogusław Sonik, Martine Roure, Frédérique Ries, Bairbre de Brún, Eoin Ryan, Urszula Krupa, Frank Vanhecke, Alexander Stubb, Józef Pinior, Mojca Drčar Murko, Dimitrios Papadimoulis, Jan Tadeusz Masiel, Michael Cashman, Sarah Ludford, Kader Arif, Claude Moraes, Hélène Goudin, Hans Winkler ja Vladimír Špidla.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Patrick Gaubert fraktsiooni PPE-DE nimel rassistlike rünnakute kohta Euroopa Liidus (B6-0328/2006), |
| --- | --- |

—

Patrick Gaubert fraktsiooni PPE-DE nimel rassistlike rünnakute kohta Euroopa Liidus (B6-0328/2006),

| — | Brian Crowley ja Romano Maria La Russa fraktsiooni UEN nimel rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas (B6-0329/2006), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley ja Romano Maria La Russa fraktsiooni UEN nimel rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas (B6-0329/2006),

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas (B6-0330/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas (B6-0330/2006),

| — | Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel rassistliku ja homofoobse vägivalla kasvu kohta Euroopas (B6-0331/2006), |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel rassistliku ja homofoobse vägivalla kasvu kohta Euroopas (B6-0331/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach ja Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel rassistliku ja homofoobse vägivalla kohta (B6-0332/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach ja Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel rassistliku ja homofoobse vägivalla kohta (B6-0332/2006),

| — | Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman ja Claude Moraes fraktsiooni PSE nimel rassistliku ja homofoobse retoorika ja vägivalla suurenemise kohta Euroopas (B6-0333/2006). |
| --- | --- |

—

Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman ja Claude Moraes fraktsiooni PSE nimel rassistliku ja homofoobse retoorika ja vägivalla suurenemise kohta Euroopas (B6-0333/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.10.

10.   Väike- ja kergrelvad (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0014/2006), mille esitas(id)Elmar Brok ja Karl von Wogau AFET komisjoni nimel nõukogule: Euroopa Liit ja ÜRO 2006. aastal korraldatav laskurrelvi käsitlev läbivaatamise konverents (B6-0225/2006)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0015/2006), mille esitas(id)Elmar Brok ja Karl von Wogau AFET komisjoni nimel komisjonile: Euroopa Liit ja ÜRO 2006. aastal korraldatav laskurrelvi käsitlev läbivaatamise konverents (B6-0226/2006)

Raül Romeva i Rueda (autorite asendaja) esitas suuliselt vastatavad küsimused.

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele B6-0225/2006.

ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS

asepresident

Vladimír Špidla (komisjoni liige) vastas küsimusele B6-0226/2006.

Sõna võtsid Geoffrey Van Orden fraktsiooni PPE-DE nimel, Ana Maria Gomes fraktsiooni PSE nimel, Tobias Pflüger fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Richard Howitt.

Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Raül Romeva i Rueda AFET komisjoni nimel: Käsi- ja kergrelvad, pidades silmas 2006. aastal toimuvat ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava ülevaatamise konverentsi, ning rahvusvahelist relvakaubanduslepingu kehtestamist (B6-0334/2006). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda AFET komisjoni nimel: Käsi- ja kergrelvad, pidades silmas 2006. aastal toimuvat ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava ülevaatamise konverentsi, ning rahvusvahelist relvakaubanduslepingu kehtestamist (B6-0334/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.11.

11.   Infotund (küsimused nõukogule)

Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0224/2006).

Esimene osa

Küsimus 1 (Bernd Posselt): ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga.

Hans Winkler (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Bernd Posselt, Reinhard Rack ja Andreas Mölzer.

Küsimus 2 (Robert Evans): inimorganite ja -kudedega kaubitsemine.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Richard Howitt (autori asendaja).

Küsimus 3 (Gay Mitchell): Iraani tuumaambitsioonid.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Gay Mitchell, Piia-Noora Kauppi ja Andreas Mölzer.

Küsimus 4 (Miguel Angel Martínez Martínez): Aafrika arengu- ja rändestrateegia.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell ja Reinhard Rack.

Küsimus 5 (Laima Liucija Andrikienė): Euroopa Liidu poliitiline tulevik liidu ja Venemaa vahel hiljuti sõlmitud viisakorra lihtsustamise lepingu kontekstis.

Hans Winkler vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Laima Liucija Andrikienė, Justas Vincas Paleckis ja Alexander Stubb.

Teine osa

Küsimus 6 (Fiona Hall): biokütuse säästev tootmine.

Küsimus 7 (Agnes Schierhuber): biomass ja biokütused.

Josef Pröll (nõukogu eesistuja) vastas küsimustele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Fiona Hall, Agnes Schierhuber, Georgios Papastamkos, Glenis Willmott ja Andreas Mölzer.

Küsimus 8 on tagasi võetud.

Küsimus 9 (Othmar Karas): mootorsõidukite heitgaasid.

Josef Pröll vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Othmar Karas ja Paul Rübig.

Küsimus 10 (Seán Ó Neachtain): abi andmine Euroopa metsaprogrammidele.

Josef Pröll vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Seán Ó Neachtain.

Küsimus 11 (Emanuel Jardim Fernandes): Euroopa metsastrateegia.

Josef Pröll vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Emanuel Jardim Fernandes ja Reinhard Rack.

Küsimus 12 (Péter Olajos): vahu tekkimine Rába jõel.

Josef Pröll vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Péter Olajos ja Paul Rübig.

Küsimus 13 (Antonios Trakatellis): keskkonnakaitse rakendamine Vahemere piirkonnas partnerluslepingute ja Barcelona protsessi raames.

Josef Pröll vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Antonios Trakatellis.

Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).

Nõukogu infotund lõppes.

(Istung katkestati kell 19.15 ja jätkus kell 21.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO

asepresident

12.   Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I (arutelu)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta [KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0194/2006)

Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Paolo Costa tutvustas raportit.

Sõna võtsid Romano Maria La Russa (LIBE komisjoni arvamuse koostaja), Philip Bradbourn fraktsiooni PPE-DE nimel, Saïd El Khadraoui fraktsiooni PSE nimel, Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Mieczysław Edmund Janowski fraktsiooni UEN nimel, Georg Jarzembowski, Inger Segelström, Kyriacos Triantaphyllides, Stanisław Jałowiecki, Inés Ayala Sender, Christine De Veyrac, Bogusław Liberadzki ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.4.

13.   Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt (arutelu)

Raport Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta [2005/2168(INI)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Michael Cramer (A6-0183/2006)

Michael Cramer tutvustas raportit.

Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).

Sõna võtsid Georg Jarzembowski fraktsiooni PPE-DE nimel, Jörg Leichtfried fraktsiooni PSE nimel, Dirk Sterckx fraktsiooni ALDE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, ja Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel.

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

Sõna võtsid Reinhard Rack, Gilles Savary, Arūnas Degutis, Marta Vincenzi, Inés Ayala Sender, Saïd El Khadraoui ja Jacques Barrot.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.12.

14.   Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid (arutelu)

Raport rannalähedase püügi ja rannakalurite probleemide kohta [2004/2264(INI)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006)

Seán Ó Neachtain tutvustas raportit.

Sõna võttis Joe Borg (komisjoni liige).

Sõna võtsid Teresa Riera Madurell (FEMM komisjoni arvamuse koostaja), Carmen Fraga Estévez fraktsiooni PPE-DE nimel, Rosa Miguélez Ramos fraktsiooni PSE nimel, Dirk Sterckx fraktsiooni ALDE nimel, Ian Hudghton fraktsiooni Verts/ALE nimel, Pedro Guerreiro fraktsiooni GUE/NGL nimel, Sebastiano (Nello) Musumeci fraktsiooni UEN nimel, James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta), Neil Parish, Paulo Casaca, Leopold Józef Rutowicz, Iles Braghetto, Stavros Arnaoutakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ioannis Gklavakis ja Joe Borg.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.13.

15.   Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed (arutelu)

Komisjoni avaldus: Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed

Joe Borg (komisjoni liige) esines avaldusega.

Sõna võtsid Piia-Noora Kauppi fraktsiooni PPE-DE nimel, Pervenche Berès fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Alexander Radwan, Ieke van den Burg ja Joe Borg.

Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:

| — | Piia-Noora Kauppi fraktsiooni PPE-DE nimel, Ieke van den Burg ja Pervenche Berès fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Alain Lipietz fraktsiooni Verts/ALE nimel, Sahra Wagenknecht fraktsiooni GUE/NGL nimel, Guntars Krasts fraktsiooni UEN nimel finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõu kohta (B6-0371/2006). |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi fraktsiooni PPE-DE nimel, Ieke van den Burg ja Pervenche Berès fraktsiooni PSE nimel, Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel, Alain Lipietz fraktsiooni Verts/ALE nimel, Sahra Wagenknecht fraktsiooni GUE/NGL nimel, Guntars Krasts fraktsiooni UEN nimel finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõu kohta (B6-0371/2006).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.8.

16.   Järgmise istungi päevakord

Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 374.611/OJJE).

17.   Istungi lõpp

Istung lõppes kell 23.55.

Julian Priestley

peasekretär

Miroslav Ouzký

asepresident

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Euroopa täitekorraldus *

Raport: Ioannis VARVITSIOTIS (A6-0187/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | NH | + | 484, 53, 9 |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

NH

+

484, 53, 9

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

2.   Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I

Raport: Frieda BREPOELS (A6-0124/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-7
  9-14
  16-17
  19-23
  25-26 | komisjon | | + | |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 8 | komisjon | eraldi | - | |
| 15 | komisjon | eraldi | - | |
| art 2, ala-§ a, pärast punkti 5 | 33 | GUE/NGL | | - | |
| 34 | GUE/NGL | | - | |
| 35 | GUE/NGL | | - | |
| art 2, pärast punkti d | 37 | GUE/NGL | | - | |
| art 5 § 1 | 39 | GUE/NGL | | - | |
| art 11 § 1 | 29 | PPE-DE | | + | |
| 18 | komisjon | | | |
| art 13, § 2, 3. taane | 24 | komisjon | | - | |
| 30 | PPE-DE | | + | |
| art 25 | 31 | PPE-DE | | + | |
| 1. lisa, A osa, punkt 2 | 27 | komisjon | | + | |
| 38/rev | GUE/NGL | | - | |
| 1. lisa, A osa, pärast punkti 2 | 36 | GUE/NGL | | - | |
| pärast põhj 7 | 32 | GUE/NGL | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatus-ettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-7

9-14

16-17

19-23

25-26

komisjon

+

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

8

komisjon

eraldi

-

15

komisjon

eraldi

-

art 2, ala-§ a, pärast punkti 5

33

GUE/NGL

-

34

GUE/NGL

-

35

GUE/NGL

-

art 2, pärast punkti d

37

GUE/NGL

-

art 5 § 1

39

GUE/NGL

-

art 11 § 1

29

PPE-DE

+

18

komisjon

art 13, § 2, 3. taane

24

komisjon

-

30

PPE-DE

+

art 25

31

PPE-DE

+

1. lisa, A osa, punkt 2

27

komisjon

+

38/rev

GUE/NGL

-

1. lisa, A osa, pärast punkti 2

36

GUE/NGL

-

pärast põhj 7

32

GUE/NGL

-

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanek 28 tühistati.

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: me-d 8 ja 15

3.   Isikuandmete kaitse (politsei- ja õigusalane koostöö) *

Raport: Martine ROURE (A6-0192/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-28
  30-61 | komisjon | | + | |
| pädeva komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 29 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | muudetud suuliselt |
| 2 | + | |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | hääletuse edasilükkamine (kodukorra art 53 § 2) | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-28

30-61

komisjon

+

pädeva komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

29

komisjon

osa

1

+

muudetud suuliselt

2

+

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

hääletuse edasilükkamine (kodukorra art 53 § 2)

Muudatusettepanekud 4 ja 5 ühendati ja muudatusettepanek 62 tühistati.

Taotlused osade kaupa hääletuseks

GUE/NGL

me 29

1. osa: kogu me v. a. § 6

2. osa: § 6

Mitmesugust

Raportöör teeb suulise muudatusettepaneku asendada muudatusettepanekus 29 (artikli 8d lõikes 5) sõna “kohustustega” sõnaga “lepingutega”

4.   Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses

Raport: Adamos ADAMOU (A6-0176/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 28 | § | originaaltekst | NH | + | 586, 35, 18 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 612, 26, 7 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 28

§

originaaltekst

NH

+

586, 35, 18

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

612, 26, 7

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PSE: lõpphääletus

ALDE: § 28

5.   Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu)

Raport: Giuseppe GARGANI (A6-0172/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| terviktekst | 1 | IND/DEM | NH | - | 118, 517, 14 |
| § 2 | § | originaaltekst | NH | + | 515, 101, 31 |
| § 3 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 4 | § | originaaltekst | NH | + | 516, 130, 7 |
| pärast § 4 | 2=
  12= | ALDE
  PSE, ALDE | | + | |
| 3=
  13= | ALDE
  PSE, ALDE | EH | + | 319, 304, 6 |
| 4 | ALDE | | - | |
| § 5, sissejuhatav osa | 16 | PSE | | - | |
| 14 | PSE, ALDE | EH | - | 300, 323, 14 |
| § | originaaltekst | | - | |
| § 15 | 5 | ALDE | | - | |
| 15 | PSE | | - | |
| pärast põhj A | 6 | PSE, ALDE | EH | + | 325, 317, 5 |
| põhj E | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| pärast põhj H | 7 | PSE, ALDE | EH | - | 269, 389, 3 |
| 8 | PSE, ALDE | | + | |
| põhj I | 9 | PSE, ALDE | NH | - | 294, 355, 6 |
| põhj K | 10 | PSE, ALDE | EH | - | 263, 363, 12 |
| põhj M | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj N | 11 | PSE, ALDE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 523, 78, 57 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

terviktekst

1

IND/DEM

NH

-

118, 517, 14

§ 2

§

originaaltekst

NH

+

515, 101, 31

§ 3

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 4

§

originaaltekst

NH

+

516, 130, 7

pärast § 4

2=

12=

ALDE

PSE, ALDE

+

3=

13=

ALDE

PSE, ALDE

EH

+

319, 304, 6

4

ALDE

-

§ 5, sissejuhatav osa

16

PSE

-

14

PSE, ALDE

EH

-

300, 323, 14

§

originaaltekst

-

§ 15

5

ALDE

-

15

PSE

-

pärast põhj A

6

PSE, ALDE

EH

+

325, 317, 5

põhj E

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

pärast põhj H

7

PSE, ALDE

EH

-

269, 389, 3

8

PSE, ALDE

+

põhj I

9

PSE, ALDE

NH

-

294, 355, 6

põhj K

10

PSE, ALDE

EH

-

263, 363, 12

põhj M

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj N

11

PSE, ALDE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

523, 78, 57

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: me-d 1, 9, §-d 2, 4 ja lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: § 3

IND/DEM: põhj M ja § 5

GUE/NGL: §-d 4 ja 5

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

põhj E

1. osa:“arvestades, et Euroopa Kohtu ... samba raames”

2. osa:“ning et põhimõtteliselt ... kriminaalmenetlusõiguses”

6.   Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia

Raport: Tatjana ŽDANOKA (A6-0189/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 1 | 10 | PSE | | + | |
| pärast § 5 | 13 | GUE/NGL | EH | + | 336, 236, 10 |
| § 6 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 322, 242, 27 |
| § 7 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 8 | 4 | PPE-DE | EH | - | 284, 345, 18 |
| § 10 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 11 | 16 ÜME | UEN | NH | + | 378, 233, 26 |
| § | originaaltekst | | | |
| § 12 | 7 | ALDE, PSE | EH | + | 335, 262, 19 |
| § 15 | § | originaaltekst | eraldi/EH | + | 326, 284, 14 |
| § 16 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 18 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 19 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 20 | 11/rev | PSE | | + | |
| § 21 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 22 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 23 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 24 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 25 | § | originaaltekst | NH | + | 534, 80, 38 |
| § 27 | 5 | PPE-DE | | - | |
| § 29 | 8 | ALDE, PSE | | + | |
| § 30 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| volitus 4 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| volitus 5 | 1=
  14= | PPE-DE
  UEN | | + | |
| volitused 7 ja 8 | - | - | | + | volitused 7 ja 8 vahetatud |
| pärast volitust 8 | 6 | ALDE, PSE | | + | |
| põhj C | 9 | PSE | | + | |
| põhj D | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast põhj D | 12 | GUE/NGL | | - | |
| põhj E | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj J | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj K | 2=
  15= | PPE-DE
  UEN | | + | |
| § | originaaltekst | | | |
| põhj P | 3 | PPE-DE | EH | - | 305, 318, 22 |
| § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 343, 301, 9 |
| põhj R | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj S | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 390, 222, 47 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 1

10

PSE

+

pärast § 5

13

GUE/NGL

EH

+

336, 236, 10

§ 6

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

322, 242, 27

§ 7

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 8

4

PPE-DE

EH

-

284, 345, 18

§ 10

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 11

16 ÜME

UEN

NH

+

378, 233, 26

§

originaaltekst

§ 12

7

ALDE, PSE

EH

+

335, 262, 19

§ 15

§

originaaltekst

eraldi/EH

+

326, 284, 14

§ 16

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 18

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 19

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 20

11/rev

PSE

+

§ 21

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 22

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 23

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 24

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 25

§

originaaltekst

NH

+

534, 80, 38

§ 27

5

PPE-DE

-

§ 29

8

ALDE, PSE

+

§ 30

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

volitus 4

§

originaaltekst

eraldi

+

volitus 5

1=

14=

PPE-DE

UEN

+

volitused 7 ja 8

-

-

+

volitused 7 ja 8 vahetatud

pärast volitust 8

6

ALDE, PSE

+

põhj C

9

PSE

+

põhj D

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast põhj D

12

GUE/NGL

-

põhj E

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj J

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj K

2=

15=

PPE-DE

UEN

+

§

originaaltekst

põhj P

3

PPE-DE

EH

-

305, 318, 22

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

343, 301, 9

põhj R

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj S

§

originaaltekst

eraldi

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

390, 222, 47

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me 16, § 25 ja lõpphääletus

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: volitus, põhj D, E, J, R, S, §-d 7, 10, 15, 16, 18, 19, 21, 22, 23 ja 24

ALDE: § 25

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

põhj P

1. osa:“arvestades, et ... suunatud poliitika edust”

2. osa:“arvestades, et ... võetud positiivsetel meetmetel”

§ 6

1. osa:“taunib asjaolu, et ... sellise olukorra parandamist”

2. osa:“nõuab järjekindlalt, et ... läbiviidavatesse mõju hindamistesse”

§ 30

1. osa:“nõuab tungivalt, et ... vabale liikumisele teostamisega”

2. osa:“nõuab, et ka ... vastastikuse tunnustamise põhimõtet”

Mitmesugust

Raportöör tegi ettepaneku vahetada volituste 7 ja 8 järjekord.

7.   Bulgaaria ja Rumeenia (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0343/2006, B6-0344/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006, B6-0348/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0343/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| § 6 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0343/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0344/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0345/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0346/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0347/2006 | | UEN | | | |
| B6-0348/2006 | | PSE | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0343/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

§ 6

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0343/2006

GUE/NGL

B6-0344/2006

Verts/ALE

B6-0345/2006

ALDE

B6-0346/2006

PPE-DE

B6-0347/2006

UEN

B6-0348/2006

PSE

Mitmesugust

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra tegi fraktsiooni PPE-DE nimel resolutsiooni ühisettepaneku § 6 kohta suulise muudatusettepaneku:

rõhutab, et mõlemal riigil on vaja jätkata toimuvat kohtusüsteemi reformimist, suurendades veelgi läbipaistvust, tõhusust ja kohtunike erapooletust, samuti tuleb saavutada edasisi arvestatavaid tulemusi korruptsioonivastases võitluses, pöörates Bulgaaria puhul erilist tähelepanu võitlusele organiseeritud kuritegevusega; rõhutab, kui oluline on võtta kõiki vajalikke meetmeid võitluseks inimkaubandusega ja parandada oluliselt romide sotsiaalset kaasatust, eriti eluaseme, tervishoiu, hariduse ja tööhõive osas;

8.   Järgmised sammud järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)

Resolutsiooni ettepanek: B6-0327/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AFCO komisjoni resolutsiooni ettepanek




  (B6-0327/2006) |
| enne § 1 | 13 | IND/DEM | osa/NH | | |
| 1 | - | 145, 432, 5 |
| 2 | - | 127, 453, 26 |
| § 1 | 1 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | NH | - | 185, 426, 21 |
| § 2 | 2 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | osa | | |
| 1/EH | - | 305, 309, 16 |
| 2/NH | + | 421, 100, 22 |
| § | originaaltekst | | | |
| pärast § 2 | 7 | ALDE,
  BERÈS jt | EH | + | 329, 266, 40 |
| § 4 | 12 | Verts/ALE | | + | |
| § 5 | 3 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS ea | | - | |
| pärast § 5 | 11 | Verts/ALE | NH | - | 153, 466, 18 |
| § 6 | 4 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | NH | - | 169, 440, 32 |
| § 7 | 5 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | osa/NH | | |
| 1 | - | 186, 450, 10 |
| 2 | | |
| § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 393, 226, 10 |
| 2 | + | 343, 261, 7 |
| § 11, punkt f) | 6 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | | + | |
| põhj A | 8/rev | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | | - | |
| põhj D | 9/rev | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | | - | |
| pärast põhj F | 10/rev | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS jt | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 347, 212, 70 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

AFCO komisjoni resolutsiooni ettepanek

(B6-0327/2006)

enne § 1

13

IND/DEM

osa/NH

1

-

145, 432, 5

2

-

127, 453, 26

§ 1

1

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

NH

-

185, 426, 21

§ 2

2

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

osa

1/EH

-

305, 309, 16

2/NH

+

421, 100, 22

§

originaaltekst

pärast § 2

7

ALDE,

BERÈS jt

EH

+

329, 266, 40

§ 4

12

Verts/ALE

+

§ 5

3

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS ea

-

pärast § 5

11

Verts/ALE

NH

-

153, 466, 18

§ 6

4

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

NH

-

169, 440, 32

§ 7

5

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

osa/NH

1

-

186, 450, 10

2

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

393, 226, 10

2

+

343, 261, 7

§ 11, punkt f)

6

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

+

põhj A

8/rev

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

-

põhj D

9/rev

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

-

pärast põhj F

10/rev

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS jt

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

347, 212, 70

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PSE: § 7 ja lõpphääletus

IND/DEM: me 13

ALDE: me-d 1, 4, 5, § 7 ja lõpphääletus

GUE/NGL: me-d 2 2. osa

VertsALE: me-d 1, 4, 5, 11 ja lõpphääletus

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

§ 7

1. osa: Kogu tekst v. a. sõnad “et arutleda, kas ... ratifitseerimisprotsessi jätkata”

2. osa: need sõnad

PPE-DE, GUE/NGL

me 2

1. osa:“hoiatab püüete eest ... lõhenenud liidu näol”

2. osa:“kinnitab seetõttu nii ... põhiseaduslikust protsessist”

GUE/NGL

me 5

1. osa:“kutsub kõiki institutsioone ... väljendatud lahkarvamust”

2. osa:“tehes 2004. aasta ... kui ka sisulisi parandusi”

me 13

1. osa:“meenutab, et ... ühehäälset ratifitseerimist ning”

2. osa:“väljendab austavat suhtumist ... ja 61, 6 %)”

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Varvitsiotisi raport A6-0187/2006

resolutsioon

Poolt: 484

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 53

GUE/NGL: Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Schenardi

Erapooletuid: 9

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk, Martinez

PPE-DE: Buzek, Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Tobias Pflüger, Sahra Wagenknecht

2.   Adamou raport A6-0176/2006

lõige 28

Poolt: 586

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 35

ALDE: Ek, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 18

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Konrad

PSE: Hegyi

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Maria Berger

3.   Adamou raport A6-0176/2006

resolutsioon

Poolt: 612

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 26

ALDE: Ek, Malmström, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Savi

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Wijkman

UEN: Tatarella

Erapooletuid: 7

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Borghezio, Salvini

PSE: Hegyi

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Maria Berger

4.   Gargani raport A6-0172/2006

muudatusettepanek 1

Poolt: 118

ALDE: Cornillet, Davies, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: de Brún, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Gill, Glante, Golik, Paleckis, Pleguezuelos Aguilar, Sornosa Martínez, Szejna, Weber Henri

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Schlyter, Staes

Vastu: 517

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, FragaEstévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 14

GUE/NGL: Henin, Manolakou, Pafilis, Toussas, Wurtz

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Siekierski

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Hans-Peter Martin

Vastu:
  Bart Staes

5.   Gargani raport A6-0172/2006

lõige 2

Poolt: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Wagenknecht

IND/DEM: Titford

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 101

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Korhola, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gomes

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Erapooletuid: 31

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Hääletuse parandused

Poolt:
  Ana Maria Gomes

Vastu:
  Malcolm Harbour, Sahra Wagenknecht

Erapooletuid:
  Hans-Peter Martin

6.   Gargani raport A6-0172/2006

lõige 4

Poolt: 516

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 130

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gaubert, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Ettl, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Pinior, Pittella, Riera Madurell, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Erapooletuid: 7

GUE/NGL: Henin, Wurtz

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rutowicz

UEN: Krasts

Hääletuse parandused

Erapooletuid:
  Hans-Peter Martin

7.   Gargani raport A6-0172/2006

muudatusettepanek 9

Poolt: 294

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Pieper, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 355

ALDE: Ek

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Cashman, Corbett, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Pinior, Segelström, Skinner, Titley, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Schlyter

Erapooletuid: 6

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

Hääletuse parandused

Vastu:
  Glyn Ford

8.   Gargani raport A6-0172/2006

resolutsioon

Poolt: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 78

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Florenz, Millán Mon

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Erapooletuid: 57

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Henin, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Portas, Wurtz

NI: Baco, Borghezio, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Hääletuse parandused

Poolt:
  Simon Busuttil

Vastu:
  Marie-Hélène Aubert

9.   Zdanoka raport A6-0189/2006

muudatusettepanek 16

Poolt: 378

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berger, Falbr, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Ilves, Kuc, Lehtinen, Liberadzki, Mikko, Moraes, Öger, Pahor, Pinior, Riera Madurell, Rosati, Sacconi, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 233

ALDE: Manders, Mohácsi, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Piskorski

PPE-DE: Esteves, Járóka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 26

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Fjellner, Glattfelder, Gyürk, Ibrisagic, Olajos, Őry, Schmitt, Schöpflin, Seeberg, Surján

PSE: Gröner

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Claude Moraes

Erapooletuid:
  Gunnar Hökmark

10.   Zdanoka raport A6-0189/2006

lõige 25

Poolt: 534

ALDE: Alvaro, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 80

ALDE: Andrejevs, Cocilovo, Cornillet, Costa, Lambsdorff, Onyszkiewicz, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: del Castillo Vera, Eurlings, Hudacký, Mikolášik, Salafranca Sánchez-Neyra, Záborská

PSE: Ilves, Mikko, Moraes, Tarand

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 38

ALDE: Cavada, Gentvilas, Hall, Harkin, Matsakis, Ortuondo Larrea, Polfer, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Gaľa, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Camiel Eurlings, Claude Moraes

11.   Zdanoka raport A6-0189/2006

resolutsioon

Poolt: 390

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Duka-Zólyomi, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gál, Gaľa, Gaubert, Glattfelder, Guellec, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Járóka, Jordan Cizelj, Lamassoure, Mathieu, Olajos, Őry, Queiró, Saïfi, Schöpflin, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ventre, Vlasto, Weisgerber, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 222

ALDE: Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 47

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Gauzès, Hannan, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Mayer, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Françoise Grossetête

12.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 13/1

Poolt: 145

ALDE: Gentvilas, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Sinnott

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bauer, Böge, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Duchoň, Evans Jonathan, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Reul, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Dührkop Dührkop, Falbr, Ford, Hasse Ferreira, Kreissl-Dörfler, Mikko, Moraes, Tzampazi

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lipietz, Lucas, Özdemir, Schlyter, Staes, Ždanoka

Vastu: 432

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Frassoni, Harms, Hassi, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 5

NI: Kilroy-Silk, Romagnoli

PPE-DE: Fajmon

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Romeva i Rueda

Hääletuse parandused

Poolt:
  Marie Anne Isler Béguin

Vastu:
  Etelka Barsi-Pataky, Joel Hasse Ferreira, Glyn Ford, Esther Herranz García, Ioannis Kasoulides, Bárbara Dührkop Dührkop, Evangelia Tzampazi, Marie-Hélène Aubert

13.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 13/2

Poolt: 127

ALDE: Ortuondo Larrea, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Corbett, Gurmai

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, Lucas, Schlyter, Staes

Vastu: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 26

IND/DEM: Rogalski

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Aylward, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Romeva i Rueda

Hääletuse parandused

Vastu:
  Etelka Barsi-Pataky, Richard Corbett, Joel Hasse Ferreira, Marie-Hélène Aubert

Erapooletuid:
  Marie Anne Isler Béguin

14.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 1

Poolt: 185

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Morgantini, Musacchio, Portas, Ransdorf

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Doorn, Eurlings, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Maat, Martens, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Attard-Montalto, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Fruteau, Gill, Goebbels, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Kreissl-Dörfler, Laignel, Mastenbroek, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 426

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Laperrouze, Lehideux, Ries

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Meijer, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Bösch, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Erapooletuid: 21

ALDE: Cavada, Jäätteenmäki, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski

PSE: Wiersma

UEN: Podkański

Hääletuse parandused

Poolt:
  Stéphane Le Foll

Vastu:
  Evangelia Tzampazi

15.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 2/2

Poolt: 421

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Costa, De Sarnez, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber

Vastu: 100

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Gibault, in 't Veld, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Mohácsi, Ortuondo Larrea, Ries, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Maštálka, Seppänen

IND/DEM: Bonde, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Berend, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Garriga Polledo, Gaubert, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Pack, Parish, Posselt, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zatloukal

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Cercas, Christensen, De Vits, El Khadraoui, Gurmai, Jørgensen, Kristensen, Masip Hidalgo, Riera Madurell, Sornosa Martínez, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Buitenweg, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Joan i Marí, Lagendijk, Staes, Ždanoka

Erapooletuid: 22

ALDE: Chatzimarkakis, Davies, Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

UEN: Podkański

Verts/ALE: Bennahmias, Flautre, Jonckheer, Romeva i Rueda, Trüpel

Hääletuse parandused

Poolt:
  Inés Ayala Sender, Andrew Duff

Vastu:
  Janelly Fourtou

Erapooletuid:
  Michael Cashman

16.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 11

Poolt: 153

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Markov, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Portas, Zimmer

NI: Belohorská, Bobošíková

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Castex, Chiesa, Cottigny, Désir, Ford, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Tabajdi, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 466

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ries, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 18

ALDE: Chatzimarkakis, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Papadimoulis

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Martens

UEN: Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Michael Cashman, Maria Martens

17.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 4

Poolt: 169

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Ouzký, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Sonik, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zaleski, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Evans Robert, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Kinnock, Laignel, Mastenbroek, Occhetto, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Krasts, Podkański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 440

ALDE: Beaupuy, Birutis, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ries, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 32

ALDE: Chatzimarkakis, Davies, Kułakowski, Onyszkiewicz, Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Maat, Martens, van Nistelrooij, Wortmann-Kool

PSE: Wiersma

Verts/ALE: Trüpel

Hääletuse parandused

Poolt:
  Stéphane Le Foll

18.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

muudatusettepanek 5/1

Poolt: 186

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Doorn, Eurlings, Maat, Martens, Mayer, van Nistelrooij, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Fruteau, Golik, Gomes, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Lavarra, Mastenbroek, Napoletano, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 450

ALDE: Beaupuy, Birutis, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Ries, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Henin, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 10

ALDE: Chatzimarkakis, Cocilovo, in 't Veld, Kułakowski

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Wiersma

Hääletuse parandused

Poolt:
  Stéphane Le Foll

Vastu:
  Ana Maria Gomes

19.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

lõige 7/1

Poolt: 393

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Prodi, Ries, Starkevičiūtė, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Krasts, Maldeikis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Vastu: 226

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Olajos, Őry, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Tannock, Toubon, Van Orden, Wijkman, Zvěřina

PSE: Correia, Herczog, Kósáné Kovács, Moraes, Moreno Sánchez, Rasmussen, Sánchez Presedo, Skinner, Thomsen

UEN: Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 10

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Queiró

PSE: Myller, Wiersma

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Trüpel

Hääletuse parandused

Poolt:
  Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

20.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

lõige 7/2

Poolt: 343

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ries, Starkevičiūtė, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Trüpel

Vastu: 261

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Friedrich, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Castex, Christensen, Corbey, Désir, Fruteau, Glante, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Jørgensen, Kósáné Kovács, Laignel, Mastenbroek, Mikko, Myller, Napoletano, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 7

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Queiró

PSE: Wiersma

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

Hääletuse parandused

Poolt:
  Ole Christensen, Dan Jørgensen

Vastu:
  Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Louis Cottigny

21.   B6-0327/2006 - Euroopa tulevik

resolutsioon

Poolt: 347

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vastu: 212

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Cappato, Carlshamre, Cavada, Costa, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Chiesa, Christensen, Jørgensen, Laignel

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 70

ALDE: Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lauk, Lewandowski, Maat, Olbrycht, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Cashman, Castex, Corbey, Cottigny, Désir, Evans Robert, Ford, Fruteau, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Howitt, Le Foll, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Rosati, Roure, Savary, Schapira, Skinner, Titley, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Bielan

Verts/ALE: Hudghton, Trüpel

Hääletuse parandused

Poolt:
  Ole Christensen, Dan Jørgensen

Vastu:
  Neena Gill

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0256

Euroopa täitekorraldus *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel (7307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust (7307/2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust (7307/2005) (1);

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti b;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0139/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0139/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 93 ja artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 93 ja artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0187/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0187/2006),

| 1. | kiidab Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi valitsustele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi valitsustele.

| AUSTRIA VABARIIGI, SOOME VABARIIGI JA ROOTSI KUNINGRIIGI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Pealkiri |
| ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus
  Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel | ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus
  kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadusekaotust hõlmavad meetmed nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 5 |
| (5) Liikmesriikide vahelised suhted, mida iseloomustab eriline vastastikune usaldus teiste liikmesriikide õigussüsteemide vastu, peaksid ulatuma olemasolevatest kohtuotsuste täideviimise eesmärgil üleandmist käsitlevatest Euroopa Nõukogu õigusaktidest kaugemale.
  Tuleks kehtestada täidesaatva riigi põhimõtteline kohustus võtta sõltumata isiku nõusolekust vastutus oma nende kodanike ning riigi territooriumil alaliselt seaduslikult elavate isikute eest, kellele on teises liikmesriigis määratud lõplik vabadusekaotus või vabadust piirav julgeolekumeede, kui ei ole eripõhjusi sellest keeldumiseks. | (5) Liikmesriikide vahelised suhted, mida iseloomustab eriline vastastikune usaldus teiste liikmesriikide õigussüsteemide vastu, peaksid ulatuma olemasolevatest kohtuotsuste täideviimise eesmärgil üleandmist käsitlevatest Euroopa Nõukogu õigusaktidest kaugemale
  ning võimaldama täidesaatval riigil tunnustada väljaandjariigi asutuste poolt tehtud otsuseid. Hoolimata vajadusest tagada süüdimõistetud isikule piisavad kaitsemeetmed, ei tohiks tema osalemine menetluses enam olla sellise tähtsusega, mis nõuaks tema nõusolekut kohtuotsuse edastamiseks teisele liikmesriigile selle otsuse tunnustamise ja määratud karistuse täideviimise eesmärgil. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Põhjendus 5 a (uus) |
| | (5 a) Kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste paremaks ühtlustamiseks ja vastastikuseks tunnustamiseks tuleb Euroopa tasandil võetud meetmete abil tugevdada vastastikust usaldust Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes kriminaalasjades ning näha ette mõned Euroopa kriminaalõigusnormid ja -tavad. |
| Muudatusettepanek 4 |
| Põhjendus 6 |
| (6) Süüdimõistetud isikute üleandmine karistuse kandmiseks riigile, mille kodanikud nad on,
  seaduslikule elukohariigile või riigile, millega neil on muud lähedased sidemed, aitab kaasa nende isikute sotsiaalsele rehabilitatsioonile. | (6) Süüdimõistetud isikute üleandmine karistuse kandmiseks riigile, mille kodanikud nad on,
  või riigile, kus on isiku alaline seaduslik elukoht, hõlbustab nende isikute sotsiaalset rehabilitatsiooni
  . |
| Muudatusettepanek 5 |
| Põhjendus 7 |
| (7) Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse asutamislepingu artiklis 6 ning mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei tõlgendata piiranguna otsuse täitmisest keeldumiseks, kui on objektiivset alust arvata, et karistuse eesmärgiks on karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel, või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel. | (7) Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse asutamislepingu artiklis 6 ning mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei tõlgendata piiranguna otsuse täitmisest keeldumiseks, kui on objektiivset alust arvata, et karistuse eesmärgiks on karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel, või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.
  Käesoleva raamotsuse kohaldamisel tuleb tagada kooskõla sätetega, mis käsitlevad kriminaalmenetlusega seonduvaid menetlusõigusi, nagu on sätestatud asjakohases nõukogu raamotsuses. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Artikli 1 punkt a |
| a) | Euroopa täitekorraldus - väljaandjariigi pädeva asutuse otsus sellise lõpliku karistuse täideviimiseks, mille on füüsilisele isikule mõistnud kõnealuse riigi kohus; |

AUSTRIA VABARIIGI, SOOME VABARIIGI JA ROOTSI KUNINGRIIGI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Pealkiri

ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus
  Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel

ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus
  kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadusekaotust hõlmavad meetmed nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

(5) Liikmesriikide vahelised suhted, mida iseloomustab eriline vastastikune usaldus teiste liikmesriikide õigussüsteemide vastu, peaksid ulatuma olemasolevatest kohtuotsuste täideviimise eesmärgil üleandmist käsitlevatest Euroopa Nõukogu õigusaktidest kaugemale.
  Tuleks kehtestada täidesaatva riigi põhimõtteline kohustus võtta sõltumata isiku nõusolekust vastutus oma nende kodanike ning riigi territooriumil alaliselt seaduslikult elavate isikute eest, kellele on teises liikmesriigis määratud lõplik vabadusekaotus või vabadust piirav julgeolekumeede, kui ei ole eripõhjusi sellest keeldumiseks.

(5) Liikmesriikide vahelised suhted, mida iseloomustab eriline vastastikune usaldus teiste liikmesriikide õigussüsteemide vastu, peaksid ulatuma olemasolevatest kohtuotsuste täideviimise eesmärgil üleandmist käsitlevatest Euroopa Nõukogu õigusaktidest kaugemale
  ning võimaldama täidesaatval riigil tunnustada väljaandjariigi asutuste poolt tehtud otsuseid. Hoolimata vajadusest tagada süüdimõistetud isikule piisavad kaitsemeetmed, ei tohiks tema osalemine menetluses enam olla sellise tähtsusega, mis nõuaks tema nõusolekut kohtuotsuse edastamiseks teisele liikmesriigile selle otsuse tunnustamise ja määratud karistuse täideviimise eesmärgil.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 5 a (uus)

(5 a) Kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste paremaks ühtlustamiseks ja vastastikuseks tunnustamiseks tuleb Euroopa tasandil võetud meetmete abil tugevdada vastastikust usaldust Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes kriminaalasjades ning näha ette mõned Euroopa kriminaalõigusnormid ja -tavad.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 6

(6) Süüdimõistetud isikute üleandmine karistuse kandmiseks riigile, mille kodanikud nad on,
  seaduslikule elukohariigile või riigile, millega neil on muud lähedased sidemed, aitab kaasa nende isikute sotsiaalsele rehabilitatsioonile.

(6) Süüdimõistetud isikute üleandmine karistuse kandmiseks riigile, mille kodanikud nad on,
  või riigile, kus on isiku alaline seaduslik elukoht, hõlbustab nende isikute sotsiaalset rehabilitatsiooni
  .

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 7

(7) Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse asutamislepingu artiklis 6 ning mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei tõlgendata piiranguna otsuse täitmisest keeldumiseks, kui on objektiivset alust arvata, et karistuse eesmärgiks on karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel, või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.

(7) Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnustatakse asutamislepingu artiklis 6 ning mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Käesolevat raamotsust ei tõlgendata piiranguna otsuse täitmisest keeldumiseks, kui on objektiivset alust arvata, et karistuse eesmärgiks on karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel, või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.
  Käesoleva raamotsuse kohaldamisel tuleb tagada kooskõla sätetega, mis käsitlevad kriminaalmenetlusega seonduvaid menetlusõigusi, nagu on sätestatud asjakohases nõukogu raamotsuses.

Muudatusettepanek 6

Artikli 1 punkt a

a)

| a) | kohtuotsus - väljaandjariigi kohtu lõplik otsus või korraldus, millega määratakse füüsilisele isikule karistus
  ; |
| --- | --- |

a)

kohtuotsus - väljaandjariigi kohtu lõplik otsus või korraldus, millega määratakse füüsilisele isikule karistus
  ;

Käesolev muudatusettepanek tingib vastavad muudatused kogu tekstis.

Muudatusettepanek 7

Artikli 1 punkt b

| b) | karistus - mis tahes vabadusekaotus või
  vabadust piirav julgeolekumeede määratud või määramata tähtajaks, mille on kohus kriminaalmenetluse alusel kuriteo eest mõistnud
  ; |
| --- | --- |

b)

karistus - mis tahes vabadusekaotus või
  vabadust piirav julgeolekumeede määratud või määramata tähtajaks, mille on kohus kriminaalmenetluse alusel kuriteo eest mõistnud
  ;

| b) | karistus - mis tahes vabadusekaotus või
  vabadusekaotust hõlmav meede, mis on mõistetud määratud või määramata tähtajaks kuriteo eest kriminaalmenetluse alusel
  ; |
| --- | --- |

b)

karistus - mis tahes vabadusekaotus või
  vabadusekaotust hõlmav meede, mis on mõistetud määratud või määramata tähtajaks kuriteo eest kriminaalmenetluse alusel
  ;

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 punkt c

| c) | väljaandjariik - liikmesriik,
  kus Euroopa täitekorraldus on välja antud; |
| --- | --- |

c)

väljaandjariik - liikmesriik,
  kus Euroopa täitekorraldus on välja antud;

| c) | väljaandjariik - liikmesriik,
  kus tehti kohtuotsus käesoleva raamotsuse tähenduses
  ; |
| --- | --- |

c)

väljaandjariik - liikmesriik,
  kus tehti kohtuotsus käesoleva raamotsuse tähenduses
  ;

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 punkt d

| d) | täidesaatev riik - liikmesriik, kellele
  Euroopa täitekorraldus
  on
  täideviimiseks
  edastatud. |
| --- | --- |

d)

täidesaatev riik - liikmesriik, kellele
  Euroopa täitekorraldus
  on
  täideviimiseks
  edastatud.

| d) | täidesaatev riik - liikmesriik, kellele
  kohtuotsus
  on
  tunnustamiseks ja määratud karistuse täideviimiseks
  edastatud. |
| --- | --- |

d)

täidesaatev riik - liikmesriik, kellele
  kohtuotsus
  on
  tunnustamiseks ja määratud karistuse täideviimiseks
  edastatud.

Muudatusettepanek 10

Artikli 2 lõige 2

2. Olenemata artiklist 4, võib iga liikmesriik määrata, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema siseriikliku süsteemi korraldusest, ühe keskasutuse või mitu keskasutust, mis vastutab/vastutavad Euroopa täitekorralduse edastamise ja vastuvõtmise eest ning abistab/abistavad pädevaid asutusi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 11

Artikli 2 lõige 3

3. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks
  kõikidele
  liikmesriikidele
  ja komisjonile
  .

3. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks
  asjaomastele
  liikmesriikidele.

Muudatusettepanek 12

Artikli 3 lõige 1

1. Käesoleva raamotsuse eesmärk on kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriik tunnustab
  ja viib oma territooriumil täide mõne teise liikmesriigi kohtu vastavalt artikli 1 punktile b mõistetud karistust
  , sõltumata sellest, kas karistuse täideviimine on juba alanud või mitte.

1. Käesoleva raamotsuse eesmärk on kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriik tunnustab
  kohtuotsust ja viib täide mõistetud karistust
  , sõltumata sellest, kas karistuse täideviimine on juba alanud või mitte.

Muudatusettepanek 13

Artikli 3 lõige 1 a (uus)

1 a. Käesolevat raamotsust kohaldatakse üksnes kohtuotsuste tunnustamise ja karistuste täideviimise suhtes raamotsuse tähenduses. Asjaolu, et lisaks karistusele on mõistetud rahatrahv ja/või konfiskeerimisotsus, mida ei ole veel tasutud, sisse nõutud või täide viidud, ei takista kohtuotsuse edastamist. Selliste rahatrahvide ja konfiskeerimisotsuste tunnustamine ja täideviimine teises liikmesriigis põhineb liikmesriikide vahel kohaldatavatel õigusaktidel, eelkõige nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsusel 2005/214/JSK (rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (2) ja nõukogu ... raamotsusel 2006/.../JSK (konfiskeerimisotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (3)

  .

Muudatusettepanek 14

Artikli 3 lõike 3 punkti a sissejuhatav lõik

| a) | Järgmisi käesoleva raamotsuse artikleid kohaldatakse karistuste täideviimisele ka juhul, kui järgides vastavalt nõukogu 13. juuni 2002 raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) artikli 5 lõikele 3 sätestatud tingimusi, isik tuuakse talle väljaandjariigis mõistetud
  vabadusekaotuse kandmiseks või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks
  täidesaatvasse riiki tagasi: |
| --- | --- |

a)

Järgmisi käesoleva raamotsuse artikleid kohaldatakse karistuste täideviimisele ka juhul, kui järgides vastavalt nõukogu 13. juuni 2002 raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) artikli 5 lõikele 3 sätestatud tingimusi, isik tuuakse talle väljaandjariigis mõistetud
  vabadusekaotuse kandmiseks või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks
  täidesaatvasse riiki tagasi:

| a) | Järgmisi käesoleva raamotsuse artikleid kohaldatakse karistuste täideviimisele ka juhul, kui järgides nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) artikli 5 lõikes 3 sätestatud tingimusi, tuuakse isik talle väljaandjariigis mõistetud
  karistuse kandmiseks
  täidesaatvasse riiki tagasi: |
| --- | --- |

a)

Järgmisi käesoleva raamotsuse artikleid kohaldatakse karistuste täideviimisele ka juhul, kui järgides nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) artikli 5 lõikes 3 sätestatud tingimusi, tuuakse isik talle väljaandjariigis mõistetud
  karistuse kandmiseks
  täidesaatvasse riiki tagasi:

Muudatusettepanek 15

Artikli 3 lõike 3 punkti a kolmas taane

—
  artikli 4 lõiked 3-6: Euroopa täitekorralduse
  edastamine;

| — | artikli 4 lõiked 1, 3a, 4, 5 ja 6: Kohtuotsuse ja tõendi
  edastamine; |
| --- | --- |

—

artikli 4 lõiked 1, 3a, 4, 5 ja 6: Kohtuotsuse ja tõendi
  edastamine;

Muudatusettepanek 16

Artikli 3 lõike 3 punkti a viies taane

| — | artikkel 8:
  Euroopa täitekorralduse
  tunnustamine ja täideviimine; |
| --- | --- |

—

artikkel 8:
  Euroopa täitekorralduse
  tunnustamine ja täideviimine;

— artikkel 8:
  kohtuotsuse
  tunnustamine ja täideviimine;

Muudatusettepanek 17

Artikli 3 lõike 3 punkti b teine taane

| — | artikkel 8:
  Euroopa täitekorralduse
  tunnustamine ja täideviimine; |
| --- | --- |

—

artikkel 8:
  Euroopa täitekorralduse
  tunnustamine ja täideviimine;

— artikkel 8:
  kohtuotsuse
  tunnustamine ja täideviimine;

Muudatusettepanek 18

Artikli 3 lõike 3 punkti b teine lause

Liikmesriik, mis andis Euroopa vahistamismääruse välja, edastab täidesaatvale riigile
  Euroopa täitekorralduses sisalduva teabe
  . Pädevad asutused suhtlevad käesolevas lõikes sätestatud küsimustes üksteisega otse.

Liikmesriik, mis andis Euroopa vahistamismääruse välja, edastab täidesaatvale riigile
  kohtuotsuse koos artiklis 4 sätestatud tõendiga
  . Pädevad asutused suhtlevad käesolevas lõikes sätestatud küsimustes üksteisega otse.

Muudatusettepanek 19

Artikli 4 pealkiri

Euroopa täitekorralduse
  edastamine

Kohtuotsuse ja tõendi
  edastamine

Muudatusettepanek 20

Artikli 4 lõige - 1 (uus)

- 1.Kohtuotsuse koos käesolevas artiklis sätestatud tõendiga võib edastada ühele järgmistest liikmesriikidest:

| i) | riik, mille kodanik süüdimõistetud isik on või kus on tema alaline seaduslik elukoht; |
| --- | --- |

i)

riik, mille kodanik süüdimõistetud isik on või kus on tema alaline seaduslik elukoht;

| ii) | riik, mille kodanik süüdimõistetud isik on ja kuhu ta saadetakse pärast vanglast vabanemist kohtuotsuse või kohtuotsusest tuleneva haldusotsuse tulemusena; |
| --- | --- |

ii)

riik, mille kodanik süüdimõistetud isik on ja kuhu ta saadetakse pärast vanglast vabanemist kohtuotsuse või kohtuotsusest tuleneva haldusotsuse tulemusena;

| iii) | riik, mille kodanik süüdimõistetud isik on või kus on tema alaline seaduslik elukoht ja mis on ta Euroopa vahistamismääruse alusel üle andnud väljaandjariigile tingimusel, et isik saadetakse pärast ärakuulamist tagasi täidesaatvasse riiki, et kanda seal talle väljaandjariigis mõistetud karistust; |
| --- | --- |

iii)

riik, mille kodanik süüdimõistetud isik on või kus on tema alaline seaduslik elukoht ja mis on ta Euroopa vahistamismääruse alusel üle andnud väljaandjariigile tingimusel, et isik saadetakse pärast ärakuulamist tagasi täidesaatvasse riiki, et kanda seal talle väljaandjariigis mõistetud karistust;

| iv) | riik, kus süüdimõistetud isik viibib või mille kodanik või alaline seaduslik elanik ta on ja mis on nõus karistuse tunnustamise ja täideviimisega; |
| --- | --- |

iv)

riik, kus süüdimõistetud isik viibib või mille kodanik või alaline seaduslik elanik ta on ja mis on nõus karistuse tunnustamise ja täideviimisega;

| v) | riik, kus on isiku alaline seaduslik elukoht, välja arvatud siis, kui ta on elamisloast ilma jäänud või jääb sellest ilma kohtuotsuse või kohtuotsusest tuleneva haldusotsuse tulemusena; või |
| --- | --- |

v)

riik, kus on isiku alaline seaduslik elukoht, välja arvatud siis, kui ta on elamisloast ilma jäänud või jääb sellest ilma kohtuotsuse või kohtuotsusest tuleneva haldusotsuse tulemusena; või

| vi) | riik, mis on nõus kohtuotsuse edastamisega koos tõendiga määratud karistuse tunnustamise ja täideviimise eesmärgil. |
| --- | --- |

vi)

riik, mis on nõus kohtuotsuse edastamisega koos tõendiga määratud karistuse tunnustamise ja täideviimise eesmärgil.

Enne kohtuotsuse edastamist pöörab väljaandjariigi pädev asutus erilist tähelepanu konsulteerimisele täidesaatva riigi pädeva asutusega asjakohaste vahendite abil. Konsulteerimine on kohustuslik, kui lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt võiks kohtuotsuse edastada kahele või enamale liikmesriigile.

Täidesaatev riik võib omal algatusel taotleda väljaandjariigilt kohtuotsuse ning tõendi edastamist.

Muudatusettepanek 21

Artikli 4 lõige 1

1.
  Artikli 1 punktile b vastavat karistust käsitleva Euroopa täitekorralduse võib edastada selle liikmesriigi artikli 2 lõikes 1 viidatud asutustele, mille kodanik on füüsiline isik, kellele karistus on mõistetud, kus on tema alaline seaduslik elukoht või millega tal on muid lähedasi sidemeid.

1.
  Määratud karistuse tunnustamise ja täideviimise eesmärgil edastab väljaandjariigi pädev asutus artikli 3 lõike 3 punkti a kolmanda taande kohaselt kohtuotsuse või selle tõestatud koopia koos tõendiga otse täidesaatva riigi pädevale asutusele mis tahes vormis, mis on kirjalikult taasesitatav, võimaldamaks täidesaatval riigil selle autentsust kindlaks teha. Kohtuotsuse originaal või selle tõestatud koopia ning tõendi originaal saadetakse täidesaatvale riigile, kui ta seda nõuab. Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

Muudatusettepanek 22

Artikli 4 lõige 2

2. Euroopa täitekorraldust ei edastata, kui isiku, kellele karistus on mõistetud, alaline seaduslik elukoht on väljaandjariigis, välja arvatud juhul, kui süüdimõistetud isik on üleandmisega nõus, või kui kohtuotsus või sellest otsusest tulenev haldusotsus sisaldab väljasaatmis- või deporteerimiskäsku või mis tahes muud meedet, mille tulemusel sellel isikul ei lubata enam pärast karistuse kandmist jääda väljaandjariigi territooriumile.

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Artikli 4 lõige 3

3. Asjaolu, et lisaks karistusele artikli 1 lõike b tähenduses Euroopa täitekorralduse aluseks oleva teo eest mõisteti ka rahaline karistus, mida süüdimõistetud isik ei ole veel tasunud, ei takista Euroopa täitekorralduse edastamist. Rahalise karistuse täideviimine teises liikmesriigis põhineb liikmesriikide vahel selles valdkonnas kohaldatavatel asjakohastel õigusaktidel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 24

Artikli 4 lõige 3 a (uus)

3 a. Tõend, mille tüüpvorm on toodud lisas, tuleb allkirjastada ja selle sisu peab väljaandjariigi pädev asutus tunnistama täpseks.

Muudatusettepanek 25

Artikli 4 lõige 4

4. Väljaandjariigi pädev asutus edastab
  Euroopa täitekorralduse
  otse täidesaatva riigi pädevale asutusele mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku tõendi, võimaldamaks täidesaatval riigil selle autentsust kindlaks teha. Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

4. Väljaandjariigi pädev asutus edastab
  kohtuotsuse
  otse täidesaatva riigi pädevale asutusele mis tahes kirjalikult taasesitatavas vormis,võimaldamaks täidesaatval riigil selle autentsust kindlaks teha
  , samuti võib lisada mis tahes vormis andmeid süüdimõistetud isiku varasema karistatuse kohta
  . Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

Muudatusettepanek 26

Artikli 4 lõige 5

5. Väljaandjariik edastab
  isikuga seotud Euroopa täitekorralduse
  korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.

5. Väljaandjariik edastab
  kohtuotsuse koos tõendiga
  korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.

Muudatusettepanek 27

Artikli 4 lõige 6

6. Kui täidesaatva riigi pädev asutus on väljaandjariigi pädevale asutusele teadmata, teostab viimane kõik vajalikud järelepärimised,
  sealhulgas
  nõukogu ühismeetmega 98/428/JSK loodud Euroopa kohtute võrgu kontaktasutuste kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

6. Kui täidesaatva riigi pädev asutus on väljaandjariigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane kõik vajalikud järelepärimised nõukogu ühismeetmega 98/428/JSK loodud Euroopa kohtute võrgu kontaktasutuste kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

Muudatusettepanek 28

Artikli 4 lõige 7

7. Kui Euroopa täitekorralduse saanud täidesaatva riigi asutus ei ole pädev seda tunnustama ja selle täideviimiseks vajalikke meetmeid võtma, edastab ta Euroopa täitekorralduse ametiülesande korras pädevale asutusele ning teatab sellest väljaandjariigi pädevale asutusele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Artikli 5 pealkiri

Süüdimõistetud isiku arvamus ning teavitamine

Süüdimõistetud isiku
  ja ohvri(te)
  arvamus ning teavitamine

Muudatusettepanek 30

Artikli 5 lõige 1

1. Kui süüdimõistetud isik on väljaandjariigis, lubatakse tal
  võimaluse korral
  esitada suuline või kirjalik arvamus enne Euroopa täitekorralduse väljaandmist. Kui artikli 4 lõike 1 teisest lausest ei tulene teisiti, ei ole tema nõusolekut vaja Euroopa täitekorralduse edastamiseks. Tema arvamust võetakse siiski arvesse, et otsustada, kas Euroopa täitekorraldus antakse välja ja kui, siis millisesse täidesaatvasse riiki see saadetakse.

1. Kui süüdimõistetud isik on väljaandjariigis, lubatakse tal esitada suuline või kirjalik arvamus enne Euroopa täitekorralduse väljaandmist. Kui artikli 4 lõike 1 teisest lausest ei tulene teisiti, ei ole tema nõusolekut vaja Euroopa täitekorralduse edastamiseks. Tema arvamust võetakse siiski arvesse, et otsustada, kas Euroopa täitekorraldus antakse välja ja kui, siis millisesse täidesaatvasse riiki see saadetakse.

Muudatusettepanek 31

Artikli 5 lõige 1 a (uus)

1 α. Samuti tuleks teavitada kuriteo ohvreid taotlusest kohtuotsuse täitmise tunnustamiseks ja üleviimiseks ning menetluse tulemusest, s.h korraldusest anda süüdimõistetud isik väljaandjariigist üle täidesaatvasse riiki.

Muudatusettepanek 32

Artikli 5 lõige 2

2. Kui süüdimõistetud isik on väljaandjariigis, teavitab selle riigi pädev asutus teda täidesaatvasse riiki üleandmise tagajärgedest. Kui süüdimõistetud isik on täidesaatvas riigis, annab talle antud teabe täidesaatva riigi pädev asutus
  , kui see on õigusemõistmise huvides vajalik
  .

2. Kui süüdimõistetud isik on väljaandjariigis, teavitab selle riigi pädev asutus teda täidesaatvasse riiki üleandmise tagajärgedest. Kui süüdimõistetud isik on täidesaatvas riigis, annab talle antud teabe täidesaatva riigi pädev asutus.

Muudatusettepanek 33

Artikkel 6

Artikkel 6

välja jäetud

Euroopa täitekorralduse sisu ja vorm

1. Euroopa täitekorraldus peab sisaldama lisas olevas vormis nimetatud andmeid. Väljaandjariigi pädev asutus kontrollib teabe õigsust ja allkirjastab selle.

2. Euroopa täitekorraldus tõlgitakse täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest. Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati hoiule antavas deklaratsioonis kinnitada, et ta aktsepteerib tõlget liidu ühes või mitmes teises ametlikus keeles.

Muudatusettepanek 34

Artikli 8 pealkiri

Euroopa täitekorralduse
  tunnustamine ja täideviimine

Kohtuotsuse
  tunnustamine ja
  karistuse
  täideviimine

Muudatusettepanek 35

Artikli 8 lõige 1

1. Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab täiendavate formaalsusteta artikli 4 kohaselt edastatud
  Euroopa täitekorraldust
  ja võtab viivitamata vajalikud meetmed selle täideviimiseks, välja arvatud, kui pädev asutus otsustab tugineda ühele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise või mittetäitmise põhjustest.

1. Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab täiendavate formaalsusteta artikli 4 kohaselt edastatud
  kohtuotsust
  ja võtab viivitamata vajalikud meetmed selle täideviimiseks, välja arvatud juhul, kui pädev asutus otsustab tugineda ühele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise või mittetäitmise põhjustest.

Muudatusettepanek 36

Artikli 8 lõige 2

2. Kui karistus on oma kestuselt vastuolus täidesaatva riigi
  õiguse aluspõhimõtetega
  , võib täidesaatva riigi pädev asutus otsustada
  selle vastavusse
  viia siseriiklikus õiguses
  kuriteo
  eest sätestatud karistuse maksimaalse
  tasemega
  .

2. Kui karistus on oma kestuselt vastuolus täidesaatva riigi
  õigusega
  , võib täidesaatva riigi pädev asutus
  pärast väljaandjariigiga konsulteerimist
  otsustada
  seda täide
  viia
  kuni
  siseriiklikus õiguses
  süüteo
  eest sätestatud karistuse maksimaalse
  tasemeni
  .

Muudatusettepanek 37

Artikli 8 lõige 3

3. Kui karistus on oma olemuselt vastuolus täidesaatva riigi õigusega,
  võib kõnealuse riigi pädev asutus viia selle kohtuvõi haldusotsuse abil vastavusse oma õiguses sätestatud karistuse või meetmega sama laadi kuriteo eest. Selline karistus või meede peab
  võimalikult täpselt vastama väljaandjariigi mõistetud karistusele; see tähendab, et karistust ei saa muuta rahaliseks karistuseks. Kõnealune karistus või meede ei tohi väljaandjariigis mõistetud karistust raskendada.

3. Kui karistus on oma olemuselt vastuolus täidesaatva riigi õigusega,
  peab karistus või meede
  võimalikult täpselt vastama väljaandjariigi mõistetud karistusele; see tähendab, et karistust ei saa muuta rahaliseks karistuseks. Kõnealune karistus või meede ei tohi väljaandjariigis mõistetud karistust raskendada
  ega oluliselt kergendada
  .

Muudatusettepanek 38

Artikli 8 lõige 4

4. Kui
  Euroopa täitekorraldus
  on välja antud ka artikli 7 lõikes 1 nimetamata tegude suhtes ja täidesaatev riik keeldub artikli 9 lõike 1 punkti b alusel nende tegude suhtes
  Euroopa täitekorraldust
  tunnustamast ja täide viimast, peab täidesaatev riik taotlema väljaandjariigilt teavet, milline osa karistusest on seotud kõnealuste tegudega. Pärast sellise teabe saamist võib täidesaatev riik karistust väljaandjariigi teatatud ulatuses vähendada.

4. Kui
  kohtuotsus
  on välja antud ka artikli 7 lõikes 1 nimetamata tegude suhtes ja täidesaatev riik keeldub artikli 9 lõike 1 punkti b alusel nende tegude suhtes
  kohtuotsust
  tunnustamast ja täide viimast, peab täidesaatev riik taotlema väljaandjariigilt teavet, milline osa karistusest on seotud kõnealuste tegudega. Pärast sellise teabe saamist võib täidesaatev riik karistust väljaandjariigi teatatud ulatuses vähendada.

Muudatusettepanek 39

Artikli 9 lõike 1 sissejuhatav osa

1. Täidesaatva riigi pädevad asutused võivad keelduda
  Euroopa täitekorralduse
  tunnustamisest ja
  täitmisest
  juhul, kui:

1. Täidesaatva riigi pädevad asutused võivad keelduda
  kohtuotsuse
  tunnustamisest ja
  karistuse täideviimisest
  juhul, kui:

Muudatusettepanek 40

Artikli 9 lõike 1 punkt a

| a) | kõnealuse isiku suhtes on täidesaatvas riigis või mis tahes teises riigis, välja arvatud väljaandjariik ja täidesaatev riik, samade süütegude eest otsus tehtud ning viimasel juhul see ka täidetud, täitmisel või ei saa seda enam karistuse mõistnud riigi õiguse alusel täita; |
| --- | --- |

a)

| a) | artiklis 4 sätestatud tõend on puudulik või ei vasta silmnähtavalt kohtuotsusele; |
| --- | --- |

a)

Muudatusettepanek 41

Artikli 9 lõike 1 punkt a a (uus)

a a) artikli 4 lõikes -1 esitatud kriteeriume ei ole täidetud;

Muudatusettepanek 42

Artikli 9 lõike 1 punkt a b (uus)

| a b) | karistuse täideviimine oleks vastuolus ne bis in idem põhimõttega; |
| --- | --- |

a b)

Muudatusettepanek 43

Artikli 9 lõike 1 punkt b

| b) | artikli 7 lõikes 3 nimetatud juhul on
  täitekorraldus
  seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel süüteona kvalifitseeritavad; seoses maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingutega siiski ei keelduta Euroopa täitekorralduse
  täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid lõive või makse või selles puuduvad samasugused maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingute eeskirjad nagu väljaandjariigi õiguses; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 3 nimetatud juhul on
  täitekorraldus
  seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel süüteona kvalifitseeritavad; seoses maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingutega siiski ei keelduta Euroopa täitekorralduse
  täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid lõive või makse või selles puuduvad samasugused maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingute eeskirjad nagu väljaandjariigi õiguses;

| b) | artikli 7 lõikes 3 nimetatud juhul on
  kohtuotsus
  seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel süüteona kvalifitseeritavad; seoses maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingutega ei või siiski keelduda kohtuotsuse
  täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid lõive või makse või selles puuduvad samasugused maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingute eeskirjad nagu väljaandjariigi õiguses; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikes 3 nimetatud juhul on
  kohtuotsus
  seotud tegudega, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel süüteona kvalifitseeritavad; seoses maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingutega ei või siiski keelduda kohtuotsuse
  täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid lõive või makse või selles puuduvad samasugused maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingute eeskirjad nagu väljaandjariigi õiguses;

Muudatusettepanek 44

Artikli 9 lõike 1 punkt c

| c) | otsuse täitmine
  on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud
  , niivõrd kui Euroopa täitekorraldus
  on seotud tegudega, mis kuuluvad täidesaatva riigi jurisdiktsiooni alla tema õiguse alusel; |
| --- | --- |

c)

otsuse täitmine
  on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud
  , niivõrd kui Euroopa täitekorraldus
  on seotud tegudega, mis kuuluvad täidesaatva riigi jurisdiktsiooni alla tema õiguse alusel;

| c) | karistuse täideviimine
  on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud
  ja karistus
  on seotud tegudega, mis kuuluvad täidesaatva riigi jurisdiktsiooni alla tema õiguse alusel; |
| --- | --- |

c)

karistuse täideviimine
  on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud
  ja karistus
  on seotud tegudega, mis kuuluvad täidesaatva riigi jurisdiktsiooni alla tema õiguse alusel;

Muudatusettepanek 45

Artikli 9 lõike 1 punkt c a (uus)

| c a) | täidesaatva riigi õiguse alusel eksisteerib puutumatus, mis muudab karistuse täideviimise võimatuks; |
| --- | --- |

c a)

Muudatusettepanek 46

Artikli 9 lõike 1 punkt d

| d) | Euroopa täitekorraldus on välja antud füüsilise isiku suhtes,
  keda täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa tema vanuse tõttu veel tegude eest, mille suhtes
  Euroopa täitekorraldus
  välja anti, kriminaalvastutusele võtta; |
| --- | --- |

d)

Euroopa täitekorraldus on välja antud füüsilise isiku suhtes,
  keda täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa tema vanuse tõttu veel tegude eest, mille suhtes
  Euroopa täitekorraldus
  välja anti, kriminaalvastutusele võtta;

| d) | karistus on mõistetud isikule,
  keda täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa tema vanuse tõttu veel tegude eest, mille suhtes
  kohtuotsus
  välja anti, kriminaalvastutusele võtta; |
| --- | --- |

d)

karistus on mõistetud isikule,
  keda täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa tema vanuse tõttu veel tegude eest, mille suhtes
  kohtuotsus
  välja anti, kriminaalvastutusele võtta;

Muudatusettepanek 47

Artikli 9 lõike 1 punkt e

| e) | ajal, kui pädev asutus
  artikli 4 lõike 1 kohaselt Euroopa täitekorralduse
  kätte sai, on karistusest veel kanda vähem kui
  neli
  kuud; |
| --- | --- |

e)

ajal, kui pädev asutus
  artikli 4 lõike 1 kohaselt Euroopa täitekorralduse
  kätte sai, on karistusest veel kanda vähem kui
  neli
  kuud;

| e) | ajal, kui
  täidesaatva riigi
  pädev asutus
  kohtuotsuse
  kätte sai, on karistusest veel kanda vähem kui
  kuus
  kuud; |
| --- | --- |

e)

ajal, kui
  täidesaatva riigi
  pädev asutus
  kohtuotsuse
  kätte sai, on karistusest veel kanda vähem kui
  kuus
  kuud;

Muudatusettepanek 48

Artikli 9 lõike 1 punkt f

| f) | asjaomane isik ei nõustu edastatud Euroopa täitekorraldusega ja täitekorraldus on välja antud tagaseljaotsusega mõistetud karistuse täideviimiseks, kuivõrd asjaomast isikut ei ole isiklikult kohale kutsutud ega teda muul viisil teavitatud, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, või kui isik ei ole pädevale asutusele teatanud, et ta otsust ei vaidlusta; |
| --- | --- |

f)

| f) | kohtuotsus tehti tagaselja, välja arvatud juhul, kui tõendis kinnitatakse, et isik kutsuti isiklikult kohale või teavitati teda siseriikliku õiguse kohaselt pädeva esindaja kaudu, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus
  ; |
| --- | --- |

f)

kohtuotsus tehti tagaselja, välja arvatud juhul, kui tõendis kinnitatakse, et isik kutsuti isiklikult kohale või teavitati teda siseriikliku õiguse kohaselt pädeva esindaja kaudu, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus
  ;

Muudatusettepanek 49

Artikli 9 lõike 1 punkt g

| g) | füüsiline isik, kelles suhtes Euroopa täitekorraldus on välja antud, ei ole täidesaatva riigi kodanik, selle alaline seaduslik elanik ega oma seal lähedasi sidemeid. |
| --- | --- |

g)

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Artikli 9 lõige 2

2. Lõike 1
  punktides a, f ja g
  osutatud juhtudel konsulteerib täidesaatva riigi pädev asutus enne
  Euroopa täitekorralduse
  mittetunnustamise või
  mittetäitmise
  otsuse vastuvõtmist kohasel viisil väljaandjariigi pädeva asutusega ja palub endale vajaduse korral viivitamata esitada mis tahes vajalikku lisateavet.

2. Lõike 1
  punktides a, a a, a b ja f
  osutatud juhtudel konsulteerib täidesaatva riigi pädev asutus enne
  kohtuotsuse
  mittetunnustamise või
  karistuse mittetäideviimise
  otsuse vastuvõtmist kohasel viisil väljaandjariigi pädeva asutusega ja palub endale vajaduse korral viivitamata esitada mis tahes vajalikku lisateavet.

Muudatusettepanek 51

Artikli 9 lõige 2 a (uus)

2 a. Kohtuotsuse tunnustamise võib täidesaatvas riigis edasi lükata, kui artiklis 4 sätestatud tõend on puudulik või ei vasta silmnähtavalt kohtuotsusele.

Muudatusettepanek 52

Artikli 10 pealkiri

Otsus
  Euroopa täitekorralduse
  ja tähtaegade kohta

Otsus
  kohtuotsuse täitmise
  ja tähtaegade kohta

Muudatusettepanek 53

Artikli 10 lõige 1

1. Täidesaatva riigi pädev asutus otsustab võimalikult kiiresti
  ja igal juhul hiljemalt kolme nädala jooksul Euroopa täitekorralduse saamisest, kas täitekorraldus viiakse täide
  .

1. Täidesaatva riigi pädev asutus otsustab võimalikult kiiresti
  , kas tunnustada kohtuotsust ja viia täide karistus, ning teavitab sellest väljaandjariiki, sealhulgas mis tahes muust karistust puudutavast otsusest kooskõlas artikli 8 lõigetega 2 ja 3
  .

Muudatusettepanek 54

Artikli 10 lõige 1 a (uus)

1 a. Välja arvatud juhul, kui on olemas põhjus pikendamiseks artikli 9 lõike 2 a kohaselt, tehakse lõplik otsus kohtuotsuse tunnustamise ja karistuse täideviimise kohta 30 päeva jooksul kohtuotsuse ja tõendi kättesaamisest.

Muudatusettepanek 55

Artikli 10 lõige 1 b (uus)

1 b. Muudel juhtudel ja välja arvatud siis, kui on olemas põhjus pikendamiseks artikli 9 lõike 2 a kohaselt, tehakse lõplik otsus kohtuotsuse tunnustamise ja karistuse täideviimise kohta 60 päeva jooksul kohtuotsuse ja tõendi kättesaamisest.

Muudatusettepanek 56

Artikli 10 lõige 2 a (uus)

2 a. Kui teatud juhtudel ei ole võimalik otsust kohtuotsuse tunnustamise ja karistuse täideviimise kohta võtta vastu lõigetes 1 a ja 1 b sätestatud tähtaegade jooksul, teavitab täidesaatva riigi pädev asutus viivitamata väljaandjariigi pädevat asutust nimetatud asjaolust ja selle põhjustest. Sellisel juhul võib tähtaegu pikendada veel 30 päeva võrra.

Muudatusettepanek 57

Artikli 11 lõige 1

1. Kui isik,
  kelle suhtes Euroopa täitekorraldus on välja antud
  , on väljaandjariigis, antakse kõnealune isik
  väljaandjariigi ja täidesaatva riigi pädevate asutuste vahel kokkulepitud ajal võimalikult kiiresti
  üle täidesaatvale riigile.

1. Kui
  süüdimõistetud
  isik on väljaandjariigis, antakse kõnealune isik üle täidesaatvale riigile
  hiljemalt 30 päeva jooksul pärast täidesaatva liikmesriigi poolt lõppotsuse tegemist kohtuotsuse tunnustamise ja karistuse täideviimise kohta
  .

Muudatusettepanek 58

Artikli 11 lõige 2

2. Isik antakse üle kahe nädala jooksul pärast lõppotsuse tegemist Euroopa täitekorralduse täideviimise kohta.

välja jäetud

Muudatusettepanek 59

Artikli 11 lõige 3

3. Kui kõnealuse isiku üleandmist
  lõikes 2
  sätestatud perioodi jooksul takistavad ettenägematud asjaolud, võtavad väljaandjariigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused viivitamata teineteisega ühendust
  ja lepivad kokku üleandmise uue kuupäeva
  .

3. Kui kõnealuse isiku üleandmist
  lõikes 1
  sätestatud perioodi jooksul takistavad ettenägematud asjaolud, võtavad väljaandjariigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused viivitamata teineteisega ühendust.
  Üleandmine peab toimuma niipea, kui nimetatud asjaolusid enam ei eksisteeri. Väljaandjariigi pädev asutus teavitab viivitamatult täidesaatva riigi pädevat asutust ja lepib kokku üleandmise uue kuupäeva. Sellisel juhul toimub üleandmine kümne päeva jooksul pärast nõnda kokku lepitud uut kuupäeva.

Muudatusettepanek 60

Artikli 12 lõige 1

1. Iga
  liikmesriik lubab viia
  läbi
  oma
  territooriumi täidesaatvasse riiki
  süüdimõistetud isiku, eeldusel et riigile on esitatud järgmine teave
  :

1. Iga
  asjaomast liikmesriiki teavitatakse süüdimõistetud isiku viimisest
  läbi
  tema
  territooriumi täidesaatvasse riiki
  ning väljaandjariik esitab neile tõendi koopia.

| a) | isiku, kelle suhtes on välja antud Euroopa täitekorraldus, isikuandmed ja kodakondsus; |
| --- | --- |

a)

isiku, kelle suhtes on välja antud Euroopa täitekorraldus, isikuandmed ja kodakondsus;

| b) | Euroopa täitekorralduse olemasolu; |
| --- | --- |

b)

Euroopa täitekorralduse olemasolu;

| c) | Euroopa täitekorralduse aluseks oleva süüteo olemus ja juriidiline klassifikatsioon; |
| --- | --- |

c)

Euroopa täitekorralduse aluseks oleva süüteo olemus ja juriidiline klassifikatsioon;

| d) | süüteo tehiolude kirjeldus, sealhulgas aeg ja koht. |
| --- | --- |

d)

süüteo tehiolude kirjeldus, sealhulgas aeg ja koht.

Muudatusettepanek 61

Artikli 12 lõige 2

2. Läbiveotaotluse ja lõikes 1 ettenähtud
  teabe
  võib saata mis tahes vahendite abil, mille puhul on võimalik esitada kirjalik tõend. Läbiveoliikmesriik teavitab oma otsusest, mis tehakse eelisjärjekorras ning hiljemalt ühe nädala jooksul taotluse saamisest, samal moel.

2. Läbiveotaotluse ja lõikes 1 ettenähtud
  tõendi
  võib saata mis tahes kirjalikult taasesitatavas vormis. Läbiveoliikmesriik teavitab oma otsusest, mis tehakse eelisjärjekorras ning hiljemalt ühe nädala jooksul taotluse saamisest, samal moel.

Muudatusettepanek 62

Artikli 12 lõige 2 a (uus)

2 a. Läbiveoliikmesriik võib süüdimõistetud isikut vahi all pidada üksnes niikaua, kui on vajalik läbiveoks läbi tema territooriumi.

Muudatusettepanek 63

Artikli 12 lõige 3

3. Läbiveotaotlus ei ole nõutav lennugraafiku kohase vahemaandumisteta õhutranspordi puhul. Kui lennugraafiku väline maandumine siiski toimub, esitab väljaandjariik lõikes 1 sätestatud teabe.

3. Läbiveotaotlus ei ole nõutav lennugraafikukohase vahemaandumisteta õhutranspordi puhul. Kui lennugraafikuväline maandumine siiski toimub, esitab väljaandjariik lõikes 1 sätestatud teabe
  48 tunni jooksul pärast graafikuvälist maandumist
  .

Muudatusettepanek 64

Artikli 13 lõige 1

1. Täidesaatva riigi õigus reguleerib
  Euroopa täitekorralduse
  täideviimist
  samamoodi nagu täidesaatva riigi mõistetud karistuse täideviimist
  . Üksnes täidesaatva riigi asutused on pädevad vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatule otsustama täitemenetluse üle ja määrama kõik sellega seotud meetmed, sealhulgas tingimisi vabastamise põhjused.

1. Täidesaatva riigi õigus reguleerib
  karistuse
  täideviimist. Üksnes täidesaatva riigi asutused on pädevad vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatule otsustama täitemenetluse üle ja määrama kõik sellega seotud meetmed, sealhulgas
  enneaegse või
  tingimisi vabastamise põhjused.

Muudatusettepanek 65

Artikli 13 lõige 2

2. Täidesaatva riigi pädev asutus arvab täidesaatvas riigis kantava vabadusekaotuse kogukestusest maha
  väljaandjariigis või muus riigis
  kantud vabadusekaotuse, mis on seotud
  Euroopa täitekorralduse
  sisuks oleva karistusega.

2. Täidesaatva riigi pädev asutus arvab täidesaatvas riigis kantava vabadusekaotuse kogukestusest maha
  süüdimõistetud isiku poolt juba kantud vabadusekaotuse
  kestuse
  , mis on seotud
  kohtuotsuse
  sisuks oleva karistusega.

Muudatusettepanek 66

Artikli 13 lõige 3

3. Kui väljaandjariik ja täidesaatev riik ei ole kokku leppinud teisiti, võib tingimisi vabastuse anda ainult juhul, kui süüdimõistetud isik on väljaandjariigis ja täidesaatvas riigis kokku kandnud vähemalt poole karistusest.

3. Kui väljaandjariik ja täidesaatev riik ei ole kokku leppinud teisiti, võib tingimisi vabastamise anda ainult juhul, kui süüdimõistetud isik on väljaandjariigis ja täidesaatvas riigis kokku kandnud vähemalt poole karistusest
  , või kindlaksmääratud pikkusega karistuse, mis on kooskõlas nii väljaandjariigi kui ka täidesaatva riigi õigusega
  .

Muudatusettepanek 67

Artikli 14 lõige 1 a (uus)

1 a. Lõiget 1 kohaldatakse üle antud isikute suhtes, kui nad liiguvad läbi läbiveoliikmesriikide.

Muudatusettepanek 68

Artikli 15 lõige 1

1.
  Nii
  väljaandjariik
  kui
  täidesaatev riik
  võib
  anda armu või amnestiat.

1. Väljaandjariik
  täidesaatva riigiga konsulteerides või
  täidesaatev riik
  võivad
  anda armu või amnestiat.

Muudatusettepanek 69

Artikli 17 punkt b

| b) | mis tahes otsusest
  Euroopa täitekorralduse
  mittetunnustamise ja
  mittetäitmise
  kohta vastavalt artiklile 9, koos otsuse põhjendustega; |
| --- | --- |

b)

mis tahes otsusest
  Euroopa täitekorralduse
  mittetunnustamise ja
  mittetäitmise
  kohta vastavalt artiklile 9, koos otsuse põhjendustega;

| b) | mis tahes otsusest
  kohtuotsuse
  mittetunnustamise ja
  karistuse mittetäideviimise
  kohta
  kas tervikuna või osaliselt
  vastavalt artiklile 9, koos otsuse põhjendustega; |
| --- | --- |

b)

mis tahes otsusest
  kohtuotsuse
  mittetunnustamise ja
  karistuse mittetäideviimise
  kohta
  kas tervikuna või osaliselt
  vastavalt artiklile 9, koos otsuse põhjendustega;

Muudatusettepanek 70

Artikli 17 punkt c

| c) | karistuse kohandamisest
  vastavalt artikli 8 lõikele 2 või 3, koos otsuse põhjendustega; |
| --- | --- |

c)

karistuse kohandamisest
  vastavalt artikli 8 lõikele 2 või 3, koos otsuse põhjendustega;

| c) | karistust puudutavast otsusest
  vastavalt artikli 8 lõikele 2 või 3, koos otsuse põhjendustega
  , võttes arvesse asjaomaste liikmesriikide õiguse erinevusi
  ; |
| --- | --- |

c)

karistust puudutavast otsusest
  vastavalt artikli 8 lõikele 2 või 3, koos otsuse põhjendustega
  , võttes arvesse asjaomaste liikmesriikide õiguse erinevusi
  ;

Muudatusettepanek 71

Artikli 17 punkt d

| d) | täitekorralduse
  täielikust või osalisest
  mittetäitmisest artikli 8 lõikes 4
  , artikli 13 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud põhjustel koos otsuse põhjendustega
  , ning osalise mittetäitmise puhul artikli 8 lõikes 4 osutatud põhjusel koos taotlusega saada teavet, milline osa karistusest on seotud kõnealuste tegudega
  ; |
| --- | --- |

d)

täitekorralduse
  täielikust või osalisest
  mittetäitmisest artikli 8 lõikes 4
  , artikli 13 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud põhjustel koos otsuse põhjendustega
  , ning osalise mittetäitmise puhul artikli 8 lõikes 4 osutatud põhjusel koos taotlusega saada teavet, milline osa karistusest on seotud kõnealuste tegudega
  ;

| d) | karistuse
  täielikust või osalisest
  mittetäideviimisest
  artikli 13 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud põhjustel koos otsuse põhjendustega; |
| --- | --- |

d)

karistuse
  täielikust või osalisest
  mittetäideviimisest
  artikli 13 lõikes 1 ja artikli 15 lõikes 1 osutatud põhjustel koos otsuse põhjendustega;

Muudatusettepanek 72

Artikli 17 punkt e

| e) | asjaolust, et asjaomane isik ei ole põhjuseta alustanud karistuse kandmist; |
| --- | --- |

e)

välja jäetud

Muudatusettepanek 73

Artikli 17 punkt g a (uus)

g a) kui otsust on tunnustatud ja see on heaks kiidetud.

Muudatusettepanek 74

Artikkel 17 a (uus)

Artikkel 17 a

Keeled

Tõend, mille tüüpvorm on esitatud lisas, tuleb tõlkida täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest. Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem nõukogu peasekretariaati deponeeritavas deklaratsioonis kinnitada, et ta aktsepteerib tõlget liidu ühes või mitmes teises ametlikus keeles.

---

(1)  ELT C 150, 21.6.2005, lk 1.

(2)  

  ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

(3)  
  ELT L ...
  .

P6_TA(2006)0257

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0399) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0399) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 152, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0256/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 152, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0256/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0124/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0124/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0166

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| 1) | 28. ja 29. juunil 1991. aastal Luksemburgis toimunud kohtumisel kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse loomise. Antud keskus, nimetusega Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (“keskus”), asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (3), mida on mitmeid kordi oluliselt muudetud (4). Kuna kavatsetakse teha täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune määrus selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

1)

28. ja 29. juunil 1991. aastal Luksemburgis toimunud kohtumisel kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse loomise. Antud keskus, nimetusega Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (“keskus”), asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (3), mida on mitmeid kordi oluliselt muudetud (4). Kuna kavatsetakse teha täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune määrus selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Ühenduse tasandil on vajalik narkootikume, narkomaaniat ja selle tagajärgi käsitlev faktitäpne, objektiivne, usaldusväärne ja võrreldav teave, mis võimaldaks anda ühendusele ja liikmesriikidele sellest tervikliku ülevaate ning seega abistada neid nende pädevuse piires meetmete võtmisel ja otsuste tegemisel narkootikumidevastase võitluse meetodite kohta. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse tasandil on vajalik narkootikume, narkomaaniat ja selle tagajärgi käsitlev faktitäpne, objektiivne, usaldusväärne ja võrreldav teave, mis võimaldaks anda ühendusele ja liikmesriikidele sellest tervikliku ülevaate ning seega abistada neid nende pädevuse piires meetmete võtmisel ja otsuste tegemisel narkootikumidevastase võitluse meetodite kohta.

| (3) | Narkootikumidega seotud küsimused hõlmavad paljusid keerukaid ja tihedalt põimunud aspekte, mida pole lihtne üksteisest lahutada. Seetõttu tuleks keskusele teha ülesandeks sellise üldinformatsiooni hankimine, mis võimaldaks anda ühendusele ja selle liikmesriikidele tervikliku ülevaate narkootikumide ja narkomaaniaga seotud küsimustest. Narkootikumide pakkumist ja nõudlust käsitlevate õigusaktide suhtes ei tohiks eelnimetatud ülesanne piirata volituste jagamist ühenduse ja selle liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(3)

Narkootikumidega seotud küsimused hõlmavad paljusid keerukaid ja tihedalt põimunud aspekte, mida pole lihtne üksteisest lahutada. Seetõttu tuleks keskusele teha ülesandeks sellise üldinformatsiooni hankimine, mis võimaldaks anda ühendusele ja selle liikmesriikidele tervikliku ülevaate narkootikumide ja narkomaaniaga seotud küsimustest. Narkootikumide pakkumist ja nõudlust käsitlevate õigusaktide suhtes ei tohiks eelnimetatud ülesanne piirata volituste jagamist ühenduse ja selle liikmesriikide vahel.

| (4) | Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestasid oma 16. detsembril 2002. aasta otsusega nr 2367/2002/EÜ (5) ühenduse statistikaprogrammi aastateks 2003-2007, milles on esitatud ühenduse meetmed seoses tervishoiu- ja ohutuse valdkonna statistikaga. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestasid oma 16. detsembril 2002. aasta otsusega nr 2367/2002/EÜ (5) ühenduse statistikaprogrammi aastateks 2003-2007, milles on esitatud ühenduse meetmed seoses tervishoiu- ja ohutuse valdkonna statistikaga.

| (5) | Nõukogu 10. mai 2005. aasta otsusega 2005/387/JSK (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta) (6) on määratletud keskuse ja selle teaduskomitee roll kiires teabevahetuse süsteemis ja uute ainetega seonduvate ohtude hindamisel. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 10. mai 2005. aasta otsusega 2005/387/JSK (uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta) (6) on määratletud keskuse ja selle teaduskomitee roll kiires teabevahetuse süsteemis ja uute ainetega seonduvate ohtude hindamisel.

| (6) | Arvesse tuleb võtta uusi tarbimisviise, eelkõige erinevate ainete üheaegset tarbimist, mille puhul ebaseaduslikke narkootilisi aineid tarbitakse koos seaduslike narkootiliste ainete või ravimitega. |
| --- | --- |

(6)

Arvesse tuleb võtta uusi tarbimisviise, eelkõige erinevate ainete üheaegset tarbimist, mille puhul ebaseaduslikke narkootilisi aineid tarbitakse koos seaduslike narkootiliste ainete või ravimitega.

| (7) | Üks keskuse ülesannetest peaks olema teabe edastamine parimate tavade ja suuniste kohta liikmesriikides ning nendevahelise parimate tavade vahetamise soodustamine. |
| --- | --- |

(7)

Üks keskuse ülesannetest peaks olema teabe edastamine parimate tavade ja suuniste kohta liikmesriikides ning nendevahelise parimate tavade vahetamise soodustamine.

| (8) | Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta resolutsiooniga narkootiliste ainete viie peamise epidemioloogilise näitaja kohta õhutatakse tungivalt liikmesriike tagama riiklike teabekeskuste kaudu võrreldava teabe kättesaadavus viie peamise epidemioloogilise näitaja kohta. Käesolevas määruses sätestatud keskuse ülesannete täitmise eeltingimus on, et liikmesriigid rakendavad antud näitajaid. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta resolutsiooniga narkootiliste ainete viie peamise epidemioloogilise näitaja kohta õhutatakse tungivalt liikmesriike tagama riiklike teabekeskuste kaudu võrreldava teabe kättesaadavus viie peamise epidemioloogilise näitaja kohta. Käesolevas määruses sätestatud keskuse ülesannete täitmise eeltingimus on, et liikmesriigid rakendavad antud näitajaid.

| (9) | Oleks soovitav, et komisjon võiks usaldada otse keskusele ühenduse selliste struktuuriabi projektide rakendamise, mis seonduvad narkootikume käsitlevate infosüsteemidega kolmandates riikides (näiteks kandidaatriigid või Lääne-Balkani riigid), millele Euroopa Ülemkogu on andnud loa ühenduse programmides ja ametites osalemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Oleks soovitav, et komisjon võiks usaldada otse keskusele ühenduse selliste struktuuriabi projektide rakendamise, mis seonduvad narkootikume käsitlevate infosüsteemidega kolmandates riikides (näiteks kandidaatriigid või Lääne-Balkani riigid), millele Euroopa Ülemkogu on andnud loa ühenduse programmides ja ametites osalemiseks.

| (10) | Keskuse töö korraldus ja töömeetodid peaksid olema kooskõlas soovitud tulemuste objektiivse iseloomuga, eelkõige narkootikumidega seotud teabeallikate ning meetodite võrreldavuse ja ühitatavuse osas. |
| --- | --- |

(10)

Keskuse töö korraldus ja töömeetodid peaksid olema kooskõlas soovitud tulemuste objektiivse iseloomuga, eelkõige narkootikumidega seotud teabeallikate ning meetodite võrreldavuse ja ühitatavuse osas.

| (11) | Keskuse kogutud teave peaks käsitlema selliseid eelisvaldkondi, mille sisu, ulatus ja rakendusmeetmed tuleks määratleda. |
| --- | --- |

(11)

Keskuse kogutud teave peaks käsitlema selliseid eelisvaldkondi, mille sisu, ulatus ja rakendusmeetmed tuleks määratleda.

| (12) | Sellise teabe edastamiseks on riiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused juba olemas ning on vajalik, et eelpool nimetatud keskus oleks võimeline täitma oma ülesandeid tihedas koostöös nendega. |
| --- | --- |

(12)

Sellise teabe edastamiseks on riiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused juba olemas ning on vajalik, et eelpool nimetatud keskus oleks võimeline täitma oma ülesandeid tihedas koostöös nendega.

| (13) | Keskuses tehtava isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7). |
| --- | --- |

(13)

Keskuses tehtava isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7).

| (14) | Keskus peaks samuti kohaldama üldpõhimõtteid ja piiranguid, mis reguleerivad asutamislepingu artiklis 255 sätestatud ligipääsuõigust dokumentidele, mis määratleti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (8). |
| --- | --- |

(14)

Keskus peaks samuti kohaldama üldpõhimõtteid ja piiranguid, mis reguleerivad asutamislepingu artiklis 255 sätestatud ligipääsuõigust dokumentidele, mis määratleti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (8).

| (15) | Keskus peaks olema juriidiline isik. |
| --- | --- |

(15)

Keskus peaks olema juriidiline isik.

| (16) | Keskuse haldusnõukogu suurust silmas pidades peaks seda abistama täitevkomitee. |
| --- | --- |

(16)

Keskuse haldusnõukogu suurust silmas pidades peaks seda abistama täitevkomitee.

| (17) | Euroopa Parlamendi hea informeerituse tagamiseks narkomaania kui nähtuse olukorrast Euroopa Liidus peaks tal olema õigus keskuse direktorilt aru pärida. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Parlamendi hea informeerituse tagamiseks narkomaania kui nähtuse olukorrast Euroopa Liidus peaks tal olema õigus keskuse direktorilt aru pärida.

| (18) | Keskuse töö peaks olema läbipaistev ja keskuse haldamisel tuleks kohaldada kõiki kehtivaid hea valitsemistava ja pettusevastaseid eeskirju, eelkõige aga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (9) ja 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta, (10) millega keskus on ühinenud ja mille kõik vajalikud rakendussätted on keskus vastu võtnud. |
| --- | --- |

(18)

Keskuse töö peaks olema läbipaistev ja keskuse haldamisel tuleks kohaldada kõiki kehtivaid hea valitsemistava ja pettusevastaseid eeskirju, eelkõige aga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (9) ja 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta, (10) millega keskus on ühinenud ja mille kõik vajalikud rakendussätted on keskus vastu võtnud.

| (19) | Keskuse töö kohta tuleks regulaarselt teostada välishinnanguid ja vajaduse korral tuleks käesolevat määrust asjakohaselt kohandada. |
| --- | --- |

(19)

Keskuse töö kohta tuleks regulaarselt teostada välishinnanguid ja vajaduse korral tuleks käesolevat määrust asjakohaselt kohandada.

| (20) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse või toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse või toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest, |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva määrusega sätestatakse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi “keskus”).

2.   Keskuse eesmärk on anda ühendusele ja selle liikmesriikidele artiklis 3 osutatud valdkondades narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet.

3.   Töödeldud või koostatud statistiline, dokumentaalne või tehniline teave peaks andma ühendusele ja liikmesriikidele tervikliku ülevaate narkootikumide ja narkomaania olukorrast ja seega võimaldama neil nende pädevusse kuuluvates valdkondades võtta asjakohaseid meetmeid ja teha otsuseid edasise tegevuse kohta. Kõnealuse teabe statistiline osa töötatakse välja koostöös asjaomaste statistikaasutustega, kasutades vajaduse korral sünergia suurendamiseks ja tegevuste kattumise vältimiseks ühenduse statistikaprogrammi. Arvesse võetakse ka muid Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ülemaailmselt kättesaadavaid andmeid.

4.   Ilma et see piiraks artikli 2 punkti d alapunkti v kohaldamist, ei või keskus võtta ühtegi kõnesoleva teabevaldkonna ja selle teabe töötlemise piire ületavat meedet.

5.   Keskus ei kogu andmeid, mis võimaldavad identifitseerida üksikisikuid või nendest koosnevaid väikesi rühmi. Ta hoidub ka konkreetsete nimeliste juhtudega seotud teabe edastamisest.

Artikkel 2

Ülesanded

Artiklis 1 esitatud eesmärgi saavutamiseks täidab keskus oma tegevusvaldkonna piires järgmisi ülesandeid:

| a) | Olemasolevate andmete kogumine ja nende analüüs






  i) | liikmesriikide edastatud ning ühendusest, mitteriiklikest allikatest ja pädevatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, sealhulgas Euroopa Politseiametilt (Europol) pärinevate andmete, kaasa arvatud uurimistöö andmete kogumine, registreerimine ja analüüsimine; teabe edastamine parimate tavade kohta liikmesriikides ning nendevahelise parimate tavade vahetamise soodustamine; kõnealune kogumis-, registreerimis-, analüüsimis- ja teavitustöö hõlmab ka andmeid arengutendentside kohta erinevate ainete üheaegses tarbimises, sealhulgas seaduslike ja ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete üheaegse tarbimise kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

Olemasolevate andmete kogumine ja nende analüüs

i)

liikmesriikide edastatud ning ühendusest, mitteriiklikest allikatest ja pädevatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, sealhulgas Euroopa Politseiametilt (Europol) pärinevate andmete, kaasa arvatud uurimistöö andmete kogumine, registreerimine ja analüüsimine; teabe edastamine parimate tavade kohta liikmesriikides ning nendevahelise parimate tavade vahetamise soodustamine; kõnealune kogumis-, registreerimis-, analüüsimis- ja teavitustöö hõlmab ka andmeid arengutendentside kohta erinevate ainete üheaegses tarbimises, sealhulgas seaduslike ja ebaseaduslike psühhoaktiivsete ainete üheaegse tarbimise kohta;

| ii) | uuringute, esialgsete uuringute ja projektide teostatavuse kohta tehtavate uuringute läbiviimine koos muude katseprojektidega, mis on vajalikud keskuse ülesannete täitmiseks; ekspertide ja vajaduse korral selleks loodud ad hoc töörühmade kohtumiste organiseerimine; tehnilise dokumentatsiooni allikate kogumine, nende avalikkusele kättesaadavaks tegemine ning teavitustegevuse edendamisel osalemine; |
| --- | --- |

ii)

uuringute, esialgsete uuringute ja projektide teostatavuse kohta tehtavate uuringute läbiviimine koos muude katseprojektidega, mis on vajalikud keskuse ülesannete täitmiseks; ekspertide ja vajaduse korral selleks loodud ad hoc töörühmade kohtumiste organiseerimine; tehnilise dokumentatsiooni allikate kogumine, nende avalikkusele kättesaadavaks tegemine ning teavitustegevuse edendamisel osalemine;

| iii) | sellise organisatsioonilise ja tehnilise süsteemi pakkumine, millega on võimalik anda teavet liikmesriikide samalaadsete või täiendavate programmide või meetmete kohta; |
| --- | --- |

iii)

sellise organisatsioonilise ja tehnilise süsteemi pakkumine, millega on võimalik anda teavet liikmesriikide samalaadsete või täiendavate programmide või meetmete kohta;

| iv) | artiklis 5 osutatud võrgu loomine ja selle koordineerimine, pidades nõu liikmesriikide pädevate ametiasutustega ning koostöös nendega; |
| --- | --- |

iv)

artiklis 5 osutatud võrgu loomine ja selle koordineerimine, pidades nõu liikmesriikide pädevate ametiasutustega ning koostöös nendega;

| v) | teabevahetuse soodustamine otsustajate, teadlaste, spetsialistide ja isikute vahel, kes tegelevad narkootikume puudutavate küsimustega riiklikes ja valitsusvälistes organisatsioonides; |
| --- | --- |

v)

teabevahetuse soodustamine otsustajate, teadlaste, spetsialistide ja isikute vahel, kes tegelevad narkootikume puudutavate küsimustega riiklikes ja valitsusvälistes organisatsioonides;

| b) | Andmevõrdlusmeetodite täiustamine






  i) | andmete parema võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse tagamine Euroopa tasandil, seades selleks sisse vabatahtlikku laadi näitajad ja ühiskriteeriumid, mille järgimist võib keskus soovitada, selleks et saavutada liikmesriikides ja ühenduses kasutatavate mõõtmismeetodite suurem ühtsus; eelkõige töötab keskus välja vahendid, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist; |
| --- | --- | --- |

b)

Andmevõrdlusmeetodite täiustamine

i)

andmete parema võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse tagamine Euroopa tasandil, seades selleks sisse vabatahtlikku laadi näitajad ja ühiskriteeriumid, mille järgimist võib keskus soovitada, selleks et saavutada liikmesriikides ja ühenduses kasutatavate mõõtmismeetodite suurem ühtsus; eelkõige töötab keskus välja vahendid, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist;

| ii) | teabevahetuse hõlbustamine ja selle struktureerimine nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt (andmebaasid); |
| --- | --- |

ii)

teabevahetuse hõlbustamine ja selle struktureerimine nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt (andmebaasid);

| c) | Andmete levitamine






  i) | kogutud andmete ühendusele, liikmesriikidele ja pädevatele organisatsioonidele kättesaadavakstegemine; |
| --- | --- | --- |

c)

Andmete levitamine

i)

kogutud andmete ühendusele, liikmesriikidele ja pädevatele organisatsioonidele kättesaadavakstegemine;

| ii) | liikmesriikides ja ühenduses ning vajaduse korral ka kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides tehtava töö laia leviku tagamine; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikides ja ühenduses ning vajaduse korral ka kolmandates riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides tehtava töö laia leviku tagamine;

| iii) | usaldusväärsete mittekonfidentsiaalsete andmete laia leviku tagamine ja kogutud andmete põhjal narkoprobleemide olukorra, sealhulgas arengutendentside kohta aastaaruande avaldamine; |
| --- | --- |

iii)

usaldusväärsete mittekonfidentsiaalsete andmete laia leviku tagamine ja kogutud andmete põhjal narkoprobleemide olukorra, sealhulgas arengutendentside kohta aastaaruande avaldamine;

| d) | Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonidega ning kolmandate riikidega






  i) | oma tegevusvaldkonnas tegevuse koordineerituse parandamisele kaasaaitamine riikide ja ühenduse vahel; |
| --- | --- | --- |

d)

Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonidega ning kolmandate riikidega

i)

oma tegevusvaldkonnas tegevuse koordineerituse parandamisele kaasaaitamine riikide ja ühenduse vahel;

| ii) | liikmesriikides kogutud või ühendusest saadud narkootikume ja narkomaaniat käsitlevate andmete rahvusvahelistesse narkootikumidega tegelevatesse järelevalve- ja kontrollprogrammidesse, iseäranis nendesse, mille on loonud ÜRO ja selle allasutused, liitmise parandamine, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust edastada informatsiooni narkootikume käsitlevate ÜRO konventsioonide alusel; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikides kogutud või ühendusest saadud narkootikume ja narkomaaniat käsitlevate andmete rahvusvahelistesse narkootikumidega tegelevatesse järelevalve- ja kontrollprogrammidesse, iseäranis nendesse, mille on loonud ÜRO ja selle allasutused, liitmise parandamine, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust edastada informatsiooni narkootikume käsitlevate ÜRO konventsioonide alusel;

| iii) | aktiivne koostöö Europoliga, et saavutada narkoprobleemi seire maksimaalne tõhusus; |
| --- | --- |

iii)

aktiivne koostöö Europoliga, et saavutada narkoprobleemi seire maksimaalne tõhusus;

| iv) | aktiivne koostöö artiklis 20 osutatud organisatsioonide ja asutustega; |
| --- | --- |

iv)

aktiivne koostöö artiklis 20 osutatud organisatsioonide ja asutustega;

| v) | komisjoni nõudmisel ja artiklis 9 osutatud haldusnõukogu heakskiidul oskusteabe edastamine teatavatele kolmandatele riikidele (näiteks kandidaatriikidele või Lääne-Balkani riikidele), struktuurisidemete loomisele ja tugevdamisele kaasaaitamine artiklis 5 viidatud teabevõrguga ning kõnealuses artiklis osutatud riiklike teabekeskuste asutamine ja nende tegevuse tõhustamine; |
| --- | --- |

v)

komisjoni nõudmisel ja artiklis 9 osutatud haldusnõukogu heakskiidul oskusteabe edastamine teatavatele kolmandatele riikidele (näiteks kandidaatriikidele või Lääne-Balkani riikidele), struktuurisidemete loomisele ja tugevdamisele kaasaaitamine artiklis 5 viidatud teabevõrguga ning kõnealuses artiklis osutatud riiklike teabekeskuste asutamine ja nende tegevuse tõhustamine;

| e) | Teavitamiskohustus
  Üldjuhul teavitab keskus uute arengute ja muutuvate suundumuste ilmnemisel liikmesriikide pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

e)

Teavitamiskohustus

Üldjuhul teavitab keskus uute arengute ja muutuvate suundumuste ilmnemisel liikmesriikide pädevaid asutusi.

Artikkel 3

Eelistegevusalad

Artiklites 1 ja 2 määratletud keskuse eesmärki ja ülesandeid viiakse ellu vastavalt I lisas märgitud eelistusele.

Artikkel 4

Töömeetod

1.   Keskus täidab oma ülesandeid järk-järgult, võttes arvesse artikli 9 lõigetes 4 ja 5 osutatud kolme- ja iga-aastase töökavaga vastuvõetud eesmärke ning lähtudes olemasolevatest ressurssidest.

2.   Kattumise vältimiseks arvestab keskus töö käigus muude olemasolevate või tulevikus loodavate institutsioonide või ametite, eriti Europoli tehtud või tehtavat tööd ja aitab sellele omalt poolt kaasa.

Artikkel 5

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox)

1.   Keskuse käsutuses on Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox). Võrk koosneb ühest teabekeskusest igas liikmesriigis ja igas sellises riigis, mis on sõlminud artikli 21 kohase lepingu, ning komisjoni teabekeskusest. Riiklike teabekeskuste määramine on asjaomaste riikide ainupädevuses.

2.   Riiklikud teabekeskused on ühenduslüli osalevate riikide ja keskuse vahel. Nad aitavad kaasa peamiste näitajate ja andmete (sealhulgas nende rakendamise suuniste) väljatöötamisele eesmärgiga saada Euroopa Liidu tasandil usaldusväärset ja võrreldavat teavet. Nad koguvad ja analüüsivad objektiivselt riigi tasandil kogu asjakohast narkootiliste ainete ja narkomaaniaga ning kohaldatud poliitika ja lahendustega seonduvat teavet, ühendades erinevate valdkondade (tervishoiu, kohtute ja korrakaitse) kogemuse ning tehes koostööd narkopoliitika valdkonnas tegutsevate ekspertide ja asjaomase riigi organisatsioonidega. Eelkõige esitavad nad andmeid keskuse määratletud viie epidemioloogilise näitaja kohta.

Iga liikmesriik tagab, et tema esindaja Reitoxi teabevõrgus esitab otsuse 2005/387/JSK artikli 4 lõikes 1 sätestatud teabe.

Riiklikud teabekeskused võivad esitada keskusele ka teavet uute suundumuste kohta olemasolevate psühhoaktiivsete ainete tarbimises ja/või uutest psühhoaktiivsete ainete kombinatsioonidest, mis kujutavad endast võimalikku ohtu rahvatervisele, ning teavet võimalike rahvatervisega seonduvate meetmete kohta.

3.   Riikide ametiasutused tagavad oma teabekeskuse tegutsemise andmete kogumiseks ja analüüsiks riigi tasandil keskuses vastuvõetud suuniste alusel.

4.   Riiklikele teabekeskustele pandud spetsiifilised ülesanded esitatakse keskuse kolmeaastases töökavas, millele osutatakse artikli 9 lõikes 4.

5.   Riiklike teabekeskuste primaarsust täielikult järgides ja tihedas koostöös nendega võib keskus kasutada täiendavaid narkootikumide ja narkomaaniaga seonduvaid teadmisi ja teabeallikaid.

Artikkel 6

Andmete kaitse ja konfidentsiaalsus

1.   Keskusele edastatud või sealt saadud andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta võib avaldada vastavalt teabe levitamist ja konfidentsiaalsust käsitlevatele ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele. Isikuandmeid ei tohi avaldada ega avalikkusele kättesaadavaks teha.

Liikmesriigid ja riiklikud teabekeskused ei ole kohustatud andma teavet, mis siseriiklike õigusaktidega on tunnistatud konfidentsiaalseks.

2.   Keskuse suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 7

Juurdepääs dokumentidele

1.   Keskuse valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.

2.   Artiklis 9 osutatud haldusnõukogu võtab vastu meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastuvõetud keskuse otsuste peale võidakse asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel esitada kaebus ombudsmanile või hagi Euroopa Ühenduste Kohtule.

Artikkel 8

Õigus- ja teovõime ning asukoht

1.   Keskus on juriidiline isik. Tal on igas liikmesriigis kõige laialdasem teo- ja õigusvõime, mis vastavalt nende riikide õigusaktidele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib keskus omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

2.   Keskuse asukoht on Lissabonis.

Artikkel 9

Haldusnõukogu

1.   Keskusel on haldusnõukogu, mille koosseisu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat, kaks sõltumatut eksperti, kes tunnevad narkootikumide valdkonda eriti põhjalikult ning kelle nimetab Euroopa Parlament, ja üks esindaja igast riigist, mis on sõlminud artikli 21 kohase lepingu.

Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl, välja arvatud nende riikide esindajad, mis on sõlminud artikli 21 kohase lepingu; nimetatud esindajatel ei ole hääleõigust.

Haldusnõukogu otsused võetakse vastu hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 6 ja artiklis 20 osutatud juhtudel.

Igat haldusnõukogu liiget võib abistada või esindada asendusliige. Hääleõigusliku täisliikme puudumisel võib seda õigust kasutada asendusliige.

Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejatena kaasata selliste rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kellega keskus vastavalt artiklile 20 koostööd teeb.

2.   Haldusnõukogu liikmed valivad endi hulgast kolmeks aastaks esimehe ja aseesimehe, kelle võib üks kord ametisse tagasi valida.

Esimehel ja aseesimehel on õigus osaleda hääletamisel.

Haldusnõukogu võtab vastu oma töökorra.

3.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. Haldusnõukogu korraline koosolek toimub vähemalt kord aastas. Artiklis 11 osutatud keskuse direktor osaleb haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta ja vastutab haldusnõukogu sekretariaadi töö eest vastavalt artikli 11 lõikele 3.

4.   Pärast konsulteerimist artiklis 13 osutatud teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu direktori esitatud eelnõu põhjal vastu kolmeaastase töökava ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

5.   Pärast konsulteerimist teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu direktori esitatud eelnõu põhjal vastavalt kolmeaastasele töökavale igal aastal vastu aastase töökava. Töökava saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Aasta jooksul võib seda samas korras kohandada.

6.   Kui komisjon ei ole aastase või kolmeaastase töökavaga nõus, võtab haldusnõukogu need vastu hääleõigusega liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

7.   Haldusnõukogu võtab keskuse tegevuse kohta vastu aastaaruande ja edastab selle 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.

8.   Keskus edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele igasuguse teabe, mis käsitleb hindamise tulemusi.

Artikkel 10

Täitevkomitee

1.   Haldusnõukogu abistab täitevkomitee. Täitevkomiteesse kuuluvad haldusnõukogu esimees ja aseesimees, kaks haldusnõukogu nimetatud haldusnõukogu liiget, kes esindavad liikmesriike, ning kaks komisjoni esindajat. Direktor osaleb täitevkomitee koosolekutel.

2.   Täitevkomitee käib koos vähemalt kaks korda aastas ning alati, kui see vajalikuks osutub, et valmistada ette haldusnõukogu otsuseid ning direktorit abistada ja talle nõu anda. Täitevkomitee teeb haldusnõukogu nimel otsuseid artikli 15 lõike 10 kohaselt vastu võetud finantseeskirjades ettenähtud küsimustes, mis ei ole käesoleva määrusega haldusnõukogu pädevusse jäetud. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

Artikkel 11

Direktor

1.   Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul viieks aastaks õigusega teda tagasi nimetada.

2.   Enne kahest võimalikust ametiajast esimeseks ajaks ametisse nimetamist kutsutakse kandidaat, kelle haldusnõukogu on direktori ametikohale valinud, viivitamatult Euroopa Parlamendi ette esinema ja selle institutsiooni liikmete küsimustele vastama.

3.   Direktori kohustused on:

| a) | haldusnõukogus vastuvõetud ostuste ja kavade ettevalmistamine ja ellurakendamine; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogus vastuvõetud ostuste ja kavade ettevalmistamine ja ellurakendamine;

| b) | igapäevane juhtimistöö; |
| --- | --- |

b)

igapäevane juhtimistöö;

| c) | keskuse töökavade koostamine; |
| --- | --- |

c)

keskuse töökavade koostamine;

| d) | keskuse tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ettevalmistamine ning eelarve täitmine; |
| --- | --- |

d)

keskuse tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ettevalmistamine ning eelarve täitmine;

| e) | käesoleva määrusega ettenähtud aruannete koostamine ja avaldamine; |
| --- | --- |

e)

käesoleva määrusega ettenähtud aruannete koostamine ja avaldamine;

| f) | kõigi personaliga seotud küsimuste lahendamine ja eelkõige kõigi ametisse nimetavale asutusele antud volituste kasutamine; |
| --- | --- |

f)

kõigi personaliga seotud küsimuste lahendamine ja eelkõige kõigi ametisse nimetavale asutusele antud volituste kasutamine;

| g) | keskuse organisatsiooni struktuuri määratlemine ja selle haldusnõukogule kinnitamiseks andmine; |
| --- | --- |

g)

keskuse organisatsiooni struktuuri määratlemine ja selle haldusnõukogule kinnitamiseks andmine;

| h) | artiklites 1 ja 2 osutatud ülesannete täitmine; |
| --- | --- |

h)

artiklites 1 ja 2 osutatud ülesannete täitmine;

| i) | keskuse töö regulaarne hindamine. |
| --- | --- |

i)

keskuse töö regulaarne hindamine.

4.   Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

5.   Direktor on keskuse seadusjärgne esindaja.

Artikkel 12

Direktori ja haldusnõukogu esimehe aruandmine Euroopa Parlamendi ees

Direktor esitab igal aastal Euroopa Parlamendile keskuse tegevuse kohta üldise aruande. Euroopa Parlament võib ka paluda direktoril ja haldusnõukogu esimehel anda aru keskuse tegevusega seotud mis tahes teemal.

Artikkel 13

Teaduskomitee

1.   Haldusnõukogu ja direktorit abistab teaduskomitee, kes esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel ning keskuse teadustegevust puudutavas mis tahes küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või direktor.

Teaduskomitee arvamused avaldatakse.

2.   Teaduskomiteesse kuulub kuni viisteist tuntud teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse ja sõltumatuse alusel, pärast seda, kui Euroopa Liidu Teatajas on avaldatud kutse konkursil osalemise huvist teatamiseks. Valikumenetlus peab tagama, et teaduskomitee liikmete erialad kataksid kõige asjakohasemad teadusvaldkonnad, mis on seotud narkootikumide ja narkomaania probleemidega.

Teaduskomitee liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt ja nad esitavad oma arvamusi liikmesriikidest ja ühenduse institutsioonidest täiesti sõltumatult.

Enne mis tahes arvamuse esitamist peab teaduskomitee võtma arvesse erinevaid riikliku tasandi ekspertarvamustes väljendatud seisukohti, kui need on kättesaadavad.

Otsuse 2005/387/JSK rakendamiseks võib teaduskomiteed laiendada nimetatud otsuse artikli 6 lõikes 2 sätestatud korras.

3.   Teaduskomitee liikmete ametiaeg on kolm aastat ja liikmed on tagasivalitavad.

4.   Teaduskomitee valib juhataja kolmeks aastaks. Juhataja kutsub teaduskomitee kokku vähemalt kord aastas.

Artikkel 14

Eelarve koostamine

1.   Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse keskuse tulude ja kulude kalkulatsioon, mis esitatakse keskuse eelarves.

2.   Eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3.   Keskuse tulud, jättes kõrvale muud allikad, koosnevad ühenduse toetusest, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis), osutatud teenuste tasudest ning vastavalt artiklites 20 ja 21 nimetatud organisatsioonide, asutuste ning kolmandate riikide rahalistest toetustest.

4.   Keskuse kuludesse kuuluvad:

| a) | töötajate töötasu, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud; |
| --- | --- |

a)

töötajate töötasu, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud;

| b) | kulutused Reitoxi teabekeskuste toetamiseks. |
| --- | --- |

b)

kulutused Reitoxi teabekeskuste toetamiseks.

5.   Haldusnõukogu esitab igal aastal direktori koostatud eelnõu alusel keskuse tulude ja kulude kalkulatsiooni järgmiseks eelarveaastaks. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, edastab haldusnõukogu koos keskuse töökavaga komisjonile 31. märtsiks. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

6.   Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

7.   Eelarvepädevad institutsioonid annavad loa keskuse toetuseks mõeldud assigneeringute kasutamiseks ja võtavad vastu keskuse ametikohtade loetelu.

8.   Haldusnõukogu võtab vastu keskuse eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse keskuse eelarves vastavaid kohandusi.

9.   Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Haldusnõukogu teatab nendest komisjonile.

Kui ükskõik kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

Artikkel 15

Eelarve täitmine

1.   Direktor vastutab keskuse eelarve täitmise eest.

2.   Igale eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab keskuse peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (11) (edaspidi “üldine finantsmäärus”), artikliga 128.

3.   Igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja keskuse esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused keskuse esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel keskuse lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5.   Haldusnõukogu esitab keskuse lõpliku raamatupidamisaruande kohta arvamuse.

6.   Igale eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

7.   Direktor saadab 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Ta saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.

8.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

9.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu direktori tegevusele n aasta eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

10.   Haldusnõukogu võtab vastu keskuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad pärast nõupidamist komisjoniga. Need ei või kalduda kõrvale komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (12), välja arvatud siis, kui keskuse tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku.

Artikkel 16

Pettusevastane võitlus

1.   Pettuse, korruptsiooni ja muude ühenduste finantshuve kahjustavate ebaseaduslike tegevuste vastase võitluse eesmärgil kohaldatakse keskuse suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1073/1999.

2.   Rahastamisega seonduvates otsustes ning neist lähtuvates rakenduskokkulepetes ja dokumentides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral keskuse rahastatavates asutustes läbi viia kohapealseid kontrolle.

Artikkel 17

Privileegid ja immuniteedid

Keskuse suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 18

Personalieeskirjad

Keskuse töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning eeskirju, mille ühenduse institutsioonid on ühiselt vastu võtnud nimetatud personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakendamiseks.

Artiklis 21 osutatud lepingute sõlmimise järgselt toimub töötajate kolmandatest riikidest töölevõtmine igal juhul kooskõlas käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud personalieeskirjade ja teenistustingimustega.

Keskus kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele antud volitusi.

Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad kooskõlas esimeses lõigus osutatud personalieeskirjade artikliga 110 ja teenistustingimustega.

Haldusnõukogu võib võtta vastu sätted, mis võimaldavad võtta keskuse juurde tööle liikmesriikidest lähetatud eksperte.

Artikkel 19

Vastutus

1.   Keskuse lepinguliste kohustuste suhtes kehtib õigus, mida kohaldatakse vastava lepingu suhtes. Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt keskuse sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab keskus kõik keskuse või tema töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele üldprintsiipidele. Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

3.   Teenistujate isiklik vastutus keskuse ees on reguleeritud keskuse teenistujate suhtes kohaldatavate sätetega.

Artikkel 20

Koostöö teiste organisatsioonide ja asutustega

Ilma et see piiraks suhteid, mis võivad komisjonil olla asutamislepingu artikli 302 kohaselt, otsib keskus aktiivselt koostöövõimalusi narkootikumide alal tegutsevate pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude, eelkõige Euroopa, riiklike ja valitsusväliste asutustega.

Kõnealune koostöö peaks põhinema esimeses lõigus osutatud asutuste ja organisatsioonidega sõlmitud koostöökokkulepetel. Antud kokkulepped võtab haldusnõukogu vastu direktori esitatud eelnõu alusel pärast komisjonilt arvamuse saamist. Juhul kui komisjon ei ole nimetatud kokkulepetega nõus, võtab haldusnõukogu need vastu hääleõigusega liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

Artikkel 21

Kolmandate riikide osalemine

Kolmandatele riikidele, kes jagavad ühenduse ja selle liikmesriikide huvi keskuse eesmärkide ja töö vastu, on keskus avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 300 sätestatud korda.

Artikkel 22

Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus

Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub keskuse vastu esitatud hagide lahendamine vastavalt asutamislepingu artiklile 230.

Artikkel 23

Hindamisaruanne

Komisjon algatab keskuse välise hindamise iga kuue aasta järel, mis langeb kokku keskuse kahe kolmeaastase töökava lõpule viimisega. Kõnealune hindamine hõlmab ka Reitoxi süsteemi. Komisjon esitab hindamisaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule.

Kui see on asjakohane, esitab komisjon sealjuures vastavalt asutamislepingu artiklis 251 kehtestatud menetlusele ettepaneku käesoleva määruse sätete läbivaatamiseks, pidades silmas regulatiivasutustega seonduvaid arenguid.

Artikkel 24

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 302/93 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 69, 21.3.2006, lk 22.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. juuni 2006. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).

3

(4)  Vt II lisa.

4

(5)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

5

(6)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

6

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

7

(8)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

10

(11)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

11

(12)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

12

I LISA

A. Keskuse tegevuse juures peetakse nõuetekohaselt silmas ühenduse ja liikmesriikide asutamislepinguga kindlaks määratud volitusi narkootikumide valdkonnas. Keskuse tegevus hõlmab narkootikumide ja narkomaania kui nähtuse ning kasutatavate lahenduste erinevaid aspekte. Sealjuures juhindub keskus Euroopa Liidu poolt vastu võetud narkootikumide-alastest strateegiatest ja tegevuskavadest.

Keskus keskendub järgmistele eelisvaldkondadele:

| 1) | narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine eelkõige epidemioloogilisi või muid näitajaid kasutades ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega); |
| --- | --- |

1)

narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine eelkõige epidemioloogilisi või muid näitajaid kasutades ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega);

| 2) | narkootikumidega seonduvate probleemide puhul kasutatud lahenduste jälgimine; teabe edastamine parimate tavade kohta liikmesriikides ning nendevahelise parimate tavade vahetamise soodustamine; |
| --- | --- |

2)

narkootikumidega seonduvate probleemide puhul kasutatud lahenduste jälgimine; teabe edastamine parimate tavade kohta liikmesriikides ning nendevahelise parimate tavade vahetamise soodustamine;

| 3) | uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja nende tarbimist ning samuti olemasolevate psühhoaktiivsete ainete uusi tarbimisviise käsitleva kiire teabevahetuse süsteemi haldamine; |
| --- | --- |

3)

uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja nende tarbimist ning samuti olemasolevate psühhoaktiivsete ainete uusi tarbimisviise käsitleva kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;

| 4) | selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

4)

selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon Euroopa Liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.

B. Komisjon teeb oma volituste kohaselt tema käsutuses oleva teabe ja statistilised andmed keskusele levitamise eesmärgil kättesaadavaks.

II LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 302/93 | EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 3294/94 | EÜT L 341, 30.12.1994, lk 7. |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 2220/2000 | EÜT L 253, 7.10.2000, lk 1. |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 1651/2003 | ELT L 245, 29.9.2003, lk 30. |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 302/93

EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 3294/94

EÜT L 341, 30.12.1994, lk 7.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2220/2000

EÜT L 253, 7.10.2000, lk 1.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1651/2003

ELT L 245, 29.9.2003, lk 30.

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 302/93 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| - | Artikli 1 lõike 3 teine ja kolmas lause |
| Artikli 2 punkti A alapealkiri | Artikli 2 punkti a alapealkiri |
| Artikli 2 punkti A alapunkt 1 | Artikli 2 punkti a alapunkti i esimene lause |
| - | Artikli 2 punkti a alapunkti i teine ja kolmas lause |
| Artikli 2 punkti A alapunktid 2-5 | Artikli 2 punkti a alapunktid ii-v |
| Artikli 2 punkti B alapealkiri | Artikli 2 punkti b alapealkiri |
| Artikli 2 punkti B alapunkti 6 esimene lause | Artikli 2 punkti b alapunkti i esimene lause |
| - | Artikli 2 punkti b alapunkti i teine lause |
| Artikli 2 punkti B alapunkt 7 | Artikli 2 punkti b alapunkt ii |
| Artikli 2 punkti C alapealkiri | Artikli 2 punkti c alapealkiri |
| Artikli 2 punkti C alapunktid 8-10 | Artikli 2 punkti c alapunktid i-iii |
| Artikli 2 punkti D alapealkiri | Artikli 2 punkti d alapealkiri |
| Artikli 2 punkti D alapunktid 11-13 | Artikli 2 punkti d alapunktid i, ii ja iv |
| - | Artikli 2 punkti d alapunktid iii ja v |
| - | Artikli 2 punkt e |
| Artikkel 3 | Artikkel 4 |
| Artikkel 4 | Artikkel 3 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |
| - | Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 5 lõige 5 |
| Artikli 6 lõiked 2 ja 3 | Artikli 6 lõige 1 |
| - | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikkel 6a | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| - | Artikli 8 pealkiri |
| - | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 9 lõike 1 esimene, neljas ja viies lõik |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik;
  artikli 9 lõige 2;
  artikli 9 lõike 3 teine lause |
| - | Artikli 9 lõike 3 esimene ja kolmas lause |
| Artikli 8 lõige 3 | Artikli 9 lõige 4 |
| Artikli 8 lõige 4 | Artikli 9 lõike 5 esimene ja kolmas lause |
| - | Artikli 9 lõike 5 teine lause |
| - | Artikli 9 lõige 6 |
| Artikli 8 lõiked 5 ja 6 | Artikli 9 lõiked 7 ja 8 |
| - | Artikkel 10 |
| Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | Artikli 11 lõige 1 |
| - | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 9 lõike 1 teine lõik | Artikli 11 lõige 3 |
| Artikli 9 lõike 1 teise lõigu esimene kuni kuues taane | Artikli 11 lõike 3 punktide a-f esimene lause |
| - | Artikli 11 lõike 3 punkti f teine lause |
| - | Artikli 11 lõike 3 punkt g |
| Artikli 9 lõike 1 teise lõigu seitsmes taane | Artikli 11 lõike 3 punkt h |
| - | Artikli 11 lõike 3 alapunkt i |
| Artikli 9 lõiked 2 ja 3 | Artikli 11 lõiked 4 ja 5 |
| - | Artikkel 12 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 13 lõike 2 esimene ja neljas lõik |
| - | Artikli 13 lõike 2 teine ja kolmas lõik |
| Artikli 10 lõiked 3-5 | Artikli 13 lõiked 3 ja 4 |
| Artikli 11 lõiked 1-6 | Artikli 14 lõiked 1-5 |
| Artikli 11 lõiked 7-10 | Artikli 14 lõiked 6-9 |
| Artikli 11a lõiked 1-5 | Artikli 15 lõiked 1-5 |
| Artikli 11a lõiked 6 ja 7 | Artikli 15 lõige 6 |
| Artikkel 11a lõiked 8-11 | Artikli 15 lõiked 7-10 |
| - | Artikkel 16 |
| Artikkel 12 | Artikkel 20 |
| - | Artikli 20 teine lõik |
| Artikli 13 lõige 1 | Artikkel 21 |
| Artikli 13 lõige 2 | - |
| Artikkel 14 | Artikkel 17 |
| Artikkel 15 | Artikli 18 esimene, kolmas ja neljas lõik |
| - | Artikli 18 teine ja viies lõik |
| Artikkel 16 | Artikkel 19 |
| Artikkel 17 | Artikkel 22 |
| Artikkel 18 | Artikli 23 esimese lõigu esimene ja kolmas lause |
| - | Artikli 23 esimese lõigu teine lause |
| - | Artikli 23 teine lõik |
| - | Artikkel 24 |
| Artikkel 19 | Artikkel 25 |
| Lisa punkti A esimene lõik | I lisa punkti A esimese lõigu esimene lause |
| - | I lisa punkti A esimese lõigu teine ja kolmas lause |
| - | I lisa punkti A teise lõigu alapunktid 1-4 |
| Lisa punkti A teise lõigu alapunktid 1-5 | - |
| Lisa punkt B | I lisa punkt B |
| Lisa punkt C | - |
| - | II lisa |
| - | III lisa |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 302/93

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

-

Artikli 1 lõike 3 teine ja kolmas lause

Artikli 2 punkti A alapealkiri

Artikli 2 punkti a alapealkiri

Artikli 2 punkti A alapunkt 1

Artikli 2 punkti a alapunkti i esimene lause

-

Artikli 2 punkti a alapunkti i teine ja kolmas lause

Artikli 2 punkti A alapunktid 2-5

Artikli 2 punkti a alapunktid ii-v

Artikli 2 punkti B alapealkiri

Artikli 2 punkti b alapealkiri

Artikli 2 punkti B alapunkti 6 esimene lause

Artikli 2 punkti b alapunkti i esimene lause

-

Artikli 2 punkti b alapunkti i teine lause

Artikli 2 punkti B alapunkt 7

Artikli 2 punkti b alapunkt ii

Artikli 2 punkti C alapealkiri

Artikli 2 punkti c alapealkiri

Artikli 2 punkti C alapunktid 8-10

Artikli 2 punkti c alapunktid i-iii

Artikli 2 punkti D alapealkiri

Artikli 2 punkti d alapealkiri

Artikli 2 punkti D alapunktid 11-13

Artikli 2 punkti d alapunktid i, ii ja iv

-

Artikli 2 punkti d alapunktid iii ja v

-

Artikli 2 punkt e

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 3

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõige 1

-

Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõige 5

Artikli 6 lõiked 2 ja 3

Artikli 6 lõige 1

-

Artikli 6 lõige 2

Artikkel 6a

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

-

Artikli 8 pealkiri

-

Artikli 8 lõige 2

Artikli 8 lõige 1

Artikli 9 lõike 1 esimene, neljas ja viies lõik

Artikli 8 lõige 2

Artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik;

artikli 9 lõige 2;

artikli 9 lõike 3 teine lause

-

Artikli 9 lõike 3 esimene ja kolmas lause

Artikli 8 lõige 3

Artikli 9 lõige 4

Artikli 8 lõige 4

Artikli 9 lõike 5 esimene ja kolmas lause

-

Artikli 9 lõike 5 teine lause

-

Artikli 9 lõige 6

Artikli 8 lõiked 5 ja 6

Artikli 9 lõiked 7 ja 8

-

Artikkel 10

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

Artikli 11 lõige 1

-

Artikli 11 lõige 2

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

Artikli 11 lõige 3

Artikli 9 lõike 1 teise lõigu esimene kuni kuues taane

Artikli 11 lõike 3 punktide a-f esimene lause

-

Artikli 11 lõike 3 punkti f teine lause

-

Artikli 11 lõike 3 punkt g

Artikli 9 lõike 1 teise lõigu seitsmes taane

Artikli 11 lõike 3 punkt h

-

Artikli 11 lõike 3 alapunkt i

Artikli 9 lõiked 2 ja 3

Artikli 11 lõiked 4 ja 5

-

Artikkel 12

Artikli 10 lõige 1

Artikli 13 lõige 1

Artikli 10 lõige 2

Artikli 13 lõike 2 esimene ja neljas lõik

-

Artikli 13 lõike 2 teine ja kolmas lõik

Artikli 10 lõiked 3-5

Artikli 13 lõiked 3 ja 4

Artikli 11 lõiked 1-6

Artikli 14 lõiked 1-5

Artikli 11 lõiked 7-10

Artikli 14 lõiked 6-9

Artikli 11a lõiked 1-5

Artikli 15 lõiked 1-5

Artikli 11a lõiked 6 ja 7

Artikli 15 lõige 6

Artikkel 11a lõiked 8-11

Artikli 15 lõiked 7-10

-

Artikkel 16

Artikkel 12

Artikkel 20

-

Artikli 20 teine lõik

Artikli 13 lõige 1

Artikkel 21

Artikli 13 lõige 2

-

Artikkel 14

Artikkel 17

Artikkel 15

Artikli 18 esimene, kolmas ja neljas lõik

-

Artikli 18 teine ja viies lõik

Artikkel 16

Artikkel 19

Artikkel 17

Artikkel 22

Artikkel 18

Artikli 23 esimese lõigu esimene ja kolmas lause

-

Artikli 23 esimese lõigu teine lause

-

Artikli 23 teine lõik

-

Artikkel 24

Artikkel 19

Artikkel 25

Lisa punkti A esimene lõik

I lisa punkti A esimese lõigu esimene lause

-

I lisa punkti A esimese lõigu teine ja kolmas lause

-

I lisa punkti A teise lõigu alapunktid 1-4

Lisa punkti A teise lõigu alapunktid 1-5

-

Lisa punkt B

I lisa punkt B

Lisa punkt C

-

-

II lisa

-

III lisa

P6_TA(2006)0258

Isikuandmete kaitse *

Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Ettepanekut muudeti järgmiselt (1):

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Volitus 1 |
| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle
  artiklit 30, 31
  ja artikli 34 lõike 2 punkti b, |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Volitus 1

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle
  artiklit 30, 31
  ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle
  artikli 30 lõike 1 punkti b, artikli 31 lõike 1 punkti c
  ja artikli 34 lõike 2 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle
  artikli 30 lõike 1 punkti b, artikli 31 lõike 1 punkti c
  ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 9

(9) Euroopa
  kodanike
  isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamine nõuab üldsätete olemasolu, mis määraksid kindlaks teiste liikmesriikide pädevates ametiasutustes töödeldavate andmete õiguspärasuse ja kvaliteedinõuded.

(9)
  Kõigi
  Euroopa
  Liidu territooriumil elavate isikute
  isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamine nõuab üldsätete olemasolu, mis määraksid kindlaks teiste liikmesriikide pädevates ametiasutustes töödeldavate andmete õiguspärasuse ja kvaliteedinõuded.
  Samuti nõuab see isikuandmete kogumist ja töötlemist õiguslikel ning spetsiifilistel eesmärkidel. Edasine andmete töötlemine, sealhulgas õiguskaitseorganite ja õigusasutuste vahelise kasvava teabevahetuse raamistikus ning seoses andmebaaside ristkasutatavust käsitleva ettepanekuga, ei tohi toimuda vastuolus nimetatud eesmärkidega.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 12

(12) Kui Euroopa Liidu liikmesriik edastab isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, tuleks tagada selliste andmete nõuetekohane kaitse.

(12) Kui Euroopa Liidu liikmesriik edastab isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, tuleks tagada selliste andmete nõuetekohane kaitse.
  Käesolevas raamotsuses tuleks tagada kolmandatest riikidest saadud isikuandmete vastavus vähemalt inimõigusi puudutavatele rahvusvahelistele standarditele.

Muudatusettepanekud 4 ja 5

Põhjendus 15

(15) Tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad andmete töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, vastutust, andmesubjekti õiguskaitsevahendeid ja sanktsioone, kui pädevad asutused kasutavad andmeid ebaseaduslikult. Lisaks tuleb liikmesriikidel näha ette kriminaalkaristused andmekaitsesätete tõsiste ja tahtlike rikkumiste puhul.

(15) Tuleks kehtestada eeskirjad, mis käsitlevad andmete töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, vastutust, andmesubjekti õiguskaitsevahendeid ja sanktsioone, kui pädevad asutused
  ning pädevate asutuste nimel või avalikke ülesandeid täitvad isikuandmeid töötlevad eraõiguslikud isikud
  kasutavad andmeid ebaseaduslikult. Lisaks tuleb liikmesriikidel näha ette kriminaalkaristused andmekaitsesätete tõsiste ja tahtlike
  või raske hooletusest tingitud
  rikkumiste puhul.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 20

(20) Käesolev raamotsus ei piira andmekaitsesätete rakendamist, mille asjaomased õigusaktid näevad ette Europoli, Eurojusti ja tolliinfosüsteemi kaudu töödeldavate isikuandmete kaitseks.

(20) Käesolev raamotsus ei piira andmekaitsesätete rakendamist, mille asjaomased õigusaktid näevad ette Europoli, Eurojusti ja tolliinfosüsteemi kaudu töödeldavate isikuandmete kaitseks.
  Sellegipoolest tuleks Europolile, Eurojustile ja tolliinfosüsteemile kohaldatavad konkreetsed andmekaitse-eeskirjad viia hiljemalt kahe aasta jooksul pärast artikli 35 lõikes 1 nimetatud kuupäeva käesoleva raamotsusega täielikult vastavusse, et suurendada vastavalt komisjoni ettepanekule andmekaitse õigusliku raamistiku kooskõla ja efektiivsust.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 20 a (uus)

(20 a) Europol, Eurojust ja tolliinfosüsteem peaksid säilitama need andmekaitse-eeskirjad, milles selgelt sätestatakse, et isikuandmeid võib töödelda, teha kättesaadavaks ja edastada üksnes veelgi spetsiifilisemate ja/või kaitsvamate tingimuste või piirangute alusel.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 22

(22) Käesolevat raamotsust tuleks kohaldada isikuandmete suhtes, mida töödeldakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis, ja täiendava teabevahetuse suhtes, mis toimub vastavalt otsusele JSK/2006/ ... Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta.

(22) Käesolevat raamotsust tuleks kohaldada isikuandmete suhtes, mida töödeldakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis, ja täiendava teabevahetuse suhtes, mis toimub vastavalt otsusele 2006/.../JSK Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta
  ning viisade infosüsteemis vastavalt otsusele 2006/.../JSK, mis käsitleb liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel. (2)

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 35 a (uus)

(35 a) arvestades Euroopa andmekaitseinspektori arvamust;

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 lõige 2

2.
  Liikmesriigid näevad ette, et nad ei piira ega keela
  isikuandmete avaldamist teise liikmesriigi pädevale asutusele põhjustel, mis on seotud käesolevas raamotsuses sätestatud isikuandmete kaitsega.

2.
  Käesolev raamotsus ei vabasta liikmesriike kohustusest tagada kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks politsei- ja õigusalase koostöö raames seoses kriminaalasjadega, mis on tõsisemad, kui käesolevas raamotsuses sätestatud kriminaalasjad. Sellegipoolest ei tohi niisugused sätted piirata ega keelata
  isikuandmete avaldamist teise liikmesriigi pädevale asutusele põhjustel, mis on seotud käesolevas raamotsuses sätestatud isikuandmete kaitsega.

Muudatusettepanek 11

Artikli 3 lõige 2 a (uus)

2 a. Käesolevat raamotsust ei kohaldata, kui Euroopa Liidu lepingu VI jaotises määratletud spetsiifilises õigusloomes sätestatakse selgesõnaliselt, et isikuandmeid töödeldakse, tehakse kättesaadavaks või edastatakse üksnes veelgi spetsiifilisemate tingimuste või piirangute alusel.

Muudatusettepanek 12

Artikli 4 lõike 1 punkt d

| d) | andmed on täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud. Tuleb võtta kõik mõistlikud meetmed, et kustutada või parandada andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgi seisukohast ebaõiged või mittetäielikud andmed. Liikmesriigid võivad töödeldavate andmete suhtes ette näha erineva täpsuse ja usaldusväärsuse tasemed, mille puhul tuleb liikmesriikidel sätestada, et selliseid andmeid eristatakse vastavalt nende täpsusele ja usaldusväärsusele ning eelkõige, et faktidel tuginevaid andmeid eristatakse arvamustel ja isiklikel hinnangutel tuginevatest andmetest, |
| --- | --- |

d)

andmed on täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud. Tuleb võtta kõik mõistlikud meetmed, et kustutada või parandada andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgi seisukohast ebaõiged või mittetäielikud andmed. Liikmesriigid võivad töödeldavate andmete suhtes ette näha erineva täpsuse ja usaldusväärsuse tasemed, mille puhul tuleb liikmesriikidel sätestada, et selliseid andmeid eristatakse vastavalt nende täpsusele ja usaldusväärsusele ning eelkõige, et faktidel tuginevaid andmeid eristatakse arvamustel ja isiklikel hinnangutel tuginevatest andmetest,

| d) | andmed on täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud. Tuleb võtta kõik mõistlikud meetmed, et kustutada või parandada andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgi seisukohast ebaõiged või mittetäielikud andmed. Liikmesriigid võivad
  sellegipoolest
  töödeldavate andmete suhtes ette näha erineva täpsuse ja usaldusväärsuse tasemed, mille puhul tuleb liikmesriikidel sätestada, et selliseid andmeid eristatakse vastavalt nende täpsusele ja usaldusväärsusele ning eelkõige, et faktidel tuginevaid andmeid eristatakse arvamustel ja isiklikel hinnangutel tuginevatest andmetest,
  Liikmesriigid tagavad isikuandmete kvaliteedi korrapärase kontrolli. Võimalikult suures ulatuses osutatakse kohtuotsustele ja otsustele süüdistust mitte esitada ning arvamustel või isiklikel hinnangutel põhinevad andmed kontrollitakse allika kaudu ja osutatakse nende täpsuse või usaldusväärsuse astmele. Ilma et see piiraks siseriiklikku kriminaalmenetlust, tagavad liikmesriigid, et isikuandmetele tehakse märge andmesubjekti taotluse korral, kui andmesubjekt nende andmete õigsust eitab ja kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik kindlaks teha. Selline märge kustutatakse ainult andmesubjekti nõusolekul või pädeva kohtu või järelevalveasutuse otsuse alusel. |
| --- | --- |

d)

andmed on täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud. Tuleb võtta kõik mõistlikud meetmed, et kustutada või parandada andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgi seisukohast ebaõiged või mittetäielikud andmed. Liikmesriigid võivad
  sellegipoolest
  töödeldavate andmete suhtes ette näha erineva täpsuse ja usaldusväärsuse tasemed, mille puhul tuleb liikmesriikidel sätestada, et selliseid andmeid eristatakse vastavalt nende täpsusele ja usaldusväärsusele ning eelkõige, et faktidel tuginevaid andmeid eristatakse arvamustel ja isiklikel hinnangutel tuginevatest andmetest,
  Liikmesriigid tagavad isikuandmete kvaliteedi korrapärase kontrolli. Võimalikult suures ulatuses osutatakse kohtuotsustele ja otsustele süüdistust mitte esitada ning arvamustel või isiklikel hinnangutel põhinevad andmed kontrollitakse allika kaudu ja osutatakse nende täpsuse või usaldusväärsuse astmele. Ilma et see piiraks siseriiklikku kriminaalmenetlust, tagavad liikmesriigid, et isikuandmetele tehakse märge andmesubjekti taotluse korral, kui andmesubjekt nende andmete õigsust eitab ja kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik kindlaks teha. Selline märge kustutatakse ainult andmesubjekti nõusolekul või pädeva kohtu või järelevalveasutuse otsuse alusel.

Muudatusettepanek 13

Artikli 4 lõige 4

4. Liikmesriigid näevad ette, et isikuandmeid töödeldakse ainult siis, kui

välja jäetud

| — | tuvastatud asjaolude põhjal on põhjust arvata, et asjaomased andmed võimaldaksid, lihtsustaksid või kiirendaksid kuriteo ennetamist, uurimist, avastamist ja kuriteo eest vastutusele võtmist, |
| --- | --- |

—

tuvastatud asjaolude põhjal on põhjust arvata, et asjaomased andmed võimaldaksid, lihtsustaksid või kiirendaksid kuriteo ennetamist, uurimist, avastamist ja kuriteo eest vastutusele võtmist,

| — | puuduvad muud andmesubjekti vähem mõjutavad meetmed ja |
| --- | --- |

—

puuduvad muud andmesubjekti vähem mõjutavad meetmed ja

| — | andmete töötlemine ei ole ulatuslikum, kui kuriteo uurimiseks vaja. |
| --- | --- |

—

andmete töötlemine ei ole ulatuslikum, kui kuriteo uurimiseks vaja.

Muudatusettepanek 14

Artikli 4 lõige 4 a (uus)

4 a. Liikmesriigid võtavad arvesse isikuandmete erinevaid kategooriaid ja andmekogumise erinevaid eesmärke eesmärgiga kehtestada ajalised piirangud nende säilitamiseks ning asjakohased tingimused nende kogumiseks, töötlemiseks ja edastamiseks. Nende isikute isikuandmeid, keda ei kahtlustata kuriteo toimepanemises või selles osalemises, töödeldakse vaid sel eesmärgil, milleks need koguti ning piiratud ajavahemiku jooksul. Liikmesriigid kehtestavad seoses nende andmetega asjakohased juurdepääsu- ja edastamispiirangud.

Muudatusettepanek 15

Artikli 4 a lõige 1 (uus)

Artikkel 4 a

Isikuandmete edasine töötlemine

1. Liikmesriigid näevad ette isikuandmete edasise töötlemise ainult vastavalt käesolevale raamotsusele, eriti selle artiklitele 4, 5 ja 6:

| a) | andmete edastamise või kättesaadavaks tegemise konkreetsel eesmärgil või; |
| --- | --- |

a)

andmete edastamise või kättesaadavaks tegemise konkreetsel eesmärgil või;

| b) | kui see on erijuhul rangelt vajalik raskete kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

kui see on erijuhul rangelt vajalik raskete kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või nende eest vastutusele võtmise eesmärgil;

| c) | avalikku julgeolekut või üksikisikut ähvardava ohu ennetamise eesmärgil, välja arvatud juhul, kui sellise põhjenduse kaalub üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitse vajadus. |
| --- | --- |

c)

avalikku julgeolekut või üksikisikut ähvardava ohu ennetamise eesmärgil, välja arvatud juhul, kui sellise põhjenduse kaalub üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitse vajadus.

Muudatusettepanek 16

Artikli 4 a lõige 2 (uus)

2. Asjassepuutuvate isikuandmete edasine töötlemine käesoleva artikli lõike 1 punktis c toodud eesmärkidel toimub üksnes isikuandmed edastanud või kättesaadavaks teinud asutuse eelneval loal ja liikmesriigid võivad asjakohaste õiguslike tagatiste alusel võtta õiguslikke meetmeid edasise töötlemise võimaldamiseks.

Muudatusettepanek 17

Artikkel 5

Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused tohivad isikuandmeid töödelda ainult siis, kui seadusega on ette nähtud, et selline töötlemine on vajalik asjaomase ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja kuritegude eest vastutusele võtmiseks.

Liikmesriigid näevad
  pärast konsulteerimist artiklis 30 sätestatud järelevalveasutusega
  ette, et pädevad asutused tohivad isikuandmeid töödelda ainult siis, kui seadusega on ette nähtud, et selline töötlemine on vajalik asjaomase ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja kuritegude eest vastutusele võtmiseks
  ja kui:

| a) | andmesubjekt on andnud oma ühemõttelise nõusoleku, eeldusel et töötlemine viiakse läbi andmesubjekti huvides; või |
| --- | --- |

a)

andmesubjekt on andnud oma ühemõttelise nõusoleku, eeldusel et töötlemine viiakse läbi andmesubjekti huvides; või

| b) | töötlemine on vajalik kooskõla saavutamiseks vastutava töötleja õigusliku kohustusega; või |
| --- | --- |

b)

töötlemine on vajalik kooskõla saavutamiseks vastutava töötleja õigusliku kohustusega; või

| c) | töötlemine on vajalik andmesubjekti oluliste huvide kaitsmiseks. |
| --- | --- |

c)

töötlemine on vajalik andmesubjekti oluliste huvide kaitsmiseks.

Muudatusettepanek 18

Artikli 5 lõige 1 a (uus)

1 a. Liikmesriigid näevad ette, et isikuandmeid töödeldakse ainult siis, kui:

| — | pädevad asutused saavad põhjendatud faktidele tuginedes näidata selget vajadust asjassepuutuvate isikuandmete töötlemise järele seoses kuriteo ennetamise, uurimise, avastamise ja kuriteo eest vastutusele võtmisega; ja |
| --- | --- |

—

pädevad asutused saavad põhjendatud faktidele tuginedes näidata selget vajadust asjassepuutuvate isikuandmete töötlemise järele seoses kuriteo ennetamise, uurimise, avastamise ja kuriteo eest vastutusele võtmisega; ja

| — | puuduvad muud, andmesubjekti vähem mõjutavad meetmed; ja |
| --- | --- |

—

puuduvad muud, andmesubjekti vähem mõjutavad meetmed; ja

| — | andmete töötlemine ei ole ulatuslikum, kui kuriteo uurimiseks vaja. |
| --- | --- |

—

andmete töötlemine ei ole ulatuslikum, kui kuriteo uurimiseks vaja.

Muudatusettepanek 19

Artikli 6 lõike 2 esimene taane

| — | andmete töötlemine on seadusega ette nähtud ja asjaomase ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks vältimatult vajalik või kui andmesubjekt on andnud nende andmete töötlemiseks oma selgesõnalise nõusoleku ja |
| --- | --- |

—

andmete töötlemine on seadusega ette nähtud ja asjaomase ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks vältimatult vajalik või kui andmesubjekt on andnud nende andmete töötlemiseks oma selgesõnalise nõusoleku ja

| — | andmete töötlemine on seadusega ette nähtud ja asjaomase ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks vältimatult vajalik
  ning toimub konkreetse uurimise piirides
  või kui andmesubjekt on andnud nende andmete töötlemiseks oma selgesõnalise nõusoleku
  , eeldusel et töötlemine viiakse läbi andmesubjekti huvides ja et nõusoleku andmisest keeldumine ei viiks andmetele avalduvate negatiivsete tagajärgedeni;
  ja |
| --- | --- |

—

andmete töötlemine on seadusega ette nähtud ja asjaomase ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks vältimatult vajalik
  ning toimub konkreetse uurimise piirides
  või kui andmesubjekt on andnud nende andmete töötlemiseks oma selgesõnalise nõusoleku
  , eeldusel et töötlemine viiakse läbi andmesubjekti huvides ja et nõusoleku andmisest keeldumine ei viiks andmetele avalduvate negatiivsete tagajärgedeni;
  ja

Muudatusettepanek 20

Artikli 6 lõige 2 a (uus)

2 a. Tundliku sisuga andmete töötlemiseks kohaldatakse liikmesriikides tehnilisi ja organisatsioonilisi erinõudeid.

Muudatusettepanek 21

Artikli 6 lõike 2 b (uus)

2 b. Liikmesriigid näevad ette täiendavad spetsiifilised tagatised seoses biomeetriliste andmete ja DNA profiilidega, et tagada:

| — | biomeetriliste andmete ja DNA profiilide kasutamine vaid hästi põhjendatud ning koostalitlevate tehniliste standardite alusel; |
| --- | --- |

—

biomeetriliste andmete ja DNA profiilide kasutamine vaid hästi põhjendatud ning koostalitlevate tehniliste standardite alusel;

| — | biomeetriliste andmete ja DNA profiilide õigsuse taseme hoolikas arvessevõtmine ja andmesubjektile võimalus seda nõuda koheselt kättesaadavate vahendite abil; |
| --- | --- |

—

biomeetriliste andmete ja DNA profiilide õigsuse taseme hoolikas arvessevõtmine ja andmesubjektile võimalus seda nõuda koheselt kättesaadavate vahendite abil;

| — | täielikult isikute väärikuse ja terviklikkuse austamine. |
| --- | --- |

—

täielikult isikute väärikuse ja terviklikkuse austamine.

Muudatusettepanek 22

Artikli 7 lõige 1

1.
  Kui siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud teisiti, peavad liikmesriigid
  nägema ette, et isikuandmeid ei säilitataks kauem, kui seda asjaomase eesmärgi saavutamiseks on vaja. Artikli 4 lõike 3 viimases taandes osutatud isikute andmeid tohib säilitada vaid niikaua, kuni nende talletamine on asjaomase eesmärgi täitmiseks vältimatult vajalik.

1.
  Liikmesriigid peavad
  nägema ette, et isikuandmeid ei säilitataks kauem, kui seda asjaomase eesmärgi saavutamiseks on vaja
  või on hilisemalt töödeldud vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile e ja artiklile 4 a
  . Artikli 4 lõike 3 viimases taandes osutatud isikute andmeid tohib säilitada vaid niikaua, kuni nende talletamine on asjaomase eesmärgi täitmiseks vältimatult vajalik.

Muudatusettepanek 23

Artikli 7 lõige 2

2. Liikmesriigid näevad ette tehnilised ja menetluslikud meetmed, millega tagatakse isikuandmete säilitamise tähtaegade järgimine. Tähtaegadest kinnipidamist tuleb korrapäraselt kontrollida.

2. Liikmesriigid näevad ette tehnilised ja menetluslikud meetmed, millega tagatakse isikuandmete säilitamise tähtaegade järgimine.
  Nimetatud meetmete hulka kuulub isikuandmete automaatne ja korrapärane kustutamine teatud ajavahemiku tagant.
  Tähtaegadest kinnipidamist tuleb korrapäraselt kontrollida.

Muudatusettepanek 24

III peatüki I osa pealkiri

Isikuandmete edastamine ja kättesaadavaks tegemine
  teiste liikmesriikide pädevatele asutustele

Isikuandmete edastamine ja kättesaadavaks tegemine

Muudatusettepanek 25

Artikkel 8

Liikmesriigid näevad ette, et teise liikmesriigi pädevale asutusele tohib isikuandmeid edastada või kättesaadavaks teha ainult siis, kui see on vajalik asjaomaste saatvate ja saavate ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.

Liikmesriigid näevad ette, et teise liikmesriigi pädevale asutusele tohib
  pädevate asutuste poolt kogutud ja töödeldud
  isikuandmeid edastada või kättesaadavaks teha ainult siis, kui see on vajalik asjaomaste saatvate ja saavate ametiasutuse õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja
  teatud
  kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks.

Muudatusettepanek 26

Artikkel 8 a (uus)

Artikkel 8 a

Isikuandmete edastamine muudele ametiasutustele, mis ei ole pädevad asutused

Liikmesriigid näevad ette, et isikuandmeid edastatakse liikmesriigi muudele ametiasutustele kui pädevatele asutustele üksnes hästi tõendatud üksikjuhtudel, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

| a) | andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus; ja |
| --- | --- |

a)

andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus; ja

| b) | andmete edastamine on |
| --- | --- |

b)

andmete edastamine on

vajalik selleks, milleks neid koguti, edastati või kättesaadavaks tehti, või kriminaalkuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või avalikku või üksikisiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaalu üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitsmise vajadus

või

vajalik, sest asjaomased andmed on ametiasutusele, kellele need edasi saadetakse, hädavajalikud tema seaduspärase ülesande täitmiseks, tingimusel, et eesmärk, mille tarvis see asutus andmeid kogub või töötleb, ei ole vastuolus esialgse töötlemise eesmärgiga ja et andmeid edastada kavatseva pädeva asutuse juriidilised kohustused ei ole sellega vastuolus

või

kahtlemata andmesubjekti huvides ja andmesubjekt on andnud nõusoleku või asjaolud võimaldavad sellist nõusolekut selgesti eeldada.

Muudatusettepanek 27

Artikkel 8 b (uus)

Artikkel 8 b

Isikuandmete edastamine eraõiguslikele isikutele

Ilma et see piiraks siseriiklike kriminaalmenetluseeskirjade kohaldamist, näevad liikmesriigid ette, et isikuandmeid võib edastada liikmesriigi eraõiguslikele isikutele ainult erijuhtudel ja siis, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

| a) | andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus ja; |
| --- | --- |

a)

andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus ja;

| b) | andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid koguti, edastati või kättesaadavaks tehti või kriminaalkuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või avalikku või üksikisiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaalu üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitsmise vajadus. Liikmesriigid näevad ette, et pädevatele asutustele tehakse kättesaadavaks ja nad tohivad töödelda eraõiguslike isikute käsutuses olevaid isikuandmeid vaid iga üksikjuhtumi puhul eraldi tehtava otsuse alusel, täpsustatud tingimustel, täpsustatud eesmärkidel ning liikmesriikide kohtuliku kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid koguti, edastati või kättesaadavaks tehti või kriminaalkuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või avalikku või üksikisiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaalu üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitsmise vajadus. Liikmesriigid näevad ette, et pädevatele asutustele tehakse kättesaadavaks ja nad tohivad töödelda eraõiguslike isikute käsutuses olevaid isikuandmeid vaid iga üksikjuhtumi puhul eraldi tehtava otsuse alusel, täpsustatud tingimustel, täpsustatud eesmärkidel ning liikmesriikide kohtuliku kontrolli all.

Muudatusettepanek 28

Artikkel 8 c (uus)

Artikkel 8 c

Eraõiguslike isikute poolt avaliku ülesande raames läbiviidav andmete töötlemine

Liikmesriigid näevad oma siseriiklikes õigusaktides ette, et eraõiguslike isikute poolt avaliku ülesande raames toimuva andmete kogumise ja töötlemise korral kehtivad neile vähemalt samaväärsed või rangemad kohustused kui pädevatele asutustele kehtivad kohustused.

Muudatusettepanek 29

Artikkel 8 d (uus)

Artikkel 8 d

Isikuandmete edastamine kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele

1. Liikmesriigid näevad ette, et isikuandmeid ei edastata kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui selline edastamine on kooskõlas käesoleva raamotsusega, ning eelkõige siis, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

| a) | andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus; |
| --- | --- |

a)

andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus;

| b) | andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid koguti, edastati või kättesaadavaks tehti või kriminaalkuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või avalikku või üksikisiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaalu üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitsmise vajadus; |
| --- | --- |

b)

andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid koguti, edastati või kättesaadavaks tehti või kriminaalkuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või avalikku või üksikisiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui seda ei kaalu üles andmesubjekti huvide või põhiõiguste kaitsmise vajadus;

| c) | kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu asjaomased andmed edastatakse, on tagatud andmekaitse piisav tase. |
| --- | --- |

c)

kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu asjaomased andmed edastatakse, on tagatud andmekaitse piisav tase.

2. Liikmesriigid tagavad kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni andmekaitse taseme piisavuse hindamise, võttes arvesse iga edastamise või edastamise kategooria kõiki asjaolusid. Hindamisel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmistele elementidele: andmete laad, edastatavate andmete kavandatava töötlemise eesmärk ja kestus, päritoluriik ja lõppsihtkohaks olev riik, kõnealuses kolmandas riigis või organisatsioonis kehtivad nii üldised kui ka eriõigusnormid, seal kohaldatavad ameti- ja turvaeeskirjad ning andmete vastuvõtja kehtestatud piisavate kaitsemeetmete olemasolu.

3. Liikmesriigid ja komisjon teatavad üksteisele ja Euroopa Parlamendile juhtudest, mille puhul nad leiavad, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon ei taga kaitse piisavat taset lõike 2 tähenduses.

4. Kui komisjon teeb pärast konsulteerimist nõukogu ja Euroopa Parlamendiga kindlaks, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon ei taga kaitse piisavat taset lõike 2 tähenduses, võtavad liikmesriigid meetmeid, mis on vajalikud isikuandmete kõnealusesse kolmandasse riiki või rahvusvahelisse organisatsiooni edastamise ärahoidmiseks.

5. Komisjon võib pärast konsulteerimist nõukogu ja Euroopa Parlamendiga teha kindlaks, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab kaitse piisava taseme lõike 2 tähenduses oma riigisisese õigusega või endale võetud rahvusvaheliste eraelu puutumatuse ning üksikisikute põhivabaduste ja -õiguste kaitse lepingutega.

6. Erandjuhtudel, erandina lõike 1 punktile c võib saadud isikuandmeid esitada kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kelle andmekaitse tase ei ole piisav, kui andmete edastamine on hädavajalik asjaomase liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks või riigi julgeolekut, konkreetset isikut või isikuid ähvardava tõsise ohu vältimiseks. Sellisel juhul töötleb isikuandmed saanud asutus neid vaid sellisel määral, mis on tingimata vajalik nende edastamise konkreetse põhjuse seisukohast. Sellistest edastamistest teavitatakse pädevat järelevalveasutust

Muudatusettepanek 30

Artikli 9 lõige 6

6. Ilma et see piiraks siseriiklikku kriminaalmenetlust, tagavad liikmesriigid, et isikuandmetele tehakse märge andmesubjekti taotluse korral, kui andmesubjekt nende andmete õigsust eitab ja kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik kindlaks teha. Selline märge kustutatakse ainult andmesubjekti nõusolekul või pädeva kohtu või järelevalveasutuse otsuse alusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 31

Artikli 9 lõike 7 kolmas taane

| — | kui need andmed ei ole enam vajalikud sel eesmärgil, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti. |
| --- | --- |

—

kui need andmed ei ole enam vajalikud sel eesmärgil, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti.

| — | ja mis tahes juhul,
  kui need andmed ei ole enam vajalikud sel eesmärgil, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti. |
| --- | --- |

—

ja mis tahes juhul,
  kui need andmed ei ole enam vajalikud sel eesmärgil, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti.

Muudatusettepanek 32

Artikli 9 lõige 9 a (uus)

9 a. Liikmesriigid näevad ette kolmandate riikide poolt edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmete kvaliteedi spetsiifilise hindamise kohe pärast nende kättesaamist ning andmete õigusele ja usaldusväärsusele osutamise.

Muudatusettepanek 33

Artikli 10 lõige 1

1. Liikmesriigid näevad ette, et iga eelkõige automaatse otsejuurdepääsu kaudu toimuv automaatne isikuandmete edastus ja vastuvõtt registreeritakse, et hiljem oleks võimalik tõendada andmete edastamise põhjusi, edastatud andmeid, andmeedastuse aega, asjaomaseid ametiasutusi ning andmeid vastuvõtva asutuse puhul ka isikud, kellele andmed edastati ning kes andmed tellisid.

1. Liikmesriigid näevad ette, et iga eelkõige automaatse otsejuurdepääsu kaudu toimuv automaatne isikuandmete
  kättesaadavaks tegemine
  , edastus ja vastuvõtt registreeritakse, et hiljem oleks võimalik tõendada andmete
  kättesaadavaks tegemise ja
  edastamise põhjusi, edastatud
  või kättesaadavaks tehtud
  andmeid, andmeedastuse
  või andmete kättesaadavaks tegemise
  aega, asjaomaseid ametiasutusi ning andmeid vastuvõtva asutuse puhul ka isikud, kellele andmed edastati ning kes andmed tellisid.

Muudatusettepanek 34

Artikli 10 lõige 2

2. Liikmesriigid näevad ette, et iga mitteautomaatne isikuandmete edastus ja vastuvõtt dokumenteeritakse, et hiljem oleks võimalik tõendada andmete edastamise põhjusi, edastatud andmeid, andmeedastuse aega, asjaomaseid ametiasutusi ning andmeid vastuvõtva asutuse puhul ka isikud, kellele andmed edastati ning kes andmed tellisid.

2. Liikmesriigid näevad ette, et iga mitteautomaatne isikuandmete
  kättesaadavaks tegemine,
  edastus ja vastuvõtt dokumenteeritakse, et hiljem oleks võimalik tõendada andmete
  kättesaadavaks tegemise või
  edastamise põhjusi, edastatud
  või kättesaadavaks tehtud
  andmeid, andmeedastuse
  või kättesaadavaks tegemise
  aega, asjaomaseid ametiasutusi ning andmeid vastuvõtva asutuse puhul ka isikud, kellele andmed edastati ning kes andmed tellisid.

Muudatusettepanek 35

Artikli 10 lõige 3

3. Ametiasutus, kes sellise teabe registreeris või dokumenteeris, edastab selle viivitamatult ka pädevale järelevalveasutusele, kui viimane seda taotleb
  . Seda teavet kasutatakse ainult andmekaitse kontrollimiseks, nõuetekohase andmetöötluse ja andmete terviklikkuse tagamiseks ning andmekaitseks.

3. Ametiasutus, kes sellise teabe registreeris või dokumenteeris,
  hoiab seda pädeva järelevalveasutuse käsutuses ja
  edastabselle viivitamatult
  nimetatud asutusele
  . Seda teavet kasutatakse ainult andmekaitse kontrollimiseks, nõuetekohase andmetöötluse ja andmete terviklikkuse tagamiseks ning andmekaitseks.

Muudatusettepanek 36

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a

Edasisaatmine muudele ametiasutustele, mis ei ole pädevad asutused

Kui isikuandmed on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või see on need kättesaadavaks teinud, võib neid andmeid edasi saata muudele ametiasutustele, mis ei ole pädevad asutused, vaid teatud hästi dokumenteeritud üksikjuhtudel ja kooskõlas artiklis 8 a sätestatud tingimustega vaid siis, kui liikmesriik, kes on asjaomased andmed edastanud või kättesaadavaks teinud, on andnud oma eelneva nõusoleku nende edasisaatmiseks.

Muudatusettepanek 37

Artikkel 12 b (uus)

Artikkel 12 b

Edasisaatmine eraõiguslikele isikutele

Kui isikuandmed on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või see on need kättesaadavaks teinud, võib neid andmeid eraõiguslikele isikutele edasi saata vaid erijuhtudel ja kooskõlas artiklis 8 b sätestatud tingimustega vaid siis, kui liikmesriik, kes on asjaomased andmed edastanud või kättesaadavaks teinud, on andnud oma eelneva nõusoleku nende edasisaatmiseks.

Muudatusettepanek 38

Artikkel 12 c (uus)

Artikkel 12 c

Edasisaatmine kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele

Kui isikuandmed on saadud teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või see on need kättesaadavaks teinud, ei või neid andmeid kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele edasi saata, välja arvatud siis, kui on täidetud artiklis 8 c sätestatud tingimused ja liikmesriik, kes on asjaomased andmed edastanud või kättesaadavaks teinud, on andnud oma eelneva nõusoleku nende edasisaatmiseks.

Muudatusettepanek 39

Artikkel 13

Artikkel 13

välja jäetud

Andmete edastamine muudele ametiasutustele

Liikmesriigid näevad ette, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või selle poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid esitatakse edasi või tehakse kättesaadavaks liikmesriigi muudele ametiasutustele, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

| (a) | isikuandmete edastamine on seadusega ettenähtud selge kohustus või pädevus ja |
| --- | --- |

(a)

isikuandmete edastamine on seadusega ettenähtud selge kohustus või pädevus ja

| (b) | isikuandmete edastamine |
| --- | --- |

(b)

isikuandmete edastamine

on vajalik selleks, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti, samuti kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku turvalisust või isiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui selliseid kaalutlusi ei kaalu üles andmesubjekti põhiõiguste kaitsemisega seotud huvid

või

on vajalik, sest asjaomased andmed on hädavajalikud ametiasutusele tema enda seaduspärase ülesande täitmiseks, tingimusel et eesmärk, mille tarvis saaja andmeid kogub ja töötleb, ei ole kokkusobimatu esialgse eesmärgiga ja et andmeid edastava pädeva asutuse juriidilised kohustused ei ole sellega vastuolus

või

edastamine on kahtlemata andmesubjekti huvides ja andmesubjekt on andnud nõusoleku või kui asjaolud võimaldavad sellist nõusolekut selgesti eeldada,

| (c) | Liikmesriigi pädev asutus, kes on asjaomased andmed edastanud või kättesaadavaks teinud pädevale asutusele, kes kavatseb neid andmeid edasi esitada või kättesaadavaks teha, on andnud oma eelneva nõusoleku nende andmete edasiesitamiseks. |
| --- | --- |

(c)

Suuline muudatusettepanek

Artikkel 14

Artikkel 14

välja jäetud

Andmete edastamine eraõiguslikele isikutele

Ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist, näevad liikmesriigid ette, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või selle poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid esitatakse edasi või tehakse kättesaadavaks liikmesriigi eraõiguslikele isikutele ainult teatavatel erijuhtudel, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

| (a) | isikuandmete edastamine on seadusega ettenähtud selge kohustus või pädevus ja |
| --- | --- |

(a)

isikuandmete edastamine on seadusega ettenähtud selge kohustus või pädevus ja

| (b) | andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti, samuti kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku turvalisust või isiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui selliseid kaalutlusi ei kaalu üles andmesubjekti põhiõiguste kaitsemisega seotud huvid ja |
| --- | --- |

(b)

andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti, samuti kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku turvalisust või isiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui selliseid kaalutlusi ei kaalu üles andmesubjekti põhiõiguste kaitsemisega seotud huvid ja

| (c) | liikmesriigi pädev asutus, kes edastas asjaomased andmed või tegi need kättesaadavaks pädevale asutusele, kes kavatseb neid andmeid edasi esitada või kättesaadavaks teha, on andnud oma eelneva nõusoleku nende andmete edasiesitamiseks eraõiguslikele isikutele. |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigi pädev asutus, kes edastas asjaomased andmed või tegi need kättesaadavaks pädevale asutusele, kes kavatseb neid andmeid edasi esitada või kättesaadavaks teha, on andnud oma eelneva nõusoleku nende andmete edasiesitamiseks eraõiguslikele isikutele.

Muudatusettepanek 40

Artikkel 15

Artikkel 15

välja jäetud

Andmete edastamine kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele

1. Liikmesriigid näevad ette, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või selle poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid ei esitata edasi ega tehta kättesaadavaks kolmandate riikide pädevatele asutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui selline edastamine on kooskõlas käesoleva raamotsusega ning kui on täidetud kõik järgmised nõuded:

| (a) | isikuandmete edastamine on seadusega ettenähtud selge kohustus või pädevus, |
| --- | --- |

(a)

isikuandmete edastamine on seadusega ettenähtud selge kohustus või pädevus,

| (b) | andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti, samuti kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku turvalisust või isiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui selliseid kaalutlusi ei kaalu üles andmesubjekti põhiõiguste kaitsemisega seotud huvid, |
| --- | --- |

(b)

andmete edastamine on vajalik selleks, milleks neid edastati või kättesaadavaks tehti, samuti kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku turvalisust või isiku turvalisust ähvardavate ohtude ennetamiseks, välja arvatud juhul, kui selliseid kaalutlusi ei kaalu üles andmesubjekti põhiõiguste kaitsemisega seotud huvid,

| (c) | liikmesriigi pädev asutus, kes edastas asjaomased andmed või tegi need kättesaadavaks pädevale asutusele, kes kavatseb neid andmeid edasi esitada või kättesaadavaks teha, on nende andmete edasiesitamiseks andnud oma eelneva nõusoleku, |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigi pädev asutus, kes edastas asjaomased andmed või tegi need kättesaadavaks pädevale asutusele, kes kavatseb neid andmeid edasi esitada või kättesaadavaks teha, on nende andmete edasiesitamiseks andnud oma eelneva nõusoleku,

| (d) | kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu asjaomased andmed edastatakse, on tagatud andmekaitse piisav tase. |
| --- | --- |

(d)

kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu asjaomased andmed edastatakse, on tagatud andmekaitse piisav tase.

2. Liikmesriigid näevad ette, et hindavad andmekaitse taset kolmandates riikides või rahvusvahelises organisatsioonis, pidades silmas kõiki andmete edastamise või andmete edastamise kategooriate asjaolusid. Hindamisel pööratakse eelkõige tähelepanu andmete laadile, kavandatud töötlemistoimingu eesmärgile ja kestusele, päritoluriigile ja lõppsihtkohaks olevale riigile, kõnealuses kolmandas riigis või kõnealuse rahvusvahelise organisatsiooni suhtes kehtivatele nii üldistele kui ka konkreetse sektori õigusnormidele ja kõnealuses kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis järgitavatele ametieeskirjadele ja turvameetmetele ning andmete vastuvõtja kehtestatud piisavate kaitsemeetmete olemasolule.

3. Liikmesriigid ja komisjon teatavad üksteisele juhtudest, mille puhul nad leiavad, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon ei taga kaitse piisavat taset lõike 2 tähenduses.

4. Kui artiklis 16 ettenähtud korras leitakse, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon ei taga kaitse piisavat taset käesoleva artikli lõike 2 tähenduses, võtavad liikmesriigid meetmeid, mis on vajalikud isikuandmete kõnealusesse kolmandasse riiki või rahvusvahelisse organisatsiooni edastamise ärahoidmiseks.

5. Artiklis 16 sätestatud korras võidakse kehtestada, et kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab kaitse piisava taseme käesoleva artikli lõike 2 tähenduses oma siseriikliku õigusega või endale võetud rahvusvaheliste kohustustega, et kaitsta eraelu puutumatust ja üksikisikute põhivabadusi ja õigusi.

6. Erandjuhtudel võib teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud isikuandmeid edasi esitada kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kelle andmekaitse tase ei ole piisav, kui andmete edastamine on hädavajalik asjaomase liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks või riigi julgeolekut, konkreetset isikut või isikuid ähvardava tõsise ohu vältimiseks.

Muudatusettepanek 41

Artikkel 16

Artikkel 16

Komitee

1. Käesoleva artikli alusel abistab komisjoni komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mida juhatab komisjoni esindaja.

2. Komitee võtab eesistuja ettepanekul vastu oma töökorra, mille aluseks on töökorra standardeeskirjad ja mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab eelnõu kohta arvamuse tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on ette nähtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 komisjoni ettepaneku põhjal tehtud nõukogu otsuste vastuvõtmiseks. Liikmesriikide esindajate häälte osakaal komitees määratakse kõnealuses artiklis osutatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

4. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule ning teavitab sellest Euroopa Parlamenti.

5. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha ettepaneku suhtes otsuse kahe kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest.

Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku või sama ettepaneku uuesti või teha õigusloome ettepaneku. Kui nimetatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab ettepandud rakendusakti vastu komisjon.

välja jäetud

Muudatusettepanek 42

Artikkel 18

Liikmesriigid näevad ette, et nad teavitavad isikuandmed edastanud või kättesaadavaks teinud pädevat asutust nende andmete edasisest töötlemisest ja tulemustest
  , kui viimane seda taotleb
  .

Liikmesriigid näevad ette, et nad teavitavad isikuandmed edastanud või kättesaadavaks teinud pädevat asutust nende andmete edasisest töötlemisest ja tulemustest.

Muudatusettepanek 43

Artikli 19 lõike 1 punkti c neljas a taane (uus)

—
  andmete säilitamise tähtaeg,

Muudatusettepanek 44

Artikli 19 lõike 2 sissejuhatav osa ning punktid a ja b

2. Lõikes 1 sätestatud
  teabe andmisest keeldutakse
  või seda esitatakse ainult piiratud ulatuses, kui see on vajalik

2. Lõikes 1 sätestatud
  teavet ei anta
  või seda esitatakse ainult piiratud ulatuses, kui see on vajalik

| (a) | vastutavale töötlejale oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, |
| --- | --- |

(a)

| (b) | käimasolevate uurimiste, kohtu- või haldusmenetluste kahjustamise vältimiseks või pädevate asutuste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, |
| --- | --- |

(b)

käimasolevate uurimiste, kohtu- või haldusmenetluste kahjustamise vältimiseks või pädevate asutuste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks,

käimasolevate uurimiste, kohtu- või haldusmenetluste kahjustamise vältimiseks või
  vastutava töötleja ja/või
  pädevate asutuste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks
  ,

Muudatusettepanek 45

Artikli 19 lõige 4

4. Lõike 2 kohase keeldumise või piiramise põhjusi ei esitata, kui nende avalikustamine takistaks püstitatud eesmärgi saavutamist. Sellisel juhul teavitab vastutav töötleja andmesubjekti tema õigusest pöörduda pädeva järelevalveasutuse poole, ilma et see piiraks õiguskaitsevahendite ja siseriikliku kriminaalmenetluse kohaldamist. Kui andmesubjekt esitab järelevalveasutusele kaebuse, vaatab järelevalveasutus selle läbi.
  Kaebuse läbivaatamisel teavitab järelevalveasutus andmesubjekti sellest, kas andmeid on töödeldud nõuetekohaselt, ning kui mitte, siis kas vajalikud parandused on tehtud.

4. Lõike 2 kohase keeldumise või piiramise põhjusi ei esitata, kui nende avalikustamine takistaks püstitatud eesmärgi saavutamist. Sellisel juhul teavitab vastutav töötleja andmesubjekti tema õigusest pöörduda pädeva järelevalveasutuse poole, ilma et see piiraks õiguskaitsevahendite ja siseriikliku kriminaalmenetluse kohaldamist. Kui andmesubjekt esitab järelevalveasutusele kaebuse, vaatab järelevalveasutus selle läbi.
  Järelevalveasutus teavitab andmesubjekti kaebuse tulemustest.

Muudatusettepanek 46

Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav osa

1. Kui andmed ei ole saadud andmesubjektilt või on saadud andmesubjektilt tema teadmata, näeb liikmesriik ette, et hiljemalt isikuandmete salvestamise ajal, või kui andmed kavatsetakse avalikustada kolmandale isikule, siis hiljemalt andmete esmakordse avaldamise ajal esitab vastutav töötleja või tema esindaja andmesubjektile vähemalt järgmise tasuta teabe, välja arvatud juhul, kui andmesubjektil on see teave juba olemas, kui nimetatud teabe andmine osutub võimatuks või nõuaks ülemääraseid jõupingutusi:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 47

Artikli 20 lõike 2 sissejuhatav osa ja punkt a

2. Lõikes 1 osutatud teavet ei esitata, kui see on vajalik

2. Lõikes 1 osutatud teavet ei esitata
  vaid juhul
  , kui see on vajalik

| (a) | vastutavale töötlejale oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, |
| --- | --- |

(a)

Muudatusettepanek 48

Artikli 21 lõike 1 punkt c

| (c) | teatise saatmist kolmandatele isikutele, kellele andmed on avalikustatud, kõigi punkti b kohaste paranduste, kustutamiste või sulgemiste kohta
  , kui see ei ole võimatu või kui sellega ei kaasne ülemääraseid jõupingutusi
  . |
| --- | --- |

(c)

teatise saatmist kolmandatele isikutele, kellele andmed on avalikustatud, kõigi punkti b kohaste paranduste, kustutamiste või sulgemiste kohta
  , kui see ei ole võimatu või kui sellega ei kaasne ülemääraseid jõupingutusi
  .

| c) | teatise saatmist kolmandatele isikutele, kellele andmed on avalikustatud, kõigi punkti b kohaste paranduste, kustutamiste või sulgemiste kohta. |
| --- | --- |

c)

teatise saatmist kolmandatele isikutele, kellele andmed on avalikustatud, kõigi punkti b kohaste paranduste, kustutamiste või sulgemiste kohta.

Muudatusettepanek 49

Artikli 21 lõike 2 sissejuhatav osa ja punkt a

2. Andmesubjektil keelatakse teostada lõikes 1 osutatud toiminguid, kui see on vajalik

2. Andmesubjektil keelatakse teostada lõikes 1 osutatud toiminguid
  vaid juhul
  , kui see on vajalik

| (a) | vastutavale töötlejale oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, |
| --- | --- |

(a)

Muudatusettepanek 50

Artikkel 22 a (uus)

Artikkel 22 a

Automatiseeritud üksikotsused

1. Liikmesriigid annavad igale isikule õiguse, et tema suhtes ei tehta otsust ega võeta meetmeid, millel on teda puudutav õiguslik mõju või mis teda märkimisväärselt mõjutab, ja mis põhineb üksnes andmete automatiseeritud töötlemisel, mis on mõeldud nimetatud isikuga seotud teatud isiklike aspektide, näiteks usaldusväärsuse, teguviisi jne hindamiseks.

2. Kui käesoleva raamotsuse muudes artiklites ei ole sätestatud teisiti, näevad liikmesriigid ette, et isiku kohta võib teha lõikes 1 viidatud otsuse või võtta meetmeid, kui see otsus või meede on lubatud õigusaktiga, milles määratletakse samuti andmesubjekti õiguslikke huve tagavad meetmed, nagu näiteks koheselt kättesaadavad vahendid, mis võimaldavad tema teavitamist teda puudutavate andmete automatiseeritud töötlemise loogikast ning oma arvamuse väljendamist, kui see ei ole vastuolus andmete töötlemise eesmärgiga.

Muudatusettepanek 51

Artikli 24 lõike 1 teine lõik

Võttes arvesse tehnika taset ja selliste meetmete elluviimise kulusid, peavad kõnealused meetmed tagama töötlemise ja kaitstavate andmete laadiga kaasnevale ohule vastava turvalisuse taseme.
  Meetmed on vajalikud ainult siis, kui nendega kaasnevad kulutused on proportsionaalsed kavandatud andmekaitse taseme saavutamisega.

Võttes arvesse tehnika taset ja selliste meetmete elluviimise kulusid, peavad kõnealused meetmed tagama töötlemise ja kaitstavate andmete laadiga kaasnevale ohule vastava turvalisuse
  kõrge
  taseme.

Muudatusettepanek 52

Artikli 24 lõike 2 esimene a lõik (uus)

Liikmesriigid tagavad, et esimeses lõigus nimetatud meetmete tõhustust jälgitakse süsteemselt ja teavitavad tõhususest regulaarselt.

Muudatusettepanek 53

Artikli 25 lõike 1 sissejuhatav osa

1. Liikmesriigid näevad ette, et vastutav töötleja peab andmetöötlemiste registrit või töötlemiste kogumit, millel on üks eesmärk või mitu omavahel seotud eesmärki. Registrisse tuleb kanda järgmised andmed:

1. Liikmesriigid näevad ette, et vastutav töötleja peab
  kättesaadavaks tegemise ja
  andmetöötlemiste registrit või töötlemiste kogumit, millel on üks eesmärk või mitu omavahel seotud eesmärki. Registrisse tuleb kanda järgmised andmed:

Muudatusettepanek 54

Artikli 26 lõige 3

3.
  Liikmesriigid võivad sellist kontrollimist teostada ka kas liikmesriigi parlamendi meetme või sellisel õigusaktil põhineva meetme ettevalmistamise käigus, millega määratletakse töötlemise laad ja nähakse ette vajalikud tagatised.

3.
  Andmete töötlemisega seotud õiguslike meetmete väljatöötamisel konsulteeritakse järelevalveasutustega üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitsega seonduvate sätete osas.

Muudatusettepanek 55

Artikli 29 lõige 2

2. Liikmesriigid näevad ette tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad kriminaalkaristused, mida kohaldatakse käesoleva raamotsuse kohaselt vastuvõetud sätete tahtliku rikkumise puhul, eelkõige töötlemise konfidentsiaalsuse ja turvalisuse sätete rikkumiste puhul.

2. Liikmesriigid näevad ette tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad kriminaalkaristused, mida kohaldatakse käesoleva raamotsuse kohaselt vastuvõetud sätete tahtliku
  või raskest hooletusest tingitud
  rikkumise puhul, eelkõige töötlemise konfidentsiaalsuse ja turvalisuse sätete rikkumiste puhul.

Muudatusettepanek 56

Artikli 29 lõige 2 a (uus)

2 a. Liikmesriigid näevad ette, et eraõiguslike isikute poolt avaliku ülesande raames isikuandmete kogumisel või töötlemisel toimunud õigusrikkumiste korral, mis rikuvad tõsiselt käesolevast raamotsusest tulenevaid sätteid, eriti andmete töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust puudutavaid sätteid, kohaldatakse efektiivseid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

Muudatusettepanek 57

Artikli 30 lõike 4 esimene a lõik (uus)

Iga järelevalveasutus kontrollib andmesubjekti nõudmisel selle isikuga seotud isikuandmete töötlemise õiguspärasust. Andmesubjekti teavitatakse kontrollimise tulemusest.

Muudatusettepanek 58

Artikli 31 lõike 2 teine lõik

Töörühma iga liikme määrab ametisse institutsioon, asutus või asutused, mida asjaomane liige esindab. Kui liikmesriik on ametisse määranud mitu järelevalveasutust, nimetavad need ametisse ühise esindaja.

Töörühma iga liikme määrab ametisse institutsioon, asutus või asutused, mida asjaomane liige esindab
  vastavalt esindamist reguleerivatele olemasolevatele siseriiklikele eeskirjadele
  . Kui liikmesriik on ametisse määranud mitu järelevalveasutust, nimetavad need ametisse ühise esindaja.

Muudatusettepanek 59

Artikli 31 lõike 2 teine a lõik (uus)

Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 29 sätestatud töörühma juht osaleb või on esindatud töörühma koosolekutel.

Muudatusettepanek 60

Artikli 31 lõige 3

3. Töörühm võtab otsused vastu liikmesriikide järelevalveasutuste esindajate lihthäälteenamusega.

3. Töörühm võtab otsused vastu liikmesriikide järelevalveasutuste esindajate lihthäälteenamusega
  ja pärast konsulteerimist Euroopa andmekaitseinspektoriga
  .

Muudatusettepanek 61

Artikkel 34 a (uus)

Artikkel 34 a

Suhted Europoli, Eurojusti ja tolliinfosüsteemiga

Artikli 29 töörühm esitab mitte hiljem kui kaks aastat alates Euroopa Liidu lepingu artikli 35 lõikes 1 sätestatud kuupäevast ja kooskõlas artikliga 29, artikli 30 lõike 1 punktiga b ning artikli 31 lõike 1 punktiga c komisjonile soovitused eesmärgiga viia Europolile, Eurojustile ja tolliinfosüsteemile kohaldatavad andmekaitset käsitlevad eeskirjad käesoleva raamotsusega täielikult vastavusse.

Europol, Eurojust ja tolliinfosüsteem peaksid säilitama need andmekaitse-eeskirjad, milles selgelt sätestatakse, et isikuandmeid võib töödelda, teha kättesaadavaks ja edastada üksnes veelgi spetsiifilisemate ja/või kaitsvamate tingimuste või piirangute alusel.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 53 lõikele 2 vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A6-0192/2006).

(2)  
  ELT L ....

P6_TA(2006)0259

Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses

Euroopa Parlamendi resolutsioon pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (2006/2062(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist (KOM(2005)0607); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist (KOM(2005)0607);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kooskõlastamise tugevdamise kohta Euroopa Liidu tasandil rahvatervisega seotud hädaolukordadeks üldise valmisoleku planeerimisel (KOM(2005)0605); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kooskõlastamise tugevdamise kohta Euroopa Liidu tasandil rahvatervisega seotud hädaolukordadeks üldise valmisoleku planeerimisel (KOM(2005)0605);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152, mis reguleerib ühenduse tegevust rahvatervise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152, mis reguleerib ühenduse tegevust rahvatervise valdkonnas;

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni gripipandeemia vastase strateegia kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni gripipandeemia vastase strateegia kohta (1);

| — | võttes arvesse 17.-18. jaanuaril 2006. aastal Pekingis toimunud rahvusvahelist doonorriikide planeerimiskonverentsi linnu- ja inimgripi teemal ning nimetatud konverentsil koostatud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17.-18. jaanuaril 2006. aastal Pekingis toimunud rahvusvahelist doonorriikide planeerimiskonverentsi linnu- ja inimgripi teemal ning nimetatud konverentsil koostatud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni gripiks valmisoleku ülemaailmset plaani (dokument WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni gripiks valmisoleku ülemaailmset plaani (dokument WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0176/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0176/2006),

| A. | arvestades, et linnugripi ja sellest põhjustatud inimohvrite juhtude hiljuti suurenenud arv Aasias, Aafrikas ja ka Euroopa riikides tekitab kasvavat muret, ning arvestades, et nimetatud haigust puudutavale küsimusele on vaja eos lahendus leida ning tuleb toetada viirusest haaratud ja ohustatud riike, kes vajavad abi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et linnugripi ja sellest põhjustatud inimohvrite juhtude hiljuti suurenenud arv Aasias, Aafrikas ja ka Euroopa riikides tekitab kasvavat muret, ning arvestades, et nimetatud haigust puudutavale küsimusele on vaja eos lahendus leida ning tuleb toetada viirusest haaratud ja ohustatud riike, kes vajavad abi;

| B. | arvestades, et nii teatise pandeemiliseks gripiks valmisoleku kohta kui ka teatise kooskõlastamise tugevdamise kohta üldise valmisoleku planeerimisel võtmeküsimused on komisjoni koordineeritavate riiklike plaanide ettevalmistamine ja katsetamine, seire teostamine riiklike referentlaboratooriumide poolt ja nendevaheliste sidemete loomine, et kiiresti tuvastada pandeemilisi tüvesid, tõhus haiguspuhangu haldamine õigeaegse nõustamise kaudu, varajane teavitamine haigusjuhtumitest, toetuse pakkumine haiguspuhangute ajal ja liikmesriikide reageeringute kooskõlastamine ning piisav ja õigeaegne varustamine vaktsiinide ning viirusevastaste ravimitega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii teatise pandeemiliseks gripiks valmisoleku kohta kui ka teatise kooskõlastamise tugevdamise kohta üldise valmisoleku planeerimisel võtmeküsimused on komisjoni koordineeritavate riiklike plaanide ettevalmistamine ja katsetamine, seire teostamine riiklike referentlaboratooriumide poolt ja nendevaheliste sidemete loomine, et kiiresti tuvastada pandeemilisi tüvesid, tõhus haiguspuhangu haldamine õigeaegse nõustamise kaudu, varajane teavitamine haigusjuhtumitest, toetuse pakkumine haiguspuhangute ajal ja liikmesriikide reageeringute kooskõlastamine ning piisav ja õigeaegne varustamine vaktsiinide ning viirusevastaste ravimitega;

| C. | arvestades, et riiklike kavade koostamise eesmärk peaks olema:






  — | vajaliku koordineerimise tagamine liikmesriikide vahel, |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et riiklike kavade koostamise eesmärk peaks olema:

—

vajaliku koordineerimise tagamine liikmesriikide vahel,

| — | paanika ärahoidmine üldsuse seas, |
| --- | --- |

—

paanika ärahoidmine üldsuse seas,

| — | võitlus mis tahes ebaseadusliku kaubanduse vastu, mis võib tekkida tõsises ohuolukorras, |
| --- | --- |

—

võitlus mis tahes ebaseadusliku kaubanduse vastu, mis võib tekkida tõsises ohuolukorras,

| — | esmajärjekorras isoleeritavate alade kindlaks määramine, |
| --- | --- |

—

esmajärjekorras isoleeritavate alade kindlaks määramine,

| — | esmajärjekorras vaktsineeritavate elanikkonnarühmade nimekirjade koostamine, |
| --- | --- |

—

esmajärjekorras vaktsineeritavate elanikkonnarühmade nimekirjade koostamine,

| — | epideemia vastu võitlemiseks kasutatavate toodete õiglase jaotamise tagamine kõigile; |
| --- | --- |

—

epideemia vastu võitlemiseks kasutatavate toodete õiglase jaotamise tagamine kõigile;

| D. | arvestades, et loomade, eriti linnupopulatsioonide hulgas esineva gripinakkuse seire on oluline ning seda nõuavad ühenduse õigusaktid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et loomade, eriti linnupopulatsioonide hulgas esineva gripinakkuse seire on oluline ning seda nõuavad ühenduse õigusaktid;

| E. | arvestades, et viirusevastased ravimid moodustavad enne vaktsiinide väljatöötamist meditsiinilise ennetamise ja sekkumise esimese tugisamba; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viirusevastased ravimid moodustavad enne vaktsiinide väljatöötamist meditsiinilise ennetamise ja sekkumise esimese tugisamba;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidul tuleb seoses vaktsiinide väljatöötamisega anda logistilist ja finantsabi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidul tuleb seoses vaktsiinide väljatöötamisega anda logistilist ja finantsabi;

| G. | arvestades, et on vaja tugevdada teabevahetust rahvatervise järelevalve, riski hindamise ja riskiseirealase tegevuse eest vastutavate riiklike üksustega ja nende vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on vaja tugevdada teabevahetust rahvatervise järelevalve, riski hindamise ja riskiseirealase tegevuse eest vastutavate riiklike üksustega ja nende vahel;

| H. | arvestades, et avalikkuse teadlikkust tuleb tõsta teabekampaaniate abil, ning arvestades, et samuti on oluline käivitada täiendavaid reforme sellega seotud sektorites ning leevendada sotsiaalmajanduslikke mõjusid kõige vaesematele inimestele ja majapidamistele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et avalikkuse teadlikkust tuleb tõsta teabekampaaniate abil, ning arvestades, et samuti on oluline käivitada täiendavaid reforme sellega seotud sektorites ning leevendada sotsiaalmajanduslikke mõjusid kõige vaesematele inimestele ja majapidamistele;

| I. | arvestades, et avalikud teadaanded peavad peegeldama meditsiiniliste teadmiste hetkeseisu, ning arvestades, et laiemale üldsusele antavad haiguspuhangu tõkestamisega seotud soovitused peavad olema teaduslikult põhjendatud, üldiselt arusaadavad ja teostatavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avalikud teadaanded peavad peegeldama meditsiiniliste teadmiste hetkeseisu, ning arvestades, et laiemale üldsusele antavad haiguspuhangu tõkestamisega seotud soovitused peavad olema teaduslikult põhjendatud, üldiselt arusaadavad ja teostatavad;

| J. | arvestades, et alates 2003. aastast on märkimisväärne hulk nakatunud kodulinde kogu maailmas surnud või hävitatud, ohustades kaubanduslikku kodulinnukasvatust ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega loomakasvatajate elatist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates 2003. aastast on märkimisväärne hulk nakatunud kodulinde kogu maailmas surnud või hävitatud, ohustades kaubanduslikku kodulinnukasvatust ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega loomakasvatajate elatist;

| K. | arvestades, et mis tahes pandeemia mõjutab tõenäoliselt erinevaid liikmesriike erinevalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mis tahes pandeemia mõjutab tõenäoliselt erinevaid liikmesriike erinevalt;

| L. | arvestades, et linnugripi nakkuse probleem on ülemaailmne probleem ja sellega tuleb tegeleda tihedas koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et linnugripi nakkuse probleem on ülemaailmne probleem ja sellega tuleb tegeleda tihedas koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga;

| M. | arvestades, et pikaajalise strateegilise partnerluse kontekstis on äärmiselt oluline piisava rahalise ja tehnilise toetuse andmine viirusest haaratud või ohustatud arengumaadele ning eelkõige vähimarenenud riikidele, et hoida rahandust, kaubandust ja turvalisust ähvardavad ülemaailmsed ohud kontrolli all, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pikaajalise strateegilise partnerluse kontekstis on äärmiselt oluline piisava rahalise ja tehnilise toetuse andmine viirusest haaratud või ohustatud arengumaadele ning eelkõige vähimarenenud riikidele, et hoida rahandust, kaubandust ja turvalisust ähvardavad ülemaailmsed ohud kontrolli all,

| 1. | tervitab komisjoni eelnimetatud teatisi kui ka pandeemilise gripi riiklike kavade hindamisi, mida praegu viiakse läbi Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuses (ECDC), komisjonis ja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regionaalbüroos; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni eelnimetatud teatisi kui ka pandeemilise gripi riiklike kavade hindamisi, mida praegu viiakse läbi Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuses (ECDC), komisjonis ja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regionaalbüroos;

| 2. | rõhutab, et üks kõige olulisemaid eeldusi inimesele ohtliku linnugripi võimaliku pandeemia vastu võitlemisel on korrektne, teaduslikult tõestatud teave ravimite, vaktsiinide, haigusele loomuliku vastupanu kohta ning samuti usaldusväärsed epidemioloogilised andmed; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et üks kõige olulisemaid eeldusi inimesele ohtliku linnugripi võimaliku pandeemia vastu võitlemisel on korrektne, teaduslikult tõestatud teave ravimite, vaktsiinide, haigusele loomuliku vastupanu kohta ning samuti usaldusväärsed epidemioloogilised andmed;

| 3. | tervitab ECDC tööd gripiga seotud ohtude tuvastamisel, hindamisel ja nendest ohtudest teavitamisel ning tervitab ECDC võetud kohustust abistada liikmesriike ja komisjoni pandeemia puhkemise ennetamisel; rõhutab, et ECDC tegevusele tuleks tagada piisav rahastamine; |
| --- | --- |

3.

tervitab ECDC tööd gripiga seotud ohtude tuvastamisel, hindamisel ja nendest ohtudest teavitamisel ning tervitab ECDC võetud kohustust abistada liikmesriike ja komisjoni pandeemia puhkemise ennetamisel; rõhutab, et ECDC tegevusele tuleks tagada piisav rahastamine;

| 4. | rõhutab, et komisjonil peab olema tugev koordineeriv roll liikmesriikide vahel kogu pandeemiaks valmisolekut puudutavas tegevuses Euroopa Liidus ja komisjon peaks tugevdama ECDC suutlikkust, et selgitada välja põhilised tervishoiumeetmed, mis tuleb pandeemia korral võtta; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et komisjonil peab olema tugev koordineeriv roll liikmesriikide vahel kogu pandeemiaks valmisolekut puudutavas tegevuses Euroopa Liidus ja komisjon peaks tugevdama ECDC suutlikkust, et selgitada välja põhilised tervishoiumeetmed, mis tuleb pandeemia korral võtta;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma arvesse ECDC asjaomaseid tähelepanekuid, aruandeid ja kohapealseid uurimisi ning tagama, et need liikmesriigid, kelle pandeemiaga võitlemise kava ei vasta nõuetele, täiendaksid ja ajakohastaksid oma kavasid, sest oht on olemuselt selline, et kõik liikmesriigid peavad selleks täielikult valmis olema; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma arvesse ECDC asjaomaseid tähelepanekuid, aruandeid ja kohapealseid uurimisi ning tagama, et need liikmesriigid, kelle pandeemiaga võitlemise kava ei vasta nõuetele, täiendaksid ja ajakohastaksid oma kavasid, sest oht on olemuselt selline, et kõik liikmesriigid peavad selleks täielikult valmis olema;

| 6. | on seisukohal, et gripipandeemia puhkemise korral ELis või naaberriikides peaks komisjon olema 24 tunni jooksul võimeline võtma vastu kriisimeetmed, näiteks karantiini ja desinfitseerimise lennujaamades teatavatest piirkondadest saabuvate lendude puhul ning reisipiirangud; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et gripipandeemia puhkemise korral ELis või naaberriikides peaks komisjon olema 24 tunni jooksul võimeline võtma vastu kriisimeetmed, näiteks karantiini ja desinfitseerimise lennujaamades teatavatest piirkondadest saabuvate lendude puhul ning reisipiirangud;

| 7. | on seisukohal, et liikmesriikides on valmisoleku planeerimiseks vaja tugevat poliitilist pühendumust, ressursside ja uurimistegevuse suurendamist, keeruliste juriidiliste ja eetiliste küsimuste lahendamist ning ühtsete lahenduste väljatöötamist ja piiriülese koostöö arendamist; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et liikmesriikides on valmisoleku planeerimiseks vaja tugevat poliitilist pühendumust, ressursside ja uurimistegevuse suurendamist, keeruliste juriidiliste ja eetiliste küsimuste lahendamist ning ühtsete lahenduste väljatöötamist ja piiriülese koostöö arendamist;

| 8. | on seisukohal, et Euroopa institutsioonide jaoks tuleks koostada eraldi tegevuskava juhuks, kui reisipiirangud ei võimalda korraldada rahvusvahelisi kohtumisi, näiteks nõukogu või Euroopa Parlamendi kohtumisi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et Euroopa institutsioonide jaoks tuleks koostada eraldi tegevuskava juhuks, kui reisipiirangud ei võimalda korraldada rahvusvahelisi kohtumisi, näiteks nõukogu või Euroopa Parlamendi kohtumisi;

| 9. | rõhutab, et linnugripi tõrjeks tuleb tegutseda kiiresti ja otsustavalt, eelkõige loomade tervishoiu osas, kuna see on esmane ohuallikas, ning seeläbi ennetada inimeste seas levivat pandeemiat; rõhutab, et olulisi meetmeid, sealhulgas haiglakohtade arvu täpne hindamine liikmesriikides, tuleb võtta ka võimalikuks inimeste seas levivaks pandeemiaks valmistumisel, et selle tekkimise korral oleksid olemas pandeemiat ohjeldavad meetmed; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata pandeemiavaktsiinide ja viirusevastaste ravimite tootmise võimsuse edasiarendamisele liikmesriikides ja Euroopa tasandil ning infrastruktuuri tugevdamisele loomade tervishoiu ja rahvatervise sektoris; on seisukohal, et sellega seoses tuleb Euroopa Liidul vaktsiinide väljatöötamisel anda logistilist ja finantsabi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et linnugripi tõrjeks tuleb tegutseda kiiresti ja otsustavalt, eelkõige loomade tervishoiu osas, kuna see on esmane ohuallikas, ning seeläbi ennetada inimeste seas levivat pandeemiat; rõhutab, et olulisi meetmeid, sealhulgas haiglakohtade arvu täpne hindamine liikmesriikides, tuleb võtta ka võimalikuks inimeste seas levivaks pandeemiaks valmistumisel, et selle tekkimise korral oleksid olemas pandeemiat ohjeldavad meetmed; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata pandeemiavaktsiinide ja viirusevastaste ravimite tootmise võimsuse edasiarendamisele liikmesriikides ja Euroopa tasandil ning infrastruktuuri tugevdamisele loomade tervishoiu ja rahvatervise sektoris; on seisukohal, et sellega seoses tuleb Euroopa Liidul vaktsiinide väljatöötamisel anda logistilist ja finantsabi;

| 10. | märgib, et pandeemilise gripi alased simulatsioonõppused on äärmiselt olulised iga liikmesriigi pandeemilise gripi riiklike kavade tõhususe kontrollimisel ning neid tuleks ettevaatusabinõuna regulaarselt läbi viia ka siis, kui pandeemia ei ole puhkenud; rõhutab, et õppuste tulemustel ja saadud õppetundidel on tähtis osa kavade ja nende koostalitlusvõime parandamisel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et pandeemilise gripi alased simulatsioonõppused on äärmiselt olulised iga liikmesriigi pandeemilise gripi riiklike kavade tõhususe kontrollimisel ning neid tuleks ettevaatusabinõuna regulaarselt läbi viia ka siis, kui pandeemia ei ole puhkenud; rõhutab, et õppuste tulemustel ja saadud õppetundidel on tähtis osa kavade ja nende koostalitlusvõime parandamisel;

| 11. | rõhutab, et neid simulatsiooniõppuseid tuleks laiendada äärealadele ja maapiirkondadele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et neid simulatsiooniõppuseid tuleks laiendada äärealadele ja maapiirkondadele;

| 12. | tunnistab vajadust koostada laste ja noorte linnugripi A viiruse (H5N1) vastase kaitse üksikasjalik stsenaarium ja seda tutvustada; |
| --- | --- |

12.

tunnistab vajadust koostada laste ja noorte linnugripi A viiruse (H5N1) vastase kaitse üksikasjalik stsenaarium ja seda tutvustada;

| 13. | rõhutab, et on vaja tugevdada seiresüsteeme, kiiret teavitamist, hoiatussüsteeme, andmeanalüüsi ning loomade ja inimeste haiguste epidemioloogiat, et oleks võimalik lindude ja inimeste nakatumise varajane avastamine ja kindlakstegemine ning tõhusate vastumeetmete kiire rakendamine; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et on vaja tugevdada seiresüsteeme, kiiret teavitamist, hoiatussüsteeme, andmeanalüüsi ning loomade ja inimeste haiguste epidemioloogiat, et oleks võimalik lindude ja inimeste nakatumise varajane avastamine ja kindlakstegemine ning tõhusate vastumeetmete kiire rakendamine;

| 14. | rõhutab, et ühtlasi on vaja kiiresti hinnata linnugripi otsest sotsiaal-majanduslikku mõju ning hüvitusküsimusi ja asjaomaseid soodustusi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ühtlasi on vaja kiiresti hinnata linnugripi otsest sotsiaal-majanduslikku mõju ning hüvitusküsimusi ja asjaomaseid soodustusi;

| 15. | tervitab liikmesriikide, komisjoni ja EDCD selgesõnalist kohustust tagada läbipaistvus ja jagada teavet ning rõhutab teabe ja nakatumise kahtlusega ning kinnitust leidnud nakatumisega inimeste ja loomade haigusjuhtudest pärinevate bioloogiliste näidiste kiire jagamise tähtsust, et lihtsustada piisavat ja põhjalikku valmisolekut ning reageeringut; nõuab viiruste tuvastamise kiirendamiseks ja võimalike mutatsioonide pidevaks jälgimiseks referentlaboratooriumide vahelise koostöö parandamist; |
| --- | --- |

15.

tervitab liikmesriikide, komisjoni ja EDCD selgesõnalist kohustust tagada läbipaistvus ja jagada teavet ning rõhutab teabe ja nakatumise kahtlusega ning kinnitust leidnud nakatumisega inimeste ja loomade haigusjuhtudest pärinevate bioloogiliste näidiste kiire jagamise tähtsust, et lihtsustada piisavat ja põhjalikku valmisolekut ning reageeringut; nõuab viiruste tuvastamise kiirendamiseks ja võimalike mutatsioonide pidevaks jälgimiseks referentlaboratooriumide vahelise koostöö parandamist;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon, ECDC ja liikmesriigid töötaksid välja pideva teabevahetuse süsteemi nende ja viirusest haaratud riikide vahel, toetades seeläbi parimate tavade arendamist; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon, ECDC ja liikmesriigid töötaksid välja pideva teabevahetuse süsteemi nende ja viirusest haaratud riikide vahel, toetades seeläbi parimate tavade arendamist;

| 17. | märgib, et järgides ECDC eeskuju, tuleks kommunikatsioonistrateegiaid riiklikul ja Euroopa tasandil täiustada ning need peaksid hõlmama korrapäraste aruannete avaldamist Internetis ning elektronposti või üksnes spetsialistidele ettenähtud veebilehtede ja massiteabevahendite kasutamist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et järgides ECDC eeskuju, tuleks kommunikatsioonistrateegiaid riiklikul ja Euroopa tasandil täiustada ning need peaksid hõlmama korrapäraste aruannete avaldamist Internetis ning elektronposti või üksnes spetsialistidele ettenähtud veebilehtede ja massiteabevahendite kasutamist;

| 18. | rõhutab siiski, et liikmesriigid peaksid uurima parimaid viise oma kodanike poole pöördumiseks, et teave jõuaks kogu elanikkonnani, sealhulgas eakate, noorte ja kirjaoskamatuteni ning nendeni, kellel pole juurdepääsu moodsatele kommunikatsioonivahenditele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab siiski, et liikmesriigid peaksid uurima parimaid viise oma kodanike poole pöördumiseks, et teave jõuaks kogu elanikkonnani, sealhulgas eakate, noorte ja kirjaoskamatuteni ning nendeni, kellel pole juurdepääsu moodsatele kommunikatsioonivahenditele;

| 19. | rõhutab hariduse ja korrektse teabe tähtsust kriisiolukorras ning et kohased juhised ei peaks hõlmama ainult hügieenireeglite järgimist, vaid ka teavitamist sellistes valdkondades nagu liikuvus, transport ja tööhõive; |
| --- | --- |

19.

rõhutab hariduse ja korrektse teabe tähtsust kriisiolukorras ning et kohased juhised ei peaks hõlmama ainult hügieenireeglite järgimist, vaid ka teavitamist sellistes valdkondades nagu liikuvus, transport ja tööhõive;

| 20. | nõuab, et Euroopa järelevalvesüsteemi kaudu antav teave pandeemiaohu kohta oleks usaldusväärne; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et Euroopa järelevalvesüsteemi kaudu antav teave pandeemiaohu kohta oleks usaldusväärne;

| 21. | tunnistab, et võimalik lahendus rahvatervise järelevalve eest vastutavate riiklike üksuste teabevahetuse tugevdamiseks on ECDC hallatava varajase hoiatamise ja reageerimissüsteemi väljatöötamine, et koordineerida riski hindamist ja seiret; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et võimalik lahendus rahvatervise järelevalve eest vastutavate riiklike üksuste teabevahetuse tugevdamiseks on ECDC hallatava varajase hoiatamise ja reageerimissüsteemi väljatöötamine, et koordineerida riski hindamist ja seiret;

| 22. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama piisavad rahalised vahendid, et edastada inimestele asjakohasemat, arusaadavamat ja konkreetsemat teavet ning seeläbi tõstma üldsuse teadlikkust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama piisavad rahalised vahendid, et edastada inimestele asjakohasemat, arusaadavamat ja konkreetsemat teavet ning seeläbi tõstma üldsuse teadlikkust;

| 23. | nõuab inimeste ja loomade tervise ekspertide, viroloogia, epidemioloogia, patoloogia ja põllumajanduse valdkonna spetsialistide ning teabevahetusekspertide ja globaalsel tasandil teadustööd poliitilisse tegevusse kaasavate ekspertide vahelist hästi struktureeritud ja mitut teadusharu hõlmavat koostööd; teeb sellega seoses ettepaneku luua gripivastase võitluse Euroopa rakkerühm, mille tegevust koordineerib komisjon ja kus on esindatud Euroopa Parlament ning mis koondab Euroopa tasandil kõik eespool nimetatud valdkondade teadmised; rõhutab, et nimetatud rakkerühm peaks tegema koostööd Euroopa vaktsiini- ja viirusevastaste ravimite tööstuste esindajatega; |
| --- | --- |

23.

nõuab inimeste ja loomade tervise ekspertide, viroloogia, epidemioloogia, patoloogia ja põllumajanduse valdkonna spetsialistide ning teabevahetusekspertide ja globaalsel tasandil teadustööd poliitilisse tegevusse kaasavate ekspertide vahelist hästi struktureeritud ja mitut teadusharu hõlmavat koostööd; teeb sellega seoses ettepaneku luua gripivastase võitluse Euroopa rakkerühm, mille tegevust koordineerib komisjon ja kus on esindatud Euroopa Parlament ning mis koondab Euroopa tasandil kõik eespool nimetatud valdkondade teadmised; rõhutab, et nimetatud rakkerühm peaks tegema koostööd Euroopa vaktsiini- ja viirusevastaste ravimite tööstuste esindajatega;

| 24. | nõuab tungivalt, et viirusevastaste ravimite, antibiootikumide ja vaktsiinide usaldusväärseks ja kiiremaks väljatöötamiseks tuleb viivitamata käivitada haiguspuhangute Euroopa uurimis- ja arendusprogrammid; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et viirusevastaste ravimite, antibiootikumide ja vaktsiinide usaldusväärseks ja kiiremaks väljatöötamiseks tuleb viivitamata käivitada haiguspuhangute Euroopa uurimis- ja arendusprogrammid;

| 25. | rõhutab, et pandeemiaks valmisoleku riiklike plaanide kavandamine ja hindamine peab hõlmama mitut valdkonda ning kaasama kõik asjaomased ministeeriumid ja sidusrühmad; rõhutab vaktsiinide ettetellimise tähtsust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et pandeemiaks valmisoleku riiklike plaanide kavandamine ja hindamine peab hõlmama mitut valdkonda ning kaasama kõik asjaomased ministeeriumid ja sidusrühmad; rõhutab vaktsiinide ettetellimise tähtsust;

| 26. | juhib Euroopa ja liikmesriikide ametivõimude tähelepanu asjaolule, et gripi komplikatsioonide ravimiseks on soovitav suurendada antibiootikumide varusid; |
| --- | --- |

26.

juhib Euroopa ja liikmesriikide ametivõimude tähelepanu asjaolule, et gripi komplikatsioonide ravimiseks on soovitav suurendada antibiootikumide varusid;

| 27. | rõhutab, et olemasolev seirevõrgustik, mis loodi ühenduse kaasfinantseerimisel (gripi järelevalve Euroopa süsteem), tagab hea aluse selle olulise tähtsusega ülesande täitmiseks, kuid vajab, nagu ka ühenduses gripiga tegelevate laboratooriumide võrk, edaspidist arendamist ja toetust; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et olemasolev seirevõrgustik, mis loodi ühenduse kaasfinantseerimisel (gripi järelevalve Euroopa süsteem), tagab hea aluse selle olulise tähtsusega ülesande täitmiseks, kuid vajab, nagu ka ühenduses gripiga tegelevate laboratooriumide võrk, edaspidist arendamist ja toetust;

| 28. | rõhutab, et pandeemiavaktsiinide soetamise ja kasutamise planeerimine on enamikus riikides vähe arenenud ja seetõttu tuleks võtta meetmeid, et neid kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega edasi arendada, volitades komisjoni tellima vaktsiine ja looma ühenduse tagavara; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et pandeemiavaktsiinide soetamise ja kasutamise planeerimine on enamikus riikides vähe arenenud ja seetõttu tuleks võtta meetmeid, et neid kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega edasi arendada, volitades komisjoni tellima vaktsiine ja looma ühenduse tagavara;

| 29. | palub komisjonil teha koostööd vaktsiini tootjatega, et hinnata vaktsiinide tootmisvõimsuse suurendamise arengut ja pandeemia olukordades õiglast varustamist, ning käsitleda koos liikmesriikidega vastutuse küsimusi ja liikmesriikide kehtestatud lepingujärgseid kokkuleppeid mitte rikkuva Euroopa mehhanismi loomist pandeemiavaktsiinide õiglaseks jaotamiseks; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil teha koostööd vaktsiini tootjatega, et hinnata vaktsiinide tootmisvõimsuse suurendamise arengut ja pandeemia olukordades õiglast varustamist, ning käsitleda koos liikmesriikidega vastutuse küsimusi ja liikmesriikide kehtestatud lepingujärgseid kokkuleppeid mitte rikkuva Euroopa mehhanismi loomist pandeemiavaktsiinide õiglaseks jaotamiseks;

| 30. | on seisukohal, et komisjon peaks astuma samme, et haiguspuhangu korral ühes või mitmes liikmesriigis tagada tõhusate viirusevastaste ravimite ja vaktsiinide kättesaadavus nendele, kellel on kokkupuude viirusega; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et komisjon peaks astuma samme, et haiguspuhangu korral ühes või mitmes liikmesriigis tagada tõhusate viirusevastaste ravimite ja vaktsiinide kättesaadavus nendele, kellel on kokkupuude viirusega;

| 31. | rõhutab Euroopa Ravimiameti (EMEA) rolli viirusevastaste ravimite ja pandeemiavaktsiinide kasutuse ja tõhususe kindlaksmääramisel ning selle rolli kõrvaltoimete või ravimi võtmisest hoidumise juhtumite avastamisel ja uurimisel; nõuab sellega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004, millega sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (2), artikli 14 lõikes 7 sätestatud teatavate tingimustega loa andmise korra varajast kehtestamist; |
| --- | --- |

31.

rõhutab Euroopa Ravimiameti (EMEA) rolli viirusevastaste ravimite ja pandeemiavaktsiinide kasutuse ja tõhususe kindlaksmääramisel ning selle rolli kõrvaltoimete või ravimi võtmisest hoidumise juhtumite avastamisel ja uurimisel; nõuab sellega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004, millega sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (2), artikli 14 lõikes 7 sätestatud teatavate tingimustega loa andmise korra varajast kehtestamist;

| 32. | kutsub liikmesriike tõstma kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega hooajaliste gripivaktsiinide tellimise koguseid, et aidata ravimitööstusel tõsta gripivaktsiinide tootmisvõimsust, et tulla toime gripipandeemiaga kaasneva olulise nõudluse kasvuga; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike tõstma kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovitustega hooajaliste gripivaktsiinide tellimise koguseid, et aidata ravimitööstusel tõsta gripivaktsiinide tootmisvõimsust, et tulla toime gripipandeemiaga kaasneva olulise nõudluse kasvuga;

| 33. | kutsub Euroopa Liitu võtma vajalikud meetmed piisava viirusevastaste ravimite varu soetamiseks ja kohustusliku viirusevastaste ravimite tootjate litsentsimissüsteemi kehtestamiseks, et tagada nende viirusevastaste ravimite masstootmine; kutsub riike muretsema olemasolevaid viirusevastaseid ravimeid 25-30 % elanikkonna potentsiaalseks vaktsineerimiseks; |
| --- | --- |

33.

kutsub Euroopa Liitu võtma vajalikud meetmed piisava viirusevastaste ravimite varu soetamiseks ja kohustusliku viirusevastaste ravimite tootjate litsentsimissüsteemi kehtestamiseks, et tagada nende viirusevastaste ravimite masstootmine; kutsub riike muretsema olemasolevaid viirusevastaseid ravimeid 25-30 % elanikkonna potentsiaalseks vaktsineerimiseks;

| 34. | rõhutab, et riigi sellise seadusandluse täielik, täpne ja tegelik rakendamine, millega võetakse üle tervishoidu ja tööohutust käsitlevad ühenduse direktiivid, on olulise tähtsusega töötajate, eriti suure nakkusriskiga gruppi kuuluvate töötajate piisava kaitse tagamisel; rõhutab, et tööandjad peavad täitma ühenduse õigusaktidega kehtestatud spetsiilisi kohustusi (näiteks riski vältimine, riski hindamine, ennetus- ja kaitsemeetmed) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivile 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (3); |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et riigi sellise seadusandluse täielik, täpne ja tegelik rakendamine, millega võetakse üle tervishoidu ja tööohutust käsitlevad ühenduse direktiivid, on olulise tähtsusega töötajate, eriti suure nakkusriskiga gruppi kuuluvate töötajate piisava kaitse tagamisel; rõhutab, et tööandjad peavad täitma ühenduse õigusaktidega kehtestatud spetsiilisi kohustusi (näiteks riski vältimine, riski hindamine, ennetus- ja kaitsemeetmed) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivile 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (3);

| 35. | rõhutab, et poliitika ja teaduse valdkonnas võetud kohustused peaksid väljenduma inimressursside ja rahaliste vahendite tagamises ning uurimis- ja arendustegevuse toetamises, et edendada viirusevastaste ravimite ja vaktsiinide tootmise uusi kiireid meetodeid võimsusel, mis vastaks pandeemiast tingitud suurenenud vajadusele, eriti viiruse uute tüvedega võitlemisel; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et poliitika ja teaduse valdkonnas võetud kohustused peaksid väljenduma inimressursside ja rahaliste vahendite tagamises ning uurimis- ja arendustegevuse toetamises, et edendada viirusevastaste ravimite ja vaktsiinide tootmise uusi kiireid meetodeid võimsusel, mis vastaks pandeemiast tingitud suurenenud vajadusele, eriti viiruse uute tüvedega võitlemisel;

| 36. | tervitab ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108) ja eelkõige selle sätteid, mis puudutavad tervishoiuvaldkonna hädaolukordi ja meetmeid elanikkonna kaitsmiseks otseste ohtude eest tervisele, sealhulgas vaktsiini kulude tasumist ja ravimite, ravivahendite ja infrastruktuuriga kindlustatuse tagamist; |
| --- | --- |

36.

tervitab ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108) ja eelkõige selle sätteid, mis puudutavad tervishoiuvaldkonna hädaolukordi ja meetmeid elanikkonna kaitsmiseks otseste ohtude eest tervisele, sealhulgas vaktsiini kulude tasumist ja ravimite, ravivahendite ja infrastruktuuriga kindlustatuse tagamist;

| 37. | juhib tähelepanu, et seitsmenda teadusuuringute raamprogrammiga tuleb tagada piisav rahastamine, et toetada gripipandeemia ja teiste epideemiate erinevaid aspekte käsitlevaid projekte, sealhulgas koos ravimifirmadega ühiselt läbiviidavaid rakupõhiste ja DNA-põhiste vaktsiinide teadusuuringuid; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu, et seitsmenda teadusuuringute raamprogrammiga tuleb tagada piisav rahastamine, et toetada gripipandeemia ja teiste epideemiate erinevaid aspekte käsitlevaid projekte, sealhulgas koos ravimifirmadega ühiselt läbiviidavaid rakupõhiste ja DNA-põhiste vaktsiinide teadusuuringuid;

| 38. | tervitab komisjoni lubadust eraldada kolmandatele riikidele gripiga võitlemiseks 80 miljonit eurot ja lisaks sellele on kuuenda teadusuuringute raamprogrammiga ette nähtud uurimistegevuse rahalisteks vahenditeks 20 miljonit eurot, millega komisjoni lubatud kogusumma ulatub 100 miljonit euroni; |
| --- | --- |

38.

tervitab komisjoni lubadust eraldada kolmandatele riikidele gripiga võitlemiseks 80 miljonit eurot ja lisaks sellele on kuuenda teadusuuringute raamprogrammiga ette nähtud uurimistegevuse rahalisteks vahenditeks 20 miljonit eurot, millega komisjoni lubatud kogusumma ulatub 100 miljonit euroni;

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks Pekingi planeerimiskonverentsi järgselt sidusama rahvusvahelise raamistiku nimel, mis läheks kriisijuhtimisest kaugemale ja käsitleks loomade tervise infrastruktuuri paremat ülesehitamist arengumaades ning samuti arenenud ja arenguriikides kasutatavate loomade tervisetoodete teadusuuringute edendamist; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks Pekingi planeerimiskonverentsi järgselt sidusama rahvusvahelise raamistiku nimel, mis läheks kriisijuhtimisest kaugemale ja käsitleks loomade tervise infrastruktuuri paremat ülesehitamist arengumaades ning samuti arenenud ja arenguriikides kasutatavate loomade tervisetoodete teadusuuringute edendamist;

| 40. | kutsub komisjoni uurima võimalusi põhiteenuste, nagu turud, pangad, haiglad vms, sujuva toimimise tagamiseks pandeemia puhkemise korral; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni uurima võimalusi põhiteenuste, nagu turud, pangad, haiglad vms, sujuva toimimise tagamiseks pandeemia puhkemise korral;

| 41. | rõhutab, et rahvusvahelise koostöö raames praegu linnugripist haaratud Aasia ja Aafrika riikidega tuleb tagada piisav rahaline toetus, et parandada nende seire- ja haigustõrjevõimet; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et rahvusvahelise koostöö raames praegu linnugripist haaratud Aasia ja Aafrika riikidega tuleb tagada piisav rahaline toetus, et parandada nende seire- ja haigustõrjevõimet;

| 42. | kutsub komisjoni esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt ja kogu pandeemia ohu vältel aruandeid linnugripi pandeemia epidemioloogiliste arengute, ravimite ja vaktsiinide osas tehtud teaduslike saavutuste ja Euroopa Liidu ning liikmesriikide valmisoleku kohta; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt ja kogu pandeemia ohu vältel aruandeid linnugripi pandeemia epidemioloogiliste arengute, ravimite ja vaktsiinide osas tehtud teaduslike saavutuste ja Euroopa Liidu ning liikmesriikide valmisoleku kohta;

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidul on õiguspärane põhjus anda tehnilist, teadus- ja majandusalast abi juba viirusest haaratud riikidele ning eelkõige aidata kaasa üldisele teadlikkuse tõstmisele ja globaalse üldplaani loomisele, mida koordineeritakse rahvusvahelisel, piirkondlikul, allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil ning millega kaasneb nõuetekohane tegevus- ja ajakava, mille peavad heaks kiitma nii rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid kui ka riikide valitsused; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidul on õiguspärane põhjus anda tehnilist, teadus- ja majandusalast abi juba viirusest haaratud riikidele ning eelkõige aidata kaasa üldisele teadlikkuse tõstmisele ja globaalse üldplaani loomisele, mida koordineeritakse rahvusvahelisel, piirkondlikul, allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil ning millega kaasneb nõuetekohane tegevus- ja ajakava, mille peavad heaks kiitma nii rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid kui ka riikide valitsused;

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd naaberriikide ja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regionaalbürooga, et tagada naaberriikide seire- ja kriisireguleerimissüsteemide kõrge tase ja tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd naaberriikide ja Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regionaalbürooga, et tagada naaberriikide seire- ja kriisireguleerimissüsteemide kõrge tase ja tõhus rakendamine;

| 45. | kutsub Euroopa Liitu otsima rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu võimalusi anda kõikides maailma riikides episootia ja pandeemiaga seotud uurimis- ja seireõigus täielikult üle Maailma Terviseorganisatsioonile; |
| --- | --- |

45.

kutsub Euroopa Liitu otsima rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu võimalusi anda kõikides maailma riikides episootia ja pandeemiaga seotud uurimis- ja seireõigus täielikult üle Maailma Terviseorganisatsioonile;

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ning Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ning Maailma Terviseorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0406.

(2)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

(3)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

P6_TA(2006)0260

Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu)

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (2006/2007(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 10 ja Euroopa Liidu lepingu artiklit 47; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 10 ja Euroopa Liidu lepingu artiklit 47;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 5;

| — | võttes arvesse oma 3. septembri 2003. aasta resolutsiooni õigusliku aluse ja ühenduse õigusega vastavuse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. septembri 2003. aasta resolutsiooni õigusliku aluse ja ühenduse õigusega vastavuse kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsust kohtuasjas C-176/03 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsust kohtuasjas C-176/03 (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2005. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (KOM(2005)0583); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2005. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03 komisjon versus nõukogu) (KOM(2005)0583);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0172/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0172/2006),

| A. | arvestades, et ühenduse õiguse tõhus rakendamine on ühenduse institutsioonide peamisi ülesandeid ning vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 10 liikmesriikide esmane kohustus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühenduse õiguse tõhus rakendamine on ühenduse institutsioonide peamisi ülesandeid ning vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 10 liikmesriikide esmane kohustus;

| B. | arvestades, et Euroopa ülesehitus on aastakümnete jooksul kaasa toonud ühise õigusruumi loomise, milles riiklikud õiguskorrad ja ühenduse õiguskord on ajapikku omavahel haakunud ning andnud iseseisva moodustise, mis põhineb nii ühistel väärtustel kui ka ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtetel ning lojaalsel koostööl liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel (EÜ asutamislepingu artikkel 10); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa ülesehitus on aastakümnete jooksul kaasa toonud ühise õigusruumi loomise, milles riiklikud õiguskorrad ja ühenduse õiguskord on ajapikku omavahel haakunud ning andnud iseseisva moodustise, mis põhineb nii ühistel väärtustel kui ka ühenduse õiguse ülimuslikkuse põhimõtetel ning lojaalsel koostööl liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel (EÜ asutamislepingu artikkel 10);

| C. | arvestades, et kogu ühenduse tegevuse suhtes kohaldatakse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 5 subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogu ühenduse tegevuse suhtes kohaldatakse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 5 subsidiaarsuse põhimõtet;

| D. | arvestades, et Euroopa Kohtu praktikast tuleneb mitmel puhul, et ühenduse õiguse tõhusa rakendamise tagamiseks vajalikud meetmed võivad hõlmata kriminaalkaristusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Kohtu praktikast tuleneb mitmel puhul, et ühenduse õiguse tõhusa rakendamise tagamiseks vajalikud meetmed võivad hõlmata kriminaalkaristusi;

| E. | arvestades, et ühenduse õiguse ülimuslikkuse ja lojaalse koostöö põhimõtted võivad mõjutada liikmesriikide kriminaalõigust, kohustades liikmesriike Euroopa Kohtu praktikast lähtuvalt:






  — | tunnistama kehtetuks need kriminaalõiguse sätted, mis on vastuolus ühenduse õigusega (19. jaanuari 1999. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-348/96, Donatella Calfa
   (3), punkt 17: “kuigi üldpõhimõttena on kriminaalõigus liikmesriikide pädevusalas, tuleneb kohtupraktikast, et ühenduse õigus seab sellele pädevusele teatud piirid. Riiklike õigusaktidega ei tohi piirata ühenduse õigusega tagatavaid põhivabadusi”); |
| --- | --- | --- |

E.

arvestades, et ühenduse õiguse ülimuslikkuse ja lojaalse koostöö põhimõtted võivad mõjutada liikmesriikide kriminaalõigust, kohustades liikmesriike Euroopa Kohtu praktikast lähtuvalt:

—

tunnistama kehtetuks need kriminaalõiguse sätted, mis on vastuolus ühenduse õigusega (19. jaanuari 1999. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-348/96, Donatella Calfa
   (3), punkt 17: “kuigi üldpõhimõttena on kriminaalõigus liikmesriikide pädevusalas, tuleneb kohtupraktikast, et ühenduse õigus seab sellele pädevusele teatud piirid. Riiklike õigusaktidega ei tohi piirata ühenduse õigusega tagatavaid põhivabadusi”);

| — | nägema ette “tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed” karistused, sealhulgas kriminaalkaristused, juhul kui see on vajalik ühenduse õiguse jõustamiseks (21. septembri 1989. aasta otsus kohtuasjas 68/88, komisjon versus Kreeka
   (4); 12. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-58/95, Gallotti
   (5); 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-378/97, Wisjenbeek
   (6); 28. jaanuari 1999. aasta otsus kohtuasjas C-77/97, Unilever
   (7), punkt 36: “sätetes, mille liikmesriigid on kohustatud [...] vastu võtma, et vältida [...] tuleb ette näha, et sellise reklaamivormi näol on tegemist kuriteoga, seejuures kriminaalkuriteoga, millega peaks olema seotud hoiatava loomuga karistused”); |
| --- | --- |

—

nägema ette “tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed” karistused, sealhulgas kriminaalkaristused, juhul kui see on vajalik ühenduse õiguse jõustamiseks (21. septembri 1989. aasta otsus kohtuasjas 68/88, komisjon versus Kreeka
   (4); 12. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-58/95, Gallotti
   (5); 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-378/97, Wisjenbeek
   (6); 28. jaanuari 1999. aasta otsus kohtuasjas C-77/97, Unilever
   (7), punkt 36: “sätetes, mille liikmesriigid on kohustatud [...] vastu võtma, et vältida [...] tuleb ette näha, et sellise reklaamivormi näol on tegemist kuriteoga, seejuures kriminaalkuriteoga, millega peaks olema seotud hoiatava loomuga karistused”);

| F. | arvestades, et Euroopa Kohtu praktikas on eelkõige loodud selgus, millised õiguslikud alused kohalduvad esimese ja kolmanda samba raames ning et põhimõtteliselt ei tunnustata ühenduse õiguslooja pädevust kriminaalõiguses ega kriminaalmenetlusõiguses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Kohtu praktikas on eelkõige loodud selgus, millised õiguslikud alused kohalduvad esimese ja kolmanda samba raames ning et põhimõtteliselt ei tunnustata ühenduse õiguslooja pädevust kriminaalõiguses ega kriminaalmenetlusõiguses;

| G. | arvestades eelkõige, et kohtuasjas C-176/03 kinnitas Euroopa Kohus, et ehkki kriminaalõigus ei kuulu üldiselt ühenduse pädevusse, ei takista see ühenduse õigusloojal juhul, kui tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste kohaldamine pädevate siseriiklike ametivõimude poolt on hädavajalik keskkonnaõiguse raskete rikkumistega võitlemiseks, võtmast liikmesriikide kriminaalõigusega seonduvaid meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada tema poolt keskkonnakaitse valdkonnas kehtestatud õigusnormide tõhusus; |
| --- | --- |

G.

arvestades eelkõige, et kohtuasjas C-176/03 kinnitas Euroopa Kohus, et ehkki kriminaalõigus ei kuulu üldiselt ühenduse pädevusse, ei takista see ühenduse õigusloojal juhul, kui tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste kohaldamine pädevate siseriiklike ametivõimude poolt on hädavajalik keskkonnaõiguse raskete rikkumistega võitlemiseks, võtmast liikmesriikide kriminaalõigusega seonduvaid meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada tema poolt keskkonnakaitse valdkonnas kehtestatud õigusnormide tõhusus;

| H. | arvestades, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale tuleb selleks, et tagada ühenduse õigusakti vastuvõtmine õigel õiguslikul alusel, võtta arvesse akti eesmärki ja sisu ning et seetõttu on vastavalt ELi lepingu artiklile 29 ja sellele järgnevatele artiklitele ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktid õigusvastased, kui eesmärgi ja sisu alusel oleksid need võinud põhineda EÜ asutamislepingul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale tuleb selleks, et tagada ühenduse õigusakti vastuvõtmine õigel õiguslikul alusel, võtta arvesse akti eesmärki ja sisu ning et seetõttu on vastavalt ELi lepingu artiklile 29 ja sellele järgnevatele artiklitele ELi lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktid õigusvastased, kui eesmärgi ja sisu alusel oleksid need võinud põhineda EÜ asutamislepingul;

| I. | arvestades, et otsus kohtuasjas C-176/03 piirdub vaid keskkonnakaitsega seotud kriminaalasjadega, millega tegelemine on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 2 ja 3 ühenduse peamisi ülesandeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et otsus kohtuasjas C-176/03 piirdub vaid keskkonnakaitsega seotud kriminaalasjadega, millega tegelemine on vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 2 ja 3 ühenduse peamisi ülesandeid;

| J. | arvestades, et otsust kohtuasjas C-176/03 tuleks seega hoolega kaaluda ning kohaldada iga üksikjuhtumit eraldi vaadeldes nende valdkondade suhtes, mis kuuluvad ühenduse peamiste põhimõtete, eesmärkide ja pädevuste hulka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et otsust kohtuasjas C-176/03 tuleks seega hoolega kaaluda ning kohaldada iga üksikjuhtumit eraldi vaadeldes nende valdkondade suhtes, mis kuuluvad ühenduse peamiste põhimõtete, eesmärkide ja pädevuste hulka;

| K. | arvestades, et eespool nimetatud teatises pidas komisjon vajalikuks laiendada Euroopa Kohtu järeldusi, pidades kriminaalõiguse sätete vastuvõtmist ELi lepingu VI jaotise alusel õigusvastaseks ka teiste valdkondadega, mitte ainult keskkonnapoliitikaga seotud küsimuste puhul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eespool nimetatud teatises pidas komisjon vajalikuks laiendada Euroopa Kohtu järeldusi, pidades kriminaalõiguse sätete vastuvõtmist ELi lepingu VI jaotise alusel õigusvastaseks ka teiste valdkondadega, mitte ainult keskkonnapoliitikaga seotud küsimuste puhul;

| L. | arvestades, et nimetatud kohtuotsuse laiendatud tõlgendus ei ole sugugi iseenesestmõistetav; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nimetatud kohtuotsuse laiendatud tõlgendus ei ole sugugi iseenesestmõistetav;

| M. | arvestades, et komisjoni laiendatud tõlgenduse kohaselt on otsuse kohtuasjas C-176/03 valguses kehtivate õigusaktide hulgas õigusakte, mille ELi lepingu VI jaotisel põhinevat õiguslikku alust tuleks pidada valeks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni laiendatud tõlgenduse kohaselt on otsuse kohtuasjas C-176/03 valguses kehtivate õigusaktide hulgas õigusakte, mille ELi lepingu VI jaotisel põhinevat õiguslikku alust tuleks pidada valeks;

| N. | arvestades, et kõnealuste õigusaktide tühistamise vältimiseks ja õiguskindluse tagamiseks teeb komisjon ettepaneku mitmete meetmete võtmiseks seoses kehtivate õigusaktide ja pooleliolevate algatustega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõnealuste õigusaktide tühistamise vältimiseks ja õiguskindluse tagamiseks teeb komisjon ettepaneku mitmete meetmete võtmiseks seoses kehtivate õigusaktide ja pooleliolevate algatustega;

| O. | arvestades, et kriminaalõiguse sätete sisaldumise õiguspärasus ELi esimese samba raames vastu võetud õigusaktides on ühenduse õiguse arengu seisukohalt äärmiselt oluline küsimus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kriminaalõiguse sätete sisaldumise õiguspärasus ELi esimese samba raames vastu võetud õigusaktides on ühenduse õiguse arengu seisukohalt äärmiselt oluline küsimus;

| P. | arvestades Euroopa Parlamendi võtmerolli ühenduse õiguse arendamisel, mida ta teostab koos teiste Euroopa institutsioonidega kui õigustloov organ, kellel on Euroopa rahvaste esindajana demokraatlik võim, eelkõige õigusaktide vastuvõtmisel, mis võivad piirata kodanike põhivabadusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades Euroopa Parlamendi võtmerolli ühenduse õiguse arendamisel, mida ta teostab koos teiste Euroopa institutsioonidega kui õigustloov organ, kellel on Euroopa rahvaste esindajana demokraatlik võim, eelkõige õigusaktide vastuvõtmisel, mis võivad piirata kodanike põhivabadusi;

| Q. | arvestades, et ka Euroopa Liidu õiguskorra järgi kehtib kriminaalõiguses üksikisiku vabaduse tagamiseks õigusriigi põhimõtte ülemuslikkus, mille kohaselt peab igasugune võimu teostamine tulenema õigusnormidest, muuhulgas seoses karistatavate tegude ja rakendatavate karistuste kindlaksmääramisega, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ka Euroopa Liidu õiguskorra järgi kehtib kriminaalõiguses üksikisiku vabaduse tagamiseks õigusriigi põhimõtte ülemuslikkus, mille kohaselt peab igasugune võimu teostamine tulenema õigusnormidest, muuhulgas seoses karistatavate tegude ja rakendatavate karistuste kindlaksmääramisega,

| 1. | tervitab otsust kohtuasjas C-176/03, millega täpsustati, et teatava õigusakti õigusliku aluse kindlaksmääramiseks tuleb vaadelda kõnealuse akti eesmärki ja sisu, ning tühistati sellest tulenevalt keskkonnakaitset käsitlev raamotsus, mis oli ekslikult vastu võetud kolmanda ja mitte esimese samba raames; |
| --- | --- |

1.

tervitab otsust kohtuasjas C-176/03, millega täpsustati, et teatava õigusakti õigusliku aluse kindlaksmääramiseks tuleb vaadelda kõnealuse akti eesmärki ja sisu, ning tühistati sellest tulenevalt keskkonnakaitset käsitlev raamotsus, mis oli ekslikult vastu võetud kolmanda ja mitte esimese samba raames;

| 2. | tervitab asjaolu, et ülalnimetatud lähtekohtade alusel jätab Euroopa Kohus ühenduse õigusloojale võimaluse võtta esimese samba raames vastu kriminaalõiguse sätteid, mis on vajalikud kõnealusele sambale tuginevate õigusnormide, käesoleval juhul keskkonnakaitse normide, tõhususe tagamiseks; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et ülalnimetatud lähtekohtade alusel jätab Euroopa Kohus ühenduse õigusloojale võimaluse võtta esimese samba raames vastu kriminaalõiguse sätteid, mis on vajalikud kõnealusele sambale tuginevate õigusnormide, käesoleval juhul keskkonnakaitse normide, tõhususe tagamiseks;

| 3. | kutsub komisjoni üles mitte laiendama Euroopa Kohtu järeldusi automaatselt kõikidele esimesesse sambasse kuuluvatele valdkondadele; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles mitte laiendama Euroopa Kohtu järeldusi automaatselt kõikidele esimesesse sambasse kuuluvatele valdkondadele;

| 4. | kinnitab veel kord, et ELi lepingu artikli 42 alusel tuleks võimalikult kiiresti alustada menetlust, millega kaasataks politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades ühenduse sambasse, sest vaid see sammas tagab tingimused Euroopa õigusaktide vastuvõtmiseks kooskõlas demokraatia ja tõhusa otsustusprotsessi põhimõtetega ning asjakohase kohtuliku kontrolli; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord, et ELi lepingu artikli 42 alusel tuleks võimalikult kiiresti alustada menetlust, millega kaasataks politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades ühenduse sambasse, sest vaid see sammas tagab tingimused Euroopa õigusaktide vastuvõtmiseks kooskõlas demokraatia ja tõhusa otsustusprotsessi põhimõtetega ning asjakohase kohtuliku kontrolli;

| 5. | on seisukohal, et nimetatud meetme ootuses tuleks kiiresti määratleda sidus poliitiline strateegia Euroopa õigusaktide kriminaalkaristuste kohaldamist puudutavate sätete kohta; tuletab meelde, et vastuvõetud kriminaalsätted peavad samal ajal olema ka omavahel sidusad, sõltumata nende õiguslikust alusest või “sambast”, millele nad põhinevad; peab kahetsusväärseks, et lõpuks kannatavad Euroopa kodanikud Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu praeguse vastuolu pärast nimetatud valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et nimetatud meetme ootuses tuleks kiiresti määratleda sidus poliitiline strateegia Euroopa õigusaktide kriminaalkaristuste kohaldamist puudutavate sätete kohta; tuletab meelde, et vastuvõetud kriminaalsätted peavad samal ajal olema ka omavahel sidusad, sõltumata nende õiguslikust alusest või “sambast”, millele nad põhinevad; peab kahetsusväärseks, et lõpuks kannatavad Euroopa kodanikud Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu praeguse vastuolu pärast nimetatud valdkonnas;

| 6. | on seisukohal, et kõnealuses valdkonnas on erinevatesse sammastesse kuulumise määratlemise strateegiaks vajalik:






  — | tihe koostöö Euroopa Liidu institutsioonide ning nimetatud institutsioonide ja liikmesriikide vahel, |
| --- | --- | --- |

6.

on seisukohal, et kõnealuses valdkonnas on erinevatesse sammastesse kuulumise määratlemise strateegiaks vajalik:

—

tihe koostöö Euroopa Liidu institutsioonide ning nimetatud institutsioonide ja liikmesriikide vahel,

| — | teatav paindlikkus karistuste laadi ja ulatuse määratlustes, et vältida karistuste “dumpingut” ja soodustada koostööd justiitsasutuste vahel, |
| --- | --- |

—

teatav paindlikkus karistuste laadi ja ulatuse määratlustes, et vältida karistuste “dumpingut” ja soodustada koostööd justiitsasutuste vahel,

| — | justiitsasutuste struktureeritud koostöövormide loomine, vastastikuse hinnangu andmine ning usaldusväärse ja võrreldava teabe kogumine Euroopa õigusaktidel põhinevate kriminaalõiguse sätete mõju kohta; |
| --- | --- |

—

justiitsasutuste struktureeritud koostöövormide loomine, vastastikuse hinnangu andmine ning usaldusväärse ja võrreldava teabe kogumine Euroopa õigusaktidel põhinevate kriminaalõiguse sätete mõju kohta;

rõhutab, et samuti on oluline järgida saavutatud õiguslikku tasakaalu riigisisese kriminaalõiguse valdkonnas, ning kutsub välja töötama asjakohast mõõdukat lähenemist, et lisada ühenduse õigusaktidesse ühenduse õiguse tõhususe tagamiseks vajalikke kriminaalõiguse sätteid, sõltumata nende laadist, ning nõuab selles kontekstis, et riikide parlamentidega tehtaks tihedamat koostööd; palub komisjonil koostöös Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga käivitada tagasiside süsteemid Euroopa meetmetega kehtestatud kriminaalõiguse sätete kohaldamise kohta liikmesriikides; tervitab liikmesriikide ülemkohtute algatust arutada sidusvõrgustike kaudu Euroopa Liidu tegevusega seotud ühist huvi pakkuvaid küsimusi, sealhulgas Euroopa Liidu ja riigisiseste kriminaalõiguse sätete kooseksisteerimist;

| 7. | nõustub komisjoniga vajaduse osas võtta tagasi või muuta käimasolevaid õigusloomega seotud algatusi, mille õiguslikke aluseid vaadeldakse ebaõigena Euroopa kohtu otsuse kohtuasjas C-176/03 valguses; |
| --- | --- |

7.

nõustub komisjoniga vajaduse osas võtta tagasi või muuta käimasolevaid õigusloomega seotud algatusi, mille õiguslikke aluseid vaadeldakse ebaõigena Euroopa kohtu otsuse kohtuasjas C-176/03 valguses;

| 8. | nõustub komisjoni seisukohaga vajaduse osas valida EÜ asutamislepingust uus õiguslik alus kolmanda samba raames vastu võetud õigusaktidele, mida otsusest kohtuasjas C-176/03 tulenevalt tuleb pidada õigusvastaseks ning heastada olukord alustades uuel õiguslikul alusel põhinevaid õigusloomemenetlusi; |
| --- | --- |

8.

nõustub komisjoni seisukohaga vajaduse osas valida EÜ asutamislepingust uus õiguslik alus kolmanda samba raames vastu võetud õigusaktidele, mida otsusest kohtuasjas C-176/03 tulenevalt tuleb pidada õigusvastaseks ning heastada olukord alustades uuel õiguslikul alusel põhinevaid õigusloomemenetlusi;

| 9. | kutsub komisjoni üldise ja ebamäärase lähenemisviisi asemel üles kindlaksmääratud õigusakte uuesti ükshaaval läbi vaatama, et tagada pärast põhjalikku kaalutlemist igal üksikjuhul õige õigusliku aluse valimine; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üldise ja ebamäärase lähenemisviisi asemel üles kindlaksmääratud õigusakte uuesti ükshaaval läbi vaatama, et tagada pärast põhjalikku kaalutlemist igal üksikjuhul õige õigusliku aluse valimine;

| 10. | palub komisjonil kohaldada Euroopa Kohtu otsust ainult nendes valdkondades, mis on ühenduste peamiste põhimõtete, eesmärkide ja pädevuste hulgas, ning teha seda ettevaatusega, kaaludes iga üksikjuhtumit eraldi, ja alati koostöös nõukogu ja Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil kohaldada Euroopa Kohtu otsust ainult nendes valdkondades, mis on ühenduste peamiste põhimõtete, eesmärkide ja pädevuste hulgas, ning teha seda ettevaatusega, kaaludes iga üksikjuhtumit eraldi, ja alati koostöös nõukogu ja Euroopa Parlamendiga;

| 11. | tuletab komisjonile meelde, et kehtivate õigusaktide läbivaatamisel ja võimalike ettepanekute esitamisel õigusliku aluse muutmiseks ei saa ka juhul, kui õigusakti põhiolemust ei muudeta, mööda minna Euroopa Parlamendi kaasõiguslooja rollist ega hüljata sel viisil Euroopa Parlamendi kui valitava Euroopa kodanikke esindava organi demokraatlik panus Euroopa ülesehitusse; |
| --- | --- |

11.

tuletab komisjonile meelde, et kehtivate õigusaktide läbivaatamisel ja võimalike ettepanekute esitamisel õigusliku aluse muutmiseks ei saa ka juhul, kui õigusakti põhiolemust ei muudeta, mööda minna Euroopa Parlamendi kaasõiguslooja rollist ega hüljata sel viisil Euroopa Parlamendi kui valitava Euroopa kodanikke esindava organi demokraatlik panus Euroopa ülesehitusse;

| 12. | on vastu igasugusele institutsioonidevahelisele kokkuleppele, millega kohustatakse Euroopa Parlamenti oma õiguste teostamisest loobuma; |
| --- | --- |

12.

on vastu igasugusele institutsioonidevahelisele kokkuleppele, millega kohustatakse Euroopa Parlamenti oma õiguste teostamisest loobuma;

| 13. | märgib siiski, et Euroopa Kohus otsustas, et ainuüksi teatud direktiiv ilma selle ülevõtmiseks vastuvõetud siseriikliku õigusaktita, ei saa kehtestada või raskemaks muuta kriminaalvastutust isikutele, kes kõnealuse direktiivi sätteid rikuvad (8); |
| --- | --- |

13.

märgib siiski, et Euroopa Kohus otsustas, et ainuüksi teatud direktiiv ilma selle ülevõtmiseks vastuvõetud siseriikliku õigusaktita, ei saa kehtestada või raskemaks muuta kriminaalvastutust isikutele, kes kõnealuse direktiivi sätteid rikuvad (8);

| 14. | jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt peab kriminaalõiguse sätete kasutamine olema põhjendatud vajadusega jõustada kõnealust ühenduse poliitikat ja peab järgima kriminaalõiguse sisemist järjepidevust; on seisukohal, et üldjoontes lasub vastutus ühenduse õiguse nõuetekohase kohaldamise eest liikmesriikidel; |
| --- | --- |

14.

jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt peab kriminaalõiguse sätete kasutamine olema põhjendatud vajadusega jõustada kõnealust ühenduse poliitikat ja peab järgima kriminaalõiguse sisemist järjepidevust; on seisukohal, et üldjoontes lasub vastutus ühenduse õiguse nõuetekohase kohaldamise eest liikmesriikidel;

| 15. | palub komisjonil meeles pidada, et kriminaalõiguse sätete esimesse sambasse hõlmamise tingimused peavad olema selged ja eelnevalt kindlaksmääratud; et need eeltingimused on täidetud vaid siis, kui ühenduse õigusest kinnipidamist ei ole võimalik tagada teisiti kui kriminaalkaristuste abil; et eelkõige tuleb kindlaks teha ühenduse õigusnormide sage ja korduv rikkumine, mida pole olnud võimalik takistada kehtivatele õigusaktidele tuginedes, isegi mitte konkreetsete liikmesriikide õiguse kaudu; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil meeles pidada, et kriminaalõiguse sätete esimesse sambasse hõlmamise tingimused peavad olema selged ja eelnevalt kindlaksmääratud; et need eeltingimused on täidetud vaid siis, kui ühenduse õigusest kinnipidamist ei ole võimalik tagada teisiti kui kriminaalkaristuste abil; et eelkõige tuleb kindlaks teha ühenduse õigusnormide sage ja korduv rikkumine, mida pole olnud võimalik takistada kehtivatele õigusaktidele tuginedes, isegi mitte konkreetsete liikmesriikide õiguse kaudu;

| 16. | tuletab meelde, et ühenduse õigusega võib ette näha ainult direktiivi vormis miinimumeeskirjad, mille alusel liikmesriigid rakendavad kriminaalkaristusi; on sellele vaatamata seisukohal, et mõnel juhul on asjakohane suunata liikmesriikide tegevust, selgesõnaliselt määratledes a) teod, mis kujutavad endast kriminaalkuritegu b) kohaldatavate karistuste laadi ja/või c) teatud asjaoludel kohaldatavad muud kriminaalõigusega seonduvad meetmed; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et ühenduse õigusega võib ette näha ainult direktiivi vormis miinimumeeskirjad, mille alusel liikmesriigid rakendavad kriminaalkaristusi; on sellele vaatamata seisukohal, et mõnel juhul on asjakohane suunata liikmesriikide tegevust, selgesõnaliselt määratledes a) teod, mis kujutavad endast kriminaalkuritegu b) kohaldatavate karistuste laadi ja/või c) teatud asjaoludel kohaldatavad muud kriminaalõigusega seonduvad meetmed;

| 17. | tuletab liikmesriikidele meelde, et EÜ asutamislepingu artikli 10 alusel peavad liikmesriigid tagama ühenduse tegevuse tõhususe, ning nõuab tungivalt, et nad teeksid kõik endast oleneva, et tagada nende kriminaalõiguse siseriiklike sätete vastavus nimetatud eesmärgile; |
| --- | --- |

17.

tuletab liikmesriikidele meelde, et EÜ asutamislepingu artikli 10 alusel peavad liikmesriigid tagama ühenduse tegevuse tõhususe, ning nõuab tungivalt, et nad teeksid kõik endast oleneva, et tagada nende kriminaalõiguse siseriiklike sätete vastavus nimetatud eesmärgile;

| 18. | nõustub komisjoniga, et kriminaalõiguse “horisontaalsed” sätted, mille eesmärk on soodustada politsei- ja õigusalast koostööd liikmesriikide vahel, ning meetmed kriminaalõiguse ühtlustamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise raames peavad igal juhul põhinema ELi lepingu VI jaotisel; |
| --- | --- |

18.

nõustub komisjoniga, et kriminaalõiguse “horisontaalsed” sätted, mille eesmärk on soodustada politsei- ja õigusalast koostööd liikmesriikide vahel, ning meetmed kriminaalõiguse ühtlustamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise raames peavad igal juhul põhinema ELi lepingu VI jaotisel;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 224.

(2)  Komisjon versus nõukogu, Euroopa Kohtu Lahendites seni avaldamata.

(3)  EKL 1999, lk I-11.

(4)  EKL 1989, lk 2965.

(5)  EKL 1996, lk I-4345.

(6)  EKL 1999, lk I-6207.

(7)  EKL 1999, lk I-431.

(8)  Kohtuasi 80/86, Kolpinghuis v. Nijmegen, EKL 1987, lk 3969, punkt 13, ja kohtuasi C-60/02, X, EKL 2004, lk I-651, punkt 61 ja selles viidatud kohtupraktika.

P6_TA(2006)0261

Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia

Euroopa Parlamendi resolutsioon mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile - raamstrateegia (2005/2191(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13, mis annab ühendusele pädevuse võtta meetmeid, mis on vajalikud võitlemiseks igasuguse diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13, mis annab ühendusele pädevuse võtta meetmeid, mis on vajalikud võitlemiseks igasuguse diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2), ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3), mis keelavad igasuguse otsese või kaudse diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2), ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3), mis keelavad igasuguse otsese või kaudse diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, mis keelab igasuguse diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, mis keelab igasuguse diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;

| — | võttes arvesse mitmeid ÜRO ja Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud juriidilisi dokumente, mis keelavad igasuguse diskrimineerimise nende dokumentidega tagatud õiguste osas, ning eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Nõukogu vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeid ÜRO ja Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud juriidilisi dokumente, mis keelavad igasuguse diskrimineerimise nende dokumentidega tagatud õiguste osas, ning eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Nõukogu vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia” (KOM(2005)0224); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia” (KOM(2005)0224);

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (4);

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus (5);

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas (6);

| — | võttes arvesse põhiõiguste ekspertrühma 2004. aasta aastaaruannet ning ekspertrühma samal aastal avaldatud temaatilist aruannet vähemuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste ekspertrühma 2004. aasta aastaaruannet ning ekspertrühma samal aastal avaldatud temaatilist aruannet vähemuste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0189/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0189/2006),

| A. | arvestades, et võitlus diskrimineerimisega on igasuguse integratsioonipoliitika põhilüli, kusjuures see integratsioonipoliitika tagab omakorda sotsiaalse ühtekuuluvuse ja on hädavajalik vahend võitluses tõrjutusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et võitlus diskrimineerimisega on igasuguse integratsioonipoliitika põhilüli, kusjuures see integratsioonipoliitika tagab omakorda sotsiaalse ühtekuuluvuse ja on hädavajalik vahend võitluses tõrjutusega;

| B. | arvestades, et diskrimineerimine tuleneb suuresti teadmatusest ja seega hirmust teistsuguse ees, mistõttu tuleb probleemiga tegelda selle allika juures ning meetmete abil, mille eesmärk on maast madalast edendada sallivust ja mitmekesisust; arvestades, et selles osas on määrav tähtsus programmidel Socrates, Leonardo ja Jeunesse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et diskrimineerimine tuleneb suuresti teadmatusest ja seega hirmust teistsuguse ees, mistõttu tuleb probleemiga tegelda selle allika juures ning meetmete abil, mille eesmärk on maast madalast edendada sallivust ja mitmekesisust; arvestades, et selles osas on määrav tähtsus programmidel Socrates, Leonardo ja Jeunesse;

| C. | arvestades, et kuna Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus kinnitab, et riiklike asutuste poolt levitatav ja mittediskrimineerimist riiklikul tasandil käsitlev praktiline teave on jätkuvalt piiratud ning et seda on vaja laiendada sihtrühmadele ja neid toetavatele valitsusvälistele organisatsioonidele; arvestades, et valitsused peavad rohkem tunnistama asjaolu, et kohaliku ja piirkondliku tasandi asutused ning kodanikuühiskond peaksid olema tõhusad partnerid rassilise diskrimineerimise vastu võitlemisel, ning toetama diskrimineerimise vastu suunatud poliitikaeesmärke; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuna Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus kinnitab, et riiklike asutuste poolt levitatav ja mittediskrimineerimist riiklikul tasandil käsitlev praktiline teave on jätkuvalt piiratud ning et seda on vaja laiendada sihtrühmadele ja neid toetavatele valitsusvälistele organisatsioonidele; arvestades, et valitsused peavad rohkem tunnistama asjaolu, et kohaliku ja piirkondliku tasandi asutused ning kodanikuühiskond peaksid olema tõhusad partnerid rassilise diskrimineerimise vastu võitlemisel, ning toetama diskrimineerimise vastu suunatud poliitikaeesmärke;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklil 21, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse II-81, on laiem kohaldamisala kui EÜ asutamislepingu artiklil 13, kuna selles nimetatakse diskrimineerimise aluseid, mida viimases ei mainita, nimelt nahavärvust, sotsiaalset päritolu, geneetilisi omadusi, keelt, poliitilisi või muid arvamusi, rahvusvähemusse kuulumist, varalist seisundit ja sünnipära; kahetsedes seda enam, et selline laiem kontseptsioon ei leia tegelikkuses õiguslikult siduvat väljendust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklil 21, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse II-81, on laiem kohaldamisala kui EÜ asutamislepingu artiklil 13, kuna selles nimetatakse diskrimineerimise aluseid, mida viimases ei mainita, nimelt nahavärvust, sotsiaalset päritolu, geneetilisi omadusi, keelt, poliitilisi või muid arvamusi, rahvusvähemusse kuulumist, varalist seisundit ja sünnipära; kahetsedes seda enam, et selline laiem kontseptsioon ei leia tegelikkuses õiguslikult siduvat väljendust;

| E. | arvestades, et nagu ekspertide võrgustik hiljuti meelde tuletas, peavad liikmesriigid EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel vastu võetud õigusaktide rakendamisel võtma endale kohustuse järgida EÜ õiguse üldpõhimõtetes sätestatud põhiõigusi, sh Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nagu ekspertide võrgustik hiljuti meelde tuletas, peavad liikmesriigid EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel vastu võetud õigusaktide rakendamisel võtma endale kohustuse järgida EÜ õiguse üldpõhimõtetes sätestatud põhiõigusi, sh Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid;

| F. | olles teadlik, et kehtestades õigusloomes teatud diskrimineerimisvormide suhtes eeliseid, luuakse diskrimineerimise aluste teatud hierarhia, mida ei tohiks olla; |
| --- | --- |

F.

olles teadlik, et kehtestades õigusloomes teatud diskrimineerimisvormide suhtes eeliseid, luuakse diskrimineerimise aluste teatud hierarhia, mida ei tohiks olla;

| G. | arvestades, et diskrimineerimise mõiste mõistmiseks on eri viise, sõltuvalt sellest, kas asetutakse individuaalsele või kollektiivsele tasandile, ning et kodanike kui indiviidide õiguste kaitse ei eelda samu meetmeid mis indiviidide rühmade huvide kaitse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et diskrimineerimise mõiste mõistmiseks on eri viise, sõltuvalt sellest, kas asetutakse individuaalsele või kollektiivsele tasandile, ning et kodanike kui indiviidide õiguste kaitse ei eelda samu meetmeid mis indiviidide rühmade huvide kaitse;

| H. | arvestades, et oluline on kindlaks määrata positiivse meetme mõiste, enne kui otsustada, kas õigusakte tuleks muuta ja kui tuleks, siis kuidas; arvestades, et positiivne meede hõlmab ebavõrdsuse ja õigusvastase diskrimineerimise vastu võetavaid meetmeid ning on vahend, mis on mõeldud isikute tasakaalustatud esindatuse edendamiseks sektorites ja tasanditel, kus on vaja kogu elanikkonna õiglast esindatust; rõhutades, et seda mõistet ei tohi piirata tööhõive sektoriga ning see peab ulatuma kaugemale soolisest võrdõiguslikkusest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oluline on kindlaks määrata positiivse meetme mõiste, enne kui otsustada, kas õigusakte tuleks muuta ja kui tuleks, siis kuidas; arvestades, et positiivne meede hõlmab ebavõrdsuse ja õigusvastase diskrimineerimise vastu võetavaid meetmeid ning on vahend, mis on mõeldud isikute tasakaalustatud esindatuse edendamiseks sektorites ja tasanditel, kus on vaja kogu elanikkonna õiglast esindatust; rõhutades, et seda mõistet ei tohi piirata tööhõive sektoriga ning see peab ulatuma kaugemale soolisest võrdõiguslikkusest;

| I. | arvestades, et mittediskrimineerimise kultuuri tuleks edendada hariduse kaudu, mis soodustab rahu, vägivalla puudumist ja kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mittediskrimineerimise kultuuri tuleks edendada hariduse kaudu, mis soodustab rahu, vägivalla puudumist ja kultuuridevahelist dialoogi;

| J. | olles teadlik, et varasema ebaõigluse või diskrimineerimise kõrvaldamiseks võib olla tarvis võtta ajutiselt appi positiivsed meetmed, mis on kantud õigluse mõiste n.ö ennetavast kontseptsioonist ning mis võivad esineda väga mitmesuguses vormis; arvestades, et kvootide kehtestamist tuleb pidada äärmuslikuks meetmeks, mida võib kohaldada ainult vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale, järgides proportsionaalsuse kriteeriumi; |
| --- | --- |

J.

olles teadlik, et varasema ebaõigluse või diskrimineerimise kõrvaldamiseks võib olla tarvis võtta ajutiselt appi positiivsed meetmed, mis on kantud õigluse mõiste n.ö ennetavast kontseptsioonist ning mis võivad esineda väga mitmesuguses vormis; arvestades, et kvootide kehtestamist tuleb pidada äärmuslikuks meetmeks, mida võib kohaldada ainult vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale, järgides proportsionaalsuse kriteeriumi;

| K. | arvestades, et mõningate eriti ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade puhul või isikute puhul, kelle õigusi on piiratud on positiivsete meetmete võtmine või isegi spetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmine hädavajalik, kui soovitakse tagada nende integreerumine ja seega tegelik osalemine ühiskonnaelus, nii et neil on võimalik neid puudutavaid otsuseid mõjutada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõningate eriti ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade puhul või isikute puhul, kelle õigusi on piiratud on positiivsete meetmete võtmine või isegi spetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmine hädavajalik, kui soovitakse tagada nende integreerumine ja seega tegelik osalemine ühiskonnaelus, nii et neil on võimalik neid puudutavaid otsuseid mõjutada;

| L. | juhtides tähelepanu asjaolule, et romi laste koondamine eriklassidesse või vaimsete puuetega lastele mõeldud asutustesse mõnedes liikmesriikides sarnaneb rassilise eralduse vormile ning kiiresti on tarvis eraldamisvastast poliitikat; |
| --- | --- |

L.

juhtides tähelepanu asjaolule, et romi laste koondamine eriklassidesse või vaimsete puuetega lastele mõeldud asutustesse mõnedes liikmesriikides sarnaneb rassilise eralduse vormile ning kiiresti on tarvis eraldamisvastast poliitikat;

| M. | arvestades, et raamkonventsiooni nõuandekomitee ergutab kasutusele võtma positiivseid meetmeid eriti halvas olukorras olevate vähemustesse kuuluvate inimeste kasuks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et raamkonventsiooni nõuandekomitee ergutab kasutusele võtma positiivseid meetmeid eriti halvas olukorras olevate vähemustesse kuuluvate inimeste kasuks;

| N. | arvestades, et ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee leiab, et majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriikidel on kohustus kohaldada asjakohast sooduskohtlemist puudega inimeste suhtes, et saavutada eesmärgid tagada kõikide puudega inimeste täielik osalemine ja võrdsus ühiskonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee leiab, et majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriikidel on kohustus kohaldada asjakohast sooduskohtlemist puudega inimeste suhtes, et saavutada eesmärgid tagada kõikide puudega inimeste täielik osalemine ja võrdsus ühiskonnas;

| O. | arvestades, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus tuletab meelde raskusi rassismiga seotud probleemi tegeliku ulatuse ja olemuse hindamisel, arvestades nii ametlike kui ka mitteametlike andmete puudumist või ebatõhusat kogumist paljudes liikmesriikides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus tuletab meelde raskusi rassismiga seotud probleemi tegeliku ulatuse ja olemuse hindamisel, arvestades nii ametlike kui ka mitteametlike andmete puudumist või ebatõhusat kogumist paljudes liikmesriikides;

| P. | arvestades, et nagu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus rõhutab, on ilma etnilise ja rahvusliku päritolu ning usualase ametliku statistikata raske saada tegelikku ettekujutust diskrimineerimisest ja selle vastu suunatud poliitika edust; arvestades, et diskrimineerimist kirjeldavate ja hindavate piisavate statistiliste andmete puudumise tõttu ei ole võimalik luua mittediskrimineerimise strateegiat, mis põhineks muu hulgas selliste rühmade kasuks võetud positiivsetel meetmetel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nagu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus rõhutab, on ilma etnilise ja rahvusliku päritolu ning usualase ametliku statistikata raske saada tegelikku ettekujutust diskrimineerimisest ja selle vastu suunatud poliitika edust; arvestades, et diskrimineerimist kirjeldavate ja hindavate piisavate statistiliste andmete puudumise tõttu ei ole võimalik luua mittediskrimineerimise strateegiat, mis põhineks muu hulgas selliste rühmade kasuks võetud positiivsetel meetmetel;

| Q. | tuletades meelde, et isikuandmete töötlemist reguleerib ühenduse tasandil direktiiv 95/46/EÜ, ja arvestades, et nagu ekspertide võrgustik rõhutab, ei ole isikuandmete kaitse ja diskrimineerimise jälgimine statistiliste vahendite kaudu vastuolus sedavõrd, kui sellise jälgimise eesmärk on mõista paremini teatavate rühmade üle- või alaesindatust konkreetsetes sektorites või teatud tasanditel ning hinnata edusamme, et teha kindlaks tegutsemisvajadus ja valida kõige tõhusam tegevussuund; |
| --- | --- |

Q.

tuletades meelde, et isikuandmete töötlemist reguleerib ühenduse tasandil direktiiv 95/46/EÜ, ja arvestades, et nagu ekspertide võrgustik rõhutab, ei ole isikuandmete kaitse ja diskrimineerimise jälgimine statistiliste vahendite kaudu vastuolus sedavõrd, kui sellise jälgimise eesmärk on mõista paremini teatavate rühmade üle- või alaesindatust konkreetsetes sektorites või teatud tasanditel ning hinnata edusamme, et teha kindlaks tegutsemisvajadus ja valida kõige tõhusam tegevussuund;

| R. | arvestades, et ühenduse õiguses sõnaselgelt keelatud kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks peab olema võimalik toetuda usaldusväärsetele statistilistele andmetele, eelkõige teatud kindlate omadustega rühmade kohta; arvestades, et kui statistilisi andmeid ei ole, jäetakse kaudse diskrimineerimise potentsiaalsed ohvrid de facto ilma vahendist, mis on väga vajalik nende õiguste tunnustamiseks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ühenduse õiguses sõnaselgelt keelatud kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks peab olema võimalik toetuda usaldusväärsetele statistilistele andmetele, eelkõige teatud kindlate omadustega rühmade kohta; arvestades, et kui statistilisi andmeid ei ole, jäetakse kaudse diskrimineerimise potentsiaalsed ohvrid de facto ilma vahendist, mis on väga vajalik nende õiguste tunnustamiseks;

| S. | rõhutades, et võimalikule otsesele või kaudsele diskrimineerimisele osutavate elementide tõlgendamine toimub vastavalt liikmesriigi õigusele või riigisisestele tavadele ning praeguses olukorras otsustavad liikmesriigid, kas kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutada tõendusmaterjalina statistilisi andmeid või mitte, mis ei too kaasa mitte ainult teatud ebaühtlust, vaid ka asjaolu, et liikmesriikides, kus sellist tava ei tunta, ei ole võimalik teatud kaudse diskrimineerimise vorme avastada; |
| --- | --- |

S.

rõhutades, et võimalikule otsesele või kaudsele diskrimineerimisele osutavate elementide tõlgendamine toimub vastavalt liikmesriigi õigusele või riigisisestele tavadele ning praeguses olukorras otsustavad liikmesriigid, kas kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutada tõendusmaterjalina statistilisi andmeid või mitte, mis ei too kaasa mitte ainult teatud ebaühtlust, vaid ka asjaolu, et liikmesriikides, kus sellist tava ei tunta, ei ole võimalik teatud kaudse diskrimineerimise vorme avastada;

| T. | rõhutab, et võrdõiguslikkus ja õigus elada vabana diskrimineerimisest ja rassismist on ühiskonna, milles kõik selle liikmed on hästi integreerunud, kesksed tugisambad; arvestades, et ELi integratsiooni ja diskrimineerimist käsitlevad poliitikavaldkonnad peaksid olema omavahel seostatud; arvestades, et austades küll liikmesriikide traditsioone ja kultuuristandardeid, peaks integratsioon rajanema kõikehõlmaval lähenemisviisil, nagu liikmesriigid selle 2004. aasta integratsiooni käsitlevates ühistes aluspõhimõtetes kokku leppisid, |
| --- | --- |

T.

rõhutab, et võrdõiguslikkus ja õigus elada vabana diskrimineerimisest ja rassismist on ühiskonna, milles kõik selle liikmed on hästi integreerunud, kesksed tugisambad; arvestades, et ELi integratsiooni ja diskrimineerimist käsitlevad poliitikavaldkonnad peaksid olema omavahel seostatud; arvestades, et austades küll liikmesriikide traditsioone ja kultuuristandardeid, peaks integratsioon rajanema kõikehõlmaval lähenemisviisil, nagu liikmesriigid selle 2004. aasta integratsiooni käsitlevates ühistes aluspõhimõtetes kokku leppisid,

Üldised kaalutlused

| 1. | on seisukohal, et lisaks õiguslikele meetmetele ja heastamisvahenditele peab võitlus diskrimineerimisega kindlasti rajanema haridusel ning parimate tavade ja kampaaniate edendamisel, mis on suunatud üldsusele ning valdkondadele ja sektoritele, kus diskrimineerimist esineb; rõhutab, et võitlus diskrimineerimisega peaks rajanema nii selle nähtuse ühiskondlike kui ka majanduslike tagajärgede teadvustamisel kõikidel valitsemistasanditel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning valitsusväliste organisatsioonide abil, keda liikmesriigid peavad tihedalt kaasama diskrimineerimisvastase võitluse poliitikasse; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et lisaks õiguslikele meetmetele ja heastamisvahenditele peab võitlus diskrimineerimisega kindlasti rajanema haridusel ning parimate tavade ja kampaaniate edendamisel, mis on suunatud üldsusele ning valdkondadele ja sektoritele, kus diskrimineerimist esineb; rõhutab, et võitlus diskrimineerimisega peaks rajanema nii selle nähtuse ühiskondlike kui ka majanduslike tagajärgede teadvustamisel kõikidel valitsemistasanditel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning valitsusväliste organisatsioonide abil, keda liikmesriigid peavad tihedalt kaasama diskrimineerimisvastase võitluse poliitikasse;

| 2. | on seisukohal, et positiivne meede tuleb selgelt määratleda ja rõhutada, et positiivne meede ei ole positiivne diskrimineerimine; märgib, et positiivsete meetmete konkreetsete näidete seas võiksid olla töölevõtmispoliitika ja -tavade muutmine, et tuvastada ja kõrvaldada diskrimineerimist kaasa toovaid asjaolusid, meetmete rakendamine ebasoodsas olukorras olevate rühmade tähelepanu juhtimiseks olemasolevatele võimalustele, eesmärkide seadmine ebasoodsas olukorras olevate rühmade esindatuse parandamiseks tööjõu hulgas või ebasoodsas olukorras olevate rühmade abistamine osalemisel ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et positiivne meede tuleb selgelt määratleda ja rõhutada, et positiivne meede ei ole positiivne diskrimineerimine; märgib, et positiivsete meetmete konkreetsete näidete seas võiksid olla töölevõtmispoliitika ja -tavade muutmine, et tuvastada ja kõrvaldada diskrimineerimist kaasa toovaid asjaolusid, meetmete rakendamine ebasoodsas olukorras olevate rühmade tähelepanu juhtimiseks olemasolevatele võimalustele, eesmärkide seadmine ebasoodsas olukorras olevate rühmade esindatuse parandamiseks tööjõu hulgas või ebasoodsas olukorras olevate rühmade abistamine osalemisel ühiskonnas tervikuna;

| 3. | on veendunud, et tuleb koondada liikmesriikides diskrimineerimisvastases võitluses kasutatavaid häid tavasid, millest mõned on laiaulatuslikumad, tugevamad ja rohkem kinnistunud kui teised, ja tagada nende levitamine võrdleva hindamise kaudu; usub, et selles osas oleks kasulik tugevdada nende riigisiseste asutuste võrku, mille ülesanne on võidelda diskrimineerimisega (Equinet), ning kõiki liikmesriike tuleks õhutada selles osalema; on veendunud, et teabe kogumise ja levitamise, samuti tegevuse kooskõlastamise ja stimuleerimise ülesande võiks usaldada Põhiõiguste Ametile; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et tuleb koondada liikmesriikides diskrimineerimisvastases võitluses kasutatavaid häid tavasid, millest mõned on laiaulatuslikumad, tugevamad ja rohkem kinnistunud kui teised, ja tagada nende levitamine võrdleva hindamise kaudu; usub, et selles osas oleks kasulik tugevdada nende riigisiseste asutuste võrku, mille ülesanne on võidelda diskrimineerimisega (Equinet), ning kõiki liikmesriike tuleks õhutada selles osalema; on veendunud, et teabe kogumise ja levitamise, samuti tegevuse kooskõlastamise ja stimuleerimise ülesande võiks usaldada Põhiõiguste Ametile;

| 4. | tervitab komisjoni algatust kuulutada 2007. aasta võrdsete võimaluste Euroopa aastaks ning loodab, et see aitab teadvustada diskrimineerimise eri vorme ja mitut diskrimineerimise vormi hõlmavat diskrimineerimist, samuti paremini tundma õppida heastamisvahendeid; loodab samas, et tulevikus alustatakse selliste algatuste ettevalmistamist varem; kordab oma seisukohta, et komisjon ja liikmesriigid peavad tagama kõikidele diskrimineerimise vormidele reageerimise ja nende võrdse käsitlemise, ning tuletab komisjonile meelde tema lubadust ja kohustust nimetatud küsimust hoolikalt jälgida ja sellest Euroopa Parlamendile aru anda; väljendab jätkuvalt kahetsust asjaolu üle, et diskrimineerimisvastase võitluse tähtsusele vaatamata eraldati võrdsete võimaluste Euroopa aastale ebapiisavad rahalised vahendid; nõuab, et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal (2008) jätkataks 2007. aastal algatatud meetmeid, kuivõrd võitlus diskrimineerimisega on kultuuridevahelise dialoogi üks eesmärke; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni algatust kuulutada 2007. aasta võrdsete võimaluste Euroopa aastaks ning loodab, et see aitab teadvustada diskrimineerimise eri vorme ja mitut diskrimineerimise vormi hõlmavat diskrimineerimist, samuti paremini tundma õppida heastamisvahendeid; loodab samas, et tulevikus alustatakse selliste algatuste ettevalmistamist varem; kordab oma seisukohta, et komisjon ja liikmesriigid peavad tagama kõikidele diskrimineerimise vormidele reageerimise ja nende võrdse käsitlemise, ning tuletab komisjonile meelde tema lubadust ja kohustust nimetatud küsimust hoolikalt jälgida ja sellest Euroopa Parlamendile aru anda; väljendab jätkuvalt kahetsust asjaolu üle, et diskrimineerimisvastase võitluse tähtsusele vaatamata eraldati võrdsete võimaluste Euroopa aastale ebapiisavad rahalised vahendid; nõuab, et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal (2008) jätkataks 2007. aastal algatatud meetmeid, kuivõrd võitlus diskrimineerimisega on kultuuridevahelise dialoogi üks eesmärke;

| 5. | kutsub komisjoni üles edendama haridust, mis soodustab rahu ja vägivalla puudumist ning kultuuridevahelise dialoogi õpetamist; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles edendama haridust, mis soodustab rahu ja vägivalla puudumist ning kultuuridevahelise dialoogi õpetamist;

| 6. | on seisukohal, et pärast andmete kogumist jääb liikmesriikidele võimalus võtta meetmeid teatud inimrühmade huvides, keda ei hõlma EÜ asutamislepingu artikkel 13 ning kes kuuluvad kõrge ühiskondliku marginaliseerumise riskiga kategooriatesse, nagu uimastisõltuvusest taastumisel olevad või uimastisõltuvusest vabanenud isikud ja endised süüdimõistetud, s.t isikud, kes on ühiskonda taasintegreerumas; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et pärast andmete kogumist jääb liikmesriikidele võimalus võtta meetmeid teatud inimrühmade huvides, keda ei hõlma EÜ asutamislepingu artikkel 13 ning kes kuuluvad kõrge ühiskondliku marginaliseerumise riskiga kategooriatesse, nagu uimastisõltuvusest taastumisel olevad või uimastisõltuvusest vabanenud isikud ja endised süüdimõistetud, s.t isikud, kes on ühiskonda taasintegreerumas;

| 7. | taunib asjaolu, et põhiõiguste hartat ei ole ikka veel muudetud õiguslikult siduvaks, ja nõuab sellise olukorra parandamist; nõuab järjekindlalt, et kontrollides vastavalt võetud kohustusele süstemaatiliselt ja rangelt õigusaktide ja regulatiivaktide kooskõla põhiõiguste hartaga, püüaks komisjon avastada eelkõige igasugust otsest, kuid eriti kaudset diskrimineerimist, mis võib isikute mitmesuguste kategooriate jaoks nendest tuleneda; on arvamusel, et komisjon peaks iga õigusakti ettepaneku osas läbi viima mõju hindamise diskrimineerimise seisukohast, et tagada poliitika järjekindlus komisjoni kõikides peadirektoraatides; on arvamusel, et Põhiõiguste Amet tuleks tihedalt kaasata sellega seoses läbiviidavatesse mõju hindamistesse; |
| --- | --- |

7.

taunib asjaolu, et põhiõiguste hartat ei ole ikka veel muudetud õiguslikult siduvaks, ja nõuab sellise olukorra parandamist; nõuab järjekindlalt, et kontrollides vastavalt võetud kohustusele süstemaatiliselt ja rangelt õigusaktide ja regulatiivaktide kooskõla põhiõiguste hartaga, püüaks komisjon avastada eelkõige igasugust otsest, kuid eriti kaudset diskrimineerimist, mis võib isikute mitmesuguste kategooriate jaoks nendest tuleneda; on arvamusel, et komisjon peaks iga õigusakti ettepaneku osas läbi viima mõju hindamise diskrimineerimise seisukohast, et tagada poliitika järjekindlus komisjoni kõikides peadirektoraatides; on arvamusel, et Põhiõiguste Amet tuleks tihedalt kaasata sellega seoses läbiviidavatesse mõju hindamistesse;

| 8. | usub sarnaselt komisjoniga, et teatud piirkonnas pidevalt eksisteeriva või n.ö struktuurse või isegi “kultuurilise” ilmse ebavõrdsuse leevendamiseks ning tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks tuleb mõningatel juhtudel ajutiselt kõrvale kalduda indiviidikesksest võrdsuse kontseptsioonist nn jaotava õigluse kasuks, mis on vastupidiselt keskendatud rühmale, ning teha seda nn positiivsete meetmete abil; |
| --- | --- |

8.

usub sarnaselt komisjoniga, et teatud piirkonnas pidevalt eksisteeriva või n.ö struktuurse või isegi “kultuurilise” ilmse ebavõrdsuse leevendamiseks ning tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks tuleb mõningatel juhtudel ajutiselt kõrvale kalduda indiviidikesksest võrdsuse kontseptsioonist nn jaotava õigluse kasuks, mis on vastupidiselt keskendatud rühmale, ning teha seda nn positiivsete meetmete abil;

| 9. | rõhutab, et mõisted “positiivne meede”, “positiivne võrdsus” ja “jaotava õiglus” hõlmavad sama tegelikkust, mille lähtepunkt on tunnustada ideed, et mõningatel juhtudel eeldab tõhus võitlus diskrimineerimisega ametiasutuste aktiivset sekkumist tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks; rõhutab, et seda tüüpi sekkumist ei tohi pidada diskrimineerimise, isegi mitte nn positiivse diskrimineerimise vormiks ning positiivse meetme mõistet ei saa taandada kvoodi ideele; tuletab meelde, et sellised meetmed võivad konkretiseeruda mitmesugustes vormides, mille seas on näiteks töölevõtuintervjuude tagamine, prioriteetne juurdepääs teatud koolitustele, mis tagavad juurdepääsu elukutsetele, kus teatud isikute kategooriad on alaesindatud, või, tööpakkumiste levitamine eelkõige teatud kogukondades või ka töökogemuse arvestamine ainult hariduskäigu arvestamise asemel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et mõisted “positiivne meede”, “positiivne võrdsus” ja “jaotava õiglus” hõlmavad sama tegelikkust, mille lähtepunkt on tunnustada ideed, et mõningatel juhtudel eeldab tõhus võitlus diskrimineerimisega ametiasutuste aktiivset sekkumist tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks; rõhutab, et seda tüüpi sekkumist ei tohi pidada diskrimineerimise, isegi mitte nn positiivse diskrimineerimise vormiks ning positiivse meetme mõistet ei saa taandada kvoodi ideele; tuletab meelde, et sellised meetmed võivad konkretiseeruda mitmesugustes vormides, mille seas on näiteks töölevõtuintervjuude tagamine, prioriteetne juurdepääs teatud koolitustele, mis tagavad juurdepääsu elukutsetele, kus teatud isikute kategooriad on alaesindatud, või, tööpakkumiste levitamine eelkõige teatud kogukondades või ka töökogemuse arvestamine ainult hariduskäigu arvestamise asemel;

| 10. | rõhutab, et võrdse kohtlemise põhimõte ei takista liikmesriigil säilitada või võtta vastu spetsiifilisi meetmeid, mis on mõeldud mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise alusega seotud ebasoodsate asjaolude ärahoidmiseks või kompenseerimiseks, ning rõhutab, et selliseid spetsiifilisi meetmeid tuleks laiendada kõikidele sektoritele, kus täheldatakse tõsist ebavõrdust, sõltumata sellest, kas tegemist on haridusega, tervishoiuga, eluasemega, juurdepääsuga kaupadele ja teenustele või muude valdkondadega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et võrdse kohtlemise põhimõte ei takista liikmesriigil säilitada või võtta vastu spetsiifilisi meetmeid, mis on mõeldud mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise alusega seotud ebasoodsate asjaolude ärahoidmiseks või kompenseerimiseks, ning rõhutab, et selliseid spetsiifilisi meetmeid tuleks laiendada kõikidele sektoritele, kus täheldatakse tõsist ebavõrdust, sõltumata sellest, kas tegemist on haridusega, tervishoiuga, eluasemega, juurdepääsuga kaupadele ja teenustele või muude valdkondadega;

| 11. | on teadlik, et teatud rühmade madal esindatus teatud kategooriatesse kuuluvatel töökohtadel võib avaldada soovimatut mõju, pärssides nende rühmade püüdlusi omandada kõnealustele töökohtadele pääsemiseks vajalikke teadmisi, mis tekitab suletud ringi; soovitab seetõttu tungivalt, et etniliste vähemuste olukorda tööturul käsitlev kõrgetasemeline töörühm, mis peab oma töö tulemustest aru andma 2006. aasta lõpul, pööraks nimetatud küsimusele suurt tähelepanu, ning et loodaks tingimused, mis võimaldavad igasse kategooriasse kuuluvatel, igas vanuses isikutel alates lapsepõlvest pääseda iga tüüpi ja igal tasemel õpingutele ja koolitusele, võttes vajaduse korral positiivseid meetmeid, mille eesmärk on võimaldada ebasoodsas olukorras rühmade pääsemist kooli-, ülikooli- või kutseõppetsüklitele, mis ilma selliste meetmeteta ei oleks neile kättesaadavad; |
| --- | --- |

11.

on teadlik, et teatud rühmade madal esindatus teatud kategooriatesse kuuluvatel töökohtadel võib avaldada soovimatut mõju, pärssides nende rühmade püüdlusi omandada kõnealustele töökohtadele pääsemiseks vajalikke teadmisi, mis tekitab suletud ringi; soovitab seetõttu tungivalt, et etniliste vähemuste olukorda tööturul käsitlev kõrgetasemeline töörühm, mis peab oma töö tulemustest aru andma 2006. aasta lõpul, pööraks nimetatud küsimusele suurt tähelepanu, ning et loodaks tingimused, mis võimaldavad igasse kategooriasse kuuluvatel, igas vanuses isikutel alates lapsepõlvest pääseda iga tüüpi ja igal tasemel õpingutele ja koolitusele, võttes vajaduse korral positiivseid meetmeid, mille eesmärk on võimaldada ebasoodsas olukorras rühmade pääsemist kooli-, ülikooli- või kutseõppetsüklitele, mis ilma selliste meetmeteta ei oleks neile kättesaadavad;

| 12. | palub liikmesriikidel, kes seda veel ei ole teinud, luua liikmesriigi tasandil võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnale spetsialiseerunud haldusorgani; toonitab fakti, et nimetatud organ peab olema sõltumatu ja tal peavad olema vajalikud vahendid, et ta suudaks diskrimineerimise ohvreid õiguslikes toimingutes toetada; on seisukohal, et nimetatud organil peaks olema ka pädevus uurida talle esitatud kaebusi; on seisukohal, et igasugust selliste organite volituste vähendamist tuleks käsitleda diskrimineerimisvastaste direktiivide ebakorrektse rakendamisena; palub komisjonil hoolikalt hinnata vastavat olukorda liikmesriikides ning eelkõige Poola valitsuse otsust kaotada võrdse staatuse täievoliline büroo - institutsioon, mille ülesanne on võitlus diskrimineerimisega ja kõigi inimeste võrdsuse edendamine, mida on märgitud ELi inimõiguste sõltumatute ekspertide võrgustiku 2005. aasta aruandes; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel, kes seda veel ei ole teinud, luua liikmesriigi tasandil võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnale spetsialiseerunud haldusorgani; toonitab fakti, et nimetatud organ peab olema sõltumatu ja tal peavad olema vajalikud vahendid, et ta suudaks diskrimineerimise ohvreid õiguslikes toimingutes toetada; on seisukohal, et nimetatud organil peaks olema ka pädevus uurida talle esitatud kaebusi; on seisukohal, et igasugust selliste organite volituste vähendamist tuleks käsitleda diskrimineerimisvastaste direktiivide ebakorrektse rakendamisena; palub komisjonil hoolikalt hinnata vastavat olukorda liikmesriikides ning eelkõige Poola valitsuse otsust kaotada võrdse staatuse täievoliline büroo - institutsioon, mille ülesanne on võitlus diskrimineerimisega ja kõigi inimeste võrdsuse edendamine, mida on märgitud ELi inimõiguste sõltumatute ekspertide võrgustiku 2005. aasta aruandes;

Statistiliste andmete kogumine

| 13. | usub, et direktiiv 95/46/EÜ, mis kaugeltki ei takista eelkõige etnilist päritolu ja usutunnistust käsitlevate andmete kogumist, võimaldab vajalikku ja soovitavat kaitset statistilisel eesmärgil kogutud tundlike andmete igasuguse kuritarvitamise vastu; |
| --- | --- |

13.

usub, et direktiiv 95/46/EÜ, mis kaugeltki ei takista eelkõige etnilist päritolu ja usutunnistust käsitlevate andmete kogumist, võimaldab vajalikku ja soovitavat kaitset statistilisel eesmärgil kogutud tundlike andmete igasuguse kuritarvitamise vastu;

| 14. | on seisukohal, et kultuurilistele, ajaloolistele või põhiseaduslikele kaalutlustele vaatamata on vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade olukorra kohta andmete kogumine kriitilise tähtsusega ning et poliitika ja seadusandlus võitluseks diskrimineerimisega peab põhinema täpsetel andmetel; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et kultuurilistele, ajaloolistele või põhiseaduslikele kaalutlustele vaatamata on vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade olukorra kohta andmete kogumine kriitilise tähtsusega ning et poliitika ja seadusandlus võitluseks diskrimineerimisega peab põhinema täpsetel andmetel;

| 15. | on arvamusel, et direktiivi 95/46/EÜ alusel loodud töörühm “Artikkel 29” esitaks arvamuse, mille eesmärk on selgitada direktiivi sätteid, mis võivad takistada teatud kategooriatesse kuuluvaid isikuid käsitlevate statistiliste andmete kogumist, ning tagada sel viisil sätete ühetaoline tõlgendamine kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et direktiivi 95/46/EÜ alusel loodud töörühm “Artikkel 29” esitaks arvamuse, mille eesmärk on selgitada direktiivi sätteid, mis võivad takistada teatud kategooriatesse kuuluvaid isikuid käsitlevate statistiliste andmete kogumist, ning tagada sel viisil sätete ühetaoline tõlgendamine kõikides liikmesriikides;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui isikuandmed on juba statistilise kasutamise huvides anonüümseks muudetud, ei tule sellises statistikas sisalduvat teavet vaadelda enam isikuandmetena; tuletab meelde, et on ka usaldusväärseid meetodeid, mille puhul austatakse anonüümsust ja mida kasutatakse traditsiooniliselt sotsiaalteadustes ning mis peaksid võimaldama tundlikeks peetavatel kriteeriumidel põhineva statistika loomist; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui isikuandmed on juba statistilise kasutamise huvides anonüümseks muudetud, ei tule sellises statistikas sisalduvat teavet vaadelda enam isikuandmetena; tuletab meelde, et on ka usaldusväärseid meetodeid, mille puhul austatakse anonüümsust ja mida kasutatakse traditsiooniliselt sotsiaalteadustes ning mis peaksid võimaldama tundlikeks peetavatel kriteeriumidel põhineva statistika loomist;

| 17. | märgib rahuloluga, et komisjon kavatseb koostöös liikmesriikide ametiasutuste ja teiste sidusrühmadega välja töötada statistilised vahendid, mille eesmärk on hinnata diskrimineerimise tagajärgi; ootab huviga 2006. aastaks välja kuulutatud andmekogumise käsiraamatu avaldamist; |
| --- | --- |

17.

märgib rahuloluga, et komisjon kavatseb koostöös liikmesriikide ametiasutuste ja teiste sidusrühmadega välja töötada statistilised vahendid, mille eesmärk on hinnata diskrimineerimise tagajärgi; ootab huviga 2006. aastaks välja kuulutatud andmekogumise käsiraamatu avaldamist;

| 18. | tuletab meelde, et kaudse diskrimineerimise mõiste on olemuselt seotud kvantitatiivsete kriteeriumidega ning seega on kahjulik takistada teatud omadusi käsitlevate statistiliste andmete kogumist isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide varjus, sest ilma selleta muutub kaudse diskrimineerimise olemasolu tõestamine võimatuks; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et kaudse diskrimineerimise mõiste on olemuselt seotud kvantitatiivsete kriteeriumidega ning seega on kahjulik takistada teatud omadusi käsitlevate statistiliste andmete kogumist isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide varjus, sest ilma selleta muutub kaudse diskrimineerimise olemasolu tõestamine võimatuks;

| 19. | on arvamusel, et kui tahetakse võidelda tõhusalt kaudse diskrimineerimise kõikide vormidega ja seega võtta nõuetekohaselt üle diskrimineerimist käsitlevad ja selle sõnaselgelt keelavad ühenduse direktiivid, siis on väga oluline lubada esitada statistilistel andmetel põhinevaid tõendeid; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et kui tahetakse võidelda tõhusalt kaudse diskrimineerimise kõikide vormidega ja seega võtta nõuetekohaselt üle diskrimineerimist käsitlevad ja selle sõnaselgelt keelavad ühenduse direktiivid, siis on väga oluline lubada esitada statistilistel andmetel põhinevaid tõendeid;

| 20. | palub liikmesriikidel ning vajadusel ka piirkondliku ja kohaliku tasandi asutustel arendada oma statistilisi vahendeid nii, et oleksid olemas andmed tööhõive, eluaseme, hariduse ja sissetulekute kohta kõikide isikukategooriate puhul, keda võib puudutada diskrimineerimine mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud kriteeriumi alusel; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel ning vajadusel ka piirkondliku ja kohaliku tasandi asutustel arendada oma statistilisi vahendeid nii, et oleksid olemas andmed tööhõive, eluaseme, hariduse ja sissetulekute kohta kõikide isikukategooriate puhul, keda võib puudutada diskrimineerimine mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud kriteeriumi alusel;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et isiku eeliskohtlemiseks tema kuulumise tõttu mõnda kaitstud rühma peab olema võimalik teda sellesse rühma liigitada, mis eeldab, et tema kohta on olemas tundlikud andmed; tuletab meelde, et selliseid andmeid tuleb töödelda eelkõige vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikli 3 lõikele 1; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et isiku eeliskohtlemiseks tema kuulumise tõttu mõnda kaitstud rühma peab olema võimalik teda sellesse rühma liigitada, mis eeldab, et tema kohta on olemas tundlikud andmed; tuletab meelde, et selliseid andmeid tuleb töödelda eelkõige vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikli 3 lõikele 1;

Õigusaktide täiendamise vajadus

| 22. | kahetseb sügavalt, et Euroopa Parlamendi korduvatest nõudmistest hoolimata ei kavatse komisjon antud etapil välja töötada kõikehõlmavaid õigusakte võitluseks diskrimineerimisega; tuletab meelde, et parem õigusloome ei tähenda üksnes mittevajalike õigusaktide kõrvaldamist, vaid ka õigusloome arendamist vastusena tugevatele poliitilistele signaalidele Euroopa Parlamendilt; nõuab, et enne 2007. aasta keskpaika esitataks ettepanek uue õigusliku meetme kohta, milles on ära toodud kõik EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud diskrimineerimise alused ning mille kohaldamisala kattub direktiiviga 2000/43/EÜ; |
| --- | --- |

22.

kahetseb sügavalt, et Euroopa Parlamendi korduvatest nõudmistest hoolimata ei kavatse komisjon antud etapil välja töötada kõikehõlmavaid õigusakte võitluseks diskrimineerimisega; tuletab meelde, et parem õigusloome ei tähenda üksnes mittevajalike õigusaktide kõrvaldamist, vaid ka õigusloome arendamist vastusena tugevatele poliitilistele signaalidele Euroopa Parlamendilt; nõuab, et enne 2007. aasta keskpaika esitataks ettepanek uue õigusliku meetme kohta, milles on ära toodud kõik EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud diskrimineerimise alused ning mille kohaldamisala kattub direktiiviga 2000/43/EÜ;

| 23. | palub liikmesriikidel võtta oma õigusloomepraktikas nõuetekohaselt arvesse põhiõiguste harta artiklis 21 nimetatud mitmesuguseid diskrimineerimise aluseid, et muuta kõnealune harta tõsiseltvõetavaks, mida senini nõrgestab asjaolu, et see on juriidiliselt mittesiduv; |
| --- | --- |

23.

palub liikmesriikidel võtta oma õigusloomepraktikas nõuetekohaselt arvesse põhiõiguste harta artiklis 21 nimetatud mitmesuguseid diskrimineerimise aluseid, et muuta kõnealune harta tõsiseltvõetavaks, mida senini nõrgestab asjaolu, et see on juriidiliselt mittesiduv;

| 24. | ergutab liikmesriike võtma ilma lisatingimuste või piiravate deklaratsioonideta kohustusi inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute alusel vähemustesse ja teistesse haavatavasse rühmadesse kuuluvate isikute mittediskrimineerimise ja kaitse valdkonnas ning selliseid kohustusi heas usus austama; |
| --- | --- |

24.

ergutab liikmesriike võtma ilma lisatingimuste või piiravate deklaratsioonideta kohustusi inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute alusel vähemustesse ja teistesse haavatavasse rühmadesse kuuluvate isikute mittediskrimineerimise ja kaitse valdkonnas ning selliseid kohustusi heas usus austama;

| 25. | on seisukohal, et traditsioonilised rahvusvähemused vajavad tõhusaks osalemiseks nende identiteeti puudutavates otsustusprotsessides kiiresti raampoliitika standardit ja neid peavad kaitsma mitmesugused omavalitsuse või autonoomia vormid, et ületada ühelt poolt Kopenhaageni kriteeriumidega kehtestatud topeltstandardid ning teiselt poolt mis tahes eeskirjade puudumine liikmesriikides; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et traditsioonilised rahvusvähemused vajavad tõhusaks osalemiseks nende identiteeti puudutavates otsustusprotsessides kiiresti raampoliitika standardit ja neid peavad kaitsma mitmesugused omavalitsuse või autonoomia vormid, et ületada ühelt poolt Kopenhaageni kriteeriumidega kehtestatud topeltstandardid ning teiselt poolt mis tahes eeskirjade puudumine liikmesriikides;

| 26. | palub komisjonil aktiivselt täita asutamislepingute järelevalvega seotud kohustusi ning rakendada kiiresti meetmeid liikmesriikide suhtes, kes ei ole üle võtnud EÜ õigusakte, mis keelustavad diskrimineerimise EÜ asutamislepingu artiklis 13 toodud alustel, näiteks direktiive 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ; tuletab meelde, et Euroopa Kohus on juba langetanud otsuseid liikmesriikide suhtes, kes on jätnud diskrimineerimisvastased direktiivid rakendamata, ning nõuab tungivalt, et sellised liikmesriigid tegutseksid vastavalt oma kohustustele; on seisukohal, et uute liikmesriikide suhtes, kes ei ole diskrimineerimisvastaseid direktiive üle võtnud, tuleb rakendada samasuguseid menetlusi seoses EÜ õigusaktide rikkumisega nagu vanade liikmesriikide suhtes; palub komisjonil kiiremas korras uurida diskrimineerimisvastaseid direktiive rakendavate õigusaktide kvaliteeti ja sisu, sealhulgas diskrimineerimisvastase võitluse sõltumatute ekspertide võrgustiku ettevalmistatud aruannete põhjal, ning algatada kiiresti Euroopa Kohtus menetlused liikmesriikide vastu, kes ei ole neid nõuetekohaselt üle võtnud; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil aktiivselt täita asutamislepingute järelevalvega seotud kohustusi ning rakendada kiiresti meetmeid liikmesriikide suhtes, kes ei ole üle võtnud EÜ õigusakte, mis keelustavad diskrimineerimise EÜ asutamislepingu artiklis 13 toodud alustel, näiteks direktiive 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ; tuletab meelde, et Euroopa Kohus on juba langetanud otsuseid liikmesriikide suhtes, kes on jätnud diskrimineerimisvastased direktiivid rakendamata, ning nõuab tungivalt, et sellised liikmesriigid tegutseksid vastavalt oma kohustustele; on seisukohal, et uute liikmesriikide suhtes, kes ei ole diskrimineerimisvastaseid direktiive üle võtnud, tuleb rakendada samasuguseid menetlusi seoses EÜ õigusaktide rikkumisega nagu vanade liikmesriikide suhtes; palub komisjonil kiiremas korras uurida diskrimineerimisvastaseid direktiive rakendavate õigusaktide kvaliteeti ja sisu, sealhulgas diskrimineerimisvastase võitluse sõltumatute ekspertide võrgustiku ettevalmistatud aruannete põhjal, ning algatada kiiresti Euroopa Kohtus menetlused liikmesriikide vastu, kes ei ole neid nõuetekohaselt üle võtnud;

| 27. | palub komisjonil diskrimineerimisvastaste õigusaktide järgmisel uuesti sõnastamisel tegeleda eriti mitut diskrimineerimisvormi ühendava diskrimineerimise, samuti segregatsiooni probleemidega, mis kujutab endast üht diskrimineerimise liiki, ning vaadata läbi kaudse diskrimineerimise mõiste, lubades sõnaselgelt kasutada diskrimineerimisega seotud statistikal põhinevat tõendusmaterjali; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil diskrimineerimisvastaste õigusaktide järgmisel uuesti sõnastamisel tegeleda eriti mitut diskrimineerimisvormi ühendava diskrimineerimise, samuti segregatsiooni probleemidega, mis kujutab endast üht diskrimineerimise liiki, ning vaadata läbi kaudse diskrimineerimise mõiste, lubades sõnaselgelt kasutada diskrimineerimisega seotud statistikal põhinevat tõendusmaterjali;

| 28. | nõuab tungivalt, et 2007. aastal tööd alustav uus Põhiõiguste Amet oleks tihedalt kaasatud uude diskrimineerimisvastasesse raamistikku ning tagaks ELi poliitika väljatöötajatele õigeaegse, kindla, usaldusväärse, kõikehõlmava ja asjakohase teabe, mille põhjal saaks edasi arendada poliitikat ja õigusakte; on seisukohal, et seoses murega ameti rolli ja funktsiooni pärast on ameti jaoks oluline anda oma panus ELi diskrimineerimisvastase poliitika toetamisele ja selles lahutamatult osaleda; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et 2007. aastal tööd alustav uus Põhiõiguste Amet oleks tihedalt kaasatud uude diskrimineerimisvastasesse raamistikku ning tagaks ELi poliitika väljatöötajatele õigeaegse, kindla, usaldusväärse, kõikehõlmava ja asjakohase teabe, mille põhjal saaks edasi arendada poliitikat ja õigusakte; on seisukohal, et seoses murega ameti rolli ja funktsiooni pärast on ameti jaoks oluline anda oma panus ELi diskrimineerimisvastase poliitika toetamisele ja selles lahutamatult osaleda;

| 29. | kutsub nõukogu üles võtma vastu komisjoni ettepanekut, mis käsitleb nõukogu raamotsust rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise kohta (7), millega kavatsetakse luua raamistik rassistliku ja ksenofoobse vägivalla kui kriminaalkuriteo eest karistamiseks, arvestades et selline otsus aitaks kaasa rassistlikku vägivalda ja kuritegusid käsitlevate andmete vajaliku kogumise parandamisele kogu ELis; on seisukohal, et raamotsus peaks selgesõnaliselt käsitlema homofoobiat, antisemitismi, islamofoobiat ja muud tüüpi foobiaid või vihkamist rahvuse, rassi, seksuaalse sättumuse, religiooni põhjal või muudel irratsionaalsetel alustel; |
| --- | --- |

29.

kutsub nõukogu üles võtma vastu komisjoni ettepanekut, mis käsitleb nõukogu raamotsust rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise kohta (7), millega kavatsetakse luua raamistik rassistliku ja ksenofoobse vägivalla kui kriminaalkuriteo eest karistamiseks, arvestades et selline otsus aitaks kaasa rassistlikku vägivalda ja kuritegusid käsitlevate andmete vajaliku kogumise parandamisele kogu ELis; on seisukohal, et raamotsus peaks selgesõnaliselt käsitlema homofoobiat, antisemitismi, islamofoobiat ja muud tüüpi foobiaid või vihkamist rahvuse, rassi, seksuaalse sättumuse, religiooni põhjal või muudel irratsionaalsetel alustel;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud sellise diskrimineerimise keelustamise kohta, mille all kannatavad oma igapäevaelus abielus või registreeritud partnerlussuhtes olevad samasoolised paarid, eriti seoses ELi õiguses sätestatud õiguse vabale liikumisele teostamisega; nõuab, et ka nimetatud valdkonnas kohaldataks vastastikuse tunnustamise põhimõtet; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud sellise diskrimineerimise keelustamise kohta, mille all kannatavad oma igapäevaelus abielus või registreeritud partnerlussuhtes olevad samasoolised paarid, eriti seoses ELi õiguses sätestatud õiguse vabale liikumisele teostamisega; nõuab, et ka nimetatud valdkonnas kohaldataks vastastikuse tunnustamise põhimõtet;

*

- *

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 405.

(5)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0018.

(7)  EÜT C 75 E, 26.3.2002, lk 269.

P6_TA(2006)0262

Bulgaaria ja Rumeenia (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)

Euroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta ning eelkõige 15. detsembri 2005. aasta resolutsioone (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta ning eelkõige 15. detsembri 2005. aasta resolutsioone (1);

| — | võttes arvesse 25. aprillil 2005. aastal Bulgaaria ja Rumeenia allkirjastatud Euroopa Liiduga ühinemise lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. aprillil 2005. aastal Bulgaaria ja Rumeenia allkirjastatud Euroopa Liiduga ühinemise lepingut;

| — | võttes arvesse 16. mail 2006. aastal komisjoni esitatud seirearuannet Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks (KOM(2006)0214); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. mail 2006. aastal komisjoni esitatud seirearuannet Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks (KOM(2006)0214);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi ühine ja väljaöeldud eesmärk on Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine 1. jaanuaril 2007; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ühine ja väljaöeldud eesmärk on Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine 1. jaanuaril 2007;

| B. | arvestades, et pärast komisjoni viimase aruande esitamist on Bulgaaria ja Rumeenia teinud komisjoni hinnangul märkimisväärseid edusamme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast komisjoni viimase aruande esitamist on Bulgaaria ja Rumeenia teinud komisjoni hinnangul märkimisväärseid edusamme;

| C. | arvestades, et mõnes valdkonnas ei ole areng siiski olnud täiesti piisav, ning arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia peavad viivitamata võtma meetmeid nende puudujääkide likvideerimiseks, et ühineda liiduga 1. jaanuaril 2007; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõnes valdkonnas ei ole areng siiski olnud täiesti piisav, ning arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia peavad viivitamata võtma meetmeid nende puudujääkide likvideerimiseks, et ühineda liiduga 1. jaanuaril 2007;

| D. | arvestades, et komisjon esitab järgmised seirearuanded Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks hiljemalt 2006. aasta oktoobri alguses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon esitab järgmised seirearuanded Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks hiljemalt 2006. aasta oktoobri alguses;

| E. | arvestades, et ta on järjekindlalt toetanud Bulgaaria ja Rumeenia tähtaegset ühinemist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ta on järjekindlalt toetanud Bulgaaria ja Rumeenia tähtaegset ühinemist;

| F. | arvestades, et ühinemislepingus on sätestatud kaitse- ja seiremeetmed, mida võib vajaduse korral kohaldada ühinemisele vahetult järgnevatel aastatel, vältides tegeliku ühinemise viibimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühinemislepingus on sätestatud kaitse- ja seiremeetmed, mida võib vajaduse korral kohaldada ühinemisele vahetult järgnevatel aastatel, vältides tegeliku ühinemise viibimist;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelise kirjavahetuse teel saavutati kokkulepe, mille kohaselt kaasatakse Euroopa Parlament täielikult ühinemislepingus sisalduvate kaitseklauslite kohaldamise kaalutlustesse, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi presidendi ja komisjoni presidendi vahelise kirjavahetuse teel saavutati kokkulepe, mille kohaselt kaasatakse Euroopa Parlament täielikult ühinemislepingus sisalduvate kaitseklauslite kohaldamise kaalutlustesse,

| 1. | on suure huviga jälginud komisjoni aruandeid Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks ning avaldab komisjonile tunnustust suure põhjalikkuse ja tõsiduse eest, millega ta on jälginud mõlema riigi ettevalmistusi ja rakendusmeetmeid, mille eesmärk on täita tingimused nende riikide ühinemiseks Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007; |
| --- | --- |

1.

on suure huviga jälginud komisjoni aruandeid Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks ning avaldab komisjonile tunnustust suure põhjalikkuse ja tõsiduse eest, millega ta on jälginud mõlema riigi ettevalmistusi ja rakendusmeetmeid, mille eesmärk on täita tingimused nende riikide ühinemiseks Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007;

| 2. | märgib rahuloluga, et komisjon jätab muutmata mõlema riigi Euroopa Liiduga ühinemise tähtaja 1. jaanuaril 2007. aastal tingimusel, et võetakse vajalikke meetmeid lahendamata probleemidele lahenduste leidmisel ning kiidetakse heaks komisjoni soovitused Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kuupäeva lõpliku otsustamise edasise korra kohta; |
| --- | --- |

2.

märgib rahuloluga, et komisjon jätab muutmata mõlema riigi Euroopa Liiduga ühinemise tähtaja 1. jaanuaril 2007. aastal tingimusel, et võetakse vajalikke meetmeid lahendamata probleemidele lahenduste leidmisel ning kiidetakse heaks komisjoni soovitused Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kuupäeva lõpliku otsustamise edasise korra kohta;

| 3. | kutsub Euroopa Ülemkogu jääma 15.-16. juunil 2006. aastal toimuval kohtumisel oma seisukoha juurde Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise osas 1. jaanuaril 2007. aastal, kui nad selleks valmis on; tervitab samas erialast nõustamist, mida liikmesriigid on võimaldanud eelkõige justiitsküsimustes ja politseitöö valdkonnas ning nõuab tungivalt sellise abi suurendamist lähikuudel; |
| --- | --- |

3.

kutsub Euroopa Ülemkogu jääma 15.-16. juunil 2006. aastal toimuval kohtumisel oma seisukoha juurde Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise osas 1. jaanuaril 2007. aastal, kui nad selleks valmis on; tervitab samas erialast nõustamist, mida liikmesriigid on võimaldanud eelkõige justiitsküsimustes ja politseitöö valdkonnas ning nõuab tungivalt sellise abi suurendamist lähikuudel;

| 4. | rõhutab, et Bulgaaria ja Rumeenia valitsused peavad olema teadlikud vajadusest kasutada täielikult eesseisvaid kuid ning saavutama konkreetseid tulemusi, et täita ELi täisõiguslikuks liikmeks saamise tingimusi 1. jaanuariks 2007. aastal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Bulgaaria ja Rumeenia valitsused peavad olema teadlikud vajadusest kasutada täielikult eesseisvaid kuid ning saavutama konkreetseid tulemusi, et täita ELi täisõiguslikuks liikmeks saamise tingimusi 1. jaanuariks 2007. aastal;

| 5. | märgib rahuloluga tõsiseid jõupingutusi ja olulisi edusamme, mida Bulgaaria ja Rumeenia on möödunud kuudel teinud, et täita ELi poliitilisi ja majanduslikke kriteeriume ning järkjärgult võtta vastu ja kohaldada ühenduse õigustikku; |
| --- | --- |

5.

märgib rahuloluga tõsiseid jõupingutusi ja olulisi edusamme, mida Bulgaaria ja Rumeenia on möödunud kuudel teinud, et täita ELi poliitilisi ja majanduslikke kriteeriume ning järkjärgult võtta vastu ja kohaldada ühenduse õigustikku;

| 6. | rõhutab, et mõlemal riigil on vaja jätkata toimuvat kohtusüsteemi reformimist, suurendades veelgi läbipaistvust, tõhusust ja kohtunike erapooletust, samuti tuleb saavutada edasisi arvestatavaid tulemusi korruptsioonivastases võitluses, pöörates Bulgaaria puhul erilist tähelepanu võitlusele organiseeritud kuritegevusega; rõhutab, kui oluline on võtta kõiki vajalikke meetmeid võitluseks inimkaubandusega ja parandada oluliselt romide sotsiaalset kaasatust, eriti eluaseme, tervishoiu, hariduse ja tööhõive osas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et mõlemal riigil on vaja jätkata toimuvat kohtusüsteemi reformimist, suurendades veelgi läbipaistvust, tõhusust ja kohtunike erapooletust, samuti tuleb saavutada edasisi arvestatavaid tulemusi korruptsioonivastases võitluses, pöörates Bulgaaria puhul erilist tähelepanu võitlusele organiseeritud kuritegevusega; rõhutab, kui oluline on võtta kõiki vajalikke meetmeid võitluseks inimkaubandusega ja parandada oluliselt romide sotsiaalset kaasatust, eriti eluaseme, tervishoiu, hariduse ja tööhõive osas;

| 7. | on teadlik sellest, et iga riigi ühinemist puudutav otsus tehakse selle riigi edusammude põhjal ja iga riigi saavutustest lähtuvalt, kuid oleks tervitatav, kui mõlema riigi senistest edusammudest ja lähikuudel edasimineku saavutamiseks tehtavast tööst tulenevalt võivad Bulgaaria ja Rumeenia ühineda koos Euroopa Liiduga samal kuupäeval; |
| --- | --- |

7.

on teadlik sellest, et iga riigi ühinemist puudutav otsus tehakse selle riigi edusammude põhjal ja iga riigi saavutustest lähtuvalt, kuid oleks tervitatav, kui mõlema riigi senistest edusammudest ja lähikuudel edasimineku saavutamiseks tehtavast tööst tulenevalt võivad Bulgaaria ja Rumeenia ühineda koos Euroopa Liiduga samal kuupäeval;

| 8. | kutsub kõiki Bulgaaria ja Rumeenia poliitilisi jõude keskenduma oma tegevuses ELi liikmesuse tingimuste täitmisele 1. jaanuariks 2007 ning säilitama selle eesmärgi saavutamiseks vajalikku poliitilist pühendumust; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki Bulgaaria ja Rumeenia poliitilisi jõude keskenduma oma tegevuses ELi liikmesuse tingimuste täitmisele 1. jaanuariks 2007 ning säilitama selle eesmärgi saavutamiseks vajalikku poliitilist pühendumust;

| 9. | palub komisjonil kiiremas korras anda Bulgaariale ja Rumeeniale kõige selgemaid suuniseid oodatavate tulemuste kohta lahendamist vajavates valdkondades, et tagada ühenduse vahendite suurima osa suunamine nendesse valdkondadesse ja saavutada nähtavaid tulemusi, ning koostöös Bulgaaria ja Rumeenia ametivõimudega määrata kindlaks võimalike ühinemisjärgsete seiremeetmete olemus ja rakendamise kord ning olukorrad, kus need võivad vajalikuks osutuda; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil kiiremas korras anda Bulgaariale ja Rumeeniale kõige selgemaid suuniseid oodatavate tulemuste kohta lahendamist vajavates valdkondades, et tagada ühenduse vahendite suurima osa suunamine nendesse valdkondadesse ja saavutada nähtavaid tulemusi, ning koostöös Bulgaaria ja Rumeenia ametivõimudega määrata kindlaks võimalike ühinemisjärgsete seiremeetmete olemus ja rakendamise kord ning olukorrad, kus need võivad vajalikuks osutuda;

| 10. | kutsub liikmesriike lõpetama õigeaegselt Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemiseks vajaliku ratifitseerimisprotsessi; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike lõpetama õigeaegselt Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemiseks vajaliku ratifitseerimisprotsessi;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Bulgaaria ja Rumeenia valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Bulgaaria ja Rumeenia valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0530 ja P6_TA(2005)0531.

P6_TA(2006)0263

Järgmised sammud järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle (Euroopa Ülemkogu 15.-16. juuni 2006)

Euroopa Parlamendi resolutsioon järgmiste sammude kohta järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut;

| — | võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni põhiseaduse lepingu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni põhiseaduse lepingu kohta (1);

| — | võttes arvesse 16. ja 17. juuni 2005. aasta Euroopa Ülemkogu lõpetamisel vastu võetud riigipeade ja valitsusjuhtide 18. juuni 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. ja 17. juuni 2005. aasta Euroopa Ülemkogu lõpetamisel vastu võetud riigipeade ja valitsusjuhtide 18. juuni 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 2005. aasta kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 2005. aasta kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni järelemõtlemisaja kohta: Euroopa Liitu käsitleva arutelu hindamise struktuur, teemad ja kontekst (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni järelemõtlemisaja kohta: Euroopa Liitu käsitleva arutelu hindamise struktuur, teemad ja kontekst (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides on algatatud tõsine arutelu Euroopa Liidu tuleviku teemal, kaasates nii poliitilisi osalejaid kui ka kodanikke, kuid täielikku arutelu kogu liidus ei ole veel algatatud, eelkõige ei toimu arutelu liikmesriikides, mis ei ole põhiseaduse lepingut veel ratifitseerinud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides on algatatud tõsine arutelu Euroopa Liidu tuleviku teemal, kaasates nii poliitilisi osalejaid kui ka kodanikke, kuid täielikku arutelu kogu liidus ei ole veel algatatud, eelkõige ei toimu arutelu liikmesriikides, mis ei ole põhiseaduse lepingut veel ratifitseerinud;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu institutsioonid annavad arutelusse oma panuse, korraldades avalikke arutelu foorumeid, sealhulgas online-foorumeid nii töökohtades kui ka valitud kohtades liikmesriikides, kuid praegune plaan D demokraatia, dialoogi ja debati jaoks ei ole liidu laiema avalikkuseni veel jõudnud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu institutsioonid annavad arutelusse oma panuse, korraldades avalikke arutelu foorumeid, sealhulgas online-foorumeid nii töökohtades kui ka valitud kohtades liikmesriikides, kuid praegune plaan D demokraatia, dialoogi ja debati jaoks ei ole liidu laiema avalikkuseni veel jõudnud;

| C. | arvestades, et 8. ja 9. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi liikmete ja liidu liikmesriikide riiklike parlamentide liikmete vahel toimunud ühiskohtumine avas arutelus parlamentidevahelise mõõtme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 8. ja 9. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi liikmete ja liidu liikmesriikide riiklike parlamentide liikmete vahel toimunud ühiskohtumine avas arutelus parlamentidevahelise mõõtme;

| D. | arvestades, et on väga vajalik, et kõnealune arutelu jõuaks kõikide liikmesriikide kodanikeni ja eriti nende liikmesriikide kodanikeni, kus ei ole veel põhiseaduse lepingut ratifitseeritud ja kus enne seda kavatsetakse korraldada rahvahääletus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on väga vajalik, et kõnealune arutelu jõuaks kõikide liikmesriikide kodanikeni ja eriti nende liikmesriikide kodanikeni, kus ei ole veel põhiseaduse lepingut ratifitseeritud ja kus enne seda kavatsetakse korraldada rahvahääletus;

| E. | arvestades, et 9. mail 2006. aastal kiitis põhiseaduse lepingu heaks Eesti parlament ja loodetavasti teeb seda varsti Soome; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 9. mail 2006. aastal kiitis põhiseaduse lepingu heaks Eesti parlament ja loodetavasti teeb seda varsti Soome;

| F. | arvestades, et see tähendab põhiseaduse lepingu ratifitseerinud riikide arvu suurenemist 16ni, samas kui kaks riiki ei saa seda teha rahvahääletuse negatiivse tulemuse tõttu ning teised kahtlevad ratifitseerimisprotsessi alustamises või jätkamises, mille tagajärjeks on ratifitseerimisprotsessi takerdumine enamikus järelejäänud liikmesriikides, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see tähendab põhiseaduse lepingu ratifitseerinud riikide arvu suurenemist 16ni, samas kui kaks riiki ei saa seda teha rahvahääletuse negatiivse tulemuse tõttu ning teised kahtlevad ratifitseerimisprotsessi alustamises või jätkamises, mille tagajärjeks on ratifitseerimisprotsessi takerdumine enamikus järelejäänud liikmesriikides,

| 1. | kinnitab nii oma kohustust saavutada Euroopa Liidu jaoks põhiseadust puudutav kokkulepe niipea kui võimalik kui ka oma heakskiitu Euroopa põhiseaduse lepingule; |
| --- | --- |

1.

kinnitab nii oma kohustust saavutada Euroopa Liidu jaoks põhiseadust puudutav kokkulepe niipea kui võimalik kui ka oma heakskiitu Euroopa põhiseaduse lepingule;

| 2. | hoiatab püüete eest ütelda lahti põhiseaduse lepinguga seotud üldisest kompromisslahendusest, sest see seaks küsimärgi alla kogu Euroopa poliitilise projekti ja tekitaks ohu nõrgestatud ja lõhenenud liidu näol; kinnitab seetõttu nii vastuseisu põhiseadusliku tervikkokkuleppe üksikute osade rakendamisele kui ka vastuseisu teatud liikmesriikidest tuumikrühmade loomisele selleks, et hiilida mööda kogu liitu tervikuna hõlmavast põhiseaduslikust protsessist; |
| --- | --- |

2.

hoiatab püüete eest ütelda lahti põhiseaduse lepinguga seotud üldisest kompromisslahendusest, sest see seaks küsimärgi alla kogu Euroopa poliitilise projekti ja tekitaks ohu nõrgestatud ja lõhenenud liidu näol; kinnitab seetõttu nii vastuseisu põhiseadusliku tervikkokkuleppe üksikute osade rakendamisele kui ka vastuseisu teatud liikmesriikidest tuumikrühmade loomisele selleks, et hiilida mööda kogu liitu tervikuna hõlmavast põhiseaduslikust protsessist;

| 3. | toetab samas institutsiooniliste menetluste demokraatlikkust suurendavaid parandusi, mille osas on võimalik kokku leppida vastavalt kehtivate ELi asutamislepingute tingimustele, näiteks ministrite nõukogu läbipaistvuse parandamine, komiteemenetluse reformimine, üleminek kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusele ja kaasotsustamismenetlusele justiits- ja siseküsimustes, riikide parlamentide kontrollivõime parandamine ning teatud liiki kodanikualgatuste loomine; |
| --- | --- |

3.

toetab samas institutsiooniliste menetluste demokraatlikkust suurendavaid parandusi, mille osas on võimalik kokku leppida vastavalt kehtivate ELi asutamislepingute tingimustele, näiteks ministrite nõukogu läbipaistvuse parandamine, komiteemenetluse reformimine, üleminek kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusele ja kaasotsustamismenetlusele justiits- ja siseküsimustes, riikide parlamentide kontrollivõime parandamine ning teatud liiki kodanikualgatuste loomine;

| 4. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles siirduma järelemõtlemisperioodist analüüsiperioodi, mis kestaks 2007. aasta keskpaigani, et jõuda hiljemalt 2007. aasta teise poole lõpuks selge ettepanekuni, kuidas jätkata põhiseaduse lepinguga; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles siirduma järelemõtlemisperioodist analüüsiperioodi, mis kestaks 2007. aasta keskpaigani, et jõuda hiljemalt 2007. aasta teise poole lõpuks selge ettepanekuni, kuidas jätkata põhiseaduse lepinguga;

| 5. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles taotlema liikmesriikidelt selgeid kohustuste võtmisi selles osas, millisel moel ja milliste vahenditega plaanitakse luua ja juhtida avatud, kogu liitu hõlmavat ja struktureeritud avalikku debatti, mis keskenduks Euroopa tulevikku käsitlevatele peamistele küsimustele pikendatud järelemõtlemisperioodil; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles taotlema liikmesriikidelt selgeid kohustuste võtmisi selles osas, millisel moel ja milliste vahenditega plaanitakse luua ja juhtida avatud, kogu liitu hõlmavat ja struktureeritud avalikku debatti, mis keskenduks Euroopa tulevikku käsitlevatele peamistele küsimustele pikendatud järelemõtlemisperioodil;

| 6. | palub komisjonil kohandada plaani D järelemõtlemisperioodi teise osaga ja pakkuda kavandatud tegevuste katteks piisavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil kohandada plaani D järelemõtlemisperioodi teise osaga ja pakkuda kavandatud tegevuste katteks piisavaid rahalisi vahendeid;

| 7. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles kutsuma liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerimisprotsessi lõpetanud, leidma järelemõtlemisperioodi lõpuks usutavaid stsenaariume selle kohta, kuidas nad kavatsevad küsimusega edasi minna; |
| --- | --- |

7.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles kutsuma liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerimisprotsessi lõpetanud, leidma järelemõtlemisperioodi lõpuks usutavaid stsenaariume selle kohta, kuidas nad kavatsevad küsimusega edasi minna;

| 8. | teeb ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu arendaks välja sobiva raamistiku, mis võimaldaks, niipea kui poliitiline kalender seda lubab, konkreetse dialoogi toimumist nende riikide esindajatega, kus põhiseaduse lepingut käsitleva rahvahääletuse tulemus oli negatiivne, et arutleda, kas ja millistel tingimustel oleks nendel riikidel võimalik ratifitseerimisprotsessi jätkata; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu arendaks välja sobiva raamistiku, mis võimaldaks, niipea kui poliitiline kalender seda lubab, konkreetse dialoogi toimumist nende riikide esindajatega, kus põhiseaduse lepingut käsitleva rahvahääletuse tulemus oli negatiivne, et arutleda, kas ja millistel tingimustel oleks nendel riikidel võimalik ratifitseerimisprotsessi jätkata;

| 9. | kutsub komisjoni üles kinnitama oma toetust sellele lähenemisele ja esitama Euroopa Ülemkogule lähenemist parimal võimalikul viisil rakendavat “teekaarti”; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles kinnitama oma toetust sellele lähenemisele ja esitama Euroopa Ülemkogule lähenemist parimal võimalikul viisil rakendavat “teekaarti”;

| 10. | juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et põhiseaduslik kord on hädavajalik, et muuta Euroopa Liidu põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks, kehtestada Euroopa demokraatia ning saavutada paremini toimiv ja sotsiaalsem liit; |
| --- | --- |

10.

juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et põhiseaduslik kord on hädavajalik, et muuta Euroopa Liidu põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks, kehtestada Euroopa demokraatia ning saavutada paremini toimiv ja sotsiaalsem liit;

| 11. | kutsub komisjoni üles koostama uurimust kulude kohta, mis tulenevad asjaolust, et põhiseaduse leping ei jõustu 1. novembril 2006, nagu algselt loodeti; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles koostama uurimust kulude kohta, mis tulenevad asjaolust, et põhiseaduse leping ei jõustu 1. novembril 2006, nagu algselt loodeti;

| 12. | teeb 8.-9. mail 2006. aastal Brüsselis liidu liikmesriikide riiklike parlamentide liikmetega toimunud arutelude tulemustest järgmised järeldused:






  a) | kinnitust on leidnud vajadus jätkata Euroopa Liidu põhiseaduslikku protsessi, mis rajaneb rahu ja solidaarsuse põhimõtetel ning teistel ühistel väärtustel; |
| --- | --- | --- |

12.

teeb 8.-9. mail 2006. aastal Brüsselis liidu liikmesriikide riiklike parlamentide liikmetega toimunud arutelude tulemustest järgmised järeldused:

a)

kinnitust on leidnud vajadus jätkata Euroopa Liidu põhiseaduslikku protsessi, mis rajaneb rahu ja solidaarsuse põhimõtetel ning teistel ühistel väärtustel;

| b) | on selge, et liidu liikmesriigid ei suuda üksi toime tulla oluliste poliitiliste väljakutsetega, mis Euroopa ees seisavad; |
| --- | --- |

b)

on selge, et liidu liikmesriigid ei suuda üksi toime tulla oluliste poliitiliste väljakutsetega, mis Euroopa ees seisavad;

| c) | on üldtuntud tõsiasi, et põhiseaduse leping pakuks Euroopa Liidule nende väljakutsetega toime tulemiseks sobivat raamistikku; |
| --- | --- |

c)

on üldtuntud tõsiasi, et põhiseaduse leping pakuks Euroopa Liidule nende väljakutsetega toime tulemiseks sobivat raamistikku;

| d) | vaja on põhjalikumat analüüsi, et pakkuda võimalust koostada 2007. aasta jooksul ettepanekud, mis peaksid viima lahenduseni enne järgmiseid Euroopa valimisi; |
| --- | --- |

d)

vaja on põhjalikumat analüüsi, et pakkuda võimalust koostada 2007. aasta jooksul ettepanekud, mis peaksid viima lahenduseni enne järgmiseid Euroopa valimisi;

| e) | põhiseaduslikku protsessi käsitlev parlamentidevaheline dialoog, milles Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid on partnerid, on väga oluline ning seda tuleb jätkata; tunneb heameelt Soome parlamendi esimehe teadaande üle, et 2006. aasta detsembris toimub teine parlamentaarne foorum; |
| --- | --- |

e)

põhiseaduslikku protsessi käsitlev parlamentidevaheline dialoog, milles Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid on partnerid, on väga oluline ning seda tuleb jätkata; tunneb heameelt Soome parlamendi esimehe teadaande üle, et 2006. aasta detsembris toimub teine parlamentaarne foorum;

| f) | juhib sellega seoses tähelepanu Euroopa Parlamendi ettepanekutele, et parlamentaarsete foorumite arutelud korraldatakse viisil, mis võimaldaks tõhusa ja elava suhtlemise toimumist, eesmärgiga saavutada üksmeel Euroopa tulevikku puudutavates küsimustes ja selles, kuidas edasi minna; |
| --- | --- |

f)

juhib sellega seoses tähelepanu Euroopa Parlamendi ettepanekutele, et parlamentaarsete foorumite arutelud korraldatakse viisil, mis võimaldaks tõhusa ja elava suhtlemise toimumist, eesmärgiga saavutada üksmeel Euroopa tulevikku puudutavates küsimustes ja selles, kuidas edasi minna;

| 13. | kinnitab veelkord oma eesmärki saavutada vajalik põhiseaduse kokkulepe selleks ajaks, kui liidu kodanikud kutsutakse osalema 2009. aastal Euroopa valimistel; |
| --- | --- |

13.

kinnitab veelkord oma eesmärki saavutada vajalik põhiseaduse kokkulepe selleks ajaks, kui liidu kodanikud kutsutakse osalema 2009. aastal Euroopa valimistel;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 88.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0027.

---

Neljapäev, 15. juuni 2006

| 9.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 300/270 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 300/270

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/04)

ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD

ISTUNGI JUHATAJA: Janusz ONYSZKIEWICZ

asepresident

1.   Istungi algus

Istung algas kell 10.05.

2.   Päevakord

14.6.2006 koosolekul otsustas esimeeste konverents lükata hääletused Konrad Szymański (A6-0164/2006), Angelika Beeri (A6-0157/2006) ja István Szent-Iványi (A6-0155/2006) raportite üle (päevakorra punktid 19, 20 ja 21) juulikuu istungiperioodi.

*

- *

Sõna võttis Marco Cappato, kes tuletas meelde kodukorda (kuna selleks ei olnud põhjust, katkestas asepresident sõnavõtu).

3.   Esitatud dokumendid

Järgmised dokumendid on Euroopa Parlamendile esitanud:

| 1) | nõukogu ja komisjon:







  — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tolli tegevusprogramm (“Toll 2013”) (KOM(2006)0201 - C6-0158/2006 - 2006/0075(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: IMCO |
| --- | --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, CONT, ITRE, LIBE |

1)

nõukogu ja komisjon:

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tolli tegevusprogramm (“Toll 2013”) (KOM(2006)0201 - C6-0158/2006 - 2006/0075(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: IMCO

nõuandvad komisjonid: INTA, BUDG, CONT, ITRE, LIBE

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega (KOM(2006)0269 - C6-0166/2006 - 2006/0088(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtmise ja menetlemise korraldamise sätete lisamisega (KOM(2006)0269 - C6-0166/2006 - 2006/0088(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole (KOM(2006)0207 - C6-0171/2006 - 2006/0068(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: INTA |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: AFET, BUDG |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole (KOM(2006)0207 - C6-0171/2006 - 2006/0068(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: INTA

nõuandvad komisjonid: AFET, BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0180 - C6-0174/2006 - 2006/0061(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: CULT |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: AFET, BUDG, EMPL |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ja kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu sõlmimise kohta (KOM(2006)0180 - C6-0174/2006 - 2006/0061(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: CULT

nõuandvad komisjonid: AFET, BUDG, EMPL

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (KOM(2006)0243 [01] - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (KOM(2006)0243 [01] - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus mitteosalevate liikmesriikide suhtes otsuse 2006/.../EÜ kohaldamise kohta, millega muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (KOM(2006)0243 [02] - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus mitteosalevate liikmesriikide suhtes otsuse 2006/.../EÜ kohaldamise kohta, millega muudetakse ja pikendatakse otsuse 2001/923/EÜ kehtivust vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi loomise kohta euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (KOM(2006)0243 [02] - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

nõuandvad komisjonid: BUDG, ECON

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 14/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0580 - C6-0181/2006 - 2006/2140(GBD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 14/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0580 - C6-0181/2006 - 2006/2140(GBD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 17/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0583 - C6-0182/2006 - 2006/2141(GBD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 17/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0583 - C6-0182/2006 - 2006/2141(GBD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 19/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0170 - C6-0184/2006 - 2006/2143(GBD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Assigneeringute ümberpaigutamise DEC 19/2006 ettepanek - III jagu - Komisjon (SEK(2006)0170 - C6-0184/2006 - 2006/2143(GBD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: BUDG

| — | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega nähakse ette eelneva läbivaatamise ja konsulteerimise menetlus liikmesriikide poolt kavandatavate transporti käsitlevate õigusaktide suhtes (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0284 - C6-0185/2006 - 2006/0099(COD)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega nähakse ette eelneva läbivaatamise ja konsulteerimise menetlus liikmesriikide poolt kavandatavate transporti käsitlevate õigusaktide suhtes (kodifitseeritud versioon) (KOM(2006)0284 - C6-0185/2006 - 2006/0099(COD)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: JURI

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Rotterdami konventsiooni (rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kohta) sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2006)0250 - C6-0186/2006 - 2006/0080(CNS)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandev komisjon: INTA |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Rotterdami konventsiooni (rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kohta) sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2006)0250 - C6-0186/2006 - 2006/0080(CNS)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandev komisjon: INTA

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94 (09078/2006 - C6-0191/2006 - 2004/0166(AVC)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: REGI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, ENVI, TRAN |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94 (09078/2006 - C6-0191/2006 - 2004/0166(AVC)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: REGI

nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, ENVI, TRAN

| — | Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (09077/2006 - C6-0192/2006 - 2004/0163(AVC)).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: REGI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, TRAN, PECH, FEMM |

—

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (09077/2006 - C6-0192/2006 - 2004/0163(AVC)).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: REGI

nõuandvad komisjonid: BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, TRAN, PECH, FEMM

| 2) | parlamendiliikmed, soovituse ettepanek (kodukorra artikkel 114):







  — | Alvaro Alexander, fraktsiooni Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit nimel - Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside koostalitlusvõime ja koostoime kohta (B6-0336/2006).






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2)

parlamendiliikmed, soovituse ettepanek (kodukorra artikkel 114):

—

Alvaro Alexander, fraktsiooni Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit nimel - Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside koostalitlusvõime ja koostoime kohta (B6-0336/2006).

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: LIBE

4.   Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004) (arutelu)

Raport Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta - 2004. aasta aruanne [2005/2184(INI)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Herbert Bösch (A6-0185/2006)

Herbert Bösch tutvustas raportit.

Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Sõna võtsid Simon Busuttil fraktsiooni PPE-DE nimel, Inés Ayala Sender fraktsiooni PSE nimel, Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Janusz Wojciechowski fraktsiooni UEN nimel, Nils Lundgren fraktsiooni IND/DEM nimel, Hans-Peter Martin (fraktsioonilise kuuluvuseta), Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, John Whittaker, Andreas Mölzer, Béla Glattfelder, Vladimír Maňka, Dan Jørgensen ja Vladimír Špidla.

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 9.14.

(Istung katkestati kuni hääletuseni kell 11.00 ja jätkus kell 11.05.)

ISTUNGI JUHATAJA: Gérard ONESTA

asepresident

5.   Tervitus

Parlamendi nimel tervitas asepresident Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi delegatsiooni liikmeid ja selle juhti Obed Bapelat, kes viibisid külaliste loožis.

6.   Komisjonide ja delegatsioonide nimetused

14. juuni 2006. aasta koosolekul otsustas esimeeste konverents rahuldada Equitable Life Assurance Society kokkuvarisemise uurimiskomisjoni taotluse selle komisjoni ümbernimetamiseks järgmiselt: “Equitable Life Assurance Society kriisi uurimiskomisjon”.

Parlament kiitis taotluse heaks.

7.   Kodukorra tõlgendamine

Asepresident teatas parlamendile kodukorra artikli 201 lõike 3 alusel kodukorra artikli 45 järgmisest tõlgendamisest põhiseaduskomisjoni poolt, kes oli nimetatud sätte kohaldamist arutanud.

“Esimeeste konverents teeb otsuseid taotluste üle lõike 1 kohaselt esitatud raportite koostamiseks loa saamise taotluste kohta vastavalt sisemistele kohaldamissätetele. Kui raporti koostamiseks loa saamise taotluse esitanud komisjoni pädevus on kaheldav, teeb esimeeste konverents otsuse kuue nädala jooksul komisjonide esimeeste konverentsi soovituse alusel või selle puudumisel selle esimehe soovituse alusel. Kui selle aja jooksul ei ole esimeeste konverents otsust teinud, loetakse soovitus heaks kiidetuks.”

Kui mõni fraktsioon või vähemalt 37 parlamendiliiget ei väljenda enne käesoleva istungi protokolli kinnitamist sellise tõlgenduse suhtes eriarvamust (kodukorra artikli 201 lõige 4), loetakse see vastuvõetuks. Vastupidisel juhul pannakse küsimus parlamendis hääletusele.

8.   Nõukogu ühiste seisukohtade teatavakstegemine

Vastavalt kodukorra artikli 57 lõikele 1 teatas asepresident, et on nõukogult saanud järgmised ühised seisukohad koos nende vastuvõtmise põhjenduste ja komisjoni seisukohaga:

| — | Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: REGI

| — | Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: EMPL

| — | Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: REGI

Seisukoha vastuvõtmiseks parlamendile antud kolmekuuline tähtaeg algab homme, 16.6.2006.

9.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

9.1.   Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***I (kodukorra artikkel 131) (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides [KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Philippe Morillon (A6-0169/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 1)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK, MUUDATUSETTEPANEKUD ja ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud tervikhääletusel (P6_TA(2006)0264)

9.2.   Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) [KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Jerzy Buzek (A6-0202/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 2)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0265)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0265)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Philippe Busquin esitas muudatusettepaneku 320 kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme. |
| --- | --- |

—

Philippe Busquin esitas muudatusettepaneku 320 kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme.

9.3.   Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) [KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)] - tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon.

Raportöör: Jerzy Buzek (A6-0203/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 3)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0266)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0266)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | hääletuse lõpus avaldas Jerzy Buzek (raportöör) rahulolu viisi üle, kuidas tema raportid olid koostatud. |
| --- | --- |

—

hääletuse lõpus avaldas Jerzy Buzek (raportöör) rahulolu viisi üle, kuidas tema raportid olid koostatud.

9.4.   Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta [KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Paolo Costa (A6-0194/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 4)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0267)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0267)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | enne hääletust võttis Inés Ayala Sender sõna hääletusnimekirja kohta. |
| --- | --- |

—

enne hääletust võttis Inés Ayala Sender sõna hääletusnimekirja kohta.

9.5.   Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 * (hääletus)

Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal [KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)] - majandus- ja rahanduskomisjon.

Raportöör: Werner Langen (A6-0200/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 5)

EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0268)

ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT

Vastu võetud (P6_TA(2006)0268)

9.6.   Inimõiguste olukord Tuneesias (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 ja B6-0358/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 6)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0340/2006

(asendades B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 ja B6-0358/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González ja Alain Hutchinson fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González ja Alain Hutchinson fraktsiooni PSE nimel;

| — | Thierry Cornillet, Bernard Lehideux ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet, Bernard Lehideux ja Marios Matsakis fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas ja Willy Meyer Pleite fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas ja Willy Meyer Pleite fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0269)

(Resolutsiooni ettepanek B6-0352/2006 muutus kehtetuks.)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Thierry Cornillet esitas lõike 3 kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme. |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet esitas lõike 3 kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme.

9.7.   ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 ja B6-0357/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 7)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0338/2006

(asendades B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 ja B6-0357/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski ja Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel;

| — | Henrik Lax ja Cecilia Malmström fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Henrik Lax ja Cecilia Malmström fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Bart Staes ja Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Bart Staes ja Milan Horáček fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Gabriele Zimmer, André Brie ja Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmer, André Brie ja Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Konrad Szymański, Roberts Zīle ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Roberts Zīle ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0270)

9.8.   Direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) teise taseme rakendusmeetmed (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0371/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 8)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0271)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Piia-Noora Kauppi andis resolutsiooni ettepaneku kohta täiendavat teavet. |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi andis resolutsiooni ettepaneku kohta täiendavat teavet.

9.9.   Säästva arengu strateegia (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0335/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused∝ punkt 9)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0272)

Sõnavõtud hääletuse kohta:

| — | Anders Wijkman esitas lõike 19 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman esitas lõike 19 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

9.10.   Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 ja B6-0333/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 10)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0328/2006

Tagasi lükatud

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0329/2006

Tagasi lükatud

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0330/2006

(asendades B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 ja B6-0333/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman ja Claude Moraes fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman ja Claude Moraes fraktsiooni PSE nimel;

| — | Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter ja Raül Romeva i Rueda fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel. |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0273)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Martine Roure lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu; |
| --- | --- |

—

Martine Roure lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu;

| — | Sophia in 't Veld esitas lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme. Samuti esitas ta põhjenduse A kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu; |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld esitas lõike 2 kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme. Samuti esitas ta põhjenduse A kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu;

| — | Raül Romeva i Rueda esitas põhjenduse B kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda esitas põhjenduse B kohta suulise muudatusettepaneku, mida ei võetud vastu, kuna selle arutamisele oli vastu üle 37 parlamendiliikme;

| — | Martine Roure menetluse kohta. |
| --- | --- |

—

Martine Roure menetluse kohta.

9.11.   Väike- ja kergrelvad (hääletus)

Resolutsiooni ettepanek B6-0334/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 11)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0274)

9.12.   Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt (hääletus)

Raport Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta [2005/2168(INI)] - transpordi- ja turismikomisjon.

Raportöör: Michael Cramer (A6-0183/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 12)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0275)

9.13.   Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid (hääletus)

Raport rannalähedase püügi ja rannakalurite probleemide kohta [2004/2264(INI)] - kalanduskomisjon.

Raportöör: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 13)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Asepresident teatas, et esimeeste konverents otsustas 14. juuni 2006. aasta koosolekul anda loa raporti pealkirja muutmiseks järgmiselt: “Rannalähedane püük ja rannikualade kogukondade probleemid”.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0276)

9.14.   Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004) (hääletus)

Raport Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta - 2004. aasta aruanne [2005/2184(INI)] - eelarvekontrollikomisjon.

Raportöör: Herbert Bösch (A6-0185/2006)

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 14)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK

Vastu võetud (P6_TA(2006)0277)

10.   Selgitused hääletuse kohta

Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:

Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.

Suulised selgitused hääletuse kohta:

| — | Raport: Jerzy Buzek - A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines, Lapo Pistelli, Paul Rübig; |
| --- | --- |

—

Raport: Jerzy Buzek - A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines, Lapo Pistelli, Paul Rübig;

| — | Raport: Jerzy Buzek - A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried; |
| --- | --- |

—

Raport: Jerzy Buzek - A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried;

| — | Inimõiguste olukord Tuneesias (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil; |
| --- | --- |

—

Inimõiguste olukord Tuneesias (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil;

| — | Rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemine Euroopas (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer. |
| --- | --- |

—

Rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemine Euroopas (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer.

11.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel“Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Raport: Jerzy Buzek - A6-0202/2006

| — | muudatusettepanek 335

  poolt: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 335

poolt: Hans-Peter Martin

| — | muudatusettepanek 325

  poolt: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 325

poolt: Hans-Peter Martin

| — | muudatusettepanek 166

  poolt: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 166

poolt: Hubert Pirker

| — | muudatusettepanek 357

  poolt: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 357

poolt: Hubert Pirker

| — | muudatusettepanek 323

  poolt: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 323

poolt: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott

| — | muudatusettepanek 334

  poolt: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 334

poolt: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka

| — | muudatusettepanek 329

  poolt: Teresa Riera Madurell

  vastu: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 329

poolt: Teresa Riera Madurell

vastu: Othmar Karas

| — | muudatusettepanek 354

  vastu: Nathalie Griesbeck

  erapooletu: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 354

vastu: Nathalie Griesbeck

erapooletu: Lívia Járóka

| — | muudatusettepanek 350

  poolt: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 350

poolt: Joel Hasse Ferreira

| — | muudatusettepanek 361

  poolt: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 361

poolt: Joel Hasse Ferreira

| — | muudatusettepanek 355

  vastu: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 355

vastu: Nathalie Griesbeck

| — | muudatusettepanek 319

  vastu: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 319

vastu: Nathalie Griesbeck

| — | muudatusettepanek 317

  vastu: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 317

vastu: Nathalie Griesbeck

| — | muudatusettepanek 66

  poolt: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 66

poolt: Nathalie Griesbeck

Raport: Jerzy Buzek - A6-0203/2006

| — | muudatusettepanek 24

  poolt: Charlotte Cederschiöld

  vastu: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 24

poolt: Charlotte Cederschiöld

vastu: Tobias Pflüger

| — | muudatusettepanek 27

  vastu: Georgios Toussas, Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 27

vastu: Georgios Toussas, Kathy Sinnott

| — | muudetud ettepanek

  poolt: Zita Pleštinská

  vastu: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

muudetud ettepanek

poolt: Zita Pleštinská

vastu: Alyn Smith

Inimõiguste olukord Tuneesias - RC-B6-0340/2006

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Pierre Schapira

  vastu: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux, |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Pierre Schapira

vastu: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux,

ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine - RC-B6-0338/2006

| — | muudatusettepanek 3

  poolt: Ana Maria Gomes |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 3

poolt: Ana Maria Gomes

Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas - RC-B6-0330/2006

| — | põhjendus B, 2. osa

  vastu: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

põhjendus B, 2. osa

vastu: Joel Hasse Ferreira

| — | lõige 2, 1. osa

  poolt: Emanuel Jardim Fernandes |
| --- | --- |

—

lõige 2, 1. osa

poolt: Emanuel Jardim Fernandes

| — | lõige 1, 4. osa

  poolt: Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- |

—

lõige 1, 4. osa

poolt: Piia-Noora Kauppi

Raport: Seán Ó Neachtain - A6-0141/2006

| — | muudatusettepanek 9

  vastu: Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9

vastu: Kathy Sinnott

| — | muudatusettepanek 7

  poolt: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 7

poolt: Alyn Smith

*

- *

Karl-Heinz Florenz teatas, et ta ei osalenud hääletusel Jerzy Buzeki raporti (A6-0202/2006) üle.

(Istung katkestati kell 12.25 ja jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ

asepresident

12.   Eelmise istungi protokolli kinnitamine

Hääletuskavatsused:

Istungi kuupäev: 13.6.2006

Raport: Joseph Daul - A6-0199/2006

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Dan Jørgensen

Istungi kuupäev: 14.6.2006

Järelemõtlemisperioodi tulevased etapid - B6-0327/2006

| — | muudatusettepanek 13, 1. osa

  vastu: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 13, 1. osa

vastu: Dan Jørgensen

*

- *

Kinnitati eelmise istungi protokoll.

13.   Puitlaastude kasutamine veini laagerdumisel - Puitlaastude kasutamine veinivalmistustavana Euroopa veinide puhul (arutelu)

Suuliselt vastatav küsimus (O-0060/2006), mille esitas(id) komisjonile Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani ja Nicola Zingaretti: Puulaastude kasutamine veini laagerdumisel (B6-0308/2006).

Suuliselt vastatav küsimus (O-0062/2006), mille esitas(id) Giuseppe Castiglione fraktsiooni PPE-DE nimel komisjonile: Puitlaastude kasutamine veinivalmistustavana Euroopa veinide puhul (B6-0309/2006).

Vincenzo Lavarra esitas suuliselt vastatava küsimuse B6-0308/2006.

Giuseppe Castiglione esitas suuliselt vastatava küsimuse B6-0309/2006.

Vladimír Špidla (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavatele küsimustele.

Sõna võtsid Iles Braghetto fraktsiooni PPE-DE nimel, Katerina Batzeli fraktsiooni PSE nimel, Jean Marie Beaupuy fraktsiooni ALDE nimel, Thomas Wise fraktsiooni IND/DEM nimel, Charles Tannock Thomas Wise'i sõnavõtu kohta, Inés Ayala Sender (täiendades Rosa Miguélez Ramost), Anne Laperrouze, Christa Klaß, Ari Vatanen (täiendades AGRI komisjoni esimeest Joseph Dauli), Astrid Lulling, Werner Langen, Albert Jan Maat, Vladimír Špidla, Astrid Lulling ja Inés Ayala Sender, kaks viimast kõnelejat esitasid komisjonile küsimused, millele Vladimír Špidla vastas.

Arutelu lõpetati.

14.   Inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite arutamine (arutelu)

(Resolutsiooni ettepanekute pealkirjad ja autorid: vt 13.6.2006 protokolli punkt 5.)

14.1.   Ida-Timor

Resolutsiooni ettepanekud B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 ja B6-0367/2006

Raül Romeva i Rueda, Pedro Guerreiro, Anneli Jäätteenmäki, John Bowis, Ana Maria Gomes ja Marcin Libicki tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Charles Tannock fraktsiooni PPE-DE nimel, John Attard-Montalto fraktsiooni PSE nimel, Alyn Smith fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kathy Sinnott fraktsiooni IND/DEM nimel ja Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 18.1.

14.2.   Süüria: inimõiguste rikkumised

Resolutsiooni ettepanekud B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 ja B6-0372/2006

Marios Matsakis, Józef Pinior, Tobias Pflüger, Jana Hybášková ja Alyn Smith tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Bogusław Sonik fraktsiooni PPE-DE nimel, Marek Aleksander Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Tadeusz Zwiefka, Michael Gahler ja Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 18.2.

14.3.   Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised

Resolutsiooni ettepanekud B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 ja B6-0369/2006

István Szent-Iványi, Erik Meijer, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Bernd Posselt, Bastiaan Belder ja Raül Romeva i Rueda tutvustasid resolutsiooni ettepanekuid.

Sõna võtsid Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Koenraad Dillen ja Vladimír Špidla (komisjoni liige).

Arutelu lõpetati.

Hääletus: 15.6.2006 protokolli punkt 18.3.

15.   Parlamendi koosseis

Terence Wynn esitas kirjaliku tagasiastumisavalduse parlamendiliikme ametist, mis jõustub alates 28.8.2006.

Vastavalt kodukorra artikli 4 lõikele 1 kinnitas parlament koha vabaksjäämise alates nimetatud kuupäevast ja teavitab sellest pädevaid riiklikke ametiasutusi.

16.   Volituste kontrollimine

JURI komisjoni ettepanekul kinnitas parlament Donata Gottardi, Marco Cappato, Carlo Casini, Corrado Gabriele, Andrea Losco, Eugenijus Maldeikis, Aldo Patriciello, Gianluca Susta, Armando Veneto ja Donato Tommaso Veraldi mandaadid.

17.   Parlamendi komisjonide ja delegatsioonide koosseis

Fraktsiooni PPE-DE taotlus järgmise otsuse kinnitamiseks:

| — | Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis. |
| --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis.

Salvador Garriga Polledo ei ole enam selle delegatsiooni liige.

Fraktsiooni PSE taotlus järgmiste ametissenimetamiste kinnitamiseks:

| — | ECON komisjon: Donata Gottardi; |
| --- | --- |

—

ECON komisjon: Donata Gottardi;

| — | JURI komisjon: Achille Occhetto; |
| --- | --- |

—

JURI komisjon: Achille Occhetto;

| — | Delegatsioon Magribi riikide ja Araabia Magribi liiduga (sh Liibüaga) suhtlemiseks: Donata Gottardi. |
| --- | --- |

—

Delegatsioon Magribi riikide ja Araabia Magribi liiduga (sh Liibüaga) suhtlemiseks: Donata Gottardi.

Fraktsiooni ALDE taotlus järgmiste ametissenimetamiste kinnitamiseks:

| — | Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis: Gianluca Susta; |
| --- | --- |

—

Delegatsioon ELi-Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis: Gianluca Susta;

| — | Delegatsioon parlamendi ELi-Kasahstani, ELi-Kõrgõzstani ja ELi-Usbekistani koostöökomisjonide juures ja delegatsioon Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks: Luigi Cocilovo; |
| --- | --- |

—

Delegatsioon parlamendi ELi-Kasahstani, ELi-Kõrgõzstani ja ELi-Usbekistani koostöökomisjonide juures ja delegatsioon Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks: Luigi Cocilovo;

| — | Delegatsioon Mercosuriga suhtlemiseks: Andrea Losco. |
| --- | --- |

—

Delegatsioon Mercosuriga suhtlemiseks: Andrea Losco.

Fraktsiooni UEN taotlus järgmiste ametissenimetamiste kinnitamiseks:

| — | ITRE komisjon: Sebastiano (Nello) Musumeci asemel Eugenijus Maldeikis; |
| --- | --- |

—

ITRE komisjon: Sebastiano (Nello) Musumeci asemel Eugenijus Maldeikis;

| — | REGI komisjon: Hanna Foltyn-Kubicka asemel Sebastiano (Nello) Musumeci; |
| --- | --- |

—

REGI komisjon: Hanna Foltyn-Kubicka asemel Sebastiano (Nello) Musumeci;

| — | CULT komisjon: Hanna Foltyn-Kubicka. |
| --- | --- |

—

CULT komisjon: Hanna Foltyn-Kubicka.

Need otsused ja ametissenimetamised loetakse kinnitatuks, kui kuni käesoleva protokolli kinnitamiseni ei esitata ühtegi märkust.

18.   Hääletused

Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.

18.1.   Ida-Timor (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 ja B6-0367/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 15)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0337/2006

(asendades B6-0337/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 ja B6-0367/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock ja Bernd Posselt fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes ja Edite Estrela fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes ja Edite Estrela fraktsiooni PSE nimel;

| — | Johan Van Hecke, Marios Matsakis ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Marios Matsakis ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Raül Romeva i Rueda ja Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda ja Frithjof Schmidt fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0278)

(Resolutsiooni ettepanek B6-0359/2006 muutus kehtetuks.)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Ana Maria Gomes esitas lõike 5 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes esitas lõike 5 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

18.2.   Süüria: inimõiguste rikkumised (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 ja B6-0372/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 16)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-342/2006

(asendades B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 ja B6-0372/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt ja Bogusław Sonik fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt ja Bogusław Sonik fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano ja Véronique De Keyser fraktsiooni PSE nimel;

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries ja Anneli Jäätteenmäki fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Cem Özdemir ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir ja Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini fraktsiooni UEN nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0279)

Hääletust puudutavad sõnavõtud:

| — | Tobias Pflüger esitas põhjenduse D kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger esitas põhjenduse D kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

18.3.   Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised (hääletus)

Resolutsiooni ettepanekud B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 ja B6-0369/2006

(antud häälte enamus)

(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 17)

RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0341/2006

(asendades B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 ja B6-0369/2006),

mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:

| — | Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock ja Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel; |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock ja Albert Jan Maat fraktsiooni PPE-DE nimel;

| — | Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel; |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano fraktsiooni PSE nimel;

| — | István Szent-Iványi, Marios Matsakis ja Frédérique Ries fraktsiooni ALDE nimel; |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi, Marios Matsakis ja Frédérique Ries fraktsiooni ALDE nimel;

| — | Gérard Onesta ja Gisela Kallenbach fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta ja Gisela Kallenbach fraktsiooni Verts/ALE nimel;

| — | Giusto Catania ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
| --- | --- |

—

Giusto Catania ja Jonas Sjöstedt fraktsiooni GUE/NGL nimel;

| — | Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel. |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel.

Vastu võetud (P6_TA(2006)0280)

19.   Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused

Hääletuse parandused:

Hääletuse parandused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa “Nimeliste hääletuste tulemused” trükiversioonis.

Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.

Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.

Hääletuskavatsused:

Teatati järgmistest hääletuskavatsustest (seoses andmata häältega):

Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised - RC-B6-0341/2006

| — | resolutsioon (terviktekst)

  poolt: Zuzana Roithová |
| --- | --- |

—

resolutsioon (terviktekst)

poolt: Zuzana Roithová

20.   Teatud dokumente puudutavad otsused

Nõusolek omaalgatuslike raportite koostamiseks (kodukorra artikkel 45)

DEVE komisjon:

| — | Euroopa Liidu ja Kariibi mere piirkonna kasvu-, stabiilsus- ja arengupartnerlus (2006/2123(INI))
  (nõuandvad komisjonid: INTA) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu ja Kariibi mere piirkonna kasvu-, stabiilsus- ja arengupartnerlus (2006/2123(INI))

(nõuandvad komisjonid: INTA)

INTA komisjon:

| — | nnual Report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, antisubsidy and safeguard action against the Community (2004) (2006/2136(INI)) (1) |
| --- | --- |

—

nnual Report from the Commission to the European Parliament on third country anti-dumping, antisubsidy and safeguard action against the Community (2004) (2006/2136(INI)) (1)

CONT komisjon:

| — | MEDA and financial support to Palestine - evaluation, implementation and control (2006/2128(INI)) (2)

  (nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

MEDA and financial support to Palestine - evaluation, implementation and control (2006/2128(INI)) (2)

(nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA)

ECON komisjon:

| — | Suivi du rapport sur la concurrence dans le secteur des professions libérales (2006/2137(INI)) (2)

  (nõuandvad komisjonid: IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Suivi du rapport sur la concurrence dans le secteur des professions libérales (2006/2137(INI)) (2)

(nõuandvad komisjonid: IMCO, JURI)

EMPL komisjon:

| — | Ettevõtete sotsiaalne vastutus: uus partnerlus (2006/2133(INI))
  (nõuandvad komisjonid: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Ettevõtete sotsiaalne vastutus: uus partnerlus (2006/2133(INI))

(nõuandvad komisjonid: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM)

| — | Social services of general interest in the European Union (2006/2134(INI)) (2)

  (nõuandvad komisjonid: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Social services of general interest in the European Union (2006/2134(INI)) (2)

(nõuandvad komisjonid: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM)

ITRE komisjon:

| — | On aeg tõsta tempot - Uus partnerlus majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel (2006/2138(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

On aeg tõsta tempot - Uus partnerlus majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel (2006/2138(INI))

(nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM)

TRAN komisjon:

| — | A renewed EU tourism policy: towards a stronger partnership for European tourism (2006/2129(INI)) (2)

  (nõuandvad komisjonid: EMPL, ENVI, REGI) |
| --- | --- |

—

A renewed EU tourism policy: towards a stronger partnership for European tourism (2006/2129(INI)) (2)

(nõuandvad komisjonid: EMPL, ENVI, REGI)

CULT komisjon:

| — | Profijalgpalli tulevik Euroopas (2006/2130(INI))
  (nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Profijalgpalli tulevik Euroopas (2006/2130(INI))

(nõuandvad komisjonid: ECON, EMPL, IMCO, JURI)

FEMM komisjon:

| — | Ühtne lähenemisviis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse küsimusele komisjonide töö raames (2005/2149(INI)) |
| --- | --- |

—

Ühtne lähenemisviis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse küsimusele komisjonide töö raames (2005/2149(INI))

| — | A roadmap for equality between women and men 2006-2010 (2006/2132(INI)) (2)

  (nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE) |
| --- | --- |

—

A roadmap for equality between women and men 2006-2010 (2006/2132(INI)) (2)

(nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE)

| — | Educational discrimination against women and girls (2006/2135(INI)) (2)

  (nõuandvad komisjonid: CULT) |
| --- | --- |

—

Educational discrimination against women and girls (2006/2135(INI)) (2)

(nõuandvad komisjonid: CULT)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö

LIBE komisjon:

| — | Võitlus inimkaubanduse vastu - ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks (2006/2078(INI))
  (nõuandvad komisjonid: AFET, EMPL) |
| --- | --- |

—

Võitlus inimkaubanduse vastu - ühtne lähenemine ja ettepanekud tegevuskava koostamiseks (2006/2078(INI))

(nõuandvad komisjonid: AFET, EMPL)

Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö LIBE ja FEMM

(Esimeeste konverentsi otsuse alusel, 16.5.2006)

Saatmine parlamendi komisjonidesse

DEVE komisjon:

| — | Ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) (KOM(2006)0029 - C6-0076/2006 - 2006/0009(CNS))






  edasi saadetud | vastutavale komisjonile: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | nõuandvad komisjonid: DEVE, LIBE |

—

Ühenduse kodanikukaitse mehhanism (uuesti sõnastatud) (KOM(2006)0029 - C6-0076/2006 - 2006/0009(CNS))

edasi saadetud

vastutavale komisjonile: ENVI

nõuandvad komisjonid: DEVE, LIBE

AFET komisjon:

| — | — Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (2006/2113(INI))
  vastutav komisjon: ITRE
  (nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

— Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (2006/2113(INI))

vastutav komisjon: ITRE

(nõuandvad komisjonid: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI)

21.   Registrisse kantud kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 116)

Registrisse kantud kirjalikele deklaratsioonidele antud allkirjade arv (kodukorra artikli 116 lõige 3):

| Dokumendi nr | Autor | Allkirju |
| --- | --- | --- |
| 14/2006 | Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis ja Thijs Berman | 208 |
| 15/2006 | Andreas Mölzer | 18 |
| 16/2006 | Matteo Salvini | 12 |
| 17/2006 | Daniel Strož | 22 |
| 18/2006 | Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister ja Anna Záborská | 38 |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff ja Geoffrey Van Orden | 95 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen ja Bastiaan Belder | 60 |
| 21/2006 | Iles Braghetto ja Panayiotis Demetriou | 307 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 41 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock ja Enrique Barón Crespo | 288 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo ja Sylvia-Yvonne Kaufmann | 119 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 21 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda ja Carl Schlyter | 36 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 11 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre ja Jean-Claude Fruteau | 121 |
| 29/2006 | Bogdan Golik ja Bogusław Sonik | 47 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert ja André Brie | 31 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz ja Robert Evans | 61 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 54 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström ja Cem Özdemir | 133 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 12 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez | 150 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez | 158 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez | 162 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko ja Caroline Lucas | 142 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 35 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir ja Caroline Lucas | 70 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder ja paruness Nicholson of Winterbourne | 129 |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 15 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 8 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 4 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 18 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez | 28 |
| 47/2006 | Caroline Lucas, Angelika Beer | 26 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 10 |

Dokumendi nr

Autor

Allkirju

14/2006

Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis ja Thijs Berman

208

15/2006

Andreas Mölzer

18

16/2006

Matteo Salvini

12

17/2006

Daniel Strož

22

18/2006

Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister ja Anna Záborská

38

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff ja Geoffrey Van Orden

95

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen ja Bastiaan Belder

60

21/2006

Iles Braghetto ja Panayiotis Demetriou

307

22/2006

Daniel Strož

41

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock ja Enrique Barón Crespo

288

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo ja Sylvia-Yvonne Kaufmann

119

25/2006

Fernand Le Rachinel

21

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda ja Carl Schlyter

36

27/2006

Daniel Strož

11

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre ja Jean-Claude Fruteau

121

29/2006

Bogdan Golik ja Bogusław Sonik

47

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert ja André Brie

31

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz ja Robert Evans

61

32/2006

Jean Spautz

54

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström ja Cem Özdemir

133

34/2006

Andreas Mölzer

12

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez

150

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez

158

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes ja Gérard Deprez

162

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko ja Caroline Lucas

142

39/2006

Cristiana Muscardini

35

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir ja Caroline Lucas

70

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder ja paruness Nicholson of Winterbourne

129

42/2006

Georgios Karatzaferis

15

43/2006

Adriana Poli Bortone

8

44/2006

Mario Borghezio

4

45/2006

Mario Borghezio

18

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez

28

47/2006

Caroline Lucas, Angelika Beer

26

48/2006

Bogusław Rogalski

10

22.   Istungil vastuvõetud tekstide edastamine

Vastavalt kodukorra artikli 172 lõikele 2 esitatakse istungi protokoll parlamendile kinnitamiseks järgmise istungi alguses.

Parlamendi nõusolekul edastatakse vastuvõetud tekstid asjaomastele asutustele ja isikutele.

23.   Järgmiste istungite ajakava

Järgmine istung toimub 20.6.2006.

24.   Istungjärgu vaheaeg

Euroopa Parlamendi istungjärk katkestati.

Istung lõppes kell 17.20.

Julian Priestley

peasekretär

Josep Borrell Fontelles

president

---

(1)  Dokument ei ole veel kõikidesse keeltesse tõlgitud.

1

(2)  Dokument ei ole veel kõikidesse keeltesse tõlgitud.

2

---

KOHALOLIJATE NIMEKIRI

Allakirjutanud:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andria, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Konrad, Koterec, Kozlík, Krahmer, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Vaatlejad:

Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Parvanova, Podgorean, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Ţicău, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I LISA

HÄÄLETUSTE TULEMUSED

Lühendite ja sümbolite selgitus

| + | vastu võetud |
| --- | --- |
| - | tagasi lükatud |
| | kehtetuks muutunud |
| tagasi | tagasi võetud |
| NH (..., ..., ...) | nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| EH (..., ..., ...) | elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
| osa | hääletus osade kaupa |
| eraldi | hääletus eraldi |
| me | muudatusettepanek |
| KME | kompromissmuudatusettepanek |
| VO | vastav osa |
| ÜME | ülimuslik muudatusettepanek |
| = | identsed muudatusettepanekud |
| § | lõige |
| art | artikkel |
| põhj | põhjendus |
| RE | resolutsiooni ettepanek |
| RÜE | resolutsiooni ühisettepanek |
| SH | salajane hääletus |

+

vastu võetud

-

tagasi lükatud

kehtetuks muutunud

tagasi

tagasi võetud

NH (..., ..., ...)

nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

EH (..., ..., ...)

elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid)

osa

hääletus osade kaupa

eraldi

hääletus eraldi

me

muudatusettepanek

KME

kompromissmuudatusettepanek

VO

vastav osa

ÜME

ülimuslik muudatusettepanek

=

identsed muudatusettepanekud

§

lõige

art

artikkel

põhj

põhjendus

RE

resolutsiooni ettepanek

RÜE

resolutsiooni ühisettepanek

SH

salajane hääletus

1.   Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***I

Raport: Philippe MORILLON (A6-0169/2006)

| Teema | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| tervikhääletus | | + | |

Teema

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

tervikhääletus

+

Me 8 ja 9 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seetõttu neid ei hääletatud (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d).

2.   Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I

Raport: Jerzy BUZEK (A6-0202/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud- hääletus plokkide kaupa | 1-32
  34-41
  43-46
  48-50
  52-54
  57
  60-65
  67-70
  72-80
  82-97
  99
  101-119
  121
  123-126
  128-155
  157-161
  163-164
  167-175
  177-184
  186-192
  194-264
  266-272
  274-277
  279-315 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 51 | komisjo | eraldi/EH | + | 354, 187, 3 |
| 55 | komisjon | eraldi | + | |
| 56 | komisjon | eraldi | + | |
| 58 | komisjon | eraldi | + | |
| 59 | komisjon | eraldi | + | |
| 71 | komisjon | eraldi | + | |
| 162 | komisjon | eraldi | + | |
| 265 | komisjon | eraldi | + | |
| 273 | komisjon | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 278 | komisjon | NH | + | 297, 259, 6 |
| art 2 § 2 | 349=
  360= | Verts/ALE
  FREITAS jt | | + | |
| art 6 | 354 | GARGANI jt | NH | - | 238, 287, 40 |
| 319 | NIEBLER jt | NH | - | 255, 274, 35 |
| 66 | komisjon | NH | + | 284, 249, 32 |
| 317 | PURVIS jt | | | |
| 355 | ZÁBORSKÁ jt | NH | - | 216, 309, 36 |
| I: lisa, I pealkiri “Koostöö” |
| § 3, pärast punkti 2 | 350=
  361= | Verts/ALE
  FREITAS jt | EH | + | 340, 191, 5 |
| pärast § 10 | 334 | Verts/ALE jt | NH | + | 544, 6, 12 |
| pärast § 11 | 81 | komisjon | EH | + | 382, 146, 9 |
| 318 | NIEBLER jt | | | |
| alapealkiri “Rahvusvaheline koostöö” | 335 | Verts/ALEea | NH | - | 108, 425, 6 |
| 1. teema “Tervishoid” |
| alapealkiri “Põhimõte”, § 2 | 336 | Verts/ALE | | - | |
| 98 | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Põhimõte”, § 4 | 100 | komisjon | | + | |
| 325 | GUE/NGL+
  Verts/ALE | NH | - | 86, 462, 8 |
| 337 | Verts/ALE | | tagasi | |
| 2. teema “Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” |
| alapealkiri “Põhimõte”, § 1 | 327 | Verts/ALE | | tagasi | |
| 120 | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Tegevus”, 1. punkt | 328 | Verts/ALE | | tagasi | |
| | 122 | komisjon | | + | |
| Pärast 2. teemat |
| uus teema | 351=
  359=
  362= | Verts/ALE
  PSE
  FREITAS jt | | + | |
| 3. teema “Info- ja sidetehnoloogia” |
| alapealkiri “Põhimõte”, § 2 | 127 | komisjon | | + | |
| 321/rev | GUE/NGL | NH | - | 80, 474, 4 |
| 329 | Verts/ALE | NH | - | 108, 445, 11 |
| alapealkiri “Tegevus”, 1.punkt, 4. taane | 322/rev | GUE/NGL+
  Verts/ALE | NH | - | 110, 450, 12 |
| alapealkiri “Tegevus”, 3. punkt, 3. taane | 324/rev | GUE/NGL+
  Verts/ALE | NH | + | 292, 265, 12 |
| 4. teema “Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad” |
| alapealkiri “Tegevus”, § 1 | 332 | Verts/ALE | | tagasi | |
| alapealkiri “Tegevus”, 1. punkt, 1. taane | 339 | Verts/ALE | | - | |
| 156VO | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Tegevus”, ülejäänud osa 1. punktist | 156VO | komisjon | | + | |
| 5. teema “Energeetika” |
| alapealkiri “Eesmärk”, pärast § 1 | 320 | PSE | NH | + | 314, 225, 18 |
| alapealkiri “Tegevus”, 5. punkt | 341 | Verts/ALE | | - | |
| 165 | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Tegevus, 6. punkt” | 342 | Verts/ALE | | tagasi | |
| 166 | komisjon | NH | + | 482, 66, 16 |
| alapealkiri “Tegevus”, § 1 a (uus) | 340 | Verts/ALE | | - | |
| 6. teema “Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” |
| alapealkiri “Tegevus”, 1. lõik, 2. taane | 331 | Verts/ALE | | - | |
| 176 | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Tegevus”, pärast 4. punkti | 330 | Verts/ALE | | - | |
| 7. teema “Transport (sealhulgas lennundus)” |
| alapealkiri “Põhimõte”, 2. lõik | 343 | Verts/ALE+
  GUE/NGL | | - | |
| 185 | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Põhimõte”, pärast 3. lõiku | 344 | Verts/ALE+
  GUE/NGL | | - | |
| alapealkiri “Tegevus”, 2. punkt, 1. taane | 345 | Verts/ALE+
  GUE/NGL | | - | |
| 193 | komisjon | | + | |
| alapealkiri “Tegevus”, 2. punkt, pärast 3. taanet | 346 | Verts/ALE+
  GUE/NGL | | - | |
| 8. teema “Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” |
| alapealkiri “Tegevus”, pärast 7. punkti | 347 | Verts/ALE jt | EH | + | 289, 255, 7 |
| 9.1. teema “Julgeolek” |
| alapealkiri “Tegevus”, pärast 1. punkti | 323 | GUE/NGL+
  Verts/ALE | NH | - | 143, 419, 5 |
| põhj |
| pärast põhj 1 | 326 | Verts/ALE | | - | |
| 348 | Verts/ALE | NH | - | 74, 492, 4 |
| pärast põhj 4 | 356 | ZÁBORSKÁ jt | NH | - | 237, 287, 50 |
| 357 | ZÁBORSKÁ jt | NH | - | 257, 279, 41 |
| põhj 17 | 33 | komisjon | | + | |
| 333 | Verts/ALE | | - | |
| põhj 21 | 42 | komisjon | NH | + | 518, 28, 27 |
| 352 | GARGANI jt | NH | - | 248, 294, 34 |
| põhj 25 | 358 | NIEBLER jt | NH | - | 246, 297, 32 |
| 316 | PURVIS jt | NH | - | 77, 452, 44 |
| 47 | komisjon | NH | + | 284, 262, 28 |
| 353 | GARGANI jt | NH | - | 259, 280, 38 |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud- hääletus plokkide kaupa

1-32

34-41

43-46

48-50

52-54

57

60-65

67-70

72-80

82-97

99

101-119

121

123-126

128-155

157-161

163-164

167-175

177-184

186-192

194-264

266-272

274-277

279-315

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

51

komisjo

eraldi/EH

+

354, 187, 3

55

komisjon

eraldi

+

56

komisjon

eraldi

+

58

komisjon

eraldi

+

59

komisjon

eraldi

+

71

komisjon

eraldi

+

162

komisjon

eraldi

+

265

komisjon

eraldi

+

273

komisjon

osa

1

+

2

-

278

komisjon

NH

+

297, 259, 6

art 2 § 2

349=

360=

Verts/ALE

FREITAS jt

+

art 6

354

GARGANI jt

NH

-

238, 287, 40

319

NIEBLER jt

NH

-

255, 274, 35

66

komisjon

NH

+

284, 249, 32

317

PURVIS jt

355

ZÁBORSKÁ jt

NH

-

216, 309, 36

I: lisa, I pealkiri “Koostöö”

§ 3, pärast punkti 2

350=

361=

Verts/ALE

FREITAS jt

EH

+

340, 191, 5

pärast § 10

334

Verts/ALE jt

NH

+

544, 6, 12

pärast § 11

81

komisjon

EH

+

382, 146, 9

318

NIEBLER jt

alapealkiri “Rahvusvaheline koostöö”

335

Verts/ALEea

NH

-

108, 425, 6

1. teema “Tervishoid”

alapealkiri “Põhimõte”, § 2

336

Verts/ALE

-

98

komisjon

+

alapealkiri “Põhimõte”, § 4

100

komisjon

+

325

GUE/NGL+

Verts/ALE

NH

-

86, 462, 8

337

Verts/ALE

tagasi

2. teema “Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia”

alapealkiri “Põhimõte”, § 1

327

Verts/ALE

tagasi

120

komisjon

+

alapealkiri “Tegevus”, 1. punkt

328

Verts/ALE

tagasi

122

komisjon

+

Pärast 2. teemat

uus teema

351=

359=

362=

Verts/ALE

PSE

FREITAS jt

+

3. teema “Info- ja sidetehnoloogia”

alapealkiri “Põhimõte”, § 2

127

komisjon

+

321/rev

GUE/NGL

NH

-

80, 474, 4

329

Verts/ALE

NH

-

108, 445, 11

alapealkiri “Tegevus”, 1.punkt, 4. taane

322/rev

GUE/NGL+

Verts/ALE

NH

-

110, 450, 12

alapealkiri “Tegevus”, 3. punkt, 3. taane

324/rev

GUE/NGL+

Verts/ALE

NH

+

292, 265, 12

4. teema “Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”

alapealkiri “Tegevus”, § 1

332

Verts/ALE

tagasi

alapealkiri “Tegevus”, 1. punkt, 1. taane

339

Verts/ALE

-

156VO

komisjon

+

alapealkiri “Tegevus”, ülejäänud osa 1. punktist

156VO

komisjon

+

5. teema “Energeetika”

alapealkiri “Eesmärk”, pärast § 1

320

PSE

NH

+

314, 225, 18

alapealkiri “Tegevus”, 5. punkt

341

Verts/ALE

-

165

komisjon

+

alapealkiri “Tegevus, 6. punkt”

342

Verts/ALE

tagasi

166

komisjon

NH

+

482, 66, 16

alapealkiri “Tegevus”, § 1 a (uus)

340

Verts/ALE

-

6. teema “Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)”

alapealkiri “Tegevus”, 1. lõik, 2. taane

331

Verts/ALE

-

176

komisjon

+

alapealkiri “Tegevus”, pärast 4. punkti

330

Verts/ALE

-

7. teema “Transport (sealhulgas lennundus)”

alapealkiri “Põhimõte”, 2. lõik

343

Verts/ALE+

GUE/NGL

-

185

komisjon

+

alapealkiri “Põhimõte”, pärast 3. lõiku

344

Verts/ALE+

GUE/NGL

-

alapealkiri “Tegevus”, 2. punkt, 1. taane

345

Verts/ALE+

GUE/NGL

-

193

komisjon

+

alapealkiri “Tegevus”, 2. punkt, pärast 3. taanet

346

Verts/ALE+

GUE/NGL

-

8. teema “Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused”

alapealkiri “Tegevus”, pärast 7. punkti

347

Verts/ALE jt

EH

+

289, 255, 7

9.1. teema “Julgeolek”

alapealkiri “Tegevus”, pärast 1. punkti

323

GUE/NGL+

Verts/ALE

NH

-

143, 419, 5

põhj

pärast põhj 1

326

Verts/ALE

-

348

Verts/ALE

NH

-

74, 492, 4

pärast põhj 4

356

ZÁBORSKÁ jt

NH

-

237, 287, 50

357

ZÁBORSKÁ jt

NH

-

257, 279, 41

põhj 17

33

komisjon

+

333

Verts/ALE

-

põhj 21

42

komisjon

NH

+

518, 28, 27

352

GARGANI jt

NH

-

248, 294, 34

põhj 25

358

NIEBLER jt

NH

-

246, 297, 32

316

PURVIS jt

NH

-

77, 452, 44

47

komisjon

NH

+

284, 262, 28

353

GARGANI jt

NH

-

259, 280, 38

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Me 338 võeti tagasi.

Me 327, 328, 337, 332 ja 342 võeti tagasi.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 47, 278, 316, 320, 329, 334, 335, 348, 352, 353, 356, 357, 358 ja 319, 66, 354, 355, 166

GUE/NGL: me-d 325, 321/rev, 322/rev, 324/rev, 323

PSE: me-d 66, 47

IND/DEM: me-d 352, 356, 357, 358, 316, 42, 66

Taotlused eraldi hääletuseks

PSE: me-d 51, 55, 56, 58, 59, 71, 81, 265, 273

IND/DEM: me-d 353, 354, 355, 319, 317, 47

PPE-DE: me 278

Verts/ALE: me 162

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE

me 273

1. osa:“Uute infrastruktuuride väljaehitamisel ... tõhus koordineerimine”

2. osa:“Kõnealuste infrastruktuuride ... piirkondlikud omavalitsused”

3.   Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) *

Raport: Jerzy BUZEK (A6-0203/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-2
  5-8
  16
  19-23 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 24 | komisjon | NH | + | 395, 119, 21 |
| art 2 § 1 | 26 | Verts/ALE | | - | |
| art 3, § 1, sissejuhatav fraas | 3 | komisjon | | + | |
| 36 | PPE-DE: | | | |
| art 3, § 1, punkt a | 27 | Verts/ALE | NH | - | 93, 443, 22 |
| 36 | PPE-DE: | EH | - | 252, 296, 7 |
| 4VO | komisjon | | + | |
| art 3, § 1, punkt b | 28 | Verts/ALE | NH | - | 122, 431, 13 |
| 4VO | komisjon | EH | - | 236, 299, 11 |
| 36 | PPE-DE: | EH | - | 247, 293, 14 |
| art 3, § 1, punkt c | 36 | PPE-DE: | | - | |
| 4VO | komisjon | | + | |
| I: lisa, peatükk “Termotuumasünteesialased teadusuuringud” | 29 | Verts/ALE | | - | |
| 10
  12-15 | komisjon | | + | |
| 11 | komisjon | eraldi/EH | + | 393, 142, 29 |
| I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” pealkiri | 30 | Verts/ALE | | - | |
| I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” eesmärk | 31 | Verts/ALE | | - | |
| I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” tegevuse punkt 1 | 32 | Verts/ALE | | - | |
| 17 | komisjon | | + | |
| I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” tegevuse punkt 2 | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | komisjon | | + | |
| II: lisa | 34 | Verts/ALE | | - | |
| 35 | Verts/ALE | | - | |
| põhj 6 | 25 | Verts/ALE | | - | |
| hääletus: muudetud ettepanek | NH | + | 457, 97, 22 |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-2

5-8

16

19-23

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

24

komisjon

NH

+

395, 119, 21

art 2 § 1

26

Verts/ALE

-

art 3, § 1, sissejuhatav fraas

3

komisjon

+

36

PPE-DE:

art 3, § 1, punkt a

27

Verts/ALE

NH

-

93, 443, 22

36

PPE-DE:

EH

-

252, 296, 7

4VO

komisjon

+

art 3, § 1, punkt b

28

Verts/ALE

NH

-

122, 431, 13

4VO

komisjon

EH

-

236, 299, 11

36

PPE-DE:

EH

-

247, 293, 14

art 3, § 1, punkt c

36

PPE-DE:

-

4VO

komisjon

+

I: lisa, peatükk “Termotuumasünteesialased teadusuuringud”

29

Verts/ALE

-

10

12-15

komisjon

+

11

komisjon

eraldi/EH

+

393, 142, 29

I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” pealkiri

30

Verts/ALE

-

I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” eesmärk

31

Verts/ALE

-

I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” tegevuse punkt 1

32

Verts/ALE

-

17

komisjon

+

I: lisa, peatüki “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse” tegevuse punkt 2

33

Verts/ALE

-

18

komisjon

+

II: lisa

34

Verts/ALE

-

35

Verts/ALE

-

põhj 6

25

Verts/ALE

-

hääletus: muudetud ettepanek

NH

+

457, 97, 22

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Me 37 ja 41 võeti tagasi.

Me 9 ei puuduta kõiki keeleversioone ja seetõttu seda ei hääletatud (kodukorra artikli 151 lõike 1 punkt d).

Taotlused nimeliseks hääletuseks

Verts/ALE: me-d 24, 27, 28 ja muudetud ettepanek

Taotlused eraldi hääletuseks

Verts/ALE: me 24

PSE: me 11

4.   Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I

Raport: Paolo COSTA (A6-0194/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa | 1-5
  7
  9-11
  13-18
  20-21
  23-27
  29-40
  43-56
  58-73
  75-76
  83-85 | komisjon | | + | |
| vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus | 6 | komisjon | eraldi | + | |
| 8 | komisjon | eraldi | + | |
| 19 | komisjon | eraldi | + | |
| 22 | komisjon | eraldi | + | |
| 41 | komisjon | eraldi | + | |
| 42 | komisjon | eraldi | + | |
| 57 | komisjon | eraldi | + | |
| 74 | komisjon | eraldi/EH | + | 356, 190, 10 |
| 82 | komisjon | eraldi/EH | + | 295, 235, 6 |
| art 2 pärast § 1 | 89 | de GRANDES PASCUAL jt | | - | |
| 91 | PSE | NH | - | 207, 348, 15 |
| 12 | komisjon | | + | |
| art 3, punkt 26 | 86 | BRADBOURN jt | | - | |
| 28 | komisjon | | + | |
| art 5, §-d 2 ja 3 | 88 | BRADBOURN jt | NH | - | 78, 470, 12 |
| lisa, 10. peatükk | 87 | BRADBOURN jt | NH | - | 53, 505, 13 |
| 77-81 | komisjon | | + | |
| lisa, 12. peatükk, pärast § 1 | 90 | PSE | NH | - | 243, 316, 16 |
| hääletus: muudetud ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa

1-5

7

9-11

13-18

20-21

23-27

29-40

43-56

58-73

75-76

83-85

komisjon

+

vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus

6

komisjon

eraldi

+

8

komisjon

eraldi

+

19

komisjon

eraldi

+

22

komisjon

eraldi

+

41

komisjon

eraldi

+

42

komisjon

eraldi

+

57

komisjon

eraldi

+

74

komisjon

eraldi/EH

+

356, 190, 10

82

komisjon

eraldi/EH

+

295, 235, 6

art 2 pärast § 1

89

de GRANDES PASCUAL jt

-

91

PSE

NH

-

207, 348, 15

12

komisjon

+

art 3, punkt 26

86

BRADBOURN jt

-

28

komisjon

+

art 5, §-d 2 ja 3

88

BRADBOURN jt

NH

-

78, 470, 12

lisa, 10. peatükk

87

BRADBOURN jt

NH

-

53, 505, 13

77-81

komisjon

+

lisa, 12. peatükk, pärast § 1

90

PSE

NH

-

243, 316, 16

hääletus: muudetud ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

+

Muudatusettepanekute 35 ja 63 puhul tuleb aluseks võta ingliskeelne versioon.

Me 23 ja 25 ühendati.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: me-d 87, 88, 91

PSE: me 90

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: me-d 6, 8, 41, 42, 57, 74

GUE/NGL: me-d 19, 22

PSE: me 82

5.   Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 *

Raport: Werner LANGEN (A6-0200/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| hääletus: ettepanek | | + | |
| hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon | NH | + | 490, 13, 63 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

hääletus: ettepanek

+

hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon

NH

+

490, 13, 63

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

6.   Inimõiguste olukord Tuneesias

Resolutsiooni ettepanek: B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006, B6-0358/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0340/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | EH | + | 264, 28, 253 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0340/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0351/2006 | | PSE | | | |
| B6-0352/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0353/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0355/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0358/2006 | | UEN | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0340/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

EH

+

264, 28, 253

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0340/2006

ALDE

B6-0351/2006

PSE

B6-0352/2006

PPE-DE

B6-0353/2006

Verts/ALE

B6-0355/2006

GUE/NGL

B6-0358/2006

UEN

7.   ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine

Resolutsiooni ettepanek: B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006, B6-0357/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0338/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| pärast § 2 | 1 | PSE | | + | |
| 2 | PSE | | + | |
| § 4 | 7 | ALDE | NH | - | 167, 380, 16 |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| pärast § 5 | 3 | Verts/ALE | EH | - | 239, 298, 17 |
| pärast § 8 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| § 12 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0338/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0339/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0349/2006 | | PSE | | | |
| B6-0354/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0356/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0357/2006 | | UEN | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0338/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

pärast § 2

1

PSE

+

2

PSE

+

§ 4

7

ALDE

NH

-

167, 380, 16

6

GUE/NGL

-

pärast § 5

3

Verts/ALE

EH

-

239, 298, 17

pärast § 8

4

Verts/ALE

+

§ 12

5

Verts/ALE

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0338/2006

ALDE

B6-0339/2006

PPE-DE

B6-0349/2006

PSE

B6-0354/2006

Verts/ALE

B6-0356/2006

GUE/NGL

B6-0357/2006

UEN

Fraktsiooni ALDE esitatud muudatusettepaneku 7 eesmärk oli asendada § 4, mitte lisada pärast § 3 uut lõiget, nagu oli kirjas kõnealuses muudatusettepanekus.

Taotlused nimeliseks hääletuseks

ALDE: me 7

8.   Finantsinstrumentide turgude direktiivi 2004/39/EÜ rakendusmeetmete eelnõu

Resolutsiooni ettepanek: B6-0371/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0371/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0371/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

9.   Säästva arengu strateegia

Resolutsiooni ettepanek: B6-0335/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0335/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN+BLOKLAND) |
| § 4 | 9 | PPE-DE: | | + | |
| § 5 | 10 | PPE-DE: | | + | |
| 24 | GUE/NGL | | | |
| § 6 | 25 | GUE/NGL | | - | |
| § 7 | 11 | PPE-DE: | | + | |
| § 8 | 12 | PPE-DE: | | + | |
| § 10 | 2 | PSE | EH | + | 306, 223, 11 |
| § 12 | 8 | PPE-DE+ALDE | | + | |
| § | originaaltekst | | | |
| § 13 | 3 | PSE | | + | |
| pärast § 13 | 21 | PSE | | + | |
| § 14 | 13 | PPE-DE: | | + | |
| § 16 | 26 | GUE/NGL | | - | |
| § 17 | 22 | PSE | | - | |
| § 18 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 19 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 22 | 7 | ALDE | | + | |
| § 24 | 1 ÜME | PSE | | - | |
| § 25 | 14 | PPE-DE: | | + | |
| § 27 | 4 | PSE | EH | + | 299, 218, 12 |
| § 28 | 5 | PSE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | + | |
| § 29 | 15 | PPE-DE: | | + | |
| § 30 | 16 | PPE-DE: | | + | |
| 27 | GUE/NGL | EH | - | 211, 318, 12 |
| § 31 | 18 | Verts/ALE | | + | |
| § 32 | 6 ÜME | PSE | | + | |
| § 33 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 271, 264, 23 |
| põhj C | 19 | PSE | | - | |
| põhj D | 23 | GUE/NGL | | - | |
| põhj E | 20 | PSE | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0335/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN+BLOKLAND)

§ 4

9

PPE-DE:

+

§ 5

10

PPE-DE:

+

24

GUE/NGL

§ 6

25

GUE/NGL

-

§ 7

11

PPE-DE:

+

§ 8

12

PPE-DE:

+

§ 10

2

PSE

EH

+

306, 223, 11

§ 12

8

PPE-DE+ALDE

+

§

originaaltekst

§ 13

3

PSE

+

pärast § 13

21

PSE

+

§ 14

13

PPE-DE:

+

§ 16

26

GUE/NGL

-

§ 17

22

PSE

-

§ 18

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 19

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 22

7

ALDE

+

§ 24

1 ÜME

PSE

-

§ 25

14

PPE-DE:

+

§ 27

4

PSE

EH

+

299, 218, 12

§ 28

5

PSE

+

17

Verts/ALE

+

§ 29

15

PPE-DE:

+

§ 30

16

PPE-DE:

+

27

GUE/NGL

EH

-

211, 318, 12

§ 31

18

Verts/ALE

+

§ 32

6 ÜME

PSE

+

§ 33

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

271, 264, 23

põhj C

19

PSE

-

põhj D

23

GUE/NGL

-

põhj E

20

PSE

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused eraldi hääletuseks

PPE-DE: § 18

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PPE-DE:

§ 33

1. osa:“on veendunud, et säästva ... arengu raames,”

2. osa:“kuid kahetseb, et ... läbi vaadata;”

Mitmesugust

Anders Wijkman esitas § 19 kohta suulise muudatusettepaneku:

on seisukohal, et säästvat arengut tuleks pidada rohkem majanduslikuks võimaluseks ning tehnoloogiliste uuenduste ja investeeringute ergutajaks kui takistuseks; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama liidu kasvustrateegiate tõhus koordineerimine ühendades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad ja ressursitõhusad tehnoloogiad säästvaks arenguks ning “arukaks kasvuks” nii liidu piires kui välisriikides;

10.   Rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemine Euroopas

Resolutsiooni ettepanek: B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006, B6-0333/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0328/2006 | | PPE-DE | VE | - | 245, 303, 9 |
| B6-0329/2006 | | UEN | VE | - | 230, 306, 8 |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0330/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| § 1 | § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 512, 31, 8 |
| 2 | + | 315, 216, 16 |
| 3 | + | 485, 54, 8 |
| 4 | + | 312, 220, 13 |
| pärast § 1 | 1 | Verts/ALE | EH | + | 308, 233, 15 |
| § 2 | § | originaaltekst | osa/NH | | muudetud suuliselt |
| 1 | + | 506, 22, 15 |
| 2 | + | 328, 205, 13 |
| pärast § 2 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| § 4 | § | originaaltekst | NH | + | 298, 201, 43 |
| § 10 | § | originaaltekst | NH | + | 517, 26, 11 |
| § 11 | § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 506, 22, 7 |
| 2 | + | 300, 237, 12 |
| § 14 | § | originaaltekst | NH | + | 510, 30, 16 |
| põhj A | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| põhj B | § | originaaltekst | osa/NH | | |
| 1 | + | 511, 36, 12 |
| 2 | - | 106, 436, 19 |
| põhj F | § | originaaltekst | NH | + | 469, 69, 15 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 301, 161, 102 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0330/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0331/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0332/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0333/2006 | | PSE | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0328/2006

PPE-DE

VE

-

245, 303, 9

B6-0329/2006

UEN

VE

-

230, 306, 8

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0330/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

§ 1

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

512, 31, 8

2

+

315, 216, 16

3

+

485, 54, 8

4

+

312, 220, 13

pärast § 1

1

Verts/ALE

EH

+

308, 233, 15

§ 2

§

originaaltekst

osa/NH

muudetud suuliselt

1

+

506, 22, 15

2

+

328, 205, 13

pärast § 2

2

Verts/ALE

+

§ 4

§

originaaltekst

NH

+

298, 201, 43

§ 10

§

originaaltekst

NH

+

517, 26, 11

§ 11

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

506, 22, 7

2

+

300, 237, 12

§ 14

§

originaaltekst

NH

+

510, 30, 16

põhj A

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

põhj B

§

originaaltekst

osa/NH

1

+

511, 36, 12

2

-

106, 436, 19

põhj F

§

originaaltekst

NH

+

469, 69, 15

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

301, 161, 102

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0330/2006

GUE/NGL

B6-0331/2006

ALDE

B6-0332/2006

Verts/ALE

B6-0333/2006

PSE

Taotlused nimeliseks hääletuseks

IND/DEM: §-d 10, 14 ja lõpphääletus

UEN: põhj F ja § 4

Taotlused osade kaupa hääletuseks

UEN

põhj B

1. osa: kogu tekst v. a. sõnad “viimati Belgias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Poolas”

2. osa: need sõnad

§ 1

1. osa:“kahetseb asjaolu, et ... uuesti tööd alustama”

2. osa:“ja kutsub nõukogu ... alustel põhinev vihkamine”

3. osa:“kutsub liikmesriike ... kes seda ei tee”

4. osa:“samuti esitaks enne ... direktiiviga 2000/43/EÜ”

§ 2

1. osa:“mõistab teravalt hukka ... Michael Schrudicile”

2. osa:“samuti Poola Perede Liidu ... bi- ja transseksuaalide vastu”

§ 11

1. osa: kogu tekst v. a. sõnad “kusjuures mõned taolised parteid on hiljuti pääsenud Poola valitsusse”

2. osa: need sõnad

Mitmesugust

Martine Roure esitas fraktsiooni PSE nimel § 2 sissejuhatava fraasi kohta suulise muudatusettepaneku:

2. mõistab teravalt hukka kõik rassistlikud ja vihkamisrünnakud, nõuab tungivalt, et kõik siseriiklikud ametivõimud teeksid kõik, mis nende võimuses, et süüdlasi karistada ning võidelda nende rünnakutega seotud karistamatuse õhkkonna vastu; avaldab solidaarsust kõigi taoliste rünnakute ohvrite ning nende perekondadega, sealhulgas järgmiste juhtumite puhul:

[Taande 6 tekst on välja jäetud.]

Sophia in 't Veld esitas suulise muudatusettepaneku:

Põhjendus A: “A arvestades, et rassismi, ksenofoobia, antisemitismi
  ,
  homofoobia ja mustlastevastasuse põhjused on irratsionaalsed ja mõnikord seotud sotsiaalse marginaliseerumise, tõrjutuse ja tööpuudusega, samuti keeldumisega ühiskonna mitmekesisuses rikkust nägemast;”

11.   Käsi- ja kergrelvad

Resolutsiooni ettepanek: B6-0334/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ettepanek B6-0334/2006




  (väliskomisjon) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ettepanek B6-0334/2006

(väliskomisjon)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

12.   Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt

Raport: Michael CRAMER (A6-0183/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pärast § 12 | 1 | IND/DEM: | | - | |
| pärast § 26 | 2 | IND/DEM: | | - | |
| § 31 | 3 | IND/DEM: | | - | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 527, 13, 8 |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pärast § 12

1

IND/DEM:

-

pärast § 26

2

IND/DEM:

-

§ 31

3

IND/DEM:

-

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

527, 13, 8

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

13.   Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid

Raport: Seán Ó NEACHTAIN (A6-0141/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pealkiri | 5 | PSE | | | vt märkust tabeli all |
| pärast § 4 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| § 14 | 8 | GUE/NGL | EH | - | 212, 306, 9 |
| § 15 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| § 18 | 2 | ALDE | EH | + | 289, 240, 9 |
| § | originaaltekst | eraldi | | |
| § 19 | 3 ÜME | ALDE | | - | |
| § 20 | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| pärast § 20 | 9 | GUE/NGL | NH | - | 212, 317, 4 |
| pärast § 21 | 10 | GUE/NGL | NH | - | 182, 359, 3 |
| pärast § 26 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| § 28 | 4 | ALDE | | - | |
| põhj J | 1 | ALDE | EH | + | 311, 221, 6 |
| pärast põhj N | 7 | GUE/NGL | NH | - | 237, 290, 7 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

pealkiri

5

PSE

vt märkust tabeli all

pärast § 4

6

Verts/ALE

-

§ 14

8

GUE/NGL

EH

-

212, 306, 9

§ 15

§

originaaltekst

eraldi

+

§ 18

2

ALDE

EH

+

289, 240, 9

§

originaaltekst

eraldi

§ 19

3 ÜME

ALDE

-

§ 20

§

originaaltekst

eraldi

+

pärast § 20

9

GUE/NGL

NH

-

212, 317, 4

pärast § 21

10

GUE/NGL

NH

-

182, 359, 3

pärast § 26

11

GUE/NGL

-

§ 28

4

ALDE

-

põhj J

1

ALDE

EH

+

311, 221, 6

pärast põhj N

7

GUE/NGL

NH

-

237, 290, 7

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Muudatusettepanek 5 oli vastuvõetamatu, kuna kõikide omaalgatusliku raporti pealkirja muutmise ettepanekute kohta teeb otsuse esimeeste konverents.

Esimeeste konverents otsustas 14. juuni 2006. aasta koosolekul muuta pealkirja järgmiselt: “Rannalähedane püük ja rannikualade kogukondade probleemid”.

Taotlused eraldi hääletuseks

Verts/ALE: §-d 15, 18, 19 [vt ülimuslikku muudatusettepanekut], 20

Taotlused nimeliseks hääletuseks

GUE/NGL: me-d 7, 9, 10

14.   Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004)

Raport: Herbert BÖSCH (A6-0185/2006)

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 28 | 1 | PSE | | + | |
| § 52 | 3 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| § 53 | 4 | PSE+Verts/ALE | | + | |
| pärast § 64 | 6 | GUE/NGL | NH | + | 455, 68, 5 |
| § 65 | 5 | PSE | | + | |
| § 69 | 2 | PSE | | + | |
| § 72 | § | originaaltekst | NH | + | 514, 3, 4 |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

§ 28

1

PSE

+

§ 52

3

PSE+Verts/ALE

+

§ 53

4

PSE+Verts/ALE

+

pärast § 64

6

GUE/NGL

NH

+

455, 68, 5

§ 65

5

PSE

+

§ 69

2

PSE

+

§ 72

§

originaaltekst

NH

+

514, 3, 4

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: § 72

GUE/NGL: me 6

15.   Ida-Timor

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006, B6-0367/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0337/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| § 5 | § | originaaltekst | | + | muudetud suuliselt |
| § 7 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2/EH | + | 46, 28, 0 |
| põhj E | § | originaaltekst | eraldi | + | |
| põhj G | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0337/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0359/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0362/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0364/2006 | | PPE-DE, PSE | | | |
| B6-0367/2006 | | UEN | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0337/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

§ 5

§

originaaltekst

+

muudetud suuliselt

§ 7

§

originaaltekst

osa

1

+

2/EH

+

46, 28, 0

põhj E

§

originaaltekst

eraldi

+

põhj G

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0337/2006

Verts/ALE

B6-0359/2006

GUE/NGL

B6-0362/2006

ALDE

B6-0364/2006

PPE-DE, PSE

B6-0367/2006

UEN

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

§ 7

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “institutsioonide toimimise”

2. osa: need sõnad

põhj G

1. osa: kogu tekst v.a sõnad “ja vanemminister Ramos Horta valitsuse nimel”

2. osa: need sõnad

Taotlus eraldi hääletuseks

PSE: põhj E

Mitmesugust

Ana Maria Gomes esitas järgmise suulise muudatusettepaneku § 5 kohta:

5. rõhutab, et viimase nelja aasta jooksul toimunud ÜRO: missiooni järkjärguline vähendamine Ida-Timoris tuleb peatada ning palub saata riiki kiiremas korras ÜRO juhitud politseijõud, mis aitaksid taastada stabiilsust, ja ÜRO: mandaadiga rahuvalvejõud, mida Ida-Timori ametivõimud taotlesid 13. juunil 2006;

16.   Süüria:inimõiguste rikkumised

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006, B6-0372/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0342/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | | + | põhj D: muudetud suuliselt |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0342/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0350/2006 | | PSE | | | |
| B6-0360/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0365/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0370/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0372/2006 | | UEN | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0342/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

+

põhj D: muudetud suuliselt

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0342/2006

ALDE

B6-0350/2006

PSE

B6-0360/2006

GUE/NGL

B6-0365/2006

PPE-DE

B6-0370/2006

Verts/ALE

B6-0372/2006

UEN

Mitmesugust

Tobias Pflüger tegi põhjenduse H kohta suulise muudatusettepaneku:

D. arvestades, et pärast petitsiooni allkirjastamist Süüria-Liibanoni vaheliste suhete parandamiseks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1680 valguses oli 2006. aasta mais teatatud mitme tsiviilisikust aktivisti arreteerimisest ja piinamisest, sealhulgas eriti advokaat Anwar al Bunni ja kirjanik Michel Kilo, samuti muud isikud, nagu näiteks Khalil Hussein, doktor Safwan Tayfour, Mahmoud 'Issa, Fateh Jammous, professor Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud ja Mahmoud Meri'i ning hiljuti Yasser Melhem ja Omar Adlabi;

17.   Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised

Resolutsiooni ettepanekud: B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006, B6-0369/2006

| Teema | Me nr | Esitaja | NH jne | Hääletus | NH/EH - märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0341/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| § 9 | § | originaaltekst | osa | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| hääletus: resolutsioon (terviktekst) | NH | + | 68, 2, 1 |
| Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
| B6-0341/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0361/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0363/2006 | | PSE | | | |
| B6-0366/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0368/2006 | | IND/DEM | | | |
| B6-0369/2006 | | Verts/ALE | | | |

Teema

Me nr

Esitaja

NH jne

Hääletus

NH/EH - märkused

Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0341/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

§ 9

§

originaaltekst

osa

1

+

2

+

hääletus: resolutsioon (terviktekst)

NH

+

68, 2, 1

Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa

B6-0341/2006

ALDE

B6-0361/2006

GUE/NGL

B6-0363/2006

PSE

B6-0366/2006

PPE-DE

B6-0368/2006

IND/DEM

B6-0369/2006

Verts/ALE

Taotlused nimeliseks hääletuseks

PPE-DE: lõpphääletus

Taotlused osade kaupa hääletuseks

PSE

§ 9

1. osa:“tervitab maailma ... suunatud ja õiglane;”

2. osa:“nõuab tungivalt, et ... ja politseiametnike kasuks”

---

II LISA

NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED

1.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 278

Poolt: 297

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Seeberg, Ventre, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 259

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berman, Kuc, Liberadzki, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 6

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

NI: Rivera

2.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 354

Poolt: 238

ALDE: Andria, Budreikaitė, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Ransdorf, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Gomes

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Ždanoka

Vastu: 287

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pannella, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hassi, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes, Turmes, Voggenhuber

Erapooletuid: 40

ALDE: Cocilovo, Costa, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Grosch, Járóka, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat, Tabajdi

Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Flautre, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Özdemir, Onesta

Hääletuse parandused

Poolt:
  Cem Özdemir, Johannes Voggenhuber

Vastu:
  Ana Maria Gomes, Alyn Smith

3.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 319

Poolt: 255

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Lynne, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Schuth, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Gierek, Grech, Gröner, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Roure, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 274

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Kristovskis, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Erapooletuid: 35

ALDE: Cavada, Gentvilas, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Varela Suanzes-Carpegna, Zieleniec

PSE: Hegyi

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Musumeci

Verts/ALE: Onesta

Hääletuse parandused

Vastu:
  Martine Roure, Alyn Smith

4.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 66

Poolt: 284

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Elles, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes

Vastu: 249

ALDE: Andria, Budreikaitė, Duff, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Gröner, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 32

ALDE: Onyszkiewicz

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote

PPE-DE: Bradbourn, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Groote, Hegyi

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Onesta

Hääletuse parandused

Vastu:
  Luca Romagnoli

5.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 355

Poolt: 216

ALDE: Andria, Budreikaitė, Harkin, Juknevičienė, Losco, Lynne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Corbey, Szejna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 309

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Nassauer, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Erapooletuid: 36

ALDE: Cappato, Cavada, Onyszkiewicz

GUE/NGL: de Brún, Henin

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Gröner, Hegyi, Muscat

Verts/ALE: Jonckheer, Onesta

Hääletuse parandused

Poolt:
  Johannes Blokland, Cristobal Montoro Romero

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld, Marco Cappato

6.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 334

Poolt: 544

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 6

GUE/NGL: Ransdorf, Strož

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Mote

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Kozlík

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 335

Poolt: 108

ALDE: Mohácsi, Mulder, Samuelsen, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Hieronymi, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Rudi Ubeda, Vakalis

PSE: Capoulas Santos, Díez González, Gottardi, Maňka, Scheele, Sornosa Martínez

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 425

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 6

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Kozlík, Mölzer

PPE-DE: Fatuzzo, Gál

Hääletuse parandused

Vastu:
  Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Rosa Díez González

8.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 325

Poolt: 86

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Borghezio, Mussolini, Salvini, Speroni

PPE-DE: Mato Adrover, Seeberg

PSE: Corbey, Hasse Ferreira, Medina Ortega

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 462

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 8

ALDE: Toia

IND/DEM: Coûteaux, Goudin

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Fatuzzo

PSE: Chiesa

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Joel Hasse Ferreira

9.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 321/rev

Poolt: 80

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berger, Chiesa, Corbey, Cottigny, Hänsch, Prets, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 474

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 4

IND/DEM: Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 329

Poolt: 108

ALDE: Davies, Harkin, Lynne, Ortuondo Larrea, Ries, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Wijkman

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Busquin, Cercas, Chiesa, Corbey, Désir, Díez González, Ettl, García Pérez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 445

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 11

ALDE: Cappato, Takkula

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez, Vanhecke

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 322/rev

Poolt: 110

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Díez González, Ettl, García Pérez, Gruber, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Vincenzi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 450

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 12

ALDE: Takkula, Toia

IND/DEM: Batten, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  John Attard-Montalto

12.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 324/rev

Poolt: 292

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 265

ALDE: Lambsdorff, Lynne, Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kozlík, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Kuc, Liberadzki, Locatelli, Öger, Sacconi, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 12

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 320

Poolt: 314

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Pęk, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Brepoels, Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Jałowiecki, Kamall, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Papastamkos, Pīks, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Weisgerber, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 225

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Takkula

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Liberadzki, Öger, Siwiec

UEN: Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Podkański, Vaidere

Erapooletuid: 18

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Belet, Hennicot-Schoepges

PSE: Busquin, Hegyi

UEN: Kamiński, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Charlotte Cederschiöld

14.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 166

Poolt: 482

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 66

ALDE: Carlshamre

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Corbey, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 16

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Albertini

PSE: Rothe

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Hääletuse parandused

Poolt:
  Alyn Smith

15.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 323

Poolt: 143

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

PPE-DE: Wijkman

PSE: Berger, Berlinguer, Bösch, Chiesa, Corbey, Hegyi, Prets, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 419

ALDE: Ries, Staniszewska, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 5

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Harald Ettl, Hans-Peter Martin

16.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 348

Poolt: 74

ALDE: Polfer

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Roithová

PSE: Jöns

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 492

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Erapooletuid: 4

ALDE: Takkula, Toia

PPE-DE: Fatuzzo

PSE: Bullmann

17.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 356

Poolt: 237

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Kuc, Liberadzki, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Rühle, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 287

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Doyle, Duchoň, Fjellner, Fontaine, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hudghton, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes

Erapooletuid: 50

ALDE: Cavada, Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Toussas

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Karatzaferis

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat

Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Schlyter

Hääletuse parandused

Poolt:
  José Manuel García-Margallo y Marfil

18.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 357

Poolt: 257

ALDE: Andria, Carlshamre, Harkin, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 279

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Doyle, Duchoň, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Lagendijk, Smith, Staes

Erapooletuid: 41

ALDE: Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi

Verts/ALE: Hudghton, Jonckheer, Onesta

19.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 42

Poolt: 518

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 28

ALDE: Andria, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bradbourn, Lamassoure, Langen, Lulling

PSE: Corbey

UEN: Kristovskis, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 27

ALDE: Costa

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Callanan, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 352

Poolt: 248

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Pistelli, Prodi, Resetarits, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Kuc, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 294

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Erapooletuid: 34

ALDE: Cocilovo, Lynne

GUE/NGL: de Brún, Remek

IND/DEM: Coûteaux

NI: Le Rachinel, Martinez, Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Onesta

21.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 358

Poolt: 246

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martinv Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 297

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Mölzer, Mussolini, Salvini

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gargani, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Staes

Erapooletuid: 32

ALDE: Lynne, Takkula

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Pęk

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Le Rachinel, Martinez, Mote, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Hääletuse parandused

Vastu:
  Alyn Smith

22.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 316

Poolt: 77

ALDE: Cappato, Carlshamre, Duff, Hall, Karim, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, de Villiers

NI: Dillen, Helmer, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Gklavakis, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Purvis, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Ford, Goebbels, Napoletano, Segelström, Westlund, Wynn

Verts/ALE: Hudghton, Kusstatscher, Lagendijk, Smith, Staes

Vastu: 452

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 44

ALDE: Cocilovo, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bradbourn, Daul, Descamps, De Veyrac, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Kamall, Lamassoure, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Pīks, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Sudre, Tannock, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasto, Wijkman

PSE: Busquin, Hegyi

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Hääletuse parandused

Poolt:
  Glenis Willmott

Vastu:
  Simon Busuttil, David Casa, Patrick Louis, Philippe de Villiers, Avril Doyle

23.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 47

Poolt: 284

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Dillen

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Romeva i Rueda

Vastu: 262

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Remek, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hamon, Kuc, Muscat, Thomsen

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 28

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera

PPE-DE: Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Groote, Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Onesta

Hääletuse parandused

Poolt:
  Georgios Toussas, Britta Thomsen

24.   Buzeki raport A6-0202/2006

muudatusettepanek 353

Poolt: 259

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Costa, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Lehideux, Losco, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Bullmann, Gebhardt, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Piecyk, Rothe, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 280

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux, Krupa

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Erapooletuid: 38

ALDE: Cocilovo, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Liberadzki, Muscat

Verts/ALE: Aubert, Hudghton

Hääletuse parandused

Vastu:
  Avril Doyle

Erapooletuid:
  Lívia Járóka

25.   Buzeki raport A6-0203/2006

muudatusettepanek 24

Poolt: 395

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Vastu: 119

ALDE: Carlshamre, Davies, Duff, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Coveney, McGuinness, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Corbey, Ettl, Falbr, Groote, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leinen, Moraes, Myller, Prets, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 21

ALDE: Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote

PPE-DE: Coelho, Freitas

PSE: Attard-Montalto, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Jens-Peter Bonde, Othmar Karas, Lilli Gruber

26.   Buzeki raport A6-0203/2006

muudatusettepanek 27

Poolt: 93

ALDE: Carlshamre, Jäätteenmäki, Nicholson of Winterbourne, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Kaufmann, Liotard, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Fatuzzo, Gewalt, Seeberg, Škottová

PSE: Bösch, Bullmann, Casaca, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Hegyi, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Piecyk, Rothe, Scheele, Thomsen, Weiler

UEN: Foglietta, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 443

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro, Guidoni, Henin, Maštálka, Meijer, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 22

GUE/NGL: Markov, Portas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Coelho, Coveney, Freitas, Karas, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Sacconi

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Lilli Gruber

27.   Buzeki raport A6-0203/2006

muudatusettepanek 28

Poolt: 122

ALDE: Carlshamre, Lynne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Staniszewska

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Coveney, Doyle, García-Margallo y Marfil, Karas, McGuinness, Mitchell, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Bösch, Bullmann, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Liberadzki, Paasilinna, Piecyk, Rapkay, Rothe, Scheele, Skinner, Thomsen, Walter, Weiler

UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 431

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 13

GUE/NGL: Guidoni, Portas

NI: Kozlík, Le Rachinel, Martinez

PPE-DE: Coelho, Freitas, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Leichtfried, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Buzeki raport A6-0203/2006

komisjoni ettepanek

Poolt: 457

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Flasarová, Guidoni, Henin, Meijer, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Vastu: 97

ALDE: Carlshamre, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Markov, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Karas, McGuinness, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Myller, Piecyk, Prets, Rothe, Scheele, Swoboda, Thomsen, Walter, Weiler

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 22

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Gollnisch, Mote

PPE-DE: Coveney, Mitchell, Nicholson, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Gill, Grech, Muscat, Rapkay

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Pierre Jonckheer

29.   Costa raport A6-0194/2006

muudatusettepanek 91

Poolt: 207

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Vastu: 348

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ford, Leichtfried, Swoboda

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 15

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Poolt:
  Cristobal Montoro Romero

30.   Costa raport A6-0194/2006

muudatusettepanek 88

Poolt: 78

ALDE: Nicholson of Winterbourne

IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Grabowska, Kristensen, Paasilinna, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter, Voggenhuber

Vastu: 470

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Erapooletuid: 12

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Hans-Peter Martin, Henrik Dam Kristensen

31.   Costa raport A6-0194/2006

muudatusettepanek 87

Poolt: 53

IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Ford

Verts/ALE: Schlyter

Vastu: 505

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Erapooletuid: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Rivera, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

32.   Costa raport A6-0194/2006

muudatusettepanek 90

Poolt: 243

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ouzký, Ventre

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: La Russa, Maldeikis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 316

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 16

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Bill Newton Dunn

33.   Langeni raport A6-0200/2006

resolutsioon

Poolt: 490

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vastu: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mölzer, Mote

Erapooletuid: 63

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Salvini, Schenardi

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher

34.   Ühisresolutsioon B6-0338/2006 - ELi ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine

muudatusettepanek 7

Poolt: 167

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Stubb

PSE: Chiesa, Ilves, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Vastu: 380

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Vaidere, Zīle

Erapooletuid: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 1/1

Poolt: 512

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 31

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Doorn, Kelam, Mayor Oreja, Oomen-Ruijten, Stevenson, Ulmer

Erapooletuid: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

PPE-DE: Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt, Ventre

PSE: Gierek

Hääletuse parandused

Poolt:
  Struan Stevenson

36.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 1/2

Poolt: 315

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Brepoels, Cederschiöld, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Járóka, McGuinness, Olajos, Őry, Patriciello, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer, Weisgerber

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 216

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell

PSE: Gierek, Peillon

Hääletuse parandused

Poolt:
  Piia-Noora Kauppi

37.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 1/3

Poolt: 485

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 54

GUE/NGL: de Brún, Liotard, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Gargani, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer, Vakalis, Ventre, Záborská

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 8

ALDE: Gibault

NI: Allister, Gollnisch, Kozlík

PPE-DE: Koch, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt

PSE: Gierek

Hääletuse parandused

Poolt:
  Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Eva-Britt Svensson

38.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 1/4

Poolt: 312

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Koch, McGuinness, Olajos, Őry, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 220

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 13

ALDE: Gibault, Toia

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell, Ventre

PSE: Gierek

39.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 2/1

Poolt: 506

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 22

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Garriga Polledo, Sonik, Ulmer, Záborská

UEN: Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 15

ALDE: Guardans Cambó

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Jałowiecki, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Posselt

PSE: dos Santos

UEN: Camre

40.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 2/2

Poolt: 328

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaubert, Grossetête, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Lulling, McGuinness, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Reul, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Sudre, Tannock, Toubon, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 205

ALDE: Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Dehaene, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Gottardi, Öger

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 13

IND/DEM: Bonde, Nattrass, Sinnott

NI: Claeys, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Casa, Járóka, Maat, Mitchell, Wijkman, Zieleniec

PSE: dos Santos

41.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 4

Poolt: 298

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Casini, Caspary, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, McGuinness, Mathieu, Mayer, Pack, Posdorf, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon, Vernola, Vlasto, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 201

ALDE: Jensen, Kułakowski, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 43

ALDE: Matsakis, Staniszewska

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Beazley, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Cederschiöld, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Freitas, Graça Moura, Hannan, Harbour, Jackson, Járóka, Kamall, Mitchell, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zieleniec, Zvěřina

Hääletuse parandused

Vastu:
  Daniel Caspary, Ryszard Czarnecki

Erapooletuid:
  Anna Ibrisagic

42.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 10

Poolt: 517

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 26

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Březina, Gomolka, Hoppenstedt, Pack, Posdorf, Sonik, Wieland

UEN: Aylward, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 11

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Hybášková, Ibrisagic, Konrad

PSE: Gierek

Hääletuse parandused

Poolt:
  Anna Ibrisagic, Rainer Wieland

43.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 11/1

Poolt: 506

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 22

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Záborská

PSE: Dührkop Dührkop

Erapooletuid: 7

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Lang

PPE-DE: Graça Moura, Konrad

PSE: Gierek

44.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 11/2

Poolt: 300

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Langen, McGuinness, Mathieu, Oomen-Ruijten, Rübig, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 237

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 12

ALDE: Gibault, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Graça Moura, Járóka, Mitchell, Wijkman

PSE: Gierek, Liberadzki

45.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

lõige 14

Poolt: 510

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 30

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Borghezio, Claeys, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

46.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

põhj B/1

Poolt: 511

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 36

ALDE: Deprez, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Losco, Toia

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Hudacký, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer

PSE: Batzeli, Cottigny, Douay, Jöns, Kindermann, Krehl, Leinen, Prets, Szejna

Erapooletuid: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

PSE: Gierek

UEN: Musumeci

Hääletuse parandused

Poolt:
  Brigitte Douay

47.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

põhj B/2

Poolt: 106

ALDE: Carlshamre, Susta

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kauppi, Pomés Ruiz

PSE: Cashman, Corbett, Ford, Gebhardt, Gill, Gröner, Groote, Hamon, Honeyball, Howitt, Kreissl-Dörfler, McAvan, Madeira, Martin David, Moraes, Moscovici, Öger, Pahor, Piecyk, Riera Madurell, Rocard, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 436

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gruber, Hänsch, Haug, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 19

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Brepoels, Járóka, Konrad, Wijkman

PSE: Bullmann, Ferreira Elisa, Gierek, Hegyi, Locatelli

Hääletuse parandused

Vastu:
  Jamila Madeira

48.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

põhj F

Poolt: 469

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 69

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Caspary, Gargani, Siekierski, Ulmer, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 15

ALDE: Costa, Staniszewska

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Sonik, Wortmann-Kool

Hääletuse parandused

Poolt:
  Daniel Caspary

49.   Ühisresolutsioon B6-0330/2006 - Rassistlik vägivald

resolutsioon

Poolt: 301

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Cederschiöld, Dehaene, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Járóka, Kauppi, Saïfi, Seeberg, Stubb, Vatanen, Ventre, Vernola, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 161

ALDE: Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Beazley, Böge, Bonsignore, Braghetto, Březina, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, Deß, Dombrovskis, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Handzlik, Hieronymi, Hudacký, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Ulmer, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Erapooletuid: 102

ALDE: Budreikaitė, Costa, Kułakowski, Laperrouze, Staniszewska, Takkula, Toia

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Sinnott

NI: Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Jackson, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Posdorf, Purvis, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Silva Peneda, Stevenson, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal

PSE: Gierek, Krehl, dos Santos

Hääletuse parandused

Poolt:
  Kathy Sinnott

Vastu:
  Othmar Karas

50.   Crameri raport A6-0183/2006

resolutsioon

Poolt: 527

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 13

ALDE: Cappato

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote

Verts/ALE: Özdemir, Romeva i Rueda

Erapooletuid: 8

ALDE: Davies

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Allister

Verts/ALE: Evans Jill, Lucas

Hääletuse parandused

Poolt:
  Marco Cappato

51.   Ó Neachtaini raport A6-0141/2006

muudatusettepanek 9

Poolt: 212

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 317

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, McAvan, Martin David, Pinior, Skinner, Thomsen, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Erapooletuid: 4

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

52.   Ó Neachtaini raport A6-0141/2006

muudatusettepanek 10

Poolt: 182

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Evans Jill, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Lipietz, Lucas, Özdemir, Smith, Ždanoka

Vastu: 359

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jørgensen, Kristensen, McAvan, Martin David, Masip Hidalgo, Pinior, Scheele, Skinner, Thomsen, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes

Erapooletuid: 3

NI: Allister, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

53.   Ó Neachtaini raport A6-0141/2006

muudatusettepanek 7

Poolt: 237

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 290

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Christensen, Kristensen, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Musumeci, Pirilli, Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 7

ALDE: Lambsdorff

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík

UEN: Camre, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

Hääletuse parandused

Vastu:
  Dan Jørgensen

54.   Böschi raport A6-0185/2006

muudatusettepanek 6

Poolt: 455

ALDE: Losco

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Vastu: 68

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

UEN: Wojciechowski Janusz

Erapooletuid: 5

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík

UEN: Kamiński

Hääletuse parandused

Vastu:
  Henrik Dam Kristensen

55.   Böschi raport A6-0185/2006

lõige 72

Poolt: 514

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Vastu: 3

NI: Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Mauro

Erapooletuid: 4

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Kozlík

UEN: Kamiński

56.   Ühisresolutsioon B6-0341/2006 - Põhja-Korea

resolutsioon

Poolt: 68

ALDE: Laperrouze, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Meijer

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Audy, Chmielewski, Daul, Deß, Elles, Gahler, Gál, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mayer, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Radwan, Sommer, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Bullmann, Carlotti, Casaca, Correia, Ettl, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Hasse Ferreira, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Sakalas, Scheele

UEN: Libicki, Maldeikis

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Vastu: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

Erapooletuid: 1

GUE/NGL: Pflüger

---

VASTUVÕETUD TEKSTID

P6_TA(2006)0264

Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0566) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0566) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0376/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0376/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0169/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0169/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0223

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, mis käsitleb statistiliste andmete esitamist kalandustoodete lossimise kohta liikmesriikides ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1382/91 andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (2) kohustab liikmeriike esitama andmed nende territooriumile lossitavate kalastussaaduste koguse ja keskmise hinna kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1382/91 andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides (2) kohustab liikmeriike esitama andmed nende territooriumile lossitavate kalastussaaduste koguse ja keskmise hinna kohta.

| (2) | Kogemused on näidanud, et andmete esitamine ühenduse õigusaktide kohaselt iga kuu asemel igal aastal ei kahjustaks kalandustooteturu analüüsimist ja muud majandusanalüüsi. |
| --- | --- |

(2)

Kogemused on näidanud, et andmete esitamine ühenduse õigusaktide kohaselt iga kuu asemel igal aastal ei kahjustaks kalandustooteturu analüüsimist ja muud majandusanalüüsi.

| (3) | Analüüsid oleksid paremad, kui andmed esitataks lossivate kalalaevade lipuriikide kaupa. |
| --- | --- |

(3)

Analüüsid oleksid paremad, kui andmed esitataks lossivate kalalaevade lipuriikide kaupa.

| (4) | Määrusega (EMÜ) nr 1382/91 kehtestatakse piirang, millises ulatuses on valikumeetodid andmete kogumisel lubatud, kui see koormab ülemääraselt teatud siseriiklikke ametiasutusi. Andmete edastamise süsteemi täiustamiseks ja lihtsustamiseks on asjakohane asendada nimetatud määrus uue vahendiga. Määrus (EMÜ) nr 1382/91 tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EMÜ) nr 1382/91 kehtestatakse piirang, millises ulatuses on valikumeetodid andmete kogumisel lubatud, kui see koormab ülemääraselt teatud siseriiklikke ametiasutusi. Andmete edastamise süsteemi täiustamiseks ja lihtsustamiseks on asjakohane asendada nimetatud määrus uue vahendiga. Määrus (EMÜ) nr 1382/91 tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks.

| (5) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamist ühenduse statistiliste andmete süstemaatiliseks tootmiseks liikmesriikides kalandustoodete lossimise andmete kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(5)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühise õigusliku raamistiku kehtestamist ühenduse statistiliste andmete süstemaatiliseks tootmiseks liikmesriikides kalandustoodete lossimise andmete kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (3) näeb kalandusstatistika kohta ette raamistiku. Eelkõige nõutakse selles kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (3) näeb kalandusstatistika kohta ette raamistiku. Eelkõige nõutakse selles kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega.

| (7) | Oluline on tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ning näha sellel eesmärgil ette ühenduse menetlus rakendusmeetmete kindlaksmääramiseks asjakohase ajavahemiku jooksul ja vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Oluline on tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ning näha sellel eesmärgil ette ühenduse menetlus rakendusmeetmete kindlaksmääramiseks asjakohase ajavahemiku jooksul ja vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks.

| (8) | Kuivõrd lossitavaid kalandustooteid käsitlevad statistilised andmed on oluline vahend ühise kalanduspoliitika juhtimise seisukohast, on asjakohane võtta vastu meetmed käesoleva määruse rakendamiseks vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuses 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (4) sätestatud korralduskomitee menetlusele, |
| --- | --- |

(8)

Kuivõrd lossitavaid kalandustooteid käsitlevad statistilised andmed on oluline vahend ühise kalanduspoliitika juhtimise seisukohast, on asjakohane võtta vastu meetmed käesoleva määruse rakendamiseks vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuses 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (4) sätestatud korralduskomitee menetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | “ühenduse kalalaevad” - liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud kalalaevad; |
| --- | --- |

1)

“ühenduse kalalaevad” - liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud kalalaevad;

| 2) | “EFTA kalalaevad” - EFTA riigi lipu all sõitvad või EFTA riigis registreeritud kalalaevad; |
| --- | --- |

2)

“EFTA kalalaevad” - EFTA riigi lipu all sõitvad või EFTA riigis registreeritud kalalaevad;

| 3) | “ühikuväärtus”:






  a) | väärtus lossitud kalandustoodete esmamüügil (omavääringus) jagatuna lossitud kogusega (tonnides) või |
| --- | --- | --- |

3)

“ühikuväärtus”:

a)

väärtus lossitud kalandustoodete esmamüügil (omavääringus) jagatuna lossitud kogusega (tonnides) või

| b) | nende kalandustoodete puhul, mida kohe ei müüda, keskmine asjakohase meetodi abil määratud tonni hind omavääringus. |
| --- | --- |

b)

nende kalandustoodete puhul, mida kohe ei müüda, keskmine asjakohase meetodi abil määratud tonni hind omavääringus.

Artikkel 2

Liikmesriikide kohustused

1.   Igal aastal esitavad kõik liikmesriigid komisjonile statistilised andmed ühenduse ja EFTA riikide kalalaevadest nende territooriumile lossitavate kalandustoodete kohta (edaspidi “statistilised andmed”).

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendavad aruandva liikmesriigi territooriumile lossitavad kalandustooted:

| a) | tooteid, mida lossitakse kalalaevadest või muudest kalalaevastiku alustest riigisisestes sadamates ühenduse piires; |
| --- | --- |

a)

tooteid, mida lossitakse kalalaevadest või muudest kalalaevastiku alustest riigisisestes sadamates ühenduse piires;

| b) | tooteid, mida lossitakse aruandvate liikmesriikide kalalaevadest ühendusevälistes sadamates ja mille suhtes kohaldatakse T2M vormi, mis sisaldub komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (5) lisas 43. |
| --- | --- |

b)

tooteid, mida lossitakse aruandvate liikmesriikide kalalaevadest ühendusevälistes sadamates ja mille suhtes kohaldatakse T2M vormi, mis sisaldub komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (5) lisas 43.

Artikkel 3

Statistiliste andmete koostamine

1.   Statistilised andmed hõlmavad lossitud kogusaaki riigi territooriumil ühenduse piires.

2.   Valikumeetodeid võib kasutada juhul, kui liikmesriigi teatava kalandussektori ülesehituslikud tunnusjooned põhjustaks terviklike andmete kogumisel siseriiklikele ametiasutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle sektori tähtsusega.

Artikkel 4

Statistilised andmed

Statistilised andmed esitatakse vaatlusaastal lossitud kalandustoodete üldkoguse ja ühikuväärtuste kohta.

Muutujad, mille kohta statistilised andmed tuleb esitada, nende määratlused ja asjaomased nomenklatuurid on esitatud II, III ja IV lisas.

Artikkel 5

Statistiliste andmete esitamine

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistilised andmed I lisas esitatud vormis ning II, III ja IV lisas sätestatud koode kasutades.

Statistilised andmed esitatakse kuue kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust.

Artikkel 6

Metoodika

1.   Iga liikmesriik esitab ... (6) komisjonile üksikasjaliku metoodikaaruande, milles kirjeldatakse andmete kogumise ja statistika koostamise viise. Aruanne sisaldab teavet valikumeetodite kohta ja tulemuste kvaliteedi hinnangut.

2.   Komisjon uurib aruandeid ja esitab oma järeldused nõukogu otsuse 72/279/EMÜ (7) artikliga 1 asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee (edaspidi “komitee”) asjaomasele töörühmale.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul pärast sellise muudatuse tegemist. Liikmesriigid edastavad komisjonile ka teabe kõigi oluliste muudatuste kohta kasutatud andmekogumismeetodites.

Artikkel 7

Üleminekuaeg

Artikli 11 lõikes 2 osutatud korras võib liikmesriikidele käesoleva määruse rakendamiseks anda kuni kolmeaastase üleminekuaja alates määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 8

Erandid

1.   Kui liikmesriigi konkreetse kalandussektori statistika kaasaarvamine põhjustaks siseriiklikele ametiasutustele raskusi, mis ei ole võrreldavad selle sektori tähtsusega, võib artikli 11 lõikes 2 osutatud korras teha erandi, mille alusel liikmesriik võib kõnealuse sektori statistilised andmed esitatavatest riigi statistilistest andmetest välja jätta.

2.   Kui liikmesriik taotleb lõike 1 alusel erandit, esitab ta oma taotluse põhjendamiseks komisjonile aruande probleemide kohta, mis on tekkinud käesoleva määruse kohaldamisel tema territooriumile lossitud kogusaagi suhtes.

Artikkel 9

Lisade ajakohastamine

Lisade tehniline kohandamine toimub artikli 11 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 10

Hindamine

Komisjon esitab ... (8) ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande käesoleva määruse kohaselt koostatud statistiliste andmete ning eelkõige selle asjakohasuse ja kvaliteedi kohta. Aruandes analüüsitakse ka statistiliste andmete kogumis- ja töötlemissüsteemi kulutasuvust ning tuuakse välja parimad meetodid liikmesriikide töökoormuse vähendamiseks ja statistiliste andmete kasulikkuse ja kvaliteedi tõstmiseks.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, arvestades kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 1382/91 kehtetuks.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT L 133, 28.5.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

4

(5)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

5

(6)  12 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

6

(7)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

7

(8)  Kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

8

I LISA

STATISTILISTE ANDMETE ESITAMISE VORM

Statistiliste andmete faili vorming

Statistilised andmed esitatakse failina, kus iga salvestis sisaldab allpool esitatud välju. Väljad eraldatakse komaga (“,”).

| Väli | Märkused | Lisa |
| --- | --- | --- |
| Vaatlusaasta | 4 numbrikohta (nt 2003) | |
| Andmeid esitav riik | kolmetäheline kood | II lisa |
| Liik või liigirühm | rahvusvaheline kolmetäheline kood (1) | - |
| Lipuriik | kolmetäheline kood | II lisa |
| Esitamisviis | | III lisa |
| Kavandatav kasutus | | IV lisa |
| Kogus | lossitud tonnid
  (ümardatud ühe kümnendkohani) | |
| Ühikuväärtus | omavääringus tonni kohta | |

Väli

Märkused

Lisa

Vaatlusaasta

4 numbrikohta (nt 2003)

Andmeid esitav riik

kolmetäheline kood

II lisa

Liik või liigirühm

rahvusvaheline kolmetäheline kood (1)

-

Lipuriik

kolmetäheline kood

II lisa

Esitamisviis

III lisa

Kavandatav kasutus

IV lisa

Kogus

lossitud tonnid

(ümardatud ühe kümnendkohani)

Ühikuväärtus

omavääringus tonni kohta

Kogused lossimiskaaluga alla 50 kg märgitakse “0,0”.

---

(1)  Liikide rahvusvaheline kolmetäheliste koodide täielik loetelu on esitatud FAO ASFIS failis (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis. asp).

II LISA

RIIKIDE KOODID

| Riik | Kood |
| --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Tšehhi Vabariik | CZE |
| Taani | DNK |
| Saksamaa | DEU |
| Eesti | EST |
| Kreeka | GRC |
| Hispaania | ESP |
| Prantsusmaa | FRA |
| Iirimaa | IRL |
| Itaalia | ITA |
| Küpros | CYP |
| Läti | LVA |
| Leedu | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Ungari | HUN |
| Malta | MLT |
| Madalmaad | NLD |
| Austria | AUT |
| Poola | POL |
| Portugal | PRT |
| Sloveenia | SVN |
| Slovakkia | SVK |
| Soome | FIN |
| Rootsi | SWE |
| Ühendkuningriik | GBR |
| Island | ISL |
| Norra | NOR |
| muud | OTH |

Riik

Kood

Belgia

BEL

Tšehhi Vabariik

CZE

Taani

DNK

Saksamaa

DEU

Eesti

EST

Kreeka

GRC

Hispaania

ESP

Prantsusmaa

FRA

Iirimaa

IRL

Itaalia

ITA

Küpros

CYP

Läti

LVA

Leedu

LTU

Luksemburg

LUX

Ungari

HUN

Malta

MLT

Madalmaad

NLD

Austria

AUT

Poola

POL

Portugal

PRT

Sloveenia

SVN

Slovakkia

SVK

Soome

FIN

Rootsi

SWE

Ühendkuningriik

GBR

Island

ISL

Norra

NOR

muud

OTH

III LISA

ESITAMISVIISIDE KOODID

A osa

Loetelu

| Esitamisviis | Kood |
| --- | --- |
| Värske (määratlemata) | 10 |
| Värske (terve) | 11 |
| Värske (roogitud) | 12 |
| Värske (sabad) | 13 |
| Värske (filee) | 14 |
| Värske (roogitud ja ilma peata) | 16 |
| Värske (elus) | 18 |
| Värske (muu) | 19 |
| Külmutatud (määratlemata) | 20 |
| Külmutatud (terve) | 21 |
| Külmutatud (roogitud) | 22 |
| Külmutatud (sabad) | 23 |
| Külmutatud (filee) | 24 |
| Külmutatud (fileerimata) | 25 |
| Külmutatud (roogitud ja ilma peata) | 26 |
| Külmutatud (puhastatud) | 27 |
| Külmutatud (puhastamata) | 28 |
| Külmutatud (muu) | 29 |
| Soolatud (määratlemata) | 30 |
| Soolatud (terve) | 31 |
| Soolatud (roogitud) | 32 |
| Soolatud (filee) | 34 |
| Soolatud (roogitud ja ilma peata) | 36 |
| Soolatud (muu) | 39 |
| Suitsutatud | 40 |
| Kuumtöödeldud | 50 |
| Kuumtöödeldud (külmutatud ja pakitud) | 60 |
| Kuivatatud (määratlemata) | 70 |
| Kuivatatud (terve) | 71 |
| Kuivatatud (roogitud) | 72 |
| Kuivatatud (filee) | 74 |
| Kuivatatud (roogitud ja ilma peata) | 76 |
| Kuivatatud (nülitud) | 77 |
| Kuivatatud (muu) | 79 |
| Terve (määratlemata) | 91 |
| Sõrad | 80 |
| Mari | 85 |
| Esitamisviis teadmata | 99 |

Esitamisviis

Kood

Värske (määratlemata)

10

Värske (terve)

11

Värske (roogitud)

12

Värske (sabad)

13

Värske (filee)

14

Värske (roogitud ja ilma peata)

16

Värske (elus)

18

Värske (muu)

19

Külmutatud (määratlemata)

20

Külmutatud (terve)

21

Külmutatud (roogitud)

22

Külmutatud (sabad)

23

Külmutatud (filee)

24

Külmutatud (fileerimata)

25

Külmutatud (roogitud ja ilma peata)

26

Külmutatud (puhastatud)

27

Külmutatud (puhastamata)

28

Külmutatud (muu)

29

Soolatud (määratlemata)

30

Soolatud (terve)

31

Soolatud (roogitud)

32

Soolatud (filee)

34

Soolatud (roogitud ja ilma peata)

36

Soolatud (muu)

39

Suitsutatud

40

Kuumtöödeldud

50

Kuumtöödeldud (külmutatud ja pakitud)

60

Kuivatatud (määratlemata)

70

Kuivatatud (terve)

71

Kuivatatud (roogitud)

72

Kuivatatud (filee)

74

Kuivatatud (roogitud ja ilma peata)

76

Kuivatatud (nülitud)

77

Kuivatatud (muu)

79

Terve (määratlemata)

91

Sõrad

80

Mari

85

Esitamisviis teadmata

99

B osa

Märkused

1. Filee tähendab kala selgrooga paralleelselt lõigatud liharibasid, mis koosnevad kala paremast või vasakust küljest, tingimusel et pea, sisikond, uimed (selja-, päraku-, saba-, kõhu-, rinnauimed) ja luud (selgroolülid või selgroog, kõhuuime-, rinnauime-, bronhiaal- või jaluseluud, jne) on eemaldatud ning kala kaks külge ei puutu teineteisega näiteks selga- või kõhtupidi kokku.

2. Terve kala on rookimata kala.

3. Puhastatud kala tähendab kalmaarlasi, mille haarmed, pea ja siseelundid on kehast eemaldatud.

4. Külmutatud kala on kala, mida on selle loomulikku kvaliteeti säilitades külmutatud nii, et keskmist temperatuuri vähendatakse -18 C või alla selle, ning mida pärast seda hoitakse -18 C või sellest madalamal temperatuuril.

5. Värske kala on kala, mida ei ole konserveeritud, soolatud, suitsutatud, külmutatud ega muul viisil töödeldud, välja arvatud jahutamine. Värske kala esitatakse tavaliselt tervelt või roogitult.

6. Soolatud kala on kala, sageli roogitud ja ilma peata, mida säilitatakse soolas või soolvees.

IV LISA

KALANDUSTOODETE KAVANDATUD KASUTUSE KOODID

A osa

Loetelu

| Otstarve | Kood | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Inimtarbimiseks | 1 | Kohustuslikud |
| Tööstuslikuks otstarbeks | 2 | Kohustuslikud |
| Turult kõrvaldatud | 3 | Vabatahtlikud |
| Kalasööt | 4 | Vabatahtlikud |
| Loomasööt | 5 | Vabatahtlikud |
| Jäätmed | 6 | Vabatahtlikud |
| Kavandatud kasutus teadmata | 9 | Vabatahtlikud |

Otstarve

Kood

Märkused

Inimtarbimiseks

1

Kohustuslikud

Tööstuslikuks otstarbeks

2

Kohustuslikud

Turult kõrvaldatud

3

Vabatahtlikud

Kalasööt

4

Vabatahtlikud

Loomasööt

5

Vabatahtlikud

Jäätmed

6

Vabatahtlikud

Kavandatud kasutus teadmata

9

Vabatahtlikud

B osa

Märkused

1. Inimtarbimiseks: kõik kalandustooted, mida esmamüügil müüakse inimtarbimiseks või mis lossitakse sellise lepingu või kokkuleppe alusel, mis tagab kauba kasutamise inimtarbimiseks. Siia ei kuulu kogused, mis on mõeldud inimtarbimiseks, kuid mis esmamüügi ajal kõrvaldatakse toiduaineteturult turutingimustest või tervishoiueeskirjadest tulenevalt või muudel samalaadsetel põhjustel.

2. Tööstuslikuks otstarbeks: kõik kalandustooted, mis on lossitud jahu, õli või loomasööda valmistamiseks, ning need algselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, mida esmamüügil ei müüda inimtarbimiseks.

3. Turult kõrvaldatud: algselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, mis kõrvaldatakse esmamüügil turult turutingimustest või tervishoiueeskirjadest tulenevalt või muudel samalaadsetel põhjustel.

4. Kalasööt: värske kala kogused, mis on ette nähtud kasutamiseks kalasöödana muude kalastustegevuste juures. Üheks näiteks on ritvõngedega tuunipüügil kasutatav kalasööt.

5. Loomasööt: otse loomadele söötmiseks ettenähtud värske kala kogused. Siia ei kuulu kalajahuks ja -õliks töötlemiseks mõeldud kogused.

6. Jäätmed: kalad või kalade osad, mis nende seisundi tõttu tuleb enne lossimist hävitada.

7. Kavandatud kasutus teadmata: kalakogused, mida ei saa liigitada ühegi ülalnimetatud jaotuse alla.

P6_TA(2006)0265

Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm) ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0119) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0119) (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 166 lõiget 1, mille kohaselt esitas komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0099/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 166 lõiget 1, mille kohaselt esitas komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0099/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0202/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0202/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0043

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus
  nr .../2006/EÜ
  , mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2013)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)
  ,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse eesmärk on
  luua teadmistepõhine ühiskond, arendades oskusteavet ja tugevdades
  ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid
  , et
  kindlustada konkurentsivõime kõrge tase. Selleks
  tunnustab
  ühendus
  teadlaste vastutust ja sõltumatust avangardteadmiste alaste teadusuuringute üldsuuniste määratlemisel ning edendab
  kogu vajalikuks peetavat teadustegevust, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (edaspidi “VKEd”), uurimiskeskusi ja ülikoole nende teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses
  , eelistades neid valdkondi ja projekte, mille puhul Euroopa Liidu poolne rahastamine ja koostöö omavad erilist tähtsust ja annavad lisandväärtust. Oma toetusega avangardteadmistealastele teadusuuringutele, rakenduslikele ja innovatsioonialastele teadusuuringutele püüab ühendus soodustada sünergiat Euroopa teadusuuringutes ja tugevdada Euroopa teadusruumi aluseid. See aitab positiivselt kaasa kõikide liikmesriikide sotsiaalsele arengule ja majanduskasvule. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse eesmärk on
  luua teadmistepõhine ühiskond, arendades oskusteavet ja tugevdades
  ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid
  , et
  kindlustada konkurentsivõime kõrge tase. Selleks
  tunnustab
  ühendus
  teadlaste vastutust ja sõltumatust avangardteadmiste alaste teadusuuringute üldsuuniste määratlemisel ning edendab
  kogu vajalikuks peetavat teadustegevust, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (edaspidi “VKEd”), uurimiskeskusi ja ülikoole nende teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses
  , eelistades neid valdkondi ja projekte, mille puhul Euroopa Liidu poolne rahastamine ja koostöö omavad erilist tähtsust ja annavad lisandväärtust. Oma toetusega avangardteadmistealastele teadusuuringutele, rakenduslikele ja innovatsioonialastele teadusuuringutele püüab ühendus soodustada sünergiat Euroopa teadusuuringutes ja tugevdada Euroopa teadusruumi aluseid. See aitab positiivselt kaasa kõikide liikmesriikide sotsiaalsele arengule ja majanduskasvule.

| (2) | Tagamaks avaliku sektori rahastatavast teadustegevusest tulenevate teadmiste ulatuslikku levitamist, tuleb teadlasi ärgitada oma avastusi avaldama ja teadustöö tulemusi levitama. Nimetatud eesmärgil on avatud lähtekoodi arengul põhinev info- ja sidetehnoloogia alase teadustegevuse juhtum mudel, mis on olnud edukas uuenduste ja tiheneva koostöö allikana. |
| --- | --- |

(2)

Tagamaks avaliku sektori rahastatavast teadustegevusest tulenevate teadmiste ulatuslikku levitamist, tuleb teadlasi ärgitada oma avastusi avaldama ja teadustöö tulemusi levitama. Nimetatud eesmärgil on avatud lähtekoodi arengul põhinev info- ja sidetehnoloogia alase teadustegevuse juhtum mudel, mis on olnud edukas uuenduste ja tiheneva koostöö allikana.

| (3) | Euroopa Ülemkogu tunnustas 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel teadustegevuse keskset
  osa ning
  rõhutas teadmiste ja innovatsiooni tähtsust
  kui võtmeelementi, seades järgmise kümnendi uue strateegilise eesmärgi: EL peab saama maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduskeskkonnaks, mis on suuteline säästvaks majanduskasvuks eesmärgiga saavutada täielik tööhõive, kus on rohkem ja paremaid töökohti ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu tunnustas 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel teadustegevuse keskset
  osa ning
  rõhutas teadmiste ja innovatsiooni tähtsust
  kui võtmeelementi, seades järgmise kümnendi uue strateegilise eesmärgi: EL peab saama maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduskeskkonnaks, mis on suuteline säästvaks majanduskasvuks eesmärgiga saavutada täielik tööhõive, kus on rohkem ja paremaid töökohti ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus.

| (4) | Selle eesmärgi saavutamisel on seitsmes raamprogramm keskse tähtsusega. Haridusest, uurimis- ja uuendustegevusest koosnev teadmiste kolmnurk on selle saavutamise peamiseks vahendiks. |
| --- | --- |

(4)

Selle eesmärgi saavutamisel on seitsmes raamprogramm keskse tähtsusega. Haridusest, uurimis- ja uuendustegevusest koosnev teadmiste kolmnurk on selle saavutamise peamiseks vahendiks.

| (5) | Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel tunnustati ka teadmiste ja mittemateriaalsete varade keskset rolli majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rikkuse loomises. Teadmistepõhises ühiskonnas on innovatsiooni ja teadmiste loomine nn ülevalt-alla kulgemise asemel kogu ühiskonnas laialdaselt levinud ning saavutatakse järjest rohkem nn alt-üles kulgevate protsesside abil. Ühenduse eesmärk on mobiliseerida ja tugevdada kogu teadusuuringute- ja innovatsioonialast võimekust. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel tunnustati ka teadmiste ja mittemateriaalsete varade keskset rolli majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rikkuse loomises. Teadmistepõhises ühiskonnas on innovatsiooni ja teadmiste loomine nn ülevalt-alla kulgemise asemel kogu ühiskonnas laialdaselt levinud ning saavutatakse järjest rohkem nn alt-üles kulgevate protsesside abil. Ühenduse eesmärk on mobiliseerida ja tugevdada kogu teadusuuringute- ja innovatsioonialast võimekust.

| (6) | Kooskõlas Lissaboni strateegiaga seati Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel eesmärgiks suurendada kulutusi teadusuuringutele ja uuendustegevusele 3%ni ELi SKTst, millest kaks kolmandikku peaksid katma erainvesteeringud. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Lissaboni strateegiaga seati Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel eesmärgiks suurendada kulutusi teadusuuringutele ja uuendustegevusele 3%ni ELi SKTst, millest kaks kolmandikku peaksid katma erainvesteeringud.

| (7) | Seetõttu peavad paljud liikmesriigid ja Euroopa tööstus kiirendama oma teadusuuringute alaseid jõupingutusi, et aidata kaasa teadusuuringute edendamise edukusele seitsmenda raamprogrammi raames. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu peavad paljud liikmesriigid ja Euroopa tööstus kiirendama oma teadusuuringute alaseid jõupingutusi, et aidata kaasa teadusuuringute edendamise edukusele seitsmenda raamprogrammi raames.

| (8) | Erainvesteeringute efektiivsemaks ligimeelitamiseks ning teadus- ja arendustegevuse tõhusaima mõju tagamiseks Euroopa konkurentsivõime tugevdamisele peab seitsmes raamprogramm sisaldama kohaseid meetmeid intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks uurimisprotsessi algstaadiumis. See on eriti oluline VKEde puhul, mis omavad konkurentsivõimelisel turul vähem lisaeeliseid. |
| --- | --- |

(8)

Erainvesteeringute efektiivsemaks ligimeelitamiseks ning teadus- ja arendustegevuse tõhusaima mõju tagamiseks Euroopa konkurentsivõime tugevdamisele peab seitsmes raamprogramm sisaldama kohaseid meetmeid intellektuaalomandi õiguste kaitsmiseks uurimisprotsessi algstaadiumis. See on eriti oluline VKEde puhul, mis omavad konkurentsivõimelisel turul vähem lisaeeliseid.

| (9) | Seitsmenda raamprogrammi eesmärk peab olema tagada, et lisaks konkurentsieelise kindlustamisele Euroopa majanduses suurenenud investeerimise kaudu teadusesse, tuleb võimaluse korral ühenduse huvides kasutada ELi rahastatavaid teadusuuringuid, eelkõige valdkondades, millesse turg ei suuda investeerida. |
| --- | --- |

(9)

Seitsmenda raamprogrammi eesmärk peab olema tagada, et lisaks konkurentsieelise kindlustamisele Euroopa majanduses suurenenud investeerimise kaudu teadusesse, tuleb võimaluse korral ühenduse huvides kasutada ELi rahastatavaid teadusuuringuid, eelkõige valdkondades, millesse turg ei suuda investeerida.

| (10) | Maksusoodustused võivad olla kasulikuks vahendiks Euroopa teadusuuringute rahaliste vahendite suurendamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Maksusoodustused võivad olla kasulikuks vahendiks Euroopa teadusuuringute rahaliste vahendite suurendamiseks.

| (11) | Kogu seitsmenda raamprogrammi üldeesmärk peab olema aidata kaasa ELi saamisele maailma juhtivaks teaduruumiks. Seitsmes raamprogramm peab seega keskenduma tugevalt maailmatasemel teadusuuringute edendamisele ja nendesse investeerimisele. Seega on väga oluline, et eriprogrammide rakendamine põhineks pigem teadusuuringute tipptaseme põhimõtetel kui muudel prioriteetidel. Üksnes tipptasemel teadusuuringute jaoks võimaluste loomise abil on ELil võimalik saada maailma juhtivaks teadusruumiks. |
| --- | --- |

(11)

Kogu seitsmenda raamprogrammi üldeesmärk peab olema aidata kaasa ELi saamisele maailma juhtivaks teaduruumiks. Seitsmes raamprogramm peab seega keskenduma tugevalt maailmatasemel teadusuuringute edendamisele ja nendesse investeerimisele. Seega on väga oluline, et eriprogrammide rakendamine põhineks pigem teadusuuringute tipptaseme põhimõtetel kui muudel prioriteetidel. Üksnes tipptasemel teadusuuringute jaoks võimaluste loomise abil on ELil võimalik saada maailma juhtivaks teadusruumiks.

| (12) | Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tähtsust ning teadmiste suurenenud rolli majanduskasvu
  ning sotsiaalse ja keskkonnaalase heaolu
  jaoks, eelkõige oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonis teaduse ja tehnoloogia kohta - Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised (4)
  . |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tähtsust ning teadmiste suurenenud rolli majanduskasvu
  ning sotsiaalse ja keskkonnaalase heaolu
  jaoks, eelkõige oma 10. märtsi 2005. aasta resolutsioonis teaduse ja tehnoloogia kohta - Euroopa Liidu tulevase teadusuuringute toetamise poliitika suunised (4)
  .

| (13) | Arvestades kõigi ühenduse strateegiate vajadusi seoses teadusuuringutega ja tuginedes Euroopa tööstuse, teadusringkondade, ülikoolide ja teiste asjast huvitatud ringkondade ulatuslikule toetusele, peaks ühendus seadma seitsmenda raamprogrammiga saavutatavad teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid aastateks 2007-2013
  ; palub, et komisjon oma ettepanekutes finantsraamistiku läbivaatamise kohta aastaks 2011 (nagu sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5)) nii tulude kui ka kulude valdkonnas käsitleks prioriteetsena Lissaboni strateegia eesmärke ning seda peaks peegeldama seitsmenda raamprogrammi täiendav rahastamine
  . |
| --- | --- |

(13)

Arvestades kõigi ühenduse strateegiate vajadusi seoses teadusuuringutega ja tuginedes Euroopa tööstuse, teadusringkondade, ülikoolide ja teiste asjast huvitatud ringkondade ulatuslikule toetusele, peaks ühendus seadma seitsmenda raamprogrammiga saavutatavad teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid aastateks 2007-2013
  ; palub, et komisjon oma ettepanekutes finantsraamistiku läbivaatamise kohta aastaks 2011 (nagu sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5)) nii tulude kui ka kulude valdkonnas käsitleks prioriteetsena Lissaboni strateegia eesmärke ning seda peaks peegeldama seitsmenda raamprogrammi täiendav rahastamine
  .

| (14) | Tööstusuuringute jaoks on eriti olulised Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja ühised tehnoloogilised algatused. Euroopa tehnoloogiaplatvormid võivad areneda Euroopa konkurentsivõime edendamise üldabivahendiks. |
| --- | --- |

(14)

Tööstusuuringute jaoks on eriti olulised Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja ühised tehnoloogilised algatused. Euroopa tehnoloogiaplatvormid võivad areneda Euroopa konkurentsivõime edendamise üldabivahendiks.

| (15) | Kooskõlas kõnealuste eesmärkidega peaks seitsmes raamprogramm toetuma Euroopa teadusruumi loomisel kuuenda raamprogrammi saavutustele ning aitama kaasa Euroopa teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna arendamisele
  , millega täidetakse Lissaboni strateegia eesmärgid kõikides ühenduse valdkondlikes poliitikates
  . Kõnealustest eesmärkidest on erilise tähtsusega järgmised: |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas kõnealuste eesmärkidega peaks seitsmes raamprogramm toetuma Euroopa teadusruumi loomisel kuuenda raamprogrammi saavutustele ning aitama kaasa Euroopa teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna arendamisele
  , millega täidetakse Lissaboni strateegia eesmärgid kõikides ühenduse valdkondlikes poliitikates
  . Kõnealustest eesmärkidest on erilise tähtsusega järgmised:

| (16) | Tuleks toetada riikidevahelist koostööd igal alal kogu ELis. |
| --- | --- |

(16)

Tuleks toetada riikidevahelist koostööd igal alal kogu ELis.

| (17) | Tuleks suurendada Euroopa teadusuuringute dünaamikat, loovust ja tipptaset avangardteadmiste hankimiseks.
  Seda silmas pidades peaks spekulatiivsemate alusuuringute rahastamine olema seitsmenda raamprogrammi selge prioriteet. |
| --- | --- |

(17)

Tuleks suurendada Euroopa teadusuuringute dünaamikat, loovust ja tipptaset avangardteadmiste hankimiseks.
  Seda silmas pidades peaks spekulatiivsemate alusuuringute rahastamine olema seitsmenda raamprogrammi selge prioriteet.

| (18) | Tuleks tugevdada kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt inimpotentsiaali Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogias
  ; parem haridus ja lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele ning naisteadlaste osakaalu ja teadlaste liikuvuse suurenemine on peamised vahendid selle eesmärgi saavutamiseks. Seetõttu peaks kutsuma liikmesriike üles jõustama Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit, mis mõlemad on vajalikud tõelise Euroopa teadusruumi kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks tugevdada kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt inimpotentsiaali Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogias
  ; parem haridus ja lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele ning naisteadlaste osakaalu ja teadlaste liikuvuse suurenemine on peamised vahendid selle eesmärgi saavutamiseks. Seetõttu peaks kutsuma liikmesriike üles jõustama Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit, mis mõlemad on vajalikud tõelise Euroopa teadusruumi kehtestamiseks.

| (19) | Dialoogi teaduse ja ühiskonna vahel Euroopas tuleks süvendada, et töötada välja teadus- ja uurimistegevuse kava, mis vastab kodanike ootustele, sealhulgas soodustades kriitilist mõtlemist, ning mille eesmärgiks on taastada üldsuse usk teadusesse. |
| --- | --- |

(19)

Dialoogi teaduse ja ühiskonna vahel Euroopas tuleks süvendada, et töötada välja teadus- ja uurimistegevuse kava, mis vastab kodanike ootustele, sealhulgas soodustades kriitilist mõtlemist, ning mille eesmärgiks on taastada üldsuse usk teadusesse.

| (20) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata noorte ja karjääri alustavate teadlaste teadlaskarjäärile kaasa aitamisele kõige viljakamal eluperioodil, võimaldamaks neil mängida olulist osa kõikides seitsmenda raamprogrammi tegevustes. Karjääri alustavad teadlased peaksid saama Euroopa teaduse peamiseks juhtivaks jõuks. Seoses sellega tuleb rakendada konkreetseid meetmeid kogu tegevuses eriprogrammide “Koostöö”, “Ideed” ja “Inimesed” raames. |
| --- | --- |

(20)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata noorte ja karjääri alustavate teadlaste teadlaskarjäärile kaasa aitamisele kõige viljakamal eluperioodil, võimaldamaks neil mängida olulist osa kõikides seitsmenda raamprogrammi tegevustes. Karjääri alustavad teadlased peaksid saama Euroopa teaduse peamiseks juhtivaks jõuks. Seoses sellega tuleb rakendada konkreetseid meetmeid kogu tegevuses eriprogrammide “Koostöö”, “Ideed” ja “Inimesed” raames.

| (21) | Seitsmenda raamprogrammi uuenduslik olemus peitub Euroopa avangardteadmistealastes teadusuuringutes ning asjaolus, et selles kontekstis on tipptase juhtiv kriteerium; inimpotentsiaali, mida liit suudab kasutusele võtta, tuleks seetõttu võimalikult hästi rakendada. |
| --- | --- |

(21)

Seitsmenda raamprogrammi uuenduslik olemus peitub Euroopa avangardteadmistealastes teadusuuringutes ning asjaolus, et selles kontekstis on tipptase juhtiv kriteerium; inimpotentsiaali, mida liit suudab kasutusele võtta, tuleks seetõttu võimalikult hästi rakendada.

| (22) | Tuleks suurendada kogu Euroopa teadustegevuse
  ,
  innovatsiooni
  ja tehnosiirde
  alast suutlikkust ning tagada selle optimaalne kasutus
  , rakendades “Avatud innovatsiooni” lähenemisviisi, et toetada maailma juhtivate teadusuuringute esiletõusu Euroopas. Selleks võiks arutleda VKEdele antavate ühenduse rahaliste toetuste ettevõtte tulumaksust vabastamise üle seitsmenda raamprogrammi raames. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks suurendada kogu Euroopa teadustegevuse
  ,
  innovatsiooni
  ja tehnosiirde
  alast suutlikkust ning tagada selle optimaalne kasutus
  , rakendades “Avatud innovatsiooni” lähenemisviisi, et toetada maailma juhtivate teadusuuringute esiletõusu Euroopas. Selleks võiks arutleda VKEdele antavate ühenduse rahaliste toetuste ettevõtte tulumaksust vabastamise üle seitsmenda raamprogrammi raames.

| (23) | Tulemuste muutmist tipptasemel teadusuuringutest toodeteks, protsessideks ja teenusteks tuleb ergutada. |
| --- | --- |

(23)

Tulemuste muutmist tipptasemel teadusuuringutest toodeteks, protsessideks ja teenusteks tuleb ergutada.

| (24) | Projekti ettepanekute teaduslik tipptase peaks olema otsustav kriteerium ühenduse rahalise toetuse jagamisel. |
| --- | --- |

(24)

Projekti ettepanekute teaduslik tipptase peaks olema otsustav kriteerium ühenduse rahalise toetuse jagamisel.

| (25) | Võttes arvesse asutamislepingule lisatud protokolli loomade kaitse ja heaolu kohta, tuleks edendada teadusuuringuid alternatiivsete katsestrateegiate väljatöötamiseks ning eelkõige edendada ja tõhustada loomi mitte hõlmavate meetodite väljatöötamist kõikides uurimisvaldkondades, et vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada. |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse asutamislepingule lisatud protokolli loomade kaitse ja heaolu kohta, tuleks edendada teadusuuringuid alternatiivsete katsestrateegiate väljatöötamiseks ning eelkõige edendada ja tõhustada loomi mitte hõlmavate meetodite väljatöötamist kõikides uurimisvaldkondades, et vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada.

| (26) | Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja edendada nelja tegevusliiki: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas (“Koostöö”), ühenduse teadusuuringutest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud (“Ideed”), üksikute teadlaste toetamine (“Inimesed”) ning teadusuuringute suutlikkuse toetamine (“Võimekus”). |
| --- | --- |

(26)

Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja edendada nelja tegevusliiki: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas (“Koostöö”), ühenduse teadusuuringutest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud (“Ideed”), üksikute teadlaste toetamine (“Inimesed”) ning teadusuuringute suutlikkuse toetamine (“Võimekus”).

| (27) | Koostööd käsitlev osa peaks toetama riikidevahelist koostööd
  sobival
  alal kogu ELis ning ka mitmes teemavaldkonnas vastavalt teadmiste ja tehnoloogia edusammudele aladel, kus tuleks teadusuuringuid toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna-
  , rahvatervise
  ja tööstusalaseid küsimusi
  ning teenida üldsuse huve ja aidata arengumaid. Vajadusel võimaldab see programm paindlikkust ülesandekesksete programmide puhul, mis läbivad mitmeid temaatilisi prioriteete. Tagamaks, et VKEde huve tehnoloogiaplatvormidega seotud otsustamismenetlustes nõuetekohaselt arvesse võetakse, peaksid neid sellisel foorumil esindama nii riiklikud kui ka rahvusvahelised esindajad. Samuti tuleks programmiga tagada, et EL oleks suuteline säilitama oma juhtivat positsiooni sotsioloogial ja humanitaarainetel põhinevatel teadusuuringutes koostoime kohta inimeste ja uue tehnoloogia vahel, ning tehnoloogia olulisuse kohta ühiskonna kui terviku arengule. |
| --- | --- |

(27)

Koostööd käsitlev osa peaks toetama riikidevahelist koostööd
  sobival
  alal kogu ELis ning ka mitmes teemavaldkonnas vastavalt teadmiste ja tehnoloogia edusammudele aladel, kus tuleks teadusuuringuid toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna-
  , rahvatervise
  ja tööstusalaseid küsimusi
  ning teenida üldsuse huve ja aidata arengumaid. Vajadusel võimaldab see programm paindlikkust ülesandekesksete programmide puhul, mis läbivad mitmeid temaatilisi prioriteete. Tagamaks, et VKEde huve tehnoloogiaplatvormidega seotud otsustamismenetlustes nõuetekohaselt arvesse võetakse, peaksid neid sellisel foorumil esindama nii riiklikud kui ka rahvusvahelised esindajad. Samuti tuleks programmiga tagada, et EL oleks suuteline säilitama oma juhtivat positsiooni sotsioloogial ja humanitaarainetel põhinevatel teadusuuringutes koostoime kohta inimeste ja uue tehnoloogia vahel, ning tehnoloogia olulisuse kohta ühiskonna kui terviku arengule.

| (28) | Ideid käsitlevas osas sätestatud tegevust peaks läbi viima Euroopa teadusnõukogu, mis peaks olema suures osas sõltumatu.
  Kõige olulisem on arendada väga kõrgetasemelisi avangardteadmistealaseid teadusuuringuid Euroopa tasandil, mis väärtustaksid ja tooksid esile Euroopa kõrge taseme liikmesriikides läbiviidud tegevuste kaudu. Pärast algperioodi suhtleb ELi teadusnõukogu regulaarselt Euroopa institutsioonidega ja teadusringkonnaga, et leppida kokku organisatsiooniline meetod, mille abil toetatakse Euroopa teadusnõukogu tööd ja edendatakse tema huve avalikkuses. |
| --- | --- |

(28)

Ideid käsitlevas osas sätestatud tegevust peaks läbi viima Euroopa teadusnõukogu, mis peaks olema suures osas sõltumatu.
  Kõige olulisem on arendada väga kõrgetasemelisi avangardteadmistealaseid teadusuuringuid Euroopa tasandil, mis väärtustaksid ja tooksid esile Euroopa kõrge taseme liikmesriikides läbiviidud tegevuste kaudu. Pärast algperioodi suhtleb ELi teadusnõukogu regulaarselt Euroopa institutsioonidega ja teadusringkonnaga, et leppida kokku organisatsiooniline meetod, mille abil toetatakse Euroopa teadusnõukogu tööd ja edendatakse tema huve avalikkuses.

| (29) | Inimesi käsitlevas osas sätestatud tegevus peaks
  julgustama rohkemaid andekaid üksikisikuid
  valima teadlase ametit
  ;tuleks edendada koolitusmeetodite ja -võimaluste ühtlustamist teadlaste osas, laienedes ka oskustele, mida nad omandavad; tuleks tagada
  Euroopa
  teadlaste
  Euroopasse
  jäämine või tagasipöördumine; teadlaste jaoks tuleks muuta lihtsamaks avalikest erasektori teadusasutustesse ja vastupidi liikumine; ning tuleks teha jõupingutusi
  maailma
  teadlaste ligimeelitamiseks kõikjalt maailmast Euroopasse. Selleks tuleks teha jõupingutusi, et parandada ühenduse territooriumil ja kolmandates riikides saadud diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist. Seega tuleks praeguste vahenditega jätkata edukat Marie Curie programmi, mis on taotlejate poolt hästi vastu võetud. Esmatähtsaks tuleb pidada teadlaste liikuvust Euroopas, et kindlustada teadmiste hajutatud levik ning tagada, et innovatiivsetes avangardteadmistealastes teadusuuringutes mitmetes valdkondades rakendatakse pühendunud ja pädevaid teadlasi ning samuti suuremaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(29)

Inimesi käsitlevas osas sätestatud tegevus peaks
  julgustama rohkemaid andekaid üksikisikuid
  valima teadlase ametit
  ;tuleks edendada koolitusmeetodite ja -võimaluste ühtlustamist teadlaste osas, laienedes ka oskustele, mida nad omandavad; tuleks tagada
  Euroopa
  teadlaste
  Euroopasse
  jäämine või tagasipöördumine; teadlaste jaoks tuleks muuta lihtsamaks avalikest erasektori teadusasutustesse ja vastupidi liikumine; ning tuleks teha jõupingutusi
  maailma
  teadlaste ligimeelitamiseks kõikjalt maailmast Euroopasse. Selleks tuleks teha jõupingutusi, et parandada ühenduse territooriumil ja kolmandates riikides saadud diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist. Seega tuleks praeguste vahenditega jätkata edukat Marie Curie programmi, mis on taotlejate poolt hästi vastu võetud. Esmatähtsaks tuleb pidada teadlaste liikuvust Euroopas, et kindlustada teadmiste hajutatud levik ning tagada, et innovatiivsetes avangardteadmistealastes teadusuuringutes mitmetes valdkondades rakendatakse pühendunud ja pädevaid teadlasi ning samuti suuremaid rahalisi vahendeid.

| (30) | Programmi “Inimesed” eesmärgiks peaks lisaks olema inimpotentsiaali kvaliteedi ja ulatuse suurendamine Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogias, sealhulgas tunnustades teadlase ametit. See võimaldaks säilitada alusuuringute tipptaseme, edendada tehnoloogiliste teadusuuringute ühtlast arengut ning ergutada suuresti teadlaste liikuvust Euroopasse ja Euroopast välja. |
| --- | --- |

(30)

Programmi “Inimesed” eesmärgiks peaks lisaks olema inimpotentsiaali kvaliteedi ja ulatuse suurendamine Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogias, sealhulgas tunnustades teadlase ametit. See võimaldaks säilitada alusuuringute tipptaseme, edendada tehnoloogiliste teadusuuringute ühtlast arengut ning ergutada suuresti teadlaste liikuvust Euroopasse ja Euroopast välja.

| (31) | Inimesi käsitlevas osas sätestatud tegevus peaks lisaks soosima laste teadushimu ja huvi teaduse vastu laste ja noorte jaoks sellist teadushimu tekitavas keskkonnas, tõhustades kõikide tasemete, k.a koolide, teadusharidust ning õhutades noorte huvi teaduse vastu ja selles osalemise soovi. |
| --- | --- |

(31)

Inimesi käsitlevas osas sätestatud tegevus peaks lisaks soosima laste teadushimu ja huvi teaduse vastu laste ja noorte jaoks sellist teadushimu tekitavas keskkonnas, tõhustades kõikide tasemete, k.a koolide, teadusharidust ning õhutades noorte huvi teaduse vastu ja selles osalemise soovi.

| (32) | Võimekust käsitlevas osas sätestatud tegevusega tuleks optimeerida teadustöö infrastruktuure;
  tuleks lihtsustada seitsmendale raamprogrammile juurdepääsemise menetlusi; tuleks soodustada info levitamist seitsmenda raamprogrammi tegevuste kohta;
  tuleks tugevdada VKEde innovatsioonialast suutlikkust ning nende võimalusi teadusuuringutest kasu saada; tuleks toetada piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut
  , millel on potentsiaali saavutada juhtpositsioon maailmas
  ; tuleks ära kasutada ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täielikku potentsiaali; tuleks lähendada teadust ja ühiskonda
  teadusuuringute ja levitamise integreerimise kaudu
  ning tuleks võtta horisontaalmeetmeid rahvusvahelise koostöö toetamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Võimekust käsitlevas osas sätestatud tegevusega tuleks optimeerida teadustöö infrastruktuure;
  tuleks lihtsustada seitsmendale raamprogrammile juurdepääsemise menetlusi; tuleks soodustada info levitamist seitsmenda raamprogrammi tegevuste kohta;
  tuleks tugevdada VKEde innovatsioonialast suutlikkust ning nende võimalusi teadusuuringutest kasu saada; tuleks toetada piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut
  , millel on potentsiaali saavutada juhtpositsioon maailmas
  ; tuleks ära kasutada ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täielikku potentsiaali; tuleks lähendada teadust ja ühiskonda
  teadusuuringute ja levitamise integreerimise kaudu
  ning tuleks võtta horisontaalmeetmeid rahvusvahelise koostöö toetamiseks.

| (33) | Teadusuuringute Ühiskeskusel on tähtis roll kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumises ELi poliitika kujundamises, arendamises, rakendamises ja järelevalves. Teadusuuringute Ühiskeskust toetatakse jätkuvalt, et see võiks toimida ELi teaduse ja tehnoloogia tugikeskusena, mis oleks sõltumatu era- ja riiklikest huvidest. Tuleks teha jõupingutusi, et Teadusuuringute Ühiskeskustest saaks sõltumatu organ, mille abil ühendus saab hinnata ohtu kodanikele, eelkõige seoses keskkonnaalaste ohtude ja toiduohutusega ning viia läbi energia mõju hindamisi. |
| --- | --- |

(33)

Teadusuuringute Ühiskeskusel on tähtis roll kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumises ELi poliitika kujundamises, arendamises, rakendamises ja järelevalves. Teadusuuringute Ühiskeskust toetatakse jätkuvalt, et see võiks toimida ELi teaduse ja tehnoloogia tugikeskusena, mis oleks sõltumatu era- ja riiklikest huvidest. Tuleks teha jõupingutusi, et Teadusuuringute Ühiskeskustest saaks sõltumatu organ, mille abil ühendus saab hinnata ohtu kodanikele, eelkõige seoses keskkonnaalaste ohtude ja toiduohutusega ning viia läbi energia mõju hindamisi.

| (34) | Komisjon on korduvalt tunnistanud, et piirkondadel on oluline osa Euroopa teadusruumi rakendamise, näiteks oma teatises Euroopa teadusruumi piirkondliku mõõtme kohta
  . |
| --- | --- |

(34)

Komisjon on korduvalt tunnistanud, et piirkondadel on oluline osa Euroopa teadusruumi rakendamise, näiteks oma teatises Euroopa teadusruumi piirkondliku mõõtme kohta
  .

| (35) | Seitsmes raamprogramm täiendab liikmesriikides läbiviidavat tegevust ja teisi ühenduse meetmeid, mis on vajalikud üldiseks strateegiliseks jõupingutuseks et saavutada Lissaboni eesmärgid, eriti struktuurifondide all ning põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tööhõive ja keskkonna
  , samuti intellektuaalomandiõiguste alaste eeskirjade
  valdkonnas võetavate meetmetega.
  Nõnda on peale toetuse uurimisprojektidele, mis on seitsmenda raamprogrammi keskmes, väga tähtis ka see, et programm toetaks liikmesriikide ja piirkondlike teaduspoliitika ja uurimisprogrammide kooskõlastamist.Tuleb rõhutada, et oluline on kohalike ühenduste panus teadusuuringute rahastamise pingutusse, ning veenduda, et seitsmes raamprogramm võimaldaks tugevdada sünergiat piirkondliku poliitika ja ühenduse tegevuste vahel. Teadusuuringute peadirektoraat vastutab selle eest, et oleks tagatud erinevate ühenduse rahastamisprogrammide, sealhulgas struktuurifondide, Euroopa Arengufondi ning konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammi vastastikune täiendamine ja sünergia. Seitsmes raamprogramm peab eelkõige liikmesriikide rahastamiskavade kaudu uutes uuenduslikes struktuurifondides saama kasu suuremast vastastikusest täiendavusest struktuurifondidega. |
| --- | --- |

(35)

Seitsmes raamprogramm täiendab liikmesriikides läbiviidavat tegevust ja teisi ühenduse meetmeid, mis on vajalikud üldiseks strateegiliseks jõupingutuseks et saavutada Lissaboni eesmärgid, eriti struktuurifondide all ning põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tööhõive ja keskkonna
  , samuti intellektuaalomandiõiguste alaste eeskirjade
  valdkonnas võetavate meetmetega.
  Nõnda on peale toetuse uurimisprojektidele, mis on seitsmenda raamprogrammi keskmes, väga tähtis ka see, et programm toetaks liikmesriikide ja piirkondlike teaduspoliitika ja uurimisprogrammide kooskõlastamist.Tuleb rõhutada, et oluline on kohalike ühenduste panus teadusuuringute rahastamise pingutusse, ning veenduda, et seitsmes raamprogramm võimaldaks tugevdada sünergiat piirkondliku poliitika ja ühenduse tegevuste vahel. Teadusuuringute peadirektoraat vastutab selle eest, et oleks tagatud erinevate ühenduse rahastamisprogrammide, sealhulgas struktuurifondide, Euroopa Arengufondi ning konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammi vastastikune täiendamine ja sünergia. Seitsmes raamprogramm peab eelkõige liikmesriikide rahastamiskavade kaudu uutes uuenduslikes struktuurifondides saama kasu suuremast vastastikusest täiendavusest struktuurifondidega.

| (36) | Seitsmenda raamprogrammi eesmärgiks peaks olema eelkõige tagada VKEde piisav osalemine kõigis tegevustes ja programmides. Seitsmenda raamprogrammiga toetatav uuenduslik ning VKEdega seotud tegevus peaks
  olema selline, mis aitaks saavutada võimalikult suurt koostoimet ja võimalikult tihedat vastastikust täiendavust
  konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi
  ning teiste ühenduse programmide ja meetmete
  alusel läbiviidud tegevusega.
  Sellised koostoimed käsitlevad vajadust tugevdatud ja lihtsustatud lähenemisviisi järele teadusuuringute rahastamisel, mis on eriti oluline VKEde puhul. |
| --- | --- |

(36)

Seitsmenda raamprogrammi eesmärgiks peaks olema eelkõige tagada VKEde piisav osalemine kõigis tegevustes ja programmides. Seitsmenda raamprogrammiga toetatav uuenduslik ning VKEdega seotud tegevus peaks
  olema selline, mis aitaks saavutada võimalikult suurt koostoimet ja võimalikult tihedat vastastikust täiendavust
  konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi
  ning teiste ühenduse programmide ja meetmete
  alusel läbiviidud tegevusega.
  Sellised koostoimed käsitlevad vajadust tugevdatud ja lihtsustatud lähenemisviisi järele teadusuuringute rahastamisel, mis on eriti oluline VKEde puhul.

| (37) | Selleks on vaja tõhusamalt kaitsta intellektuaalomandit ning tugevdada Euroopa tasandil võitlust piraatluse ja võltsimisega, mis tõkestavad rängalt Euroopa VKEde innovatsioonivõimet. |
| --- | --- |

(37)

Selleks on vaja tõhusamalt kaitsta intellektuaalomandit ning tugevdada Euroopa tasandil võitlust piraatluse ja võltsimisega, mis tõkestavad rängalt Euroopa VKEde innovatsioonivõimet.

| (38) | Intellektuaalomandi kaitse on Euroopa teadusruumi arengu oluline faktor. Euroopa Patendiametit tuleks õigusliku aluse osas reformida, et kajastada muutust ELi institutsioonides ning selle menetlusi tuleks lihtsustada ühtse Euroopa patendi suunas ja tihedas seotuses põhimõttega, et leiutise kasutamiseks antakse ainuõigus vaid leiutise avalikustamise eest ja piires. Erasektori osalemist ning teaduslike ja tehniliste tulemuste ärieesmärgil kasutamist tuleks soodustada, kuid tuleks leida tasakaal intellektuaalomandi õiguste kaitse ja teadmiste levitamise vahel. |
| --- | --- |

(38)

Intellektuaalomandi kaitse on Euroopa teadusruumi arengu oluline faktor. Euroopa Patendiametit tuleks õigusliku aluse osas reformida, et kajastada muutust ELi institutsioonides ning selle menetlusi tuleks lihtsustada ühtse Euroopa patendi suunas ja tihedas seotuses põhimõttega, et leiutise kasutamiseks antakse ainuõigus vaid leiutise avalikustamise eest ja piires. Erasektori osalemist ning teaduslike ja tehniliste tulemuste ärieesmärgil kasutamist tuleks soodustada, kuid tuleks leida tasakaal intellektuaalomandi õiguste kaitse ja teadmiste levitamise vahel.

| (39) | Tuleks leida uusi konkreetseid teadusuuringute programmeVKEde huvides. |
| --- | --- |

(39)

Tuleks leida uusi konkreetseid teadusuuringute programmeVKEde huvides.

| (40) | Ärisektori osalus ning teaduslike teadmiste ja tehniliste oskuste kasutamine ettevõtluses on olulised tegurid, mis tagavad, et seitsmes raamprogramm tõepoolest panustab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse,eelkõige suurenenud kasvu ja töökohtade loomisse. |
| --- | --- |

(40)

Ärisektori osalus ning teaduslike teadmiste ja tehniliste oskuste kasutamine ettevõtluses on olulised tegurid, mis tagavad, et seitsmes raamprogramm tõepoolest panustab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse,eelkõige suurenenud kasvu ja töökohtade loomisse.

| (41) | On tungiv vajadus kahekordistada EL teadusuuringute eelarvet, arvestades ulatuslikult toetatavat raamprogrammi meetmete reguleerimisala laiendamist, riikliku ja erainvesteeringute rahastamise võimendavat mõju, uute teaduse- ja tehnoloogiaalaste küsimuste lahendamise vajadust ühenduses
  ja ühenduse teadlaste potentsiaali täieliku ärakasutamise vajadust ilma igasuguse diskrimineerimiseta
  , ühenduse tähtsat rolli Euroopa teadusuuringute süsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmisel ja seitsmenda raamprogrammi panust
  jõupingutustesse, et leida lahendus kliimamuutustele ja säästvusele, et parandada Euroopa kodanike tervist ja hoogustada
  Lissaboni
  strateegiat

   (6). |
| --- | --- |

(41)

On tungiv vajadus kahekordistada EL teadusuuringute eelarvet, arvestades ulatuslikult toetatavat raamprogrammi meetmete reguleerimisala laiendamist, riikliku ja erainvesteeringute rahastamise võimendavat mõju, uute teaduse- ja tehnoloogiaalaste küsimuste lahendamise vajadust ühenduses
  ja ühenduse teadlaste potentsiaali täieliku ärakasutamise vajadust ilma igasuguse diskrimineerimiseta
  , ühenduse tähtsat rolli Euroopa teadusuuringute süsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmisel ja seitsmenda raamprogrammi panust
  jõupingutustesse, et leida lahendus kliimamuutustele ja säästvusele, et parandada Euroopa kodanike tervist ja hoogustada
  Lissaboni
  strateegiat

   (6).

| (42) | Arvestades kuuenda raamprogrammi uute vahendite kasutamise vahekokkuvõtet ja raamprogrammi viie aastast hindamist, on määratletud uus lähenemisviis EL teadusuuringute strateegia poliitiliste eesmärkide lihtsamaks, tulemuslikumaks ja paindlikumaks saavutamiseks. Selleks tuleks kasutada lihtsamate “rahastamiskavade” väiksemat osa, eraldi või koos teistega, suurema paindlikkuse ja vabadusega, et toetada erinevaid meetmeid
  , ning osalejatele tuleb tagada juhtimise suurem autonoomia. Need lihtsamad “rahastamiskavad” peaksid sisaldama eeskirju (nt miinimummäärad teatavatele kuluartiklitele), mis on kohased võimalike ebavõrdsuste vähendamiseks. Seitsmendas raamprogrammis osalejatele tuleb tagada oma sõna vahendite valikul ja juhtimise suurem autonoomia. |
| --- | --- |

(42)

Arvestades kuuenda raamprogrammi uute vahendite kasutamise vahekokkuvõtet ja raamprogrammi viie aastast hindamist, on määratletud uus lähenemisviis EL teadusuuringute strateegia poliitiliste eesmärkide lihtsamaks, tulemuslikumaks ja paindlikumaks saavutamiseks. Selleks tuleks kasutada lihtsamate “rahastamiskavade” väiksemat osa, eraldi või koos teistega, suurema paindlikkuse ja vabadusega, et toetada erinevaid meetmeid
  , ning osalejatele tuleb tagada juhtimise suurem autonoomia. Need lihtsamad “rahastamiskavad” peaksid sisaldama eeskirju (nt miinimummäärad teatavatele kuluartiklitele), mis on kohased võimalike ebavõrdsuste vähendamiseks. Seitsmendas raamprogrammis osalejatele tuleb tagada oma sõna vahendite valikul ja juhtimise suurem autonoomia.

| (43) | Võttes arvesse seitsmendas raamprogrammis osalemise haldusnõudeid, on lühike otsustamisaeg, lühike lepingu sõlmimise aeg, lühike makse tegemise aeg, läbipaistvus, haldamise tõhusus ning selgus seoses õigusnormide ja ühenduse finantskohustustega osalejate jaoks olulised küsimused. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse seitsmendas raamprogrammis osalemise haldusnõudeid, on lühike otsustamisaeg, lühike lepingu sõlmimise aeg, lühike makse tegemise aeg, läbipaistvus, haldamise tõhusus ning selgus seoses õigusnormide ja ühenduse finantskohustustega osalejate jaoks olulised küsimused.

| (44) | Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise alalne pädevus on sätestatud asutamislepingu artiklites 163 ja 173. Kõnealuste sätete kohaselt tuleb muuhulgas ühendusel täiendada liikmesriikide tegevust, et saavutada eesmärk tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, ergutades selle konkurentsivõimelisemaks muutumist rahvusvahelisel tasandil ning edendades teadustegevust. |
| --- | --- |

(44)

Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise alalne pädevus on sätestatud asutamislepingu artiklites 163 ja 173. Kõnealuste sätete kohaselt tuleb muuhulgas ühendusel täiendada liikmesriikide tegevust, et saavutada eesmärk tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, ergutades selle konkurentsivõimelisemaks muutumist rahvusvahelisel tasandil ning edendades teadustegevust.

| (45) | Ühenduse teaduuringutealane pädevus täiendab seega liikmesriikide pädevust ning ühendus peaks kõnealust täiendavat pädevust kasutama eelkõige algatuste kaudu rahalise toetuse andmiseks ja/või mittesiduvaks koordineerimiseks või liikmesriikide poliitika toetamiseks ja täiendamiseks. See ei tohi kunagi isegi kaudselt võrduda riiklike sätete ühtlustamisega. |
| --- | --- |

(45)

Ühenduse teaduuringutealane pädevus täiendab seega liikmesriikide pädevust ning ühendus peaks kõnealust täiendavat pädevust kasutama eelkõige algatuste kaudu rahalise toetuse andmiseks ja/või mittesiduvaks koordineerimiseks või liikmesriikide poliitika toetamiseks ja täiendamiseks. See ei tohi kunagi isegi kaudselt võrduda riiklike sätete ühtlustamisega.

| (46) | Seitsmenda raamprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete loomist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud tegevusi. |
| --- | --- |

(46)

Seitsmenda raamprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete loomist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud tegevusi.

| (47) | Ühendus on sõlminud mitmeid teadusuuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks, et
  kasutada täielikult ära teadus- ja arendustegevuse rahvusvaheliseks muutumine, aidata kaasa ülemaailmsete üldkasutatavate hüvede loomisele ning
  integreerida ühendus veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. |
| --- | --- |

(47)

Ühendus on sõlminud mitmeid teadusuuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks, et
  kasutada täielikult ära teadus- ja arendustegevuse rahvusvaheliseks muutumine, aidata kaasa ülemaailmsete üldkasutatavate hüvede loomisele ning
  integreerida ühendus veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda.

| (48) | Juba praegu on olemas märkimisväärne hulk teaduslikult põhjendatud teadmisi, mille abil oleks võimalik oluliselt parandada nende inimeste elu, kes elavad arengumaades; võimaluse korral aitab seitsmes raamprogramm kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(48)

Juba praegu on olemas märkimisväärne hulk teaduslikult põhjendatud teadmisi, mille abil oleks võimalik oluliselt parandada nende inimeste elu, kes elavad arengumaades; võimaluse korral aitab seitsmes raamprogramm kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele 2015. aastaks.

| (49) | Euroopa konkurentsivõime, tehnoloogilise lõhe ületamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt on olulise tähtsusega ELi vähemarenenud piirkondade osalemine ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu saavutuste laiem levitamine. |
| --- | --- |

(49)

Euroopa konkurentsivõime, tehnoloogilise lõhe ületamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohalt on olulise tähtsusega ELi vähemarenenud piirkondade osalemine ning teadusuuringute ja tehnoloogia arengu saavutuste laiem levitamine.

| (50) | Seitsmes raamprogramm peaks aitama kaasa
  majanduskasvu,
  säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamisele
  ning eelkõige kliimamuutuse ja sellest tulenevate äärmuslike ilmastikunähtuste põhjustatud sündmuste suureneva tõsiduse probleemiga tegelemisele
  . |
| --- | --- |

(50)

Seitsmes raamprogramm peaks aitama kaasa
  majanduskasvu,
  säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamisele
  ning eelkõige kliimamuutuse ja sellest tulenevate äärmuslike ilmastikunähtuste põhjustatud sündmuste suureneva tõsiduse probleemiga tegelemisele
  .

| (51) | Käesoleva raamprogrammiga toetatavate teadusuuringute puhul tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi võetakse arvesse.
  Seitsmenda raamprogrammi raames ei rahastata teadusuuringuid, mis on suunatud inimeste kloonimisele, inimese genotüübi muutmisele või inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil. Inimese tüvirakkude kasutamise teadusuuringuid võib seitsmenda raamprogrammi raames rahastada sõltuvalt teadustöö sisust ja asjassepuutuva( te) liikmesriigi (liikmesriikide) õiguslikust raamistikust. |
| --- | --- |

(51)

Käesoleva raamprogrammiga toetatavate teadusuuringute puhul tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi võetakse arvesse.
  Seitsmenda raamprogrammi raames ei rahastata teadusuuringuid, mis on suunatud inimeste kloonimisele, inimese genotüübi muutmisele või inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil. Inimese tüvirakkude kasutamise teadusuuringuid võib seitsmenda raamprogrammi raames rahastada sõltuvalt teadustöö sisust ja asjassepuutuva( te) liikmesriigi (liikmesriikide) õiguslikust raamistikust.

| (52) | Seitsmenda raamprogrammi käigus
  edendatakse
  naiste
  osa
  teaduses ja teadusuuringutes
  aktiivselt asjakohaste meetmetega
  , eesmärgiga
  julgustada rohkem naisi osalema selles töökeskkonnas, sealhulgas astudes vajalikke samme töö- ja eraelu ühildamise lihtsustamiseks, tagades lapsehooldusvõimalused vastavalt Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumise eesistuja järeldusele. Lisaks peaks sobiv teadusuuringute teemade valik aitama kaasa naiste täieliku võrdsuse saavutamisele ühiskonna- ja tööelu kõikides valdkondades
  . |
| --- | --- |

(52)

Seitsmenda raamprogrammi käigus
  edendatakse
  naiste
  osa
  teaduses ja teadusuuringutes
  aktiivselt asjakohaste meetmetega
  , eesmärgiga
  julgustada rohkem naisi osalema selles töökeskkonnas, sealhulgas astudes vajalikke samme töö- ja eraelu ühildamise lihtsustamiseks, tagades lapsehooldusvõimalused vastavalt Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumise eesistuja järeldusele. Lisaks peaks sobiv teadusuuringute teemade valik aitama kaasa naiste täieliku võrdsuse saavutamisele ühiskonna- ja tööelu kõikides valdkondades
  .

| (53) | Projektikonkursse seitsmenda raamprogrammi raames võib avaldada juba konkursi korraldamise otsusele eelneval aastal, sõltuvalt rahaliste vahendite kättesaadavusest järgmisel aastal. Sõltumata projektikonkursside avaldamise kuupäevast ja olenemata nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) artiklist 115, tuleks projektikonkurssidel avalikustada kõik kriteeriumid, mis on vajalikud toetuse saamiseks (eelkõige kõnealuse määruse artiklites 93 ja 94 sätestatud tagasilükkamise kriteeriumid), mis võivad sisaldada viiteid standarditele. Kohaldatavad kriteeriumid peaksid olema siduvad pakkumismenetluse käigus selles versioonis, mis kehtib projektikonkursi avaldamise kuupäeval. |
| --- | --- |

(53)

Projektikonkursse seitsmenda raamprogrammi raames võib avaldada juba konkursi korraldamise otsusele eelneval aastal, sõltuvalt rahaliste vahendite kättesaadavusest järgmisel aastal. Sõltumata projektikonkursside avaldamise kuupäevast ja olenemata nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) artiklist 115, tuleks projektikonkurssidel avalikustada kõik kriteeriumid, mis on vajalikud toetuse saamiseks (eelkõige kõnealuse määruse artiklites 93 ja 94 sätestatud tagasilükkamise kriteeriumid), mis võivad sisaldada viiteid standarditele. Kohaldatavad kriteeriumid peaksid olema siduvad pakkumismenetluse käigus selles versioonis, mis kehtib projektikonkursi avaldamise kuupäeval.

| (54) | Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid
  , mis on proportsionaalsed ühenduse kaalulolevate finantshuvidega ja millega kaasneb minimaalselt bürokraatiat, antud finantsabi tõhususe ja vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, et ennetada eeskirjade eiramist ja pettusi ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (8), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10). |
| --- | --- |

(54)

Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid
  , mis on proportsionaalsed ühenduse kaalulolevate finantshuvidega ja millega kaasneb minimaalselt bürokraatiat, antud finantsabi tõhususe ja vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, et ennetada eeskirjade eiramist ja pettusi ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (8), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10).

| (55) | On oluline tagada seitsmenda raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik rakendamine,
  tagadaes samas ka õiguskindluse ja programmile juurdepääsetavuse
  kõigile osalejatele. On vaja tagada määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 järgimine, samuti lihtsustamise ja parema õigusloome nõuete järgimine.
  Seitsmenda raamprogrammi rakendamismenetluste lihtsustamine aitab tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määruses nr [.../...], millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (11) (osalemiseeskirjad) sisalduvate rakendusmeetmete paindlikkus. |
| --- | --- |

(55)

On oluline tagada seitsmenda raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik rakendamine,
  tagadaes samas ka õiguskindluse ja programmile juurdepääsetavuse
  kõigile osalejatele. On vaja tagada määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 järgimine, samuti lihtsustamise ja parema õigusloome nõuete järgimine.
  Seitsmenda raamprogrammi rakendamismenetluste lihtsustamine aitab tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määruses nr [.../...], millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (11) (osalemiseeskirjad) sisalduvate rakendusmeetmete paindlikkus.

| (56) | Otstarbekohasuse ja eelmise põhjendusega seotud järjepidevuse kaalutlusel on oluline, et osalemiseeskirjades kajastuks selgelt lihtsustamise soov, millest lähtudes käesolev otsus välja on töötatud. Lihtsustamine on vajalik, et tagada kõigile huvitatud pooltele juurdepääsuõigus programmile. |
| --- | --- |

(56)

Otstarbekohasuse ja eelmise põhjendusega seotud järjepidevuse kaalutlusel on oluline, et osalemiseeskirjades kajastuks selgelt lihtsustamise soov, millest lähtudes käesolev otsus välja on töötatud. Lihtsustamine on vajalik, et tagada kõigile huvitatud pooltele juurdepääsuõigus programmile.

| (57) | Rahalist abi andvad asutused peaksid tegema koostööd ühise asutuse loomiseks, mille ülesanne oleks taotlejatele teabe andmine ning nende nõustamine. Eelkõige oleks nimetatud asutuse ülesanne töötada välja sarnaste rahastamiste jaoks ühtne taotluse vorm, jälgida taotluse vormi pikkust ja loetavust, jagada teavet potentsiaalsetele taotlejatele (eelkõige seminaride ja käsiraamatute koostamise kaudu) ning hallata andmepanka taotlejatele saadetud komisjoni vastuste kohta. |
| --- | --- |

(57)

Rahalist abi andvad asutused peaksid tegema koostööd ühise asutuse loomiseks, mille ülesanne oleks taotlejatele teabe andmine ning nende nõustamine. Eelkõige oleks nimetatud asutuse ülesanne töötada välja sarnaste rahastamiste jaoks ühtne taotluse vorm, jälgida taotluse vormi pikkust ja loetavust, jagada teavet potentsiaalsetele taotlejatele (eelkõige seminaride ja käsiraamatute koostamise kaudu) ning hallata andmepanka taotlejatele saadetud komisjoni vastuste kohta.

| (58) | Pakkumismenetlus peaks põhimõtteliselt koosnema mitmest menetluslikust osast, millest esimene oleks asjakohaseks tunnistatud esitatud taotluste ligikaudne hindamine. Kui peale nimetatud menetluse osa on juba selge, et taotlusele ei ole võimalik positiivset vastust anda, tuleb taotluse esitajat sellest asjaolust määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 116 lõike 3 kohaselt teavitada. Menetluse iga järgmine osa peab olema eelnevast selgelt eristatud, eelkõige mis puudutab taotlejalt nõutud dokumentide ulatust ja sisu. Kui taotlejalt nõutakse lisadokumendi esitamist, võib seda dokumenti temalt nõuda vaid kord menetluse jooksul. Kogutud andmed tuleb säilitada andmebaasis vastavalt nimetatud määruse artiklile 109a. Eesmärgiks on menetluse kiire läbiviimine. Vaatamata nimetatud määruse artikli 109 lõike 1 põhimõtetele, peab eelarvevahendite käsutaja tagama kogu menetluse jooksul, et taotlejalt nõutud pingutus finantstoetuse saamise taotluse, dokumentide ja muu kohustusliku lisamaterjali osas ei oleks toetuse summaga võrreldes ebaproportsionaalselt suur. |
| --- | --- |

(58)

Pakkumismenetlus peaks põhimõtteliselt koosnema mitmest menetluslikust osast, millest esimene oleks asjakohaseks tunnistatud esitatud taotluste ligikaudne hindamine. Kui peale nimetatud menetluse osa on juba selge, et taotlusele ei ole võimalik positiivset vastust anda, tuleb taotluse esitajat sellest asjaolust määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 116 lõike 3 kohaselt teavitada. Menetluse iga järgmine osa peab olema eelnevast selgelt eristatud, eelkõige mis puudutab taotlejalt nõutud dokumentide ulatust ja sisu. Kui taotlejalt nõutakse lisadokumendi esitamist, võib seda dokumenti temalt nõuda vaid kord menetluse jooksul. Kogutud andmed tuleb säilitada andmebaasis vastavalt nimetatud määruse artiklile 109a. Eesmärgiks on menetluse kiire läbiviimine. Vaatamata nimetatud määruse artikli 109 lõike 1 põhimõtetele, peab eelarvevahendite käsutaja tagama kogu menetluse jooksul, et taotlejalt nõutud pingutus finantstoetuse saamise taotluse, dokumentide ja muu kohustusliku lisamaterjali osas ei oleks toetuse summaga võrreldes ebaproportsionaalselt suur.

| (59) | Liikuvuse haldamise ja juhtimise komisjoni poolt soovitatud uute täidesaatvate asutuste roll ja ülesanded ning VKEdele suunatud toetusmeetmed määratletakse selgelt osalemiseeskirjades. |
| --- | --- |

(59)

Liikuvuse haldamise ja juhtimise komisjoni poolt soovitatud uute täidesaatvate asutuste roll ja ülesanded ning VKEdele suunatud toetusmeetmed määratletakse selgelt osalemiseeskirjades.

| (60) | Käesoleva õigusaktiga kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis kujutab endast eelarvepädevate institutsioonide jaoks eelarvemenetluse jooksul peamist juhist 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(60)

Käesoleva õigusaktiga kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis kujutab endast eelarvepädevate institutsioonide jaoks eelarvemenetluse jooksul peamist juhist 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 37 tähenduses.

| (61) | Kuna asutamislepingu artikli 163 alusel võetavate meetmete eesmärki, nimelt aidata kaasa teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse rajamisele Euroopas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning on seetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil tugevas partnerluses Euroopa piirkondadega,
  võib ühendus võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(61)

Kuna asutamislepingu artikli 163 alusel võetavate meetmete eesmärki, nimelt aidata kaasa teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse rajamisele Euroopas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning on seetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil tugevas partnerluses Euroopa piirkondadega,
  võib ühendus võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Raamprogrammi kehtestamine

Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogramm (edaspidi “seitsmes raamprogramm”) kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eesmärgid ja tegevused

1.   Seitsmes raamprogramm toetab lõigetes 2-5 sätestatud tegevust. Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on määratletud I lisas.

2.   Koostöö: kõikide riikidevahelise koostöö raames läbiviidud teadusuuringute toetamine järgmistes valdkondades:

| a) | tervishoid; |
| --- | --- |

a)

tervishoid;

| b) | toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia; |
| --- | --- |

b)

toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia;

| c) | kalandus ja ookeanide säästev kasutamine; |
| --- | --- |

c)

kalandus ja ookeanide säästev kasutamine;

| d) | side- ja infotehnoloogia; |
| --- | --- |

d)

side- ja infotehnoloogia;

| e) | nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; |
| --- | --- |

e)

nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

| f) | energeetika; |
| --- | --- |

f)

energeetika;

| g) | keskkond (sealhulgas kliimamuutused); |
| --- | --- |

g)

keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

| h) | transport (sealhulgas lennundus); |
| --- | --- |

h)

transport (sealhulgas lennundus);

| i) | sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; |
| --- | --- |

i)

sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

| j) | julgeolek
  ; |
| --- | --- |

j)

julgeolek
  ;

| k) | kosmos. |
| --- | --- |

k)

kosmos.

3.   Ideed: teadlaste algatatud selliste teadusuuringute toetamine kõikides valdkondades, mida viivad läbi Euroopa tasandil konkureerivad üksikud töörühmad.

4.   Inimesed: inimpotentsiaali kvantitatiivne ja kvalitatiivne tugevdamine Euroopa teadusuuringutes
  , tehnoloogia arengus ja ettevõtluses ning teadlaste suurema liikuvuse toetamine Euroopas
  .

5.   Võimekus: Euroopa selliste teadusuuringute ja innovatsiooni alase võimekuse põhiaspektide toetamine nagu teadustöö infrastruktuurid, piirkondlikud teadusuuringukesksed rühmitised, EL ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täieliku potentsiaali arendamine, VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud, “teadus ühiskonnas” teemad, horisontaalne rahvusvahelise koostöö.

6.   Lisaks toetab seitsmes raamprogramm Teadusuuringute Ühiskeskuse otseseid teaduslikke ja tehnilisi meetmeid väljaspool tuumaenergiavaldkonda, nagu on määratletud I lisas.

Artikkel 3

Eriprogrammid

Seitsmendat raamprogrammi viiakse ellu eriprogrammide kaudu. Kõnealustes programmides määratakse kindlaks täpsed eesmärgid ja üksikasjalikud rakenduseeskirjad
  kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
  .

Artikkel 4

Maksimaalne kogusumma ja iga programmi jaoks eraldatud summa

1.   Ühenduse finantsosaluse maksimaalne
  soovituslik
  kogusumma seitsmenda raamprogrammi kohta tervikuna on
  50 524
  miljonit
  EURi 7-aastaseks perioodiks alates 1. jaanuarist 2007
  . Kõnealune summa jaotatakse artikli 2 lõigete 2-6 kohaste tegevusvaldkondade ja meetmete vahel järgmiselt (miljonites eurodes):

| Koostöö | 32492 |
| --- | --- |
| Ideed | 7560 |
| Inimesed | 4777 |
| Võimekus | 3944 |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda | 1751 |

Koostöö

32492

Ideed

7560

Inimesed

4777

Võimekus

3944

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda

1751

2.   Lõikes 1 osutatud iga tegevuse teemavaldkondade suunav jaotus määratletakse II lisas.

3.   Ühenduse finantsosalust seitsmendas raamprogrammis käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad määratletakse III lisas.

4.
     
  Eespool nimetatud summad korrigeeritakse pärast finantsraamistiku läbivaatamist nagu sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes.

5.
     
  Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale Euroopa Liidu iga-aastase üldeelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest.

Artikkel 5

Ühenduse finantshuvide kaitse

Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes üleastumise suhtes ühenduse õiguse sätetest, sh programmiga ettenähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmisest, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.

Artikkel 6

Eetikapõhimõtted

1.
     Kõikide seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate teadusuuringute läbiviimisel järgitakse olulisi eetikapõhimõtteid.

2.
     
  Seitsmenda raamprogrammi raames ei rahastata järgmisi teadustöö valdkondi:

| — | inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljunemine; |
| --- | --- |

—

inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljunemine;

| — | inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muudatused päritavaks muuta; |
| --- | --- |

—

inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muudatused päritavaks muuta;

| — | teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil. |
| --- | --- |

—

teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

3.
     
  Nii täiskasvanute kui ka inimese embrüo tüvirakkude kasutamise teadusuuringuid võib käesoleva raamprogrammi raames rahastada sõltuvalt teadustöö sisust ja asjassepuutuva(te) liikmesriigi (liikmesriikide) õiguslikust raamistikust.

Kõik rahastamistaotlused peavad sisaldama teavet selle kohta, kuidas liikmesriigi pädevad asutused on korraldanud litsentsimise ja kontrollimeetmed.

Embrüo tüvirakuliinide uurimiseks volitatud institutsioonid, organisatsioonid ja teadlased peavad alluma rangele litsentsimisele ja kontrollile, mis on kooskõlas asjassepuutuva(te) liikmesriigi (liikmesriikide) õigusliku raamistikuga.

4.
     
  Eespool nimetatud uurimisvaldkonnad tuleb tehnoloogiliste saavutuste valguses enne programmi teist etappi uuesti läbi vaadata.

Artikkel 7

Järelevalve, hindamine ja läbivaatamine

1.   Komisjon
  hoiab
  välisekspertide
  abiga raamprogrammi
  ja selle
  eriprogrammid pideva ja süstemaatilise jälgimise all ning viib läbi vähemalt kaks empiirilisel meetodil põhinevat vahehindamist, ühe 2009. ja teise 2011. aastal. Kui see on asjakohane, teeb komisjon eesmärkide ja teadusuuringute kohta muudatusettepanekuid, et suurendada nende tõhusust ja mõju ning võtta arvesse esilekerkivaid teadusvaldkondi. Hinnatakse ka uute rahastamisvahendite ja osalemiseeskirjade lihtsust ning paindlikkust. Hindamise tulemused, sealhulgas need, mis puudutavad uusi tegevusi ja struktuure, eriti Euroopa teadusnõukogu ja ühiseid tehnoloogiaalgatusi, aga ka lihtsustatud menetluse tulemused, tuleb esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Enne seitsmenda raamprogrammi algust selgitatakse välja, milliseid andmeid mõjuhinnangu põhjaliku hindamisaruande jaoks vaja läheb, et teabe võrreldavuse tagamiseks kasutada järjekindlalt sama metoodikat. Komisjon võrdleb ka andmeid selle kohta, kuhu seitsmenda raamprogrammi vahendid on ELis suunatud.

2.   Komisjon tellib kaks aastat pärast seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimist sõltumatutelt välisekspertidelt hinnangu selle põhjenduste, rakendamise ja tulemuste kohta.

Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C65, 17.3.2006, lk 9

  .

1

65, 17.3.2006, lk 9

.

(2)  ELT C115, 16.5.2006, lk 20

  .

2

115, 16.5.2006, lk 20

.

(3)  Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta seisukoht.

(4)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 259.

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  Juba esitatud komisjoni 10. veebruari 2004. aasta teatises (KOM(2004)0101) ja 14. juuli 2004. aasta teatises (KOM(2004)0487) finantsperspektiivide kohta aastateks 2007-2013.

6

Juba esitatud

10. veebruari

(

0

)

juuli

(

0

)

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

10

(11)  ELT L ....

11

I LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD

Seitsmenda raamprogrammi läbiviimisel püütakse saavutada asutamislepingu artiklis 163 kirjeldatud üldeesmärke, aidates kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmistepõhise ühiskonna loomisele. Teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute tipptaset tugevdatakse järgmist nelja valdkonda hõlmavate programmidega: koostöö, ideed, inimesed ja võimekus.

Raamprogrammis toetatakse järgmisi strateegilisi tegevusliine: Euroopa teadusruum, VKEde kaasamine, erasektoripoolne rahastamine, poliitikapõhised teadusuuringud, riiklike poliitikate vastastikune täiendavus, teadlaste meelitamine ELi ja nende seal hoidmine, ning tehnosiire.

Euroopa eesmärgiks peavad olema tõeliselt tipptasemel teadusuuringud, et saada juhtivaks jõuks uuenduslike teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonnas.

I   KOOSTÖÖ

Käesolevas seitsmenda raamprogrammi osas toetatakse rahvusvahelist koostööd kogu ELis ja väljaspool igal tasandil ja mitmetes valdkondades, mis vastavad teadmiste ja tehnoloogia arengu peamistele valdkondadele, kus
  kõrgeima tasemega
  teadusuuringuid tuleb toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna- ja tööstusalaseid küsimusi
  , ning teadusuuringute valdkondadele, mis on aastate jooksul tähelepanuta jäänud, eelkõige pidades silmas arengumaade ravialaseid vajadusi.

Üldeesmärk on toetada jätkusuutlikku arengut.

ELi meetmete
  üksteist
  kindlaksmääratud teemat on järgmised:

| 1) | Tervishoid; |
| --- | --- |

1)

Tervishoid;

| 2) | Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia; |
| --- | --- |

2)

Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia;

| 3) | Kalandus ja ookeanide säästev kasutamine; |
| --- | --- |

3)

Kalandus ja ookeanide säästev kasutamine;

| 4) | Info- ja sidetehnoloogia; |
| --- | --- |

4)

Info- ja sidetehnoloogia;

| 5) | Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; |
| --- | --- |

5)

Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

| 6) | Energeetika; |
| --- | --- |

6)

Energeetika;

| 7) | Keskkond (sealhulgas kliimamuutused); |
| --- | --- |

7)

Keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

| 8) | Transport (sealhulgas lennundus); |
| --- | --- |

8)

Transport (sealhulgas lennundus);

| 9) | Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; |
| --- | --- |

9)

Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

| 10) | Julgeolekuvaldkond; |
| --- | --- |

10)

Julgeolekuvaldkond;

| 11) | Kosmosevaldkond. |
| --- | --- |

11)

Kosmosevaldkond.

Need teemad on üldjoontes määratletud suhteliselt kõrgel tasemel, nii et neid on võimalik kohandada seitsmenda raamprogrammi kehtivusaja jooksul tekkida võivatele muutuvatele vajadustele ja võimalustele. Iga teema puhul on kindlaks määratud rida tegevusi, mis näitavad ära ühenduse toetuse kavandatavad põhisuunad. Need on kindlaks määratud EL eesmärkidesse tehtava panuse alusel, kaasa arvatud üleminek teadmistepõhisesse ühiskonda, asjakohane Euroopa teadusuuringute potentsiaal ja EL tasandil võetavate sekkumismeetmete lisandväärtus nende valdkondade puhul.

Erilist tähelepanu pööratakse
  temaatiliste valdkondade vahelise kooskõlastamise tõhususele ja
  olulistele teadusvaldkondadele, mis läbivad mitut teemat.
  Seega korraldatakse, rõhutades eelkõige inter- ja multidistsiplinaarseid aspekte, ühised projektikonkursid nendes prioriteetsetes teemavaldkondades, mis viitavad selgelt erinevate valdkondade seotusele, nagu näiteks sotsiaal- ja loodusteadused. Sel eesmärgil sisaldavad projektikonkursid interdistsiplinaarsuse taseme hindamise kriteeriume.

VKEde, eelkõige teadmistepõhiste VKEde, kaasamine tuleb tagada praktiliste toetusmeetmete abil koos saavutatud tulemuste kvantitatiivse ja kvalitatiivse jälgimisega.

Multidistsiplinaarsust soodustatakse mitut teemat läbivate ühiste lähenemisviisidega, mis on seotud enam kui ühte teemat käsitlevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega.

Eelkõige tööstuse seisukohalt oluliste valdkondade puhul on muude allikate kõrval võetud aluseks selliste erinevate Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö, mis on loodud valdkondades, kus Euroopa konkurentsivõime, majanduskasv ja heaolu sõltuvad märkimisväärsest teaduslikust ja tehnoloogilisest protsessist lähemas või kaugemas
  tulevikus.

Üksteist
  teemat hõlmavad ka teadustegevust, mis on vajalik ELi põhimõtete sõnastamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks, samuti normide määramisele eelnevat ja samaaegset standardite ja nende rakendamise
  parandamise kaudu koostalitusvõime ja konkurentsi
  parandamisega seotud teadustegevust ja sõltumatuid teadmisi
  .

Iga teema raames tagatakse lisaks nimetatud tegevusele ka võimalus tegelda avatult ja paindlikult kaht liiki võimaluste ja vajadustega:

| — | Uued ja esilekerkivad tehnoloogiad: spontaansetele uurimisettepanekutele osutatava eritoetuse, sealhulgas ühiste projektikonkursside abil on tarvis julgustada teadusuuringuid, mille eesmärk on
  teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või
  kokkupuutes teiste asjakohaste teadusvaldkondade ja -harudega
  uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi
  ; samuti on vaja toetada uudseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning uurida uusi tulevikukavade võimalusi
  , eelkõige aga neid, mis võivad kaasa tuua märkimisväärse läbimurde
  ; tarvis on asjakohast kooskõlastatust meetmetega, mis võetakse programmi “Ideed” raames, et vältida mis tahes kattumist ja teha võimalikuks rahaliste vahendite optimaalne kasutamine
  . |
| --- | --- |

—

Uued ja esilekerkivad tehnoloogiad: spontaansetele uurimisettepanekutele osutatava eritoetuse, sealhulgas ühiste projektikonkursside abil on tarvis julgustada teadusuuringuid, mille eesmärk on
  teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või
  kokkupuutes teiste asjakohaste teadusvaldkondade ja -harudega
  uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi
  ; samuti on vaja toetada uudseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning uurida uusi tulevikukavade võimalusi
  , eelkõige aga neid, mis võivad kaasa tuua märkimisväärse läbimurde
  ; tarvis on asjakohast kooskõlastatust meetmetega, mis võetakse programmi “Ideed” raames, et vältida mis tahes kattumist ja teha võimalikuks rahaliste vahendite optimaalne kasutamine
  .

| — | Ettenägematud poliitikast tulenevad vajadused: reageerida paindlikult uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis ilmnevad seitsmenda raamprogrammi käigus, nagu näiteks ettenägematud arengutendentsid või sündmused, mille puhul tuleb kiiresti reageerida (nt epideemiad, probleemid seoses toidu ohutuse või loodusõnnetustega). |
| --- | --- |

—

Ettenägematud poliitikast tulenevad vajadused: reageerida paindlikult uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis ilmnevad seitsmenda raamprogrammi käigus, nagu näiteks ettenägematud arengutendentsid või sündmused, mille puhul tuleb kiiresti reageerida (nt epideemiad, probleemid seoses toidu ohutuse või loodusõnnetustega).

Et tugevdada EL teadusuuringute tulemuste levitamist ja kasutamist, toetatakse teadmiste ja tulemuste edasiandmist - sealhulgas poliitikakujundajatele - kõikides valdkondades, kaasa arvatud koostöövõrgustikega seotud algatuste, seminaride ja ürituste rahastamise, välisekspertide abi ning info- ja elektrooniliste teenuste, eelkõige CORDISe kaudu. Innovatsiooni toetavaid meetmeid võetakse konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi alusel. Toetust antakse ka algatustele, mille eesmärk on alustada teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevat avalikku arutelu väljaspool teadusringkonda, ning algatustele teadusalase suhtlemise ja hariduse valdkonnas. Arvesse võetakse ka eetika põhimõtteid
  ,
  soolisi aspekte
  ning karjääri alustavate teadlaste kaasamist
  .

Ühendus toetab tehnosiirdealgatusi ning aitab kaasa teadusuuringute ja selle abil kasumi tootmise vahelise lõhe ületamisele, andes Euroopa Investeerimisfondile rahalisi vahendeid tehnosiirdevahendi juhtimiseks. Konkreetsetes programmides ja osalemiseeskirjades täpsustatud osalemistingimustel rahastatakse nimetatud vahendiga ülikoolides, uurimiskeskustes või muude tehnosiirdega tegelevate juriidiliste isikute läbiviidavaid tehnosiirdealaseid meetmeid.

Seitsmenda raamprogrammi raames rahastatavate tegevuste mitmekesisus nõuab kohast integratsiooni ja koordineerimist. Vältimaks pädevuste killustatust ja kattumist peavad riiklikud ja Euroopa teadusprogrammid ning ettevõtjad tegema rohkem koostööd pikaajalises teadusuuringute programmis.

Erilist tähelepanu pööratakse VKEde, eelkõige teadmistepõhiste VKEde piisavale osalusele riigiüleses koostöös. Seetõttu võetakse programmi “Koostöö” raames konkreetseid meetmeid, sealhulgas eraldi konkursid VKEdele, riiklikud uurimisauhinnad ning toetusmeetmed VKEde osaluse hõlbustamiseks. Lisaks on eesmärgiks eraldada vähemalt 15% programmi “Koostöö” eelarvest VKEdele. Selle eesmärgi saavutamiseks hõlbustatakse VKEde osalust strateegiliste projektide ja uuringukeskuste abil, mis on seotud prioriteetsete teemade või Euroopa tehnoloogiaplatvormi projektidega.

Kõikide teemade raames toetatakse rahvusvahelist koostööd järgmiste vahenditega:

| — | Euroopa tehnoloogiaplatvormid; |
| --- | --- |

—

Euroopa tehnoloogiaplatvormid;

| — | koostöö teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

—

koostöö teadusuuringute valdkonnas;

| — | ühised tehnoloogiaalgatused; |
| --- | --- |

—

ühised tehnoloogiaalgatused;

| — | uurimisprogrammide kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

uurimisprogrammide kooskõlastamine;

| — | rahvusvaheline koostöö. |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline koostöö.

Euroopa teadusuuringute konkurentsivõime suurendamine nõuab potentsiaali täielikku vabastamist kogu Euroopa teadusruumis.
  Seetõttu uurivad teadusuuringute tipptaseme saavutamisele püüdlevad projektid inim- ja rahaliste ressursside optimaalse kasutamise võimalusi, arendades samas tõelist Euroopa teadusruumi laiapõhjaliste konsortsiumite loomise kaudu.

Euroopa tehnoloogiaplatvormid

Euroopa tehnoloogiaplatvormid on mehhanismid kõigi huvitatud sidusrühmade koondamiseks, et töötada välja nende vastavad strateegilised teadusuuringute kavad ning jagada seejärel konkreetselt nende vahel ülesanded.

Euroopa tehnoloogiaplatvormid toetavad üksikute ettevõjate (eelkõige VKEde) ja ettevõtjate gruppide osalemist teadusuuringute projektides, mis on seotud konkreetselt nende pädevusega.

Piirkondlikud teadusuuringutepõhised kogumid võivad ühineda Euroopa tehnoloogiaplatvormidega, et rakendada täielikult oma konkurentsivõime potentsiaali.

Finantseerimisasutusi peaks ergutama kaasama kapitali, et hõlbustada strateegilisi teadusuuringute kavasid rakendavatel projektidel laenu saamist, kasutades selleks kõiki finantseerimisvõimalusi, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi üht vahendit riskijagamisrahastut.

Euroopa tehnoloogiaplatvormid peaksid rakendama EUREKA rühmitiste saadud laialdasi kogemusi, mis on aidanud edukalt kaasa strateegiliste uurimisvaldkondade kasvule Euroopas.

Koostöö teadusuuringute valdkonnas

Teadusuuringute valdkonnas tehtav koostöö on EL teadusuuringute rahastamise aluseks. Eesmärk on teha teadmiste edendamise võtmevaldkondades kindlaks parimad uurimisprojektid ja võrgustikud, mis pakuvad huvi Euroopa ja kogu maailma teadlastele ja investeerijatele.

Et toetada Euroopa teadusruumi arengut, tuleks toetada olemasolevaid Euroopa asutusi ja ülikoole kui teadus- ja tehnoloogiauuringute alal täiuslikkuse saavutamise põhilisi keskusi tipptaseme saavutamisel ja edendamisel, suurendades kokkupuutealasid ja üldist koordineerimist riiklikul ja piirkondlikul tasandil tehtava muu teadus- ja uuendustööga. See saavutatakse võrgustike loomise ja integreerumisega seotud uute ülesannete lisamisega tipptasemel võrgustike töövaldkonda.

Seda
  eesmärki
  on võimalik saavutada teadusalase koostööga mitme rahastamiskava raames:
  suurim osa projektidest on
  koostööprojektid
  ja
  , tipptasemel võrgustikud, kooskõlastamis-/toetusmeetmed (vt III lisa).
  Koostööprojektid peaksid hõlmama teadusuuringuid ja tutvustamistegevust, tuues tulemused turule lähemale ning sidudes selle meetme konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammis pakutavate vahenditega.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Vähestel juhtudel õigustavad teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse eesmärgid ning vajalikud vahendid pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis. Need
  uued vahendid peaksid põhinema
  Euroopa tehnoloogiaplatvormide
  tööl
  ja
  komisjon peab tagama sujuva ülemineku strateegilistelt teadusuuringute kavadelt. Ühiste tehnoloogiaalgatuste valimiseks tuleb kehtestada selgelt määratletud kriteeriumid ja juhised.
  Asutamislepingu artikli 171
  kohaselt loodavad ühisettevõtted peavad ühendama avaliku ja erasektori vahendid. Euroopa Investeerimispanks peab kaasama kapitali, et hõlbustada laenude võtmist riskijagamisrahastu kaudu. Riskijagamisrahastut, mida rakendavad ühiselt Euroopa Investeerimispank ja komisjon, peab juhtima asjakohane ühiskomisjon ning see peab olema organiseeritud seitsmenda raamprogrammi vahendina. See peab koostama aruande soovitustega eelarvevahendite jaotamise kohta ühiste tehnoloogiaalgatuste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse prioriteetide vahel kooskõlas Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel seatud prioriteetidega. Tegevust tuleks kooskõlastada ka Euroopa Investeerimisfondiga, et tagada rahalised vahendid VKEdele.

Võimalikud ühised tehnoloogiaalgatused määratakse kindlaks
  avatud ja läbipaistval viisil hinnangu põhjal, mida tehakse
  mitmete
  kriteeriumide alusel:

| — | tõelise ühiskondliku vajaduse olemasolu ning tööstussektori panus; |
| --- | --- |

—

tõelise ühiskondliku vajaduse olemasolu ning tööstussektori panus;

| — | ELi tasandil võetavate meetmete lisandväärtus, mida mõõdetakse piiriüleses koostöös saavutatud tipptaseme ja sünergiate kaudu; |
| --- | --- |

—

ELi tasandil võetavate meetmete lisandväärtus, mida mõõdetakse piiriüleses koostöös saavutatud tipptaseme ja sünergiate kaudu;

| — | ühiskonnakasulikkuse olulisus; |
| --- | --- |

—

ühiskonnakasulikkuse olulisus;

| — | suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil; |
| --- | --- |

—

suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil;

| — | mõju tööstusalasele konkurentsivõimele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

—

mõju tööstusalasele konkurentsivõimele ja majanduskasvule;

| — | suutlikkus ettevõtlust ergutada; |
| --- | --- |

—

suutlikkus ettevõtlust ergutada;

| — | taotletava eesmärgi
  ja tulemuste
  määratluse tase ja selgus; |
| --- | --- |

—

taotletava eesmärgi
  ja tulemuste
  määratluse tase ja selgus;

| — | kaasatud teadlaste koolitamise kava; |
| --- | --- |

—

kaasatud teadlaste koolitamise kava;

| — | tööstusvaldkonna rahalise ja materiaalse panuse
  osakaal; |
| --- | --- |

—

tööstusvaldkonna rahalise ja materiaalse panuse
  osakaal;

| — | ulatuslikumate
  poliitikaeesmärkide saavutamiseks antava panuse olulisus; |
| --- | --- |

—

ulatuslikumate
  poliitikaeesmärkide saavutamiseks antava panuse olulisus;

| — | suutlikkus hankida täiendavat riiklikku toetust ja vahendeid praeguse
  ja
  tulevase tööstussektori rahastamise
  jaoks; |
| --- | --- |

—

suutlikkus hankida täiendavat riiklikku toetust ja vahendeid praeguse
  ja
  tulevase tööstussektori rahastamise
  jaoks;

Ühiste tehnoloogiaalgatuste olemus peab olema selgelt määratletud, eriti seoses järgmiste küsimustega:

| — | finantskohustused; |
| --- | --- |

—

finantskohustused;

| — | osalejate kohustuste kestus; |
| --- | --- |

—

osalejate kohustuste kestus;

| — | lepingu sõlmimist ja lõpetamist käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

—

lepingu sõlmimist ja lõpetamist käsitlevad sätted;

| — | intellektuaalomandi õigused. |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi õigused.

Arvestades ühiste tehnoloogiaalgatuste laia ulatust ja erilist keerukust, tehakse olulisi jõupingutusi nende läbipaistva toimimise tagamiseks kooskõlas tipptaseme põhimõtetega.
  Erilist tähelepanu pööratakse üldisele vastavusele ja koordineerimisele samasse valdkonda kuuluvate ühiste tehnoloogiaalgatuste ning riiklike programmide ja projektide vahel.
  Nende rakendamise kord peaks hõlmama konkreetseid suuniseid VKEde ja tehnosiirde ning osalevate teadlaste haridus- ja koolitusprogrammide kaasamiseks. Liikmesriigid ja komisjon peavad tegema ühiseid jõupingutusi selgete kooskõlastamismeetmete loomiseks ning nende rakendamise rahastamiseks.

Muude programmide, v.a ühenduse uurimisprogrammid, koordineerimine

Selles valdkonnas võetud meetmed põhinevad kahel põhivahendil: ERA-NET-süsteem ja ühenduse osalemine ühiselt rakendatavates siseriiklikes uurimisprogrammides (asutamislepingu artikkel 169). Meetmed võivad hõlmata küsimusi, mis ei ole otseselt seotud kõnealuse üheteistkümne teemaga, kui neil on piisav EL lisandväärtus. Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks seitsmenda raamprogrammi ja selliste valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel nagu EUREKA ja COST (1).

ERA-NET-süsteemiga arendatakse ja tugevdatakse riiklike ja piirkondlike teadusuuringute kooskõlastamist:

| — | luues raamistiku osalejatele, kes rakendavad avalikke uurimisprogramme, et tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist. See hõlmab toetust uutele ERA-NET-süsteemidele, samuti olemasolevate ERA-NET-süsteemide ulatuse laiendamisele ja süvendamisele, näiteks muutes nende partnerluse ulatuslikumaks, ning nende programmide vastastikusele avamisele; |
| --- | --- |

—

luues raamistiku osalejatele, kes rakendavad avalikke uurimisprogramme, et tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist. See hõlmab toetust uutele ERA-NET-süsteemidele, samuti olemasolevate ERA-NET-süsteemide ulatuse laiendamisele ja süvendamisele, näiteks muutes nende partnerluse ulatuslikumaks, ning nende programmide vastastikusele avamisele;

| — | pakkudes täiendavat ühenduse rahalist toetust osalejatele, kes loovad lepingulise fondi ühiste projektikonkursside jaoks vastavate riiklike ja piirkondlike programmide vahel (“ERA-NET PLUS”). |
| --- | --- |

—

pakkudes täiendavat ühenduse rahalist toetust osalejatele, kes loovad lepingulise fondi ühiste projektikonkursside jaoks vastavate riiklike ja piirkondlike programmide vahel (“ERA-NET PLUS”).

| — | rakendades piiratud arvul juhtudel edukat ERA-STARi Euroopa piirkondade ning väikeste ja keskmise suurusega liikmesriikide koostöö kava selliste pikaajaliste programmide nagu üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) elluviimise juhtimises. |
| --- | --- |

—

rakendades piiratud arvul juhtudel edukat ERA-STARi Euroopa piirkondade ning väikeste ja keskmise suurusega liikmesriikide koostöö kava selliste pikaajaliste programmide nagu üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) elluviimise juhtimises.

Ühenduse osalus siseriiklikes uurimisprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel, on eriti oluline Euroopa koostöö jaoks “muutuva geomeetria” ulatuslikul skaalal liikmesriikide vahel, kellel on ühised vajadused ja/või huvid. Sellised asutamislepingu artikli 169 kohased algatused käivitatakse valdkondades, mis määratakse kindlaks liikmesriikide tihedas koostöös, kaasa arvatud võimalikus koostöös valitsustevaheliste programmidega
  nagu EUREKA
  , mitmete kriteeriumide alusel:

| — | asjakohasus EL eesmärkide suhtes; |
| --- | --- |

—

asjakohasus EL eesmärkide suhtes;

| — | taotletava eesmärgi selge määratlemine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes; |
| --- | --- |

—

taotletava eesmärgi selge määratlemine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes;

| — | juba olemas olev alus (olemasolevad või kavandatavad siseriiklikud uurimisprogrammid); |
| --- | --- |

—

juba olemas olev alus (olemasolevad või kavandatavad siseriiklikud uurimisprogrammid);

| — | Euroopa lisandväärtus; |
| --- | --- |

—

Euroopa lisandväärtus;

| — | sotsiaalne ja keskkonnaalane lisandväärtus; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne ja keskkonnaalane lisandväärtus;

| — | kriitiline tase seoses kaasatud programmide ulatuse ja arvuga ning nendega hõlmatavate tegevuste sarnasus; |
| --- | --- |

—

kriitiline tase seoses kaasatud programmide ulatuse ja arvuga ning nendega hõlmatavate tegevuste sarnasus;

| — | asutamislepingu artikli 169 tõhusus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendina. |
| --- | --- |

—

asutamislepingu artikli 169 tõhusus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendina.

Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvahelise koostöö alased meetmed peavad sisaldama selgelt määratletud Euroopa lisandväärtust ning seitsmenda raamprogrammi käesoleva osa
  kohaselt on sellised meetmed järgmised
  :

| — | kolmandate riikide
  teadlaste
  ja
  teadusasutuste suurem osalemine
  kõnealustes valdkondades
  koos konfidentsiaalsusaspektidega seotud vajalike kitsendustega julgeoleku teema puhul
  , et ergutada neid seda võimalust ära kasutama; |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide
  teadlaste
  ja
  teadusasutuste suurem osalemine
  kõnealustes valdkondades
  koos konfidentsiaalsusaspektidega seotud vajalike kitsendustega julgeoleku teema puhul
  , et ergutada neid seda võimalust ära kasutama;

| — | igas valdkonnas kolmandatele riikidele mõeldud teadusliku koostöö meetmed, kui on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel. Olles tihedalt seotud kahepoolsete koostöölepingute või mitmepoolse aruteluga ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel, kujutavad kõnealused meetmed endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed
  toimivad ühistes huvivaldkondades ning sisaldavad ka järgmiseid:
  meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide teadustöö suutlikkust
  ning
  koostöö, mis on suunatud arengu- ja reformijärgus riikidele ning keskendub nende konkreetsetele vajadustele sellistes valdkondades nagu tervishoid
  , eelkõige harvaesinevad ja tähelepanuta jäetud haigused
  , põllumajandus, kalandus ja keskkond ning mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes. |
| --- | --- |

—

igas valdkonnas kolmandatele riikidele mõeldud teadusliku koostöö meetmed, kui on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel. Olles tihedalt seotud kahepoolsete koostöölepingute või mitmepoolse aruteluga ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel, kujutavad kõnealused meetmed endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed
  toimivad ühistes huvivaldkondades ning sisaldavad ka järgmiseid:
  meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide teadustöö suutlikkust
  ning
  koostöö, mis on suunatud arengu- ja reformijärgus riikidele ning keskendub nende konkreetsetele vajadustele sellistes valdkondades nagu tervishoid
  , eelkõige harvaesinevad ja tähelepanuta jäetud haigused
  , põllumajandus, kalandus ja keskkond ning mida rakendatakse nende vajadustele kohandatud finantstingimustes.

Käesolev seitsmes raamprogrammi osa hõlmab rahvusvahelisi koostöömeetmeid igas valdkonnas ja valdkondade vahel. Kõnealuseid meetmeid rakendatakse kooskõlas programmides“Inimesed” ja “Võimekus” käsitletud meetmetega.

Koostatakse seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahvusvahelise koostöö üldstrateegia, milles määratakse kindlaks eesmärgid, Euroopa huvid ja konkreetsed koostöövaldkonnad konkreetsete riikide rühmade koostööks. Strateegias näidatakse ära valdkonnad, mille puhul peaks kolmandate riikide osalus olema piiratud, nt julgeolekuvaldkonna uurimistegevuses.

TEEMAD

1.   Tervishoid

Eesmärk

Parandada Euroopa kodanike tervist, suurendada tervishoiuga seotud Euroopa tööstusharude ja äriühingute konkurentsivõimet ja uuendusvõimet, tegeldes globaalsete tervishoiuküsimustega, sealhulgas puhkevate epideemiate ja tähelepanuta jäetud haiguste küsimusega. Teadusuuringute eesmärgiks on nii haiguste ennetamise kui ka tõhusate ravimeetodite ja ravimite väljatöötamise optimeerimine, tagades võrdse juurdepääsu riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemustele. Erilist tähelepanu pööratakse translatiivsetele uuringutele (kliiniliste rakenduste valdkonnas tehtud põhiavastuste translatsioon), uute raviviiside arendamisele ja valideerimisele, haiguste ennetamise ja tervise edendamise meetoditele, diagnostikavahenditele ja -tehnoloogiatele, ning uuringupõhistele raviasutustele, mis esindavad uusimaid meetodeid, samuti jätkusuutlikule ja tõhusale tervishoiusüsteemile.

Põhimõte

Inimese genoomi järjestuse määramine ja viimased edusammud postgenoomikas on toonud põhjaliku pöörde inimese tervist ja haigusi käsitlevatesse teadusuuringutesse. Suurte andmekogude ja bioloogilistel protsessidel põhinevate teadmiste integreerimiseks
  ja tervishoiuga seotud biotööstuse jaoks võtmetähtsusega tehnoloogiate arendamiseks
  on vaja koondada piisavad kogemused ja vahendid, mis ei ole siseriiklikul tasandil kättesaadavad. Märkimisväärseteks edusammudeks translatiivsetes terviseuuringutes, mis on vajalikud selleks, et tagada biomeditsiinilistest uuringutest saadav praktiline kasu, on vaja ka valdkondadevahelisi ja üleeuroopalisi lähenemisviise, kaasates eri huvirühmasid. Selliste lähenemisviiside abil saab Euroopa aidata tõhusamalt kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele ülemaailmselt oluliste haigustega võitlemisel.

Paljude haigustega (nt vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused,
  autoimmuunsed ja nakkushaigused, allergiahaigused, epilepsia, traumad, reumaatilised haigused, hingamissüsteemi haigused,
  vaimu- ja neuroloogilised haigused, eelkõige sellised vanusega seotud haigused nagu
  osteoporoos,
  Alzheimeri ja Parkinsoni tõbi) seotud kliinilised uuringud põhinevad rahvusvahelistel mitmes keskuses tehtud uuringutel, et leida lühikese aja jooksul nõutav arv patsiente. Epidemioloogiline uurimistöö peab märkimisväärsete tulemuste saavutamiseks hõlmama suurt hulka erinevaid elanikkondi ja rahvusvahelisi võrgustikke.
  Biotooteid ja rakke puudutavate uute tehniliste lähenemiste ja
  uue diagnostika ja ravi väljatöötamisel harvaesinevate tervisehäirete jaoks on samuti vaja mitme riigi osalust, et suurendada iga uuringu puhul patsientide arvu. Euroopa tasandil tehtud tervishoiupoliitikaga seotud uuringute alusel saab võrrelda mudeleid, süsteeme, andmeid ning riiklikes andmebaasides ja biopankades hoitavaid patsientide materjale.

ELis läbiviidud põhjalikud biomeditsiinilised uuringud aitavad tugevdada Euroopa tervishoiualase biotehnoloogia-, meditsiinitehnoloogia- ja farmaatsiatööstuse konkurentsivõimet.
  ELi koostöö arenguriikidega võimaldab neil riikidel tugevdada teadusuuringute suutlikkust.
  ELil on oluline roll ka sellise keskkonna loomisel, mis soodustab
  tervishoiuga seotud avalikke huve edendavat
  innovatsiooni
  avalikus ja
  farmaatsiasektoris, eelkõige kliiniliste uuringute edusammude suurendamiseks.
  Sellega seoses toetatakse MICE programmi (Medicines Investigation for the Children of Europe - Euroopa laste ravimite uuringud) käivitamist. Alustatakse ulatuslikke ELi teadusuuringuid ioonteraapia (prootonid ja süsinikioonid) osas, et arendada juba praegu edukaid vähkkasvaja ravimeetodeid ning tugevdada seadmete projekteerimise ja ehitamise konkurentsivõimet (kiirendustehnoloogia) ning meditsiinitehnoloogia tööstusharusid. Selles valdkonnas tuleks kliiniliste uuringute edukus samuti maksimeerida. Euroopa teadusuuringud ja innovatsioon alternatiivsete katsestrateegiate, eriti loomi mittekasutavate meetodite valdkonnas tagavad ülemaailmse juhtpositsiooni avalikkuse ja huvigruppide muredele reageerimisel seoses loomade jätkuva kasutamisega biomeditsiinilistes uuringutes ning võivad lisaks pakkuda turgu teatavatele tööstussektoritele.

Teadusuuringutega seotud VKEd on tervishoiualase biotehnoloogia- ja meditsiinitehnoloogiatööstuse peamised majanduslikud liikumapanevad jõud. Kuigi Euroopas on praegu rohkem biotehnoloogiaettevõtteid kui USAs, on suurem osa neist siiski väikesed ja konkurentidest napima kogemusega. Avaliku ja erasektori teadusuuringutealased jõupingutused EL tasandil hõlbustavad nende arengut. EL teadustegevus aitab kaasa uute normide ja standardite väljatöötamisele, et luua uute meditsiinitehnoloogiate (nt taastav meditsiin) jaoks asjakohane õigusraamistik.

Käsitletavad tegevused, mis hõlmavad poliitikast tulenevate nõuete jaoks vajalikke teadusuuringuid, on nimetatud allpool. Kahte strateegilist küsimust - laste tervis ja vananeva elanikkonna tervis - käsitletakse kõikide tegevuste
  ja teemade
  raames.
  Muus osas keskendub tervishoiualane uurimistegevus a) haiguskoormuse praegustele ja tulevastele esinemisvormidele Euroopa ja ülemaailmses kontekstis ning b) teaduslikule kvaliteedile.
  Euroopa tehnoloogiaplatvormide poolt kehtestatud teadusuuringute põhipunkte (nt uute ravimitega
  ja nanomeditsiiniga seotud punkte
  ) toetatakse vajaduse korral. Nimetatud põhipunktide täiendamiseks ja uutele poliitikast tulenevatele vajadustele reageerimiseks võidakse toetada lisameetmeid näiteks tervishoiupoliitika
  , vananemise
  ning töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas.

Tegevus

| — | Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia







  — | Suure tootlikkusega teadustegevus. Eksperimentaalsete edusammude rakendamine
  genoomsetes, postgenoomsetes ja
  biomeditsiinilistes uuringutes,
  arendades välja uusi rakumudeli töötlemisviise,
  edendades andmete loomist, standardimist, saamist ja analüüsimist
  , sealhulgas uuringuid DNA lugemise, bioinformaatika ja superarvutite strukturaalseks modelleerimiseks kasutamise alal
  . |
| --- | --- | --- |

—

Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja tehnoloogia

—

Suure tootlikkusega teadustegevus. Eksperimentaalsete edusammude rakendamine
  genoomsetes, postgenoomsetes ja
  biomeditsiinilistes uuringutes,
  arendades välja uusi rakumudeli töötlemisviise,
  edendades andmete loomist, standardimist, saamist ja analüüsimist
  , sealhulgas uuringuid DNA lugemise, bioinformaatika ja superarvutite strukturaalseks modelleerimiseks kasutamise alal
  .

| — | Avastamine, diagnostika ja jälgimine. Rõhuasetus mitteinvasiivsetel või minimaalselt invasiivsetel lähenemisviisidel
  ja sellistel tehnoloogiatel nagu DNA-kiibid ning molekulaarkuvamine ja -diagnostika. Esikohale tuleks seada raviga otseselt seotud diagnostikavahendid. |
| --- | --- |

—

Avastamine, diagnostika ja jälgimine. Rõhuasetus mitteinvasiivsetel või minimaalselt invasiivsetel lähenemisviisidel
  ja sellistel tehnoloogiatel nagu DNA-kiibid ning molekulaarkuvamine ja -diagnostika. Esikohale tuleks seada raviga otseselt seotud diagnostikavahendid.

| — | Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine. Bioloogiliste markerite
  identifitseerimine ja
  väljatöötamine
  , et neid kvantifitseerida ja valideerida. Ravivahendite kättesaadavuse parandamine.
  In vivo ja in vitro meetodite ja mudelite väljatöötamine ja valideerimine, kaasa arvatud simulatsioon, farmakogenoomika,
  immuunsusseire
  , selektiivsed toimeained ja
  muud
  alternatiivid loomkatsetele
  , eelkõige ahviliste kasutamise väljavahetamiseks; viljatuse uuringud. |
| --- | --- |

—

Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine. Bioloogiliste markerite
  identifitseerimine ja
  väljatöötamine
  , et neid kvantifitseerida ja valideerida. Ravivahendite kättesaadavuse parandamine.
  In vivo ja in vitro meetodite ja mudelite väljatöötamine ja valideerimine, kaasa arvatud simulatsioon, farmakogenoomika,
  immuunsusseire
  , selektiivsed toimeained ja
  muud
  alternatiivid loomkatsetele
  , eelkõige ahviliste kasutamise väljavahetamiseks; viljatuse uuringud.

| — | Uudsed raviviisid ja sekkumine. Täiustatud raviviiside ja tehnoloogia
  , sealhulgas immunoteraapia, uute vaktsiinide ja nende tootmise meetodite, uudsete ravimite ja elektrooniliste implantaatide, nagu ka uute ravivahendite kasutamise taastavas ja rakupõhises meditsiinis, geeniteraapiate, rakuteraapiate, immunoteraapia ning biomaterjalide ning vigastatud koe kaitse ja taastamise somaatiliste tüviraku teraapiate abil
  edasise arengu
  uurimine
  ja tagamine koos võimaliku kasutuselevõtuga paljude haiguste ja tervisehäirete puhul
  (sealhulgas nende puhul, mis puudutavad lapsi)
  . |
| --- | --- |

—

Uudsed raviviisid ja sekkumine. Täiustatud raviviiside ja tehnoloogia
  , sealhulgas immunoteraapia, uute vaktsiinide ja nende tootmise meetodite, uudsete ravimite ja elektrooniliste implantaatide, nagu ka uute ravivahendite kasutamise taastavas ja rakupõhises meditsiinis, geeniteraapiate, rakuteraapiate, immunoteraapia ning biomaterjalide ning vigastatud koe kaitse ja taastamise somaatiliste tüviraku teraapiate abil
  edasise arengu
  uurimine
  ja tagamine koos võimaliku kasutuselevõtuga paljude haiguste ja tervisehäirete puhul
  (sealhulgas nende puhul, mis puudutavad lapsi)
  .

| — | Biotootmine, sealhulgas vektoriseerimine. Uute molekulide tootmise protsesside optimeerimine. |
| --- | --- |

—

Biotootmine, sealhulgas vektoriseerimine. Uute molekulide tootmise protsesside optimeerimine.

| — | Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt







  — | Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine ja komplekssete süsteemide modelleerimine
  : ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia
  ja -füsioloogia, tsellulaarsete ja bioloogiliste mudelite projekteerimine
  . Suurte andmekogude loomine ja analüüsimine, et mõista paremini tuhandete olulisi bioloogilisi protsesse
  (s.t sünaptilist ja tsellulaarset reorganisatsiooni)
  juhtivate geenide
  , geenimutatsioonide
  ja geeniproduktide
  ning rakusüsteemide
  keerulist võrgustikku.
  Põhitähelepanu suunatakse genoomikale, RNA-maailmale, proteoomikale, populatsioonigeneetikale, võrdlevale ja funktsionaalsele genoomikale. |
| --- | --- | --- |

—

Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt

—

Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine ja komplekssete süsteemide modelleerimine
  : ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia
  ja -füsioloogia, tsellulaarsete ja bioloogiliste mudelite projekteerimine
  . Suurte andmekogude loomine ja analüüsimine, et mõista paremini tuhandete olulisi bioloogilisi protsesse
  (s.t sünaptilist ja tsellulaarset reorganisatsiooni)
  juhtivate geenide
  , geenimutatsioonide
  ja geeniproduktide
  ning rakusüsteemide
  keerulist võrgustikku.
  Põhitähelepanu suunatakse genoomikale, RNA-maailmale, proteoomikale, populatsioonigeneetikale, võrdlevale ja funktsionaalsele genoomikale.

| — | Aju-uuringud ja seonduvad haigused, inimeste areng ja vananemine, erilise rõhuasetusega progresseeruvalt degeneratiivsetel haigustel ning epilepsia erinevatel vormidel. Normaalse vananemisprotsessi uurimine ning vanemate inimeste elukvaliteedi parandamine
  . |
| --- | --- |

—

Aju-uuringud ja seonduvad haigused, inimeste areng ja vananemine, erilise rõhuasetusega progresseeruvalt degeneratiivsetel haigustel ning epilepsia erinevatel vormidel. Normaalse vananemisprotsessi uurimine ning vanemate inimeste elukvaliteedi parandamine
  .

| — | Inimeste etoloogia. Inimeste uurimine linna-, loodus- ja kultuurkeskkonnas. |
| --- | --- |

—

Inimeste etoloogia. Inimeste uurimine linna-, loodus- ja kultuurkeskkonnas.

| — | Nakkushaigusi ning peremees-patogeeni suhet käsitlevad translatiivsed uuringud. Tegelemaks resistentsusega mikroobivastaste ravimite suhtes, HIV/AIDSi
  (sealhulgas mikrobiotsiidide uurimine)
  , malaaria
  ,
  tuberkuloosi
  , seennakkuste ning hepatiidi
  ülemaailmse ohuga ning puhkeda võivate epideemiatega (nt SARS ja väga patogeenne gripp
  või arboviiruste põhjustatud haigused
  )
  ja muude potentsiaalselt ohtlike nakkushaigustega
  . |
| --- | --- |

—

Nakkushaigusi ning peremees-patogeeni suhet käsitlevad translatiivsed uuringud. Tegelemaks resistentsusega mikroobivastaste ravimite suhtes, HIV/AIDSi
  (sealhulgas mikrobiotsiidide uurimine)
  , malaaria
  ,
  tuberkuloosi
  , seennakkuste ning hepatiidi
  ülemaailmse ohuga ning puhkeda võivate epideemiatega (nt SARS ja väga patogeenne gripp
  või arboviiruste põhjustatud haigused
  )
  ja muude potentsiaalselt ohtlike nakkushaigustega
  .

| — | Translatiivsed teadusuuringud järgmiste raskemate haiguste korral: vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused,
  allergiahaigused ja hingamissüsteemi haigused,
  diabeet/ülekaalulisus;
  reumaatilised haigused,
  haruldased haigused; ja muud kroonilised haigused (nt osteoartriit). Arendamaks patsientidele suunatud strateegiaid alates ennetamisest kuni diagnoosimise ja ravini, kaasa arvatud kliinilised uuringud
  ja toimeainete uuringud
  . |
| --- | --- |

—

Translatiivsed teadusuuringud järgmiste raskemate haiguste korral: vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused,
  allergiahaigused ja hingamissüsteemi haigused,
  diabeet/ülekaalulisus;
  reumaatilised haigused,
  haruldased haigused; ja muud kroonilised haigused (nt osteoartriit). Arendamaks patsientidele suunatud strateegiaid alates ennetamisest kuni diagnoosimise ja ravini, kaasa arvatud kliinilised uuringud
  ja toimeainete uuringud
  .

| — | Translatiivsed teadusuuringud, mis käsitlevad kutsehaigusi ning keskkonna- ja kutsealaste stressifaktorite põhjustatud haigusi, nt astma ja allergiad. Tootmaks ja analüüsimaks andmeid kutsehaiguste ja tööõnnetuste kohta ning töötamaks välja ennetus-, diagnostika- ja ravistrateegiaid (nt luu- ja lihaskonna häirete korral). |
| --- | --- |

—

Translatiivsed teadusuuringud, mis käsitlevad kutsehaigusi ning keskkonna- ja kutsealaste stressifaktorite põhjustatud haigusi, nt astma ja allergiad. Tootmaks ja analüüsimaks andmeid kutsehaiguste ja tööõnnetuste kohta ning töötamaks välja ennetus-, diagnostika- ja ravistrateegiaid (nt luu- ja lihaskonna häirete korral).

| — | Translatiivsed teadusuuringud, mis käsitlevad reisijateveosüsteemide kasutajate ja lähedalasuvate elanike tervist. Pikaajaliste ja laiaulatuslike mõjude uurimine. |
| --- | --- |

—

Translatiivsed teadusuuringud, mis käsitlevad reisijateveosüsteemide kasutajate ja lähedalasuvate elanike tervist. Pikaajaliste ja laiaulatuslike mõjude uurimine.

| — | Palliatiivne meditsiin: valuteraapia ja sümptomiteraapia nende haiguste korral, mis ei ole veel ravitavad, võitlemaks patsientide sümptomitega nii tõhusalt kui võimalik. |
| --- | --- |

—

Palliatiivne meditsiin: valuteraapia ja sümptomiteraapia nende haiguste korral, mis ei ole veel ravitavad, võitlemaks patsientide sümptomitega nii tõhusalt kui võimalik.

| — | Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine







  — | Kliiniliste tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse. Uurimaks arvutipõhiseid edasijõudnud tuvastussüsteeme,

  kliinilisi otsuseid toetavaid süsteeme ja muid infotehnoloogiavahendeid, et täiustada töövoogu, parandada diagnoosimise ja ravi kvaliteeti, vähendada meditsiinilisi vigu ning kulutusi, samuti
  kliiniliste otsuste tegemise mõistmiseks ja kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmiseks kliinilisse praktikasse ning eelkõige laste, naiste, eakate
  ja puuetega inimeste
  eripäradega tegelemiseks.
  Telemeditsiiniliste rakenduste väljatöötamine Euroopa Liidu geograafilises eraldatuses, eelkõige saartel ja mägipiirkondades, elava elanikkonna tarvis. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine

—

Kliiniliste tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse. Uurimaks arvutipõhiseid edasijõudnud tuvastussüsteeme,

  kliinilisi otsuseid toetavaid süsteeme ja muid infotehnoloogiavahendeid, et täiustada töövoogu, parandada diagnoosimise ja ravi kvaliteeti, vähendada meditsiinilisi vigu ning kulutusi, samuti
  kliiniliste otsuste tegemise mõistmiseks ja kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmiseks kliinilisse praktikasse ning eelkõige laste, naiste, eakate
  ja puuetega inimeste
  eripäradega tegelemiseks.
  Telemeditsiiniliste rakenduste väljatöötamine Euroopa Liidu geograafilises eraldatuses, eelkõige saartel ja mägipiirkondades, elava elanikkonna tarvis.

| — | Tervishoiusüsteemide, sh üleminekusüsteemide kvaliteet, tõhusus ja solidaarsus. Tõhusate sekkumismeetmete ülekandmiseks juhtimisalastesse otsustesse,
  diagnoosimis- ja raviprotsesside ümberkorraldamiseks,
  piisavate inimressursside tagamiseks, kvaliteetsele tervishoiule võrdset juurdepääsu
  (ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade poolt)
  mõjutavate tegurite analüüsimiseks, kaasa arvatud elanikkonnas toimuvaid muutusi (nt vananemist, liikuvust ja migratsiooni ning töökoha vahetust)
  ning haiglaravi käigus tekkinud komplikatsioone
  käsitlevad analüüsid. |
| --- | --- |

—

Tervishoiusüsteemide, sh üleminekusüsteemide kvaliteet, tõhusus ja solidaarsus. Tõhusate sekkumismeetmete ülekandmiseks juhtimisalastesse otsustesse,
  diagnoosimis- ja raviprotsesside ümberkorraldamiseks,
  piisavate inimressursside tagamiseks, kvaliteetsele tervishoiule võrdset juurdepääsu
  (ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade poolt)
  mõjutavate tegurite analüüsimiseks, kaasa arvatud elanikkonnas toimuvaid muutusi (nt vananemist, liikuvust ja migratsiooni ning töökoha vahetust)
  ning haiglaravi käigus tekkinud komplikatsioone
  käsitlevad analüüsid.

| — | Tõhus haiguste ennetamine ja parem ravimite kasutamine. Rahva tervise alaste tõhusate sekkumismeetmete arendamine, et käsitleda tervishoiuga seotud ulatuslikumaid tegureid.
  Uurida keskkonnatervist analüüsides kolme järgmist faktorit: sündroomid ja krooniline kokkupuude, vastastikune mõju mürgiste ainete ja nende segudega, geneetilise polümorfismi analüüs ja immunoloogilised katsed, sealhulgas lümfotsüütide transformatsiooni ja aktivatsiooni käsitlevad katsed. Viia läbi Immunoloogilised, toksikoloogilised ja epidemioloogilised uuringud.
  Eduka sekkumistegevuse kindlakstegemiseks erinevates tervishoiuolukordades, et parandada retseptiravimite määramist ja nende kasutamist patsientide poolt (sh ravimiohutuse järelevalve). |
| --- | --- |

—

Tõhus haiguste ennetamine ja parem ravimite kasutamine. Rahva tervise alaste tõhusate sekkumismeetmete arendamine, et käsitleda tervishoiuga seotud ulatuslikumaid tegureid.
  Uurida keskkonnatervist analüüsides kolme järgmist faktorit: sündroomid ja krooniline kokkupuude, vastastikune mõju mürgiste ainete ja nende segudega, geneetilise polümorfismi analüüs ja immunoloogilised katsed, sealhulgas lümfotsüütide transformatsiooni ja aktivatsiooni käsitlevad katsed. Viia läbi Immunoloogilised, toksikoloogilised ja epidemioloogilised uuringud.
  Eduka sekkumistegevuse kindlakstegemiseks erinevates tervishoiuolukordades, et parandada retseptiravimite määramist ja nende kasutamist patsientide poolt (sh ravimiohutuse järelevalve).

| — | Uute ravimeetodite ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Pikaajalised ohutusega seotud aspektid ning uue meditsiinitehnoloogia (sh seadmete) ja täiustatud raviviiside laiaulatusliku kasutuse jälgimine, et tagada rahva tervise kaitse kõrge tase. |
| --- | --- |

—

Uute ravimeetodite ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Pikaajalised ohutusega seotud aspektid ning uue meditsiinitehnoloogia (sh seadmete) ja täiustatud raviviiside laiaulatusliku kasutuse jälgimine, et tagada rahva tervise kaitse kõrge tase.

| — | Teaduslikult kontrollitud täiend- ja alternatiivse meditsiini kasutamine. Täiend- ja alternatiivmeditsiiniga seotud eduka sekkumistegevuse kindlaksmääramine, et parandada Euroopa kodanike tervist. |
| --- | --- |

—

Teaduslikult kontrollitud täiend- ja alternatiivse meditsiini kasutamine. Täiend- ja alternatiivmeditsiiniga seotud eduka sekkumistegevuse kindlaksmääramine, et parandada Euroopa kodanike tervist.

| — | Uute tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Tagamaks bioloogiliste ohtude ja esilekerkivate haigustega võitlemiseks mõeldud meditsiiniliste vastumeetmete kiireks väljatöötamiseks ja tootmiseks vajalik võimekus. |
| --- | --- |

—

Uute tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Tagamaks bioloogiliste ohtude ja esilekerkivate haigustega võitlemiseks mõeldud meditsiiniliste vastumeetmete kiireks väljatöötamiseks ja tootmiseks vajalik võimekus.

| — | Translatiivsed teadusuuringud, mis puudutavad kutsehaiguseid ja tööõnnetusi. Tootmaks ja analüüsimaks andmeid kutsehaiguste ja tööõnnetuste kohta ning töötamaks välja ennetus-, diagnostika- ja ravistrateegiaid (nt luu- ja lihaskonna häirete korral). |
| --- | --- |

—

Translatiivsed teadusuuringud, mis puudutavad kutsehaiguseid ja tööõnnetusi. Tootmaks ja analüüsimaks andmeid kutsehaiguste ja tööõnnetuste kohta ning töötamaks välja ennetus-, diagnostika- ja ravistrateegiaid (nt luu- ja lihaskonna häirete korral).

| — | Tööstusprotsesside ja toimeainete säästev optimeerimine. |
| --- | --- |

—

Tööstusprotsesside ja toimeainete säästev optimeerimine.

2.   Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

Eesmärk

Euroopa teadmistepõhise biomajanduse
   (2)
  loomine, ühendades teaduse, tööstuse ja muud huvivaldkonnad, et toetada ELi poliitikat ning et kasutada uusi ja esilekerkivaid uurimisvõimalusi, mis käsitlevad sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke ülesandeid: kasvav nõudlus ohutumate, tervislikemate ja kvaliteetsemate toiduainete ning taastuvate bioressursside säästlikuma kasutuse, töötlemise >ja tootmise järele; episootiliste ja zoonootiliste haiguste ning toiduainetega seotud tervisehäirete suurenev oht; muu hulgas kliimamuutustest tulenevad ohud kalandus-, akvakultuuri-, põllumajandus- ja loomakasvatussektori tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele; ning suurenev nõudlus kvaliteetsete toiduainete järele, võttes arvesse loomade heaolu ja maaelu ning rannikuäärsete tingimustega seonduvat ning tarbijate spetsiifiliste vajaduste täitmist. Teadusuuringute eesmärk on lõimida omavahel erinevad teaduslikud teadmised, et töötada välja tasakaalustatud, säästvaid ja sotsiaalselt aktsepteeritud lahendusi ja lähenemisviise. Teabel põhineva valiku võime suurendamiseks suurendatakse kodanike teadlikkust.

Põhimõte

Innovatsioon ja teadmiste edendamine bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja loomad) säästva majandamise,
  töötlemise,
  tootmise ja kasutuse raames loob aluse uutele säästvatele, ökoloogiliselt tõhusatele ja konkureerivatele toodetele põllumajanduse, kalanduse, toiduaine-, tervishoiu-, metsandus- ja muude seonduvate tööstuste puhul. Euroopa bioteaduste ja biotehnoloogia strateegia (3) kohaselt aitab see
  töötada välja uusi tegevusvaldkondi ja
  suurendada Euroopa
  põllumajanduse ja
  biotehnoloogia
  , seemne-
  ja toiduainetootjate, eelkõige kõrgtehnoloogiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet, parandades samal ajal sotsiaalset heaolu.
  Eriti tuleb julgustada VKEde tihedat osalemist teadusuuringutes.
  Teadusuuringud, mis käsitlevad
  tervislikeks eluviisideks vajalikku toitumisfüsioloogiat,
  toidu ohutust ja loomade toiduahelat, toitumisega seotud haigusi, toiduvalikut ning toidu ja toitumise mõju tervisele, aitavad võidelda toiduainetega seotud tervisehäiretega (nt ülekaalulisus, allergia) ja nakkushaigustega (nt transmissiivne spongioosne entsefalopaatia, klassikaline lindude katk), aidates kaasa olemasolevate põhimõtete ja eeskirjade rakendamisele ning tulevaste põhimõtete ja eeskirjade sõnastamisele inimeste, loomade ja taimede tervise ning tarbijakaitse valdkonnas.

Euroopa tööstussektorite mitmekesisus nendes valdkondades on üks eeliseid ja võimalusi, kuigi sellega kaasnevad killustunud lähenemisviisid sarnastele probleemidele. Neid on parem lahendada suurema koostöö ja kogemuste jagamise abil, näiteks muudetud ühenduse õigusaktidest tulenevate uute meetodite, protsesside ja normide alal.

Mitmed Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad kaasa ühiste teadustöö prioriteetide seadmisele sellistes valdkondades nagu taimegenoomika ja biotehnoloogia, metsandus ja metsatööstus, ülemaailmne loomade tervishoid, põllumajandusloomade kasvatamine, toiduainetööstus ja tööstuslik biotehnoloogia. Teadusuuringud selles valdkonnas annavad ka alusteadmisi, millega toetatakse: (4) ühist põllumajanduspoliitikat, põllumajandusja kaubandusküsimusi, toidu ohutust käsitlevaid eeskirju, loomade tervishoidu, haiguste tõrjet ja heaolu käsitlevaid ühenduse norme, samuti ühise kalanduspoliitika reformimist, mille eesmärk on tagada kalanduse ja akvakultuuri jätkusuutlik areng
  , ohutud mereandidest tooted ning keskkonna tervendamine
  . Nähakse ette ka paindlik lahendus uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, eelkõige seoses uute sotsiaalsete ja majanduslike arengusuundadega.

Tegevus

| — | Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringud, sealhulgas sellised tehnoloogiad nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika
  , genoomi teadlik pöördgenereerimine,
  süsteemibioloogia
  ning bioinformaatika
  ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide
  (eelkõige metagenoomika alased uuringud)
  , taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud nende
  genoomi modifitseerimine,
  bioloogilise mitmekesisuse
  kaitsmine ja säästlik
  kasutamine;
  mullaviljakus,
  täiustatud põllukultuurid:
  taimearetus, taimetervis, tehnoloogilised alternatiivid taimede juhuslikule transgeneesile
  ja
  täiustatud
  tootmissüsteemid
  kogu oma mitmekesisuses
  , sealhulgas mahepõllumajandus,
  ratsionaalne ja säilitav põllumajandus,
  kvaliteetse tootmise kavad ja GMO mõju;
  taimealaste uuenduste (sordid, seemned) hindamine ja turustamine;
  jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus;
  integreeritud
  maaelu areng
  , sealhulgas kodanikuühiskonna osalemine planeerimises ja otsuste vastuvõtmises, vee tarbimise ratsionaalne planeerimine;
  loomade
  tervishoid ja
  heaolu, aretamine ja tootmine
  , sealhulgas vaktsiine ja diagnostikat käsitlevad uuringud; alternatiivsed katsetamisstrateegiad ja loomi mittekasutavad meetodid;
  taimetervis; jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline kalandus ja akvakultuur; loomade nakkushaigused, sh
  epidemioloogilised uuringud,
  zoonoosid
  ning loomasöötadega seotud haigused
  ; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine; vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine, poliitikakujundajate ning muude põllumajanduses ja maaelu arendamises osalejate (maastik, maakorraldus jne) jaoks vajalike vahendite väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine: teadusuuringud, sealhulgas sellised tehnoloogiad nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika
  , genoomi teadlik pöördgenereerimine,
  süsteemibioloogia
  ning bioinformaatika
  ja lähedased tehnoloogiad mikroorganismide
  (eelkõige metagenoomika alased uuringud)
  , taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud nende
  genoomi modifitseerimine,
  bioloogilise mitmekesisuse
  kaitsmine ja säästlik
  kasutamine;
  mullaviljakus,
  täiustatud põllukultuurid:
  taimearetus, taimetervis, tehnoloogilised alternatiivid taimede juhuslikule transgeneesile
  ja
  täiustatud
  tootmissüsteemid
  kogu oma mitmekesisuses
  , sealhulgas mahepõllumajandus,
  ratsionaalne ja säilitav põllumajandus,
  kvaliteetse tootmise kavad ja GMO mõju;
  taimealaste uuenduste (sordid, seemned) hindamine ja turustamine;
  jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus;
  integreeritud
  maaelu areng
  , sealhulgas kodanikuühiskonna osalemine planeerimises ja otsuste vastuvõtmises, vee tarbimise ratsionaalne planeerimine;
  loomade
  tervishoid ja
  heaolu, aretamine ja tootmine
  , sealhulgas vaktsiine ja diagnostikat käsitlevad uuringud; alternatiivsed katsetamisstrateegiad ja loomi mittekasutavad meetodid;
  taimetervis; jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline kalandus ja akvakultuur; loomade nakkushaigused, sh
  epidemioloogilised uuringud,
  zoonoosid
  ning loomasöötadega seotud haigused
  ; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine; vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine, poliitikakujundajate ning muude põllumajanduses ja maaelu arendamises osalejate (maastik, maakorraldus jne) jaoks vajalike vahendite väljatöötamine.

| — | “Talust toidulauale, merest taldrikusse” põhimõte: toit, sealhulgas meretooted,
  tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, tööstus-, tervishoiu-
  , kultuurilised
  ja ühiskondlikud aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja tunnetuspsühholoogia; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, näiteks ülekaalulisus
  ja allergiad
  ;
  teatavate toiduainete ja toidusedelite kasulikkus tervisele;
  innovatiivsed toiduja söödatöötlemistehnoloogiad (sh pakendamine); toiduainete, jookide ja sööda parem kvaliteet ja ohutus, nii keemiline kui ka
  bioloogiline
  ; toiduahela terviklikkus
  , jätkusuutlikkus, riskihindamine
  ja kontroll; keskkonnamõjud inimeste/loomade
  maa- ja meretoiduahelale
  ning inimeste/loomade
  maa- ja meretoiduahela
  keskkonnaalane mõju;
  üleilmsete muutuste mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele;
  kogu toiduahela mõiste (sh mereannid);
  uute jälgimismeetodite väljatöötamine (nii geneetiliselt muundatud organismide (GMO) kui geneetiliselt muundamata organismide jaoks); loomasöötade ja veterinaarravimite mõju inimtervisele
  . |
| --- | --- |

—

“Talust toidulauale, merest taldrikusse” põhimõte: toit, sealhulgas meretooted,
  tervis ja heaolu: toidu ja söödaga seotud tarbija-, tööstus-, tervishoiu-
  , kultuurilised
  ja ühiskondlikud aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja tunnetuspsühholoogia; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, näiteks ülekaalulisus
  ja allergiad
  ;
  teatavate toiduainete ja toidusedelite kasulikkus tervisele;
  innovatiivsed toiduja söödatöötlemistehnoloogiad (sh pakendamine); toiduainete, jookide ja sööda parem kvaliteet ja ohutus, nii keemiline kui ka
  bioloogiline
  ; toiduahela terviklikkus
  , jätkusuutlikkus, riskihindamine
  ja kontroll; keskkonnamõjud inimeste/loomade
  maa- ja meretoiduahelale
  ning inimeste/loomade
  maa- ja meretoiduahela
  keskkonnaalane mõju;
  üleilmsete muutuste mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele;
  kogu toiduahela mõiste (sh mereannid);
  uute jälgimismeetodite väljatöötamine (nii geneetiliselt muundatud organismide (GMO) kui geneetiliselt muundamata organismide jaoks); loomasöötade ja veterinaarravimite mõju inimtervisele
  .

| — | Bioteadused, biotehnoloogia ja keemia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid, lähteained, meretooted ja biomass (sh mere elusressursid) energeetika, keskkonna ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks, kaasa arvatud
  biotootvaid või biokatalüütilisi tüvesid ja organisme puudutavad uued tehnilised meetodid,
  innovatiivne põllumajandustootmine, bioprotsessid ja biorafineerimine; biokatalüüs
  , biolagundamine ja biotaastamine
  ; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna parandamine ja keskkonnasäästlikum töötlemine.
  Võttes arvesse võimalikku konkurentsi põllumajanduslike ja metsanduslike toodete lõplike kasutusalade osas, pööratakse erilist tähelepanu süsteemi optimeerimisele, et tagada toidu, energia ja toormaterjalide tootmise ühilduvus. |
| --- | --- |

—

Bioteadused, biotehnoloogia ja keemia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid, lähteained, meretooted ja biomass (sh mere elusressursid) energeetika, keskkonna ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks, kaasa arvatud
  biotootvaid või biokatalüütilisi tüvesid ja organisme puudutavad uued tehnilised meetodid,
  innovatiivne põllumajandustootmine, bioprotsessid ja biorafineerimine; biokatalüüs
  , biolagundamine ja biotaastamine
  ; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna parandamine ja keskkonnasäästlikum töötlemine.
  Võttes arvesse võimalikku konkurentsi põllumajanduslike ja metsanduslike toodete lõplike kasutusalade osas, pööratakse erilist tähelepanu süsteemi optimeerimisele, et tagada toidu, energia ja toormaterjalide tootmise ühilduvus.

3.   Kalandus ja ookeanide säästev kasutamine

Eesmärk

Kasutada uusi kalaressursside haldamise mudeleid, võttes arvesse teaduse arengut; luua kalanduse haldamise süsteemid, mis põhinevad (globaalsetel) ökosüsteemidel kui tervikul ja mitte ainult üksikutel (individuaalsetel) liikidel; parandada andmete kogumise, kontrolli ja kalanduse järelevalve käigus saadud teabe usaldusväärsust ja kvaliteeti; toetada akvakultuuri säästvat arengut.

Põhimõte

On väga tähtis arendada protsesse, mis tagavad kalaressursside parema haldamise uudsete kalandussüsteemide abil ning samuti juba olemasolevate süsteemide parandamisega, võttes arvesse ökoloogilisi, tehnilisi, sotsiaal-majanduslikke ja poliitilisi aspekte, mida seda laadi tegevus eeldab.

Ookeanide ja nende ressursside üldine parandamine toimub nii, et kohaldatakse kalaressursside haldamise süsteeme, mis põhinevad ökosüsteemi kõikidel (nii bioloogilistel, keemilistel kui ka füüsikalistel) osadel, sidudes neid alati inimtegevusega. Nende ettevõtmiste tagajärgi tuleb hinnata ökosüsteemide ja eelkõige mereressursside globaalsete muutuste kontekstis.

Multidistsiplinaarse uurimistegevuse arendamine, mille eesmärk on tugevdada okeanograafiateadusi, kalandusbioloogiat ja sotsiaalteadusi, nõuab majandusteabe integreerimist kooskõlas sellise teabe andmebaasidega, mis käsitlevad varude haldamist.

Ookeanide kaitseks on vaja integreerida kalapüügialuste järelevalvesüsteeme, vähenda kulusid ja kiirendada juurdepääsu nendest saadud teabele.

Mis puudutab akvakultuuri, siis tuleb kiiresti teha kättesaadavaks teaduslik tugi ökoloogilisemate tootmismeetodite kasutamise suurendamiseks, uute liikide tootmiseks, toiduainete kvaliteedi parandamiseks ja võimalike geneetiliste manipulatsioonide mõju tootlikkusele uurimiseks.

Tegevus

| — | haldussüsteemid, mis põhinevad mitmesugusel teabel, kaasa arvatud lubatud kogupüük, püügikoormus, tehnilised meetmed ja institutsioonide kohandused; |
| --- | --- |

—

haldussüsteemid, mis põhinevad mitmesugusel teabel, kaasa arvatud lubatud kogupüük, püügikoormus, tehnilised meetmed ja institutsioonide kohandused;

| — | haldamisel ja otsuste tegemisel kalandustehnoloogiate tähtsuse, selektiivsuse, ühiskonna ja majanduse mõju hindamine; |
| --- | --- |

—

haldamisel ja otsuste tegemisel kalandustehnoloogiate tähtsuse, selektiivsuse, ühiskonna ja majanduse mõju hindamine;

| — | määramatuse iseloomustamine arvuliste näitajatega varude ja kalanduse hindamisel; |
| --- | --- |

—

määramatuse iseloomustamine arvuliste näitajatega varude ja kalanduse hindamisel;

| — | teadmiste parandamine süvamerepüügi kohta; |
| --- | --- |

—

teadmiste parandamine süvamerepüügi kohta;

| — | ressursi optimaalse taseme kindlaksmääramine iga ekspluatatsioonitasandi puhul; |
| --- | --- |

—

ressursi optimaalse taseme kindlaksmääramine iga ekspluatatsioonitasandi puhul;

| — | toiduahela protsesside tundmise edendamine, pöörates erilist tähelepanu muutustele meresüsteemide tootlikkuses ja saasteainete edasikandumisele toiduahelate kaudu; |
| --- | --- |

—

toiduahela protsesside tundmise edendamine, pöörates erilist tähelepanu muutustele meresüsteemide tootlikkuses ja saasteainete edasikandumisele toiduahelate kaudu;

| — | biomajanduslike mudelite arendamine ja kohaldamine, et hinnata pikaajalise säästva kalandusega seotud haldusmeetmete tulemusi; |
| --- | --- |

—

biomajanduslike mudelite arendamine ja kohaldamine, et hinnata pikaajalise säästva kalandusega seotud haldusmeetmete tulemusi;

| — | kooskõlastatuse tugevdamine teabe kogumisel kalanduse ja keskkonna kohta andmebaaside järelevalve, loomise ja hooldamise kavades; |
| --- | --- |

—

kooskõlastatuse tugevdamine teabe kogumisel kalanduse ja keskkonna kohta andmebaaside järelevalve, loomise ja hooldamise kavades;

| — | kalandustoodete kvaliteedi ja ohutuse järelevalve, et säilitada toodete hea maine; |
| --- | --- |

—

kalandustoodete kvaliteedi ja ohutuse järelevalve, et säilitada toodete hea maine;

| — | kalatootmistehnoloogiate parandamine (näiteks antibiootikumide kasutamise vähendamine, integreeritud süsteemide kasutamine); |
| --- | --- |

—

kalatootmistehnoloogiate parandamine (näiteks antibiootikumide kasutamise vähendamine, integreeritud süsteemide kasutamine);

| — | teadmiste parandamine geneetikast, toitumisest, füsioloogiast ja vastastikusest toimest keskkonnaga kalatootmisel; |
| --- | --- |

—

teadmiste parandamine geneetikast, toitumisest, füsioloogiast ja vastastikusest toimest keskkonnaga kalatootmisel;

| — | potentsiaalselt toksiliste koostisosade (toksiinid, metallid, püsivad orgaanilised saasteained) kuhjumise ja toksiinidest puhastamise protsesside (mürgised vetikad merikarpides) kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

potentsiaalselt toksiliste koostisosade (toksiinid, metallid, püsivad orgaanilised saasteained) kuhjumise ja toksiinidest puhastamise protsesside (mürgised vetikad merikarpides) kindlaksmääramine;

| — | muu seotud tegevus. |
| --- | --- |

—

muu seotud tegevus.

4.
     Info- ja sidetehnoloogia

Eesmärk

Võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud ning Euroopa tööstuse konkurentsivõime paraneks
  . Tegevusega tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ning tagatakse Euroopa ülemaailmne juhtpositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades toote ja protsessiga seotud innovatsiooni ning loovust info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa äriühingutele, tööstusele ning lõpliku analüüsi käigus kõikidele kodanikele, eelkõige nendele, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, nagu puuetega inimesed, vanemad inimesed ning need, kellel on märkimisväärsed raskused seoses juurdepääsuga info- ja sidetehnoloogiale. Prioriteetseks hakatakse pidama digitaallõhe vähendamist. Info- ja sidetehnoloogiast saab teadmistepõhise ühiskonna tuum.

Põhimõte

Info- ja sidetehnoloogia on Euroopa tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega ja toetab Lissaboni strateegia elluviimist. Pool meie majanduse tootlikkuse suurenemist tuleneb info- ja sidetehnoloogia mõjust toodetele, teenustele ja äritegevusele. Info- ja sidetehnoloogia on peamine tegur innovatsiooni ja loovuse edendamisel ning väärtusahelate muutmisel tööstus- ja teenindussektorites.
  Info- ja sidetehnoloogia edendab juhtimise ja poliitika väljatöötamise protsesside juurdepääsetavust ning läbipaistvust.
  Info- ja sidetehnoloogia on oluline, et rahuldada suurenenud nõudlust arstiabi ja sotsiaalhoolduse järele
  , millest peamise osa moodustavad vanemad inimesed ja puude all kannatavad inimesed,
  ning ajakohastada teenuseid sellistes üldist huvi pakkuvates valdkondades nagu haridus, kutseõpe, turvalisus, energeetika, transport ja keskkond. Info- ja sidetehnoloogia
  täidab olulist funktsiooni teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse juhtimises ja kommunikatsioonis ning
  kiirendab muude teadus- ja tehnoloogiavaldkondade arengut, kuna see muutub vastavalt sellele, kuidas teadlased teevad teadus- ja koostööd ja viivad läbi uuendusi.

Suurenevad majanduslikud ja ühiskondlikud nõudmised, info- ja sidetehnoloogia jätkuv süvalaiendamine ning vajadus tehnoloogiat veelgi edasi arendada
  , samuti välja töötada uuenduslikke ja väärtuslikke infoja sidetehnoloogial põhinevaid tooteid ja teenuseid,
  panevad paika teadusuuringute üha ulatuslikumad põhipunktid. Tehnoloogia lähendamiseks inimestele ja korralduslikele vajadustele ei tohiks rõhutada tehnoloogia keerukust, vaid
  muuta tehnoloogia funktsionaalseks
  ; muuta tehnoloogia kasutamine lihtsamaks, kättesaadavaks ja hinna poolest vastuvõetavaks; ning pakkuda uusi info- ja sidetehnoloogial põhinevaid rakendusi, lahendusi ja teenuseid, mis on usaldusväärsed ning kasutajate vajadustele ja eelistustele kohandatavad.
  Praegused info- ja sidetehnoloogia alased teadusuuringud keskenduvad miniaturiseerimisele
  , infotöötlus-, side- ja meediatehnoloogiate
  omavahelisele lähendamisele
  ,
  sealhulgas süsteemide koostalitlusvõimele,
  teiste asjakohaste teadusharudega
  lähendamisele
  ning õpi- ja
  arenemisvõimeliste süsteemide loomisele
  . Nendest eri jõupingutustest on tekkimas uus tehnoloogialaine. Info- ja sidetehnoloogia alased teadusuuringud
  annavad oma panuse
  ka
  mitmetesse teistesse teadus- ja tehnoloogiaharudesse
  , sealhulgas
  bioloogiasse, keemiasse ja bioteadustesse
  ,
  psühholoogiasse
  ,
  pedagoogikasse
  ,
  tunnetuspsühholoogiasse
  ja
  sotsiaalteadustesse ning humanitaarteadustesse. Info- ja sidetehnoloogia mitte üksnes ei tooda uusi tehnoloogiaid. Info- ja sidetehnoloogia on arendustegevusse otseselt kaasatud. Tugevalt kasvav teenusesektor omab endiselt märkimisväärset potentsiaali, keskendudes rohkem teenuste osutamise ning info- ja sidetehnoloogia vastastikusele sidumisele.

“Avatud lähtekoodi” arengumudelil põhinev uurimistegevus info- ja sidetehnoloogia valdkonnas näitab oma kasulikkust uuenduste ja tiheneva koostöö allikana. Kasulik on uurida, kas selline koostöö- ja uuendusmudel oleks kasulik ka seitsmenda raamprogrammi teiste tegevuste jaoks.

Info- ja sidetehnoloogilistes teadusuuringutes ei tohiks eelistada ühte ärimudelit teistele. On oluline, et uurimistulemuste kommertsialiseerimisel jääks võimalus kasutada laia valikut mudeleid.

Info- ja sidetehnoloogia alane teadustegevus on tihedalt seotud info- ja sidetehnoloogia kasutamise poliitiliste meetmetega ning ühtse ja tervikliku strateegia raames võetavate reguleerivate meetmetega. Prioriteedid pandi paika pärast ulatuslikku konsulteerimist, mis hõlmas ka Euroopa mitme tehnoloogiaplatvormi ja tööstusalgatuste panust sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika, manussüsteemid, mobiilside, elektrooniline meedia, robootika ja tarkvara, teenused ja võrgustikud.

Info- ja sidetehnoloogia alane teadustegevus on tihedalt seotud info- ja sidetehnoloogia kasutamise poliitiliste meetmetega ning ühtse ja tervikliku strateegia raames võetavate reguleerivate meetmetega. Prioriteedid pandi paika pärast ulatuslikku konsulteerimist, mis hõlmas ka Euroopa mitme tehnoloogiaplatvormi ja tööstusalgatuste panust sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika, manussüsteemid, mobiilside, elektrooniline meedia,
  fotoonika,
  robootika ja tarkvara,
  sealhulgas vabatarkvara ja avatud lähtekoodiga tarkvara,
  teenused ja võrgustikud.

Tegevus

| — | Info- ja sidetehnoloogia alused:







  — | Mikro-, nano- ja optoelektroonika
  , fotoonika, matemaatika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: miniaturiseerimise, integreerimise, mitmekesisuse ja tiheduse piiride katsetamine; tulemuslikkuse ja valmistatavuse suurendamine madalamate hindadega; info- ja sidetehnoloogia kasutamise hõlbustamine mitmete rakenduste puhul; liidesed; põhiuuringud, milleks on vaja välja töötada uued mõisted. |
| --- | --- | --- |

—

Info- ja sidetehnoloogia alused:

—

Mikro-, nano- ja optoelektroonika
  , fotoonika, matemaatika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid: miniaturiseerimise, integreerimise, mitmekesisuse ja tiheduse piiride katsetamine; tulemuslikkuse ja valmistatavuse suurendamine madalamate hindadega; info- ja sidetehnoloogia kasutamise hõlbustamine mitmete rakenduste puhul; liidesed; põhiuuringud, milleks on vaja välja töötada uued mõisted.

| — | Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega sidevõrgud: asukohast sõltumatu juurdepääs heterogeensete võrkude kaudu, mis on paiksed, mobiilsed, traadita ja ringhäälinguvõrgud ning ulatuvad personaalvõrgust piirkondliku ja ülemaailmse võrguni, võimaldab igal ajal toimetada takistusteta kõikjale üha suuremat hulka andmeid ja teenuseid. |
| --- | --- |

—

Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega sidevõrgud: asukohast sõltumatu juurdepääs heterogeensete võrkude kaudu, mis on paiksed, mobiilsed, traadita ja ringhäälinguvõrgud ning ulatuvad personaalvõrgust piirkondliku ja ülemaailmse võrguni, võimaldab igal ajal toimetada takistusteta kõikjale üha suuremat hulka andmeid ja teenuseid.

| — | Manussüsteemid, andmetöötlus, salvestus ja kontroll: võimsad, turvalised ja hajutatud arvuti-
  , salvestus-
  ja sidesüsteemid, mis on paigaldatud esemete ja füüsiliste infrastruktuuride sisse ning mis suudavad ümbritsevat keskkonda kontrollida ja sellega kohaneda. |
| --- | --- |

—

Manussüsteemid, andmetöötlus, salvestus ja kontroll: võimsad, turvalised ja hajutatud arvuti-
  , salvestus-
  ja sidesüsteemid, mis on paigaldatud esemete ja füüsiliste infrastruktuuride sisse ning mis suudavad ümbritsevat keskkonda kontrollida ja sellega kohaneda.

| — | Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus: dünaamiline, adaptiivne, töökindel ja usaldusväärne tarkvara ja teenused ning uued töötlemissüsteemid, kaasa arvatud nende pakkumine vajalike teenustena. |
| --- | --- |

—

Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus: dünaamiline, adaptiivne, töökindel ja usaldusväärne tarkvara ja teenused ning uued töötlemissüsteemid, kaasa arvatud nende pakkumine vajalike teenustena.

| — | Teadmised, kognitiivsed ja õpitavad süsteemid: veebi- ja multimeedia sisus leiduvate teadmiste omandamine ja kasutamine; bioloogilise mudeli alusel loodud kunstlikud süsteemid, mis tajuvad, mõistavad, õpivad ja arenevad iseseisvalt; masinate ja inimeste õppimine, mille aluseks on inimtunnetuse parem mõistmine. |
| --- | --- |

—

Teadmised, kognitiivsed ja õpitavad süsteemid: veebi- ja multimeedia sisus leiduvate teadmiste omandamine ja kasutamine; bioloogilise mudeli alusel loodud kunstlikud süsteemid, mis tajuvad, mõistavad, õpivad ja arenevad iseseisvalt; masinate ja inimeste õppimine, mille aluseks on inimtunnetuse parem mõistmine.

| — | Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: vahendid innovatiivseks tegevuseks
  , toetus otsuste tegemiseks
  ja loovuseks toodete, teenuste ja digitaalmeedia puhul ning loomulikuks, keeleliseks ja mitmekülgseks suhtlemiseks. |
| --- | --- |

—

Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: vahendid innovatiivseks tegevuseks
  , toetus otsuste tegemiseks
  ja loovuseks toodete, teenuste ja digitaalmeedia puhul ning loomulikuks, keeleliseks ja mitmekülgseks suhtlemiseks.

| — | Üleminek neljanda põlvkonna mobiilsüsteemidele ja sealt edasiliikumine ning sellega seotud läbimurdetehnoloogiad digitaalülekande ja antennide valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Üleminek neljanda põlvkonna mobiilsüsteemidele ja sealt edasiliikumine ning sellega seotud läbimurdetehnoloogiad digitaalülekande ja antennide valdkonnas.

| — | Optilised lülitused ja nendega seotud võrgujuhtimisvõimalused. |
| --- | --- |

—

Optilised lülitused ja nendega seotud võrgujuhtimisvõimalused.

Info- ja sidetehnoloogia uued väljavaated, mis põhinevad teistel teadus- ja tehnoloogiaharudel, kaasa arvatud tähelepanekud füüsika, biotehnoloogia, materjali- ja bioteaduse
  ja matemaatika
  vallas, info- ja sidetehnoloogiaseadiste mõõtmete vähendamiseks, et need sobiksid kokku ja toimiksid koos elusorganismidega, et suurendada süsteemide kavandamise ja infotöötluse tulemuslikkust, ning elava looduse modelleerimiseks ja simuleerimiseks.
  Selles valdkonnas käsitletakse ka säästvusega seotud küsimusi, eelkõige elektroonika valdkonnas (materjalide vähesem kasutamine, energiatarbimine, taaskasutamine ja jäätmed, kasutusea lõppemine).

| — | Tehnoloogiate integreerimine:







  — | Personaalne keskkond: personaalsed side- ja arvutiseadmed, tarvikud, kantavad seadmed, implantaadid; nende liidesed ning ühendused teenuste ja ressurssidega. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloogiate integreerimine:

—

Personaalne keskkond: personaalsed side- ja arvutiseadmed, tarvikud, kantavad seadmed, implantaadid; nende liidesed ning ühendused teenuste ja ressurssidega.

| — | Kodukeskkond: side, seire, kontroll, abi; kõikide seadiste tõrgeteta koostalitusvõime ja kasutamine; interaktiivne digitaalne infosisu ja teenused. |
| --- | --- |

—

Kodukeskkond: side, seire, kontroll, abi; kõikide seadiste tõrgeteta koostalitusvõime ja kasutamine; interaktiivne digitaalne infosisu ja teenused.

| — | Robotsüsteemid: täiustatud autonoomsed süsteemid; taju, kontroll, tegutsemisoskused, loomulik koostoimimine
  ja koostöö
  ; miniaturiseerimine. |
| --- | --- |

—

Robotsüsteemid: täiustatud autonoomsed süsteemid; taju, kontroll, tegutsemisoskused, loomulik koostoimimine
  ja koostöö
  ; miniaturiseerimine.

| — | Intelligentsed infrastruktuurid: vahendid, millega muudetakse igapäevaelus olulised infrastruktuurid tõhusamaks, lihtsamini kohandatavaks ja hooldatavaks, vastupidavamaks nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt. |
| --- | --- |

—

Intelligentsed infrastruktuurid: vahendid, millega muudetakse igapäevaelus olulised infrastruktuurid tõhusamaks, lihtsamini kohandatavaks ja hooldatavaks, vastupidavamaks nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt.

| — | Rakendustealane teadustegevus:







  — | Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutatav info- ja sidetehnoloogia: avalikku huvi pakkuvate valdkondadega seotud uued süsteemid ja teenused, mis parandavad kvaliteeti, tõhusust
  ja sotsiaalset
  kaasatust
  , sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsu
  ; kasutajasõbralikud rakendused, uute tehnoloogiate ja algatuste (Ambient Assisted Living) integreerimine:






  — | uued ärimudelid info- ja sidetehnoloogia jaoks: info- ja sidetehnoloogia jaoks uute ärimudelite loomine ja määratlemine, ühistööna nendes valdkondades, kus info- ja sidetehnoloogia funktsioon on põhjapanev tööstuse ja teenuste suhtes võetud lähenemisviisi muutmisel (nt transport, tervishoid, energeetika, keskkond). Sellistest ühisuuringutest tulenevaid projekte tuleks konkreetsetes olukordades katsetada. Kõnealuseid ühiseid jõupingutusi tuleks toetada eespool mainitud teemaülese lähenemisviisiga; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Rakendustealane teadustegevus:

—

Ühiskondlike küsimuste lahendamisel kasutatav info- ja sidetehnoloogia: avalikku huvi pakkuvate valdkondadega seotud uued süsteemid ja teenused, mis parandavad kvaliteeti, tõhusust
  ja sotsiaalset
  kaasatust
  , sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsu
  ; kasutajasõbralikud rakendused, uute tehnoloogiate ja algatuste (Ambient Assisted Living) integreerimine:

—

uued ärimudelid info- ja sidetehnoloogia jaoks: info- ja sidetehnoloogia jaoks uute ärimudelite loomine ja määratlemine, ühistööna nendes valdkondades, kus info- ja sidetehnoloogia funktsioon on põhjapanev tööstuse ja teenuste suhtes võetud lähenemisviisi muutmisel (nt transport, tervishoid, energeetika, keskkond). Sellistest ühisuuringutest tulenevaid projekte tuleks konkreetsetes olukordades katsetada. Kõnealuseid ühiseid jõupingutusi tuleks toetada eespool mainitud teemaülese lähenemisviisiga;

| — | tervishoiu jaoks: haiguste ennetamise, varajase diagnoosimise ja personaalse lähenemise parandamine; patsientide iseseisvus, turvalisus ja mobiilsus; terviseteabes sisalduvad võimalused teadmiste hankimiseks;
  teadmiste haldamine, sealhulgas tervishoiualaste kulutuste ratsionaliseerimine; |
| --- | --- |

—

tervishoiu jaoks: haiguste ennetamise, varajase diagnoosimise ja personaalse lähenemise parandamine; patsientide iseseisvus, turvalisus ja mobiilsus; terviseteabes sisalduvad võimalused teadmiste hankimiseks;
  teadmiste haldamine, sealhulgas tervishoiualaste kulutuste ratsionaliseerimine;

| — | et parandada kaasatust ja võrdset osalemist ning vältida digitaalsete lõhede tekkimist: tugitehnoloogia; universaaldisain; |
| --- | --- |

—

et parandada kaasatust ja võrdset osalemist ning vältida digitaalsete lõhede tekkimist: tugitehnoloogia; universaaldisain;

| — | mobiilsuse jaoks: intelligentsed info- ja sidetehnoloogial põhinevad transpordisüsteemid ja sõidukid
  ning laevad
  , mis võimaldavad inimestel ja kaupadel liikuda ohutult, mugavalt ja tõhusalt
  ning keskkonnasõbralikul viisil
  ; |
| --- | --- |

—

mobiilsuse jaoks: intelligentsed info- ja sidetehnoloogial põhinevad transpordisüsteemid ja sõidukid
  ning laevad
  , mis võimaldavad inimestel ja kaupadel liikuda ohutult, mugavalt ja tõhusalt
  ning keskkonnasõbralikul viisil
  ;

| — | keskkonna ja jätkusuutliku arengu toetuseks, vähendada vastuvõtlikkust ning leevendada loodusõnnetuste ja tööstuslike suurõnnetuste tagajärgi; |
| --- | --- |

—

keskkonna ja jätkusuutliku arengu toetuseks, vähendada vastuvõtlikkust ning leevendada loodusõnnetuste ja tööstuslike suurõnnetuste tagajärgi;

| — | valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja linnade
  jaoks: tõhusus, avatus ja vastutustundlikkus, maailmatasemel riigihalduse jaoks ning sidemed kodanike ja äriühingutega, toetades demokraatiat; |
| --- | --- |

—

valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ja linnade
  jaoks: tõhusus, avatus ja vastutustundlikkus, maailmatasemel riigihalduse jaoks ning sidemed kodanike ja äriühingutega, toetades demokraatiat;

| — | julgeolekuks: järgides teemades “Julgeolek” ja “Kosmos” näidatud suuniseid; |
| --- | --- |

—

julgeolekuks: järgides teemades “Julgeolek” ja “Kosmos” näidatud suuniseid;

| — | avalikku huvi pakkuvate süsteemide ja teenuste kasutamine: looduslikku päritolu (looduskatastroofid) või inimtegevusest tingitud (atentaadid, terrorism, jne) kriisiolukordade uurimise simulaatorite loomine ja arendamine. |
| --- | --- |

—

avalikku huvi pakkuvate süsteemide ja teenuste kasutamine: looduslikku päritolu (looduskatastroofid) või inimtegevusest tingitud (atentaadid, terrorism, jne) kriisiolukordade uurimise simulaatorite loomine ja arendamine.

| — | Info- ja sidetehnoloogia infosisu loovuse ja isikliku arengu jaoks:







  — | Info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid toetamaks edastamist ja nende kasutamine seoses kultuuripärandi ressurssidega; |
| --- | --- | --- |

—

Info- ja sidetehnoloogia infosisu loovuse ja isikliku arengu jaoks:

—

Info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid toetamaks edastamist ja nende kasutamine seoses kultuuripärandi ressurssidega;

| — | uued meedia paradigmad ja uus infosisu vorm; interaktiivse digitaalse infosisu loomine
  , mis on kõigile juurdepääsetav
  ; rikkamad kasutajakogemused; tasuv infosisu edastamine; |
| --- | --- |

—

uued meedia paradigmad ja uus infosisu vorm; interaktiivse digitaalse infosisu loomine
  , mis on kõigile juurdepääsetav
  ; rikkamad kasutajakogemused; tasuv infosisu edastamine;

| — | tehnoloogiapõhine õppimine
  , sealhulgas teadmiste ja kogemuste edasiandmine
  ; adaptiivsed
  ja kontseptualiseeritud
  õpilahendused; aktiivne õppimine; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiapõhine õppimine
  , sealhulgas teadmiste ja kogemuste edasiandmine
  ; adaptiivsed
  ja kontseptualiseeritud
  õpilahendused; aktiivne õppimine;

| — | info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele
  kultuurilistele (ja teaduslikele) ressurssidele
  ja varadele ning nende kasutamist mitmekeelses
  ja multikultuurses
  keskkonnas. |
| --- | --- |

—

info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele
  kultuurilistele (ja teaduslikele) ressurssidele
  ja varadele ning nende kasutamist mitmekeelses
  ja multikultuurses
  keskkonnas.

| — | Äriühinguid ja tööstust toetav info- ja sidetehnoloogia:







  — | dünaamiliste, võrgustikust olenevate ühiste äritoimingute uued vormid,
  väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade suutlikkust võimendavad
  digitaalsed ökosüsteemid;
  jagatud
  töökorraldus ja koostööd soodustav töökeskkond; |
| --- | --- | --- |

—

Äriühinguid ja tööstust toetav info- ja sidetehnoloogia:

—

dünaamiliste, võrgustikust olenevate ühiste äritoimingute uued vormid,
  väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ja kogukondade suutlikkust võimendavad
  digitaalsed ökosüsteemid;
  jagatud
  töökorraldus ja koostööd soodustav töökeskkond;

| — | tootmine, sealhulgas traditsioonilised tööstused
  : täielikult tarbijaspetsiifiliste toodete kiire ja adaptiivne kavandamine, tootmine ja tarnimine; digitaalne ja virtuaalne tootmine; modelleerimis-, simulatsiooni- ja esitlemisvahendid; miniaturiseeritud ja integreeritud info- ja sidetehnoloogiatooted;
  tööstusprotsesside parendamine info- ja sidetehnoloogia abil; |
| --- | --- |

—

tootmine, sealhulgas traditsioonilised tööstused
  : täielikult tarbijaspetsiifiliste toodete kiire ja adaptiivne kavandamine, tootmine ja tarnimine; digitaalne ja virtuaalne tootmine; modelleerimis-, simulatsiooni- ja esitlemisvahendid; miniaturiseeritud ja integreeritud info- ja sidetehnoloogiatooted;
  tööstusprotsesside parendamine info- ja sidetehnoloogia abil;

| — | Ärijuhtimise ja teostuse järelevalve reaalajas tõhusa ja tootliku toetuse kaudu juhtimisalastele otsustele, ning andmete jälgimise, kogumise ja töötlemise kaudu. |
| --- | --- |

—

Ärijuhtimise ja teostuse järelevalve reaalajas tõhusa ja tootliku toetuse kaudu juhtimisalastele otsustele, ning andmete jälgimise, kogumise ja töötlemise kaudu.

| — | Ehituspärandit toetavad info- ja sidetehnoloogiad. |
| --- | --- |

—

Ehituspärandit toetavad info- ja sidetehnoloogiad.

| — | Info- ja sidetehnoloogia usalduse edendamiseks: kasutaja tuvastamine; autentimine ja volitamine; privaatsust soodustavad tehnoloogiad;
  koostalitlusvõimel ja avatud standarditel põhinev
  õiguste ja varahaldus;
  privaatsuse
  kaitse küberohtude eest
  ; julgeoleku ja privaatsuse seisukohalt oluliste küsimuste järelevalve
  . |
| --- | --- |

—

Info- ja sidetehnoloogia usalduse edendamiseks: kasutaja tuvastamine; autentimine ja volitamine; privaatsust soodustavad tehnoloogiad;
  koostalitlusvõimel ja avatud standarditel põhinev
  õiguste ja varahaldus;
  privaatsuse
  kaitse küberohtude eest
  ; julgeoleku ja privaatsuse seisukohalt oluliste küsimuste järelevalve
  .

| — | Uued ja esilekerkivad tehnoloogiad: toetamaks teadusuuringuid avangardteadmiste hankimiseks peamistes info- ja sidetehnoloogiavaldkondades ning kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega; uudsete ideede,
  nt kvantinfotehnoloogia,
  ja täiesti uute kasutusviiside toetamine ning uute võimaluste otsimine side- ja infotehnoloogia teadusprogrammide jaoks. |
| --- | --- |

—

Uued ja esilekerkivad tehnoloogiad: toetamaks teadusuuringuid avangardteadmiste hankimiseks peamistes info- ja sidetehnoloogiavaldkondades ning kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega; uudsete ideede,
  nt kvantinfotehnoloogia,
  ja täiesti uute kasutusviiside toetamine ning uute võimaluste otsimine side- ja infotehnoloogia teadusprogrammide jaoks.

5.
     Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

Eesmärk

Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja tagada selle ümberkujundamine ressursimahukast teadmistepõhiseks, luues läbimurdelisi teadmisi uute rakenduste jaoks eri tehnoloogiate ja teadusharude piirialal.

Põhimõte

Tööstustegevuse tagasiminek ei piirdu enam traditsiooniliste tööstussektoritega, kus on suur tööjõumaht, vaid seda võib vähehaaval täheldada ka keskmistes sektorites, mis esindavad Euroopa tööstuse tugevust, ja isegi mõnes kõrgtehnoloogilises sektoris. Seda suundumust saab ja tuleb muuta, luues Euroopas tugeva teadmistel põhineva tööstuse. See hõlmab olemasolevate VKEde ajakohastamist ja uute teadmistepõhiste VKEde loomist teadmiste ja kogemuste levitamise teel koostööprogrammide kaudu.
  Erilist tähelepanu pööratakse uurimustulemuste levitamisele, et muuta need kättesaadavaks ettevõtjatele, eelkõige VKEdele ja ühiskonnale üldiselt.

ELil on kindel juhtpositsioon sellistes valdkondades nagu nanotehnoloogiad, materjali- ja tootmistehnoloogiad, mida tuleb tugevdada, et tagada ja tugevdada EL positsiooni suure konkurentsivõimega maailmas.

Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad paika panna ühised teadustöö prioriteedid ja eesmärgid sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika,
  nanomeditsiin, fotoonika,
  tootmine,
  elektritootmine,
  terase-,
  keemiatööstus, energeetika, maavarad
  ja transporditööstus, ehitus, tööstusohutus,
  tekstiilitööstus
  ,
  keraamika,
  tselluloosi-ja paberitööstus. Lisaks tööstuse seisukohalt olulistele prioriteetidele ja nende integreerimisele sektorialastesse rakendustesse käsitletakse ka asjakohaseid poliitika, regulatsiooni ja standardimise ning mõjuga seotud küsimusi, reageerides sealhulgas paindlikult uutele poliitikast tulenevatele vajadustele.

Tegevus

| — | Nanoteadused, nanotehnoloogiad







  — | Uute teadmiste loomine liideste ja suurusega seotud nähtuste osas; materjaliomaduste kontrollimine nanotasandil uute rakenduste jaoks; tehnoloogiate integreerimine nanotasandil; isestruktureeruvad omadused; nanomootorid;
  nanooptika, nanobiotehnoloogia,
  nanomasinad ja -süsteemid;
  nanovektorid;
  meetodid ja vahendid iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks nanotasandil; nano- ja täppistehnoloogiad keemias
  põhimaterjalide ja koostisosade tootmiseks
  ;
  nanomeditsiin, nagu regeneratiivsele meditsiinile suunatud ravimite väljatöötamine ja käibele laskmine, ning nanodiagnostika, sealhulgas pildistamine; nanotehnoloogiate mõju bioteadustele; nano-säästlikkus ja nano-töökindlus
  , mõju inimeste
  ja loomade
  ohutusele ja tervisele,
  toiduahelale
  ning keskkonnale,
  konkreetselt arvestades nanoosakeste ja elusrakkude geneetilise materjali otsese vastastikuse mõju võimalust
  ; metroloogia,
  seire ja taju,
  nomenklatuur ja standardid; uute mõistete ja lähenemisviiside väljatöötamine sektorialaste rakenduste jaoks, kaasa arvatud esilekerkivate tehnoloogiate integreerimine ja lähendamine. |
| --- | --- | --- |

—

Nanoteadused, nanotehnoloogiad

—

Uute teadmiste loomine liideste ja suurusega seotud nähtuste osas; materjaliomaduste kontrollimine nanotasandil uute rakenduste jaoks; tehnoloogiate integreerimine nanotasandil; isestruktureeruvad omadused; nanomootorid;
  nanooptika, nanobiotehnoloogia,
  nanomasinad ja -süsteemid;
  nanovektorid;
  meetodid ja vahendid iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks nanotasandil; nano- ja täppistehnoloogiad keemias
  põhimaterjalide ja koostisosade tootmiseks
  ;
  nanomeditsiin, nagu regeneratiivsele meditsiinile suunatud ravimite väljatöötamine ja käibele laskmine, ning nanodiagnostika, sealhulgas pildistamine; nanotehnoloogiate mõju bioteadustele; nano-säästlikkus ja nano-töökindlus
  , mõju inimeste
  ja loomade
  ohutusele ja tervisele,
  toiduahelale
  ning keskkonnale,
  konkreetselt arvestades nanoosakeste ja elusrakkude geneetilise materjali otsese vastastikuse mõju võimalust
  ; metroloogia,
  seire ja taju,
  nomenklatuur ja standardid; uute mõistete ja lähenemisviiside väljatöötamine sektorialaste rakenduste jaoks, kaasa arvatud esilekerkivate tehnoloogiate integreerimine ja lähendamine.

| — | Materjalid







  — | Uute teadmiste loomine kõrgtehnoloogiliste
  materjalide, eriti komposiitide, arukate materjalide ning mitmeteks rakendusteks multifunktsionaalsete pindadega materjalide kohta, aga ka olemasolevate teadmiste parandamise/ajakohastamise tarvis;
  teadmistepõhised täiustatud omadustega materjalid; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; suurem keerukus; keskkonnasõbralikkus; integratsioon nii nano-, molekulaar- kui ka makrotasandil keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes; uued nanomaterjalid, biomaterjalid
  , metamaterjalid, bioloogilisest maailmast inspireeritud materjalid (bio-mimetism)
  ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud kavandamine ja nende töötlemise juhtimine;
  oma elutsükli jooksul heitkoguseid vähendada aitavate materjalide loomine või parandamine.




  Uute omadustega materjalid on Euroopa tööstuse tulevase konkurentsivõime võti ja tehnilise progressi alus mitmetes valdkondades, nagu tervishoid, elektroonika, energeetika, transport ja turvalisus. Seda põhivaldkonda, mis on väga oluline mitmetes Euroopa tööstuspädevuse tuuma moodustavates tehnoloogiates, tuleks eriti tugevdada. |
| --- | --- | --- |

—

Materjalid

—

Uute teadmiste loomine kõrgtehnoloogiliste
  materjalide, eriti komposiitide, arukate materjalide ning mitmeteks rakendusteks multifunktsionaalsete pindadega materjalide kohta, aga ka olemasolevate teadmiste parandamise/ajakohastamise tarvis;
  teadmistepõhised täiustatud omadustega materjalid; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; suurem keerukus; keskkonnasõbralikkus; integratsioon nii nano-, molekulaar- kui ka makrotasandil keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes; uued nanomaterjalid, biomaterjalid
  , metamaterjalid, bioloogilisest maailmast inspireeritud materjalid (bio-mimetism)
  ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud kavandamine ja nende töötlemise juhtimine;
  oma elutsükli jooksul heitkoguseid vähendada aitavate materjalide loomine või parandamine.

Uute omadustega materjalid on Euroopa tööstuse tulevase konkurentsivõime võti ja tehnilise progressi alus mitmetes valdkondades, nagu tervishoid, elektroonika, energeetika, transport ja turvalisus. Seda põhivaldkonda, mis on väga oluline mitmetes Euroopa tööstuspädevuse tuuma moodustavates tehnoloogiates, tuleks eriti tugevdada.

| — | Uus tootmine







  — | Tingimuste ja vahendite loomine teadmistepõhise tootmise jaoks, kaasa arvatud ehitus, esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade arendamine ja valideerimine; üldiste tootmisvahendite arendamine adaptiivsete, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks
  (sealhulgas komposiitide ning bioloogiliselt valmistatud ja biokatalüütiliste tüvede väljatöötamine)
  ; uute tehniliste mõistete väljatöötamine, kasutades tehnoloogiate lähendamist (nt nano-, bio-, geo-, info-
  , optiline
  ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehnilised nõuded) suure lisandväärtusega toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks, ning muutuvate vajadustega kohanemine
  ; suure tootlikkusega tootmistehnoloogiate ellurakendamine; CO2 heitkogustele väiksemat mõju avaldava tootmistehnoloogia julgustamine. |
| --- | --- | --- |

—

Uus tootmine

—

Tingimuste ja vahendite loomine teadmistepõhise tootmise jaoks, kaasa arvatud ehitus, esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade arendamine ja valideerimine; üldiste tootmisvahendite arendamine adaptiivsete, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks
  (sealhulgas komposiitide ning bioloogiliselt valmistatud ja biokatalüütiliste tüvede väljatöötamine)
  ; uute tehniliste mõistete väljatöötamine, kasutades tehnoloogiate lähendamist (nt nano-, bio-, geo-, info-
  , optiline
  ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehnilised nõuded) suure lisandväärtusega toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks, ning muutuvate vajadustega kohanemine
  ; suure tootlikkusega tootmistehnoloogiate ellurakendamine; CO2 heitkogustele väiksemat mõju avaldava tootmistehnoloogia julgustamine.

| — | Tehnoloogiate integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks







  — | Uute teadmiste ja tehnoloogiate
  (nt matemaatilise lähenemise ja vahendite, keskkonnatehnoloogia)
  integreerimine nanomaterjalides ning seoses materjalide ja tootmisega sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul: tervishoid, ehitus,
  keraamika,
  transport, energeetika, keemia,
  maavarad,
  keskkond,
  jalatsi-,
  tekstiili- ja rõivatööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, masinatööstus,
  terasetööstus
  . |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloogiate integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks

—

Uute teadmiste ja tehnoloogiate
  (nt matemaatilise lähenemise ja vahendite, keskkonnatehnoloogia)
  integreerimine nanomaterjalides ning seoses materjalide ja tootmisega sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul: tervishoid, ehitus,
  keraamika,
  transport, energeetika, keemia,
  maavarad,
  keskkond,
  jalatsi-,
  tekstiili- ja rõivatööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, masinatööstus,
  terasetööstus
  .

6.
     Energeetika

Eesmärk

Praeguse fossiilkütusel põhineva energiasüsteemi ümberkujundamine 2020. aastaks kõige säästvamaks ja energiatõhusamaks majanduseks maailmas, mis põhineb erinevatel energiaallikatel ja -kandjatel, pöörates erilist tähelepanu CO2 vähem või üldse mitte õhku paiskavatele energiaallikatele, koos tõhusama energiakasutusega, energia säästmise ja kasvuhooneefekti vähendamisega, et lahendada varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakilisi ülesandeid, suurendades samas Euroopa energiatööstuse konkurentsivõimet.

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on ligikaudu kaks kolmandikku selle teema eelarvest ette nähtud teadusuuringuteks, mis käsitlevad kolme taastuvenergia tegevust ning energiatõhususe ja energiasäästlikkuse meetmeid.

Põhimõte

Energiasüsteemid seisavad silmitsi tõsiste väljakutsetega. Vajadus
  selgitada välja ja
  leida asjakohased ja õigeaegsed lahendused on põhjendatud, kui arvestada
  rahutukstegevat sündmuste käiku
  ülemaailmses energianõudluses,
  traditsiooniliste nafta- ja maagaasivarude ammendavust ja
  vajadust vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitmeid, et leevendada kliimamuutuste hävitavaid tagajärgi, naftahinna kahjulikku kõikumist (eriti transpordisektori puhul, mis sõltub suuresti naftast) ja geopoliitilist ebastabiilsust tarnepiirkondades.
  Energeetikaalased teadusuuringud mängivad olulist rolli taskukohaste energiakulude tagamisel meie kodanikele ja tööstustele.
  Vaja on nii teadus- kui ka tutvustustegevust, et tagada kõige keskkonnasõbralikumad ja kulutasuvamad tehnoloogiad
  , luua Euroopas ja mujal maailmas ohutumad tuumaenergia rakendused
  ja
  võtta
  meetmed, mis võimaldavad ELil saavutada Kyoto protokolli kohaseid ja muid vajalikke eesmärke ning rakendada oma energiapoliitikaalaseid kohustusi, nagu on sätestatud tõhusat energiakasutust käsitlevas 2005. aasta rohelises raamatus ja
  energiavarustuse kindlust käsitlevas 2000. aasta rohelises raamatus. (5)

Euroopa on saavutanud maailmas juhtpositsiooni mitmes
  energiatootmise ja tõhusa energiakasutuse tehnoloogia valdkonnas
  . Ta on teerajajaks selliste kaasaegsete taastuvate energiatehnoloogiate alal nagu näiteks
  päikeseenergia,
  bioenergia ja tuuleenergia. EL on konkurendiks teistele riikidele ka energia tootmises ja jaotamises ning omab suurt teaduspotentsiaali süsiniku sidumise ja kõrvaldamise valdkonnas.
  Need positsioonid seisavad aga nüüd silmitsi konkurentsiga
  (eelkõige USA ja Jaapani näol).
  Seepärast tuleb Euroopa tööstussektori pingutusi vähem saastavate tootmistehnoloogiate väljaarendamisel julgustada konkreetsete teadusuuringute projektidega.

Energiasüsteemi radikaalne ümberkujundamine
  madalamate või olematute CO2 heitkogustega, usaldusväärseks, konkurentsivõimeliseks ja säästvaks energiasüsteemiks
  nõuab uusi tehnoloogiaid, mis kätkevad endas eraettevõtete jaoks suuri riske ja
  kaheldavat kasumit
  , et teha kõik vajalikud investeeringud teadus-, arendus- ja tutvustustegevuseks ning kasutamiseks. Seepärast peaks avaliku sektori toetus olema äärmiselt oluline erainvesteeringute mobiliseerimisel ning Euroopa jõupingutused ja vahendid tuleks tõhusalt ühendada, et konkureerida majandusriikidega, kes investeerivad oluliselt ja järjepidevalt sarnastesse tehnoloogiatesse. Euroopa tehnoloogiaplatvormidel on selles määrav osa vajalike teadustegevuse alaste jõupingutuste koondamiseks. Eesmärgi saavutamiseks vajalikud tegevused on esitatud allpool. Lisatud on energiapoliitiliste otsuste tegemisega seotud teadmisi käsitlev erimeede, millega samuti toetatakse uusi poliitikast tulenevaid vajadusi, mis kerkivad esile näiteks seoses Euroopa energiapoliitika rolliga kliimamuutusi käsitlevate rahvusvaheliste meetmete kavandamises ning energiavarustuse ja hinna ebastabiilsuse ja häiretega.

Tegevus

| — | Vesiniku- ja kütuseelemendid

  Integreeritud meetmed tugeva tehnoloogilise aluse loomiseks konkurentsivõimelise vesiniku- ja kütusekomponentide sektori jaoks ELis ning statsionaarsete, portatiivsete ja transpordialaste rakenduste jaoks. Euroopa vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud uurimis- ja kasutamisstrateegia;
  biomassi tootmise, kogumise ja käitlemise süsteemi organiseerimine vesiniku tootmise jaoks
  . |
| --- | --- |

—

Vesiniku- ja kütuseelemendid

Integreeritud meetmed tugeva tehnoloogilise aluse loomiseks konkurentsivõimelise vesiniku- ja kütusekomponentide sektori jaoks ELis ning statsionaarsete, portatiivsete ja transpordialaste rakenduste jaoks. Euroopa vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud uurimis- ja kasutamisstrateegia;
  biomassi tootmise, kogumise ja käitlemise süsteemi organiseerimine vesiniku tootmise jaoks
  .

| — | Taastuva elektrienergia tootmine

  Tehnoloogiad üldise energia muundamise kasuteguri suurendamiseks, alandades kohalikest taastuvatest energiaallikatest,
  sealhulgas jäätmetest,
  elektrienergia tootmise kulusid, ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobivate tehnoloogiate arendamine ja tutvustamine. |
| --- | --- |

—

Taastuva elektrienergia tootmine

Tehnoloogiad üldise energia muundamise kasuteguri suurendamiseks, alandades kohalikest taastuvatest energiaallikatest,
  sealhulgas jäätmetest,
  elektrienergia tootmise kulusid, ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobivate tehnoloogiate arendamine ja tutvustamine.

| — | Taastuva kütuse tootmine

  Integreeritud muundamistehnoloogiad: et kujundada ja alandada taastuvatest energiaallikatest
  , sealhulgas energiaviljadest, biomassist ja jäätmetest
  toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) hinda, seades eesmärgiks kulutasuva tootmise
  , ladustamise, jaotamise ning kasutamise
  ja süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsed kütused, eelkõige vedelad biokütused transpordisektori
  ja elektrienergia tootmise
  jaoks,
  hõlmates energiavilju, mida on eriliselt optimeeritud sordiaretuse abil, kasutades klassikalisi ning biotehnoloogia meetodeid
  . |
| --- | --- |

—

Taastuva kütuse tootmine

Integreeritud muundamistehnoloogiad: et kujundada ja alandada taastuvatest energiaallikatest
  , sealhulgas energiaviljadest, biomassist ja jäätmetest
  toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) hinda, seades eesmärgiks kulutasuva tootmise
  , ladustamise, jaotamise ning kasutamise
  ja süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsed kütused, eelkõige vedelad biokütused transpordisektori
  ja elektrienergia tootmise
  jaoks,
  hõlmates energiavilju, mida on eriliselt optimeeritud sordiaretuse abil, kasutades klassikalisi ning biotehnoloogia meetodeid
  .

| — | Taastuvad energiaallikad kütmise ja jahutamise jaoks

  Tehnoloogiad
  ja infrastruktuurid
  taastuvate energiaallikate tõhususe suurendamiseks ning kütte- ja jahutuskulude alandamiseks, tagades nende kasutamise eri piirkondlike tingimuste alusel. |
| --- | --- |

—

Taastuvad energiaallikad kütmise ja jahutamise jaoks

Tehnoloogiad
  ja infrastruktuurid
  taastuvate energiaallikate tõhususe suurendamiseks ning kütte- ja jahutuskulude alandamiseks, tagades nende kasutamise eri piirkondlike tingimuste alusel.

| — | Saastevaba energia tootmiseks vajalik süsinikdioksiidi sidumise ja säilitamise tehnoloogia ja muundamise tehnoloogia toorainena kasutamiseks


  Vähendamaks oluliselt fossiilkütuste kasutamise
  negatiivset
  mõju keskkonnale, seades eesmärgiks suure tõhususega ja peaaegu saastevabad elektrijaamad
  ja/või auru tootmise jaamad
  , mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi sidumise ja säilitamise tehnoloogial,
  muundamise tehnoloogial, eriti maa-alusel säilitamisel ning süsinikdioksiidiga rikastatud atmosfääril, et soodustada taimsete organismide kasvu
  . |
| --- | --- |

—

Saastevaba energia tootmiseks vajalik süsinikdioksiidi sidumise ja säilitamise tehnoloogia ja muundamise tehnoloogia toorainena kasutamiseks

Vähendamaks oluliselt fossiilkütuste kasutamise
  negatiivset
  mõju keskkonnale, seades eesmärgiks suure tõhususega ja peaaegu saastevabad elektrijaamad
  ja/või auru tootmise jaamad
  , mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi sidumise ja säilitamise tehnoloogial,
  muundamise tehnoloogial, eriti maa-alusel säilitamisel ning süsinikdioksiidiga rikastatud atmosfääril, et soodustada taimsete organismide kasvu
  .

| — | Kahjulike gaaside vabad söe- ja fossiilkütuste põletustehnoloogiad


  Parandamaks märkimisväärselt elektrijaamade tõhusust, usaldusväärsust ja kulusid kahjulike gaaside vabade
  söel ja muudel fossiilkütustel, gaas- või vedelkütustel ja alternatiivkütustel põhinevate energia muundamise tehnoloogiate
  arendamise ja tutvustamise kaudu
  , samuti võttes kasutusele keemilise muundamise tehnoloogiad energia, soojuse, kemikaalide ja kütuse tootmiseks
  . |
| --- | --- |

—

Kahjulike gaaside vabad söe- ja fossiilkütuste põletustehnoloogiad

Parandamaks märkimisväärselt elektrijaamade tõhusust, usaldusväärsust ja kulusid kahjulike gaaside vabade
  söel ja muudel fossiilkütustel, gaas- või vedelkütustel ja alternatiivkütustel põhinevate energia muundamise tehnoloogiate
  arendamise ja tutvustamise kaudu
  , samuti võttes kasutusele keemilise muundamise tehnoloogiad energia, soojuse, kemikaalide ja kütuse tootmiseks
  .

| — | Intelligentsed energiavõrgud

  Suurendamaks Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhusust, ohutust ja usaldusväärsust, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks
  energia salvestamise võimaluste arendamise, takistuste kõrvaldamise ja intelligentsete kaugjuhitavate mõõtesüsteemide arendamisega. Kõrvaldada
  takistused ulatusliku kasutuse ning detsentraliseeritud ja taastuvate energiaallikate tõhusa integreerimise eest.
  Arendada säilitamise võimalusi, mida ei ole hõlmatud teema “Vesiniku- ja kütuseelemendid” all. Mõisted ja tehnoloogiad kütte- ja jahutussüsteemide tõhususe ning kulude-tulude suhte parendamiseks
  :
  integreeritud tehnoloogiate ja mõistete väljaarendamiseks varustamise eesmärgil, kasutades kütte- ja jahutusvõrke ning taastuvate energiaallikate integratsiooni soodustamiseks kütte- ja jahutusvõrkudesse. |
| --- | --- |

—

Intelligentsed energiavõrgud

Suurendamaks Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhusust, ohutust ja usaldusväärsust, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks
  energia salvestamise võimaluste arendamise, takistuste kõrvaldamise ja intelligentsete kaugjuhitavate mõõtesüsteemide arendamisega. Kõrvaldada
  takistused ulatusliku kasutuse ning detsentraliseeritud ja taastuvate energiaallikate tõhusa integreerimise eest.
  Arendada säilitamise võimalusi, mida ei ole hõlmatud teema “Vesiniku- ja kütuseelemendid” all. Mõisted ja tehnoloogiad kütte- ja jahutussüsteemide tõhususe ning kulude-tulude suhte parendamiseks
  :
  integreeritud tehnoloogiate ja mõistete väljaarendamiseks varustamise eesmärgil, kasutades kütte- ja jahutusvõrke ning taastuvate energiaallikate integratsiooni soodustamiseks kütte- ja jahutusvõrkudesse.

| — | Energiatõhusus ja energiasäästlikkus

  Uued mõisted ja tehnoloogiad energiakasutuse tõhustamiseks
  , näiteks valgustuse alal, ning lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamiseks
  hoonete,
  võttes arvesse hoonete kasutusiga
  ,
  ehitustegevuse
  ,
  transpordisüsteemide,
  teenuste ja tööstuse puhul. See hõlmab strateegiate ja tehnoloogiate integreerimist energiatõhususe valdkonnas
  (nt kaastootmine)
  , uute
  tarbimisega seotud
  ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogiate kasutamist ning energianõudluse reguleerimise meetmeid, näiteks paindliku energiatarbimise kujul ja energiakasutuse juhtimisega seotud meetmed, nagu individuaalsed kaugjuhitavad mõõtesüsteemid
  . |
| --- | --- |

—

Energiatõhusus ja energiasäästlikkus

Uued mõisted ja tehnoloogiad energiakasutuse tõhustamiseks
  , näiteks valgustuse alal, ning lõpp- ja primaarenergia tarbimise vähendamiseks
  hoonete,
  võttes arvesse hoonete kasutusiga
  ,
  ehitustegevuse
  ,
  transpordisüsteemide,
  teenuste ja tööstuse puhul. See hõlmab strateegiate ja tehnoloogiate integreerimist energiatõhususe valdkonnas
  (nt kaastootmine)
  , uute
  tarbimisega seotud
  ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogiate kasutamist ning energianõudluse reguleerimise meetmeid, näiteks paindliku energiatarbimise kujul ja energiakasutuse juhtimisega seotud meetmed, nagu individuaalsed kaugjuhitavad mõõtesüsteemid
  .

| — | Energiapoliitiliste otsuste tegemiseks vajalikud teadmised

  Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiatega seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume keskmise ja pika aja peale.
  Poliitikavahendite väljatöötamine uue energiatõhususe, nõudluse reguleerimise ning taastuva energia mõistete ja tehnoloogiate rakendamise oluliseks kiirendamiseks. |
| --- | --- |

—

Energiapoliitiliste otsuste tegemiseks vajalikud teadmised

Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiatega seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume keskmise ja pika aja peale.
  Poliitikavahendite väljatöötamine uue energiatõhususe, nõudluse reguleerimise ning taastuva energia mõistete ja tehnoloogiate rakendamise oluliseks kiirendamiseks.

| — | Energia mitmiktootmine




  Kasutajale suunatud integreeritud energiasüsteemide arendamine, üldiselt suure tõhususega, eesmärgiga kasutada ära parimaid olemasolevaid keskkonnasõbralikke energiaallikaid. Uute energia säilitamise viiside parendamine ja arendamine. Võrkude ühenduste reguleerimine ülaltoodud süsteemide jaoks, et parendada üldist tõhusust ja teenuste kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Energia mitmiktootmine

Kasutajale suunatud integreeritud energiasüsteemide arendamine, üldiselt suure tõhususega, eesmärgiga kasutada ära parimaid olemasolevaid keskkonnasõbralikke energiaallikaid. Uute energia säilitamise viiside parendamine ja arendamine. Võrkude ühenduste reguleerimine ülaltoodud süsteemide jaoks, et parendada üldist tõhusust ja teenuste kvaliteeti.

7.
     Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

Eesmärk

Keskkonna ja selle ressursside säästev majandamine, edendades teadmisi kliima, biosfääri, ökosüsteemide ja inimtegevuse vastastikuse mõju ning edendades teadmisi bioloogilise mitmekesisuse ja selle säästva kasutamise kohta ning arendades uusi tehnoloogiaid, vahendeid ja teenuseid, et lahendada ülemaailmseid keskkonnaprobleeme integreeritud alustel. Tähelepanu pööratakse kliimamuutuste ning öko-, maa- ja ookeanisüsteemides toimuvate muutuste prognoosimisele; vahenditele ja tehnoloogiatele keskkonnakoormuse ja -ohtude jälgimiseks, ennetamiseks, leevendamiseks ja kohandamiseks
  , sealhulgas ka tervise seisukohalt, samuti loodus- ja kultuurikeskkonna kaitsmiseks.

Põhimõte

Keskkonnaprobleemid ulatuvad väljapoole riigipiire ja nende lahendamiseks on vaja Euroopa ja sageli ka ülemaailmsel tasandil kooskõlastatud lähenemisviisi. Loodusvaradele ja kultuurkeskkonnale avaldab äärmiselt suurt survet elanikkonna kasv, linnastumine, põllumajandus-,
  kalandus-,
  transpordi-
  , ehitus-
  ja energiasektori jätkuv laienemine, samuti kliimaolude varieerumine ning kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne soojenemine. Euroopa peab keskkonnaga looma uue säästva suhte, parandades
  keskkonnasõbralikul kvaliteedil põhinevat konkurentsivõimet ja tugevdades oma tööstussektorit. Arvestades keskkonnauuringute taset, ulatust ja keerukust, on piisava kandepinna leidmiseks vaja kogu ELi hõlmavat koostööd. See hõlbustab üldist planeerimist, võrguks ühendatud ja koostalitusvõimeliste andmebaaside kasutamist ning ühtsete ja ulatuslike vaatlus- ja prognoosisüsteemide arendamist.

EL tasandi teadustegevust on vaja ka selleks, et täita rahvusvahelisi kohustusi seoses
  ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni ja selle
  Kyoto protokolliga ja bioloogilise mitmekesisuse ÜRO konventsiooniga,
  ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooniga, püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooniga,
  saavutada 2002. aasta ülemaailmse jätkusuutliku arengu tippkohtumise, kaasa arvatud EL veemajandusalase algatuse, eesmärke
  ning
  aidata kaasa valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ja maapinna kaugseire algatusele
  ja tulevasele pinnasekaitseprogrammile
  . Lisaks sellele on vaja ulatuslikke teadusuuringuid, mis tulenevad olemasolevatest ja esilekerkivatest ELi tasandi poliitikavaldkondadest, kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ja seonduvate temaatiliste strateegiate rakendamisest, keskkonnatehnoloogiatest, keskkonda ja tervishoidu käsitlevatest tegevuskavadest ning sellistest direktiividest nagu näiteks veepoliitika raamdirektiiv
  ja Natura 2000 võrgustiku kaitsmisega seotud mehhanismide parandamiseks vajalikust tegevusest
  .

EL peab tugevdama oma positsiooni keskkonnatehnoloogia maailmaturul. Sellised tehnoloogiad aitavad kaasa
  säästvale tarbimisele ja tootmisele ning
  jätkusuutlikule kasvule, pakkudes eri tasandi keskkonnaprobleemidele ökoloogiliselt tõhusamaid lahendusi ja kaitstes meie
  looduspärandit
  . Keskkonnanõuded soodustavad innovatsiooni ja pakuvad ettevõtlusalaseid võimalusi
  ning paremat konkurentsivõimet, tagades samal ajal tulevastele põlvkondadele säästvama tuleviku.
  Euroopa tehnoloogiaplatvormid veevarustuse ja kanalisatsiooni ning säästva keemia valdkonnas kinnitavad vajadust EL tasandi meetmete järele ja nende teadustegevuse programme on arvesse võetud ka allpool käsitletud tegevuste puhul. Muud platvormid (nt ehitus ja metsandus) tegelevad samuti osaliselt keskkonnatehnoloogiat käsitlevate küsimustega ning ka seda on arvesse võetud.

Allpool on loetletud tegevusvaldkonnad (6)
  , millest paljud on otseselt seotud poliitikast tulenevate vajadustega. Võimalik on pakkuda täiendavat toetust uutele esilekerkivatele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis on näiteks seotud EL tegevuspõhimõtete säästvuse mõju hinnangutega, Kyoto kohtumisele järgnevate ja kliimamuutustega soetud meetmete järelevalvele ning uutele keskkonnapoliitilistele valdkondadele, nagu näiteks merenduspoliitika ning selle normid ja eeskirjad.

Tegevus

| — | Kliimamuutus, reostus ja ohud







  — | Surve keskkonnale ja kliimale: maakera kliima- ja loodussüsteemi
  ning merekeskkonna, sealhulgas polaarpiirkondade
  toimimine
  ,
  kohandamis- ja leevendusmeetmed; õhu-, pinnase- ja veereostus
  ning reostuse vältimine
  ; muutused atmosfääri koostises ja veeringes;
  atmosfääri,
  kliima, maapinna ja ookeani vastastikune mõju
  globaalsel ja piirkondlikul tasandil
  ; ning bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide mõju,
  kaasa arvatud merepinna tõusmise mõju väärtuslikele rannikualadele ja - linnadele ning mõju eriti tundlikele aladele nagu ranniku- ja mäestikupiirkonnad. |
| --- | --- | --- |

—

Kliimamuutus, reostus ja ohud

—

Surve keskkonnale ja kliimale: maakera kliima- ja loodussüsteemi
  ning merekeskkonna, sealhulgas polaarpiirkondade
  toimimine
  ,
  kohandamis- ja leevendusmeetmed; õhu-, pinnase- ja veereostus
  ning reostuse vältimine
  ; muutused atmosfääri koostises ja veeringes;
  atmosfääri,
  kliima, maapinna ja ookeani vastastikune mõju
  globaalsel ja piirkondlikul tasandil
  ; ning bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide mõju,
  kaasa arvatud merepinna tõusmise mõju väärtuslikele rannikualadele ja - linnadele ning mõju eriti tundlikele aladele nagu ranniku- ja mäestikupiirkonnad.

| — | Keskkond ja tervis: keskkonnastressi tekitajate ja inimese tervise vastastikune mõju, kaasa arvatud allikate kindlakstegemine, seosed sisekeskkonnaga ning mõju ja esilekerkivad ohutegurid; mürgiste ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud alternatiivid loomkatsetele; mürgiste ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud
  koetehnoloogia abil toodetud rakud ja muud
  alternatiivid loomkatsetele; keskkonnast tulenevate terviseriskide ja näitajate kvantifitseerimine ja kulude-tulude analüüs ennetusstrateegiate jaoks. |
| --- | --- |

—

Keskkond ja tervis: keskkonnastressi tekitajate ja inimese tervise vastastikune mõju, kaasa arvatud allikate kindlakstegemine, seosed sisekeskkonnaga ning mõju ja esilekerkivad ohutegurid; mürgiste ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud alternatiivid loomkatsetele; mürgiste ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud
  koetehnoloogia abil toodetud rakud ja muud
  alternatiivid loomkatsetele; keskkonnast tulenevate terviseriskide ja näitajate kvantifitseerimine ja kulude-tulude analüüs ennetusstrateegiate jaoks.

| — | Looduslikud riskitegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskide hindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, tsunamid) ja kliimaga (tormid,
  pakane, põud,
  üleujutused,
  tulekahjud, laviinid, maalihked, metsatulekahjud ja muud äärmuslikud nähtused
  )
  , samuti nende õnnetuste põhjustatud nähtustega
  ; varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus- ja leevendusstrateegiate parandamine; loodusriskide ning -õnnetuste ohjamise analüüs;
  mitmele riskile kohandatud lähenemisviiside väljatöötamine, mis on keskendunud eraldi riskidele mõeldud strateegiate kombineerimisele koos kõikehõlmavate kavade, menetluste ja protokollidega. |
| --- | --- |

—

Looduslikud riskitegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskide hindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, tsunamid) ja kliimaga (tormid,
  pakane, põud,
  üleujutused,
  tulekahjud, laviinid, maalihked, metsatulekahjud ja muud äärmuslikud nähtused
  )
  , samuti nende õnnetuste põhjustatud nähtustega
  ; varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus- ja leevendusstrateegiate parandamine; loodusriskide ning -õnnetuste ohjamise analüüs;
  mitmele riskile kohandatud lähenemisviiside väljatöötamine, mis on keskendunud eraldi riskidele mõeldud strateegiate kombineerimisele koos kõikehõlmavate kavade, menetluste ja protokollidega.

| — | Ressursside säästev majandamine







  — | Looduslike ja inimese loodud ressursside kaitse ja säästev majandamine: ökosüsteemid; veeressursside majandamine; jäätmehooldus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse
  , sealhulgas pealetungivate võõrliikide kontroll
  ja majandamine,
  pinnase parandamine ja kaitse
  , merepõhja, rannikualade
  ja laguunide
  kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid,
  maastikukaitse
  ; metsa
  ja maavarade
  majandamine; linnakeskkonna
  , ajaloolise tähtsusega ressursside, kultuuripärandi ja turismi
  säästev juhtimine ja planeerimine, andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine. |
| --- | --- | --- |

—

Ressursside säästev majandamine

—

Looduslike ja inimese loodud ressursside kaitse ja säästev majandamine: ökosüsteemid; veeressursside majandamine; jäätmehooldus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse
  , sealhulgas pealetungivate võõrliikide kontroll
  ja majandamine,
  pinnase parandamine ja kaitse
  , merepõhja, rannikualade
  ja laguunide
  kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid,
  maastikukaitse
  ; metsa
  ja maavarade
  majandamine; linnakeskkonna
  , ajaloolise tähtsusega ressursside, kultuuripärandi ja turismi
  säästev juhtimine ja planeerimine, andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine.

| — | Merekeskkonna areng: inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia. |
| --- | --- |

—

Merekeskkonna areng: inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia.

| — | Keskkonnatehnoloogia







  — | Keskkonnatehnoloogiad loodusliku ja kultuurkeskkonna jälgimiseks, kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks: seotud vee, kliima, õhu, mere, linna- ja maakeskkonna, pinnase,
  energia, maavarade,
  jäätmehoolduse, ringlussevõtu, keskkonnasäästlike tootmisprotsesside
  ja säästlike toodetega
  ,
  energiatootmise jääkide või jäätmete käitlemise ja/või kasuliku taaskasutamisega
  , kemikaalide ohutuse, kultuuripärandi ja rajatud keskkonna kaitsega. |
| --- | --- | --- |

—

Keskkonnatehnoloogia

—

Keskkonnatehnoloogiad loodusliku ja kultuurkeskkonna jälgimiseks, kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks: seotud vee, kliima, õhu, mere, linna- ja maakeskkonna, pinnase,
  energia, maavarade,
  jäätmehoolduse, ringlussevõtu, keskkonnasäästlike tootmisprotsesside
  ja säästlike toodetega
  ,
  energiatootmise jääkide või jäätmete käitlemise ja/või kasuliku taaskasutamisega
  , kemikaalide ohutuse, kultuuripärandi ja rajatud keskkonna kaitsega.

| — | Kultuuripärandi, sealhulgas inimeste elukeskkonna kaitsmine, säilitamine ja parandamine: kultuuripärandile tekitatud kahju parem hindamine, uuenduslike kaitsestrateegiate väljatöötamine; kultuuripärandi integratsiooni edendamine linnakeskkonnas. |
| --- | --- |

—

Kultuuripärandi, sealhulgas inimeste elukeskkonna kaitsmine, säilitamine ja parandamine: kultuuripärandile tekitatud kahju parem hindamine, uuenduslike kaitsestrateegiate väljatöötamine; kultuuripärandi integratsiooni edendamine linnakeskkonnas.

| — | Tehnoloogia hindamine, kontrollimine ja katsetamine: protsesside, tehnoloogiate ja toodete keskkonnariskide ja olelustsükli hindamise meetodid ja vahendid
  , sealhulgas alternatiivsed katsetamisstrateegiad ja eriti loomi mittekasutavad meetodid
  ; toetus säästva keemia, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormidele (7); Euroopa tulevase keskkonnatehnoloogia kontrolli- ja katsetamisprogrammi teaduslikud ja tehnoloogilised aspektid
  , kolmanda poole hindamisvahendite levitamine ja väljatöötamine
  . |
| --- | --- |

—

Tehnoloogia hindamine, kontrollimine ja katsetamine: protsesside, tehnoloogiate ja toodete keskkonnariskide ja olelustsükli hindamise meetodid ja vahendid
  , sealhulgas alternatiivsed katsetamisstrateegiad ja eriti loomi mittekasutavad meetodid
  ; toetus säästva keemia, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormidele (7); Euroopa tulevase keskkonnatehnoloogia kontrolli- ja katsetamisprogrammi teaduslikud ja tehnoloogilised aspektid
  , kolmanda poole hindamisvahendite levitamine ja väljatöötamine
  .

| — | Maapinna kaugseire ja hindamise vahendid







  — | Maapinna kaugseire: aitab kaasa seiresüsteemide arendamisele ja integreerimisele keskkonna- ja säästvusküsimuste osas ülemaailmse maaseirse süsteemide süsteemi (GEOSS) raames; süsteemide koostalitlusvõime ja teabe optimeerimine keskkonnanähtuste mõistmiseks, kujundamiseks ja prognoosimiseks
  ning loodusvarade hindamiseks, uurimiseks ja majandamiseks
  . |
| --- | --- | --- |

—

Maapinna kaugseire ja hindamise vahendid

—

Maapinna kaugseire: aitab kaasa seiresüsteemide arendamisele ja integreerimisele keskkonna- ja säästvusküsimuste osas ülemaailmse maaseirse süsteemide süsteemi (GEOSS) raames; süsteemide koostalitlusvõime ja teabe optimeerimine keskkonnanähtuste mõistmiseks, kujundamiseks ja prognoosimiseks
  ning loodusvarade hindamiseks, uurimiseks ja majandamiseks
  .

| — | Prognoosimismeetodid ja hindamisvahendid, mis võtavad arvesse seire erinevaid mõõtkavasid
  : majanduse/keskkonna/ühiskonna vahelised modelleerimisseosed, kaasa arvatud turul põhinevad vahendid, välismõjud, lävitasemed ning alusteadmiste ja meetodite arendamine säästvuse mõju hindamiseks sellistes põhivaldkondades nagu maakasutus ja merendusküsimused; kliimamuutustega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud pinged. |
| --- | --- |

—

Prognoosimismeetodid ja hindamisvahendid, mis võtavad arvesse seire erinevaid mõõtkavasid
  : majanduse/keskkonna/ühiskonna vahelised modelleerimisseosed, kaasa arvatud turul põhinevad vahendid, välismõjud, lävitasemed ning alusteadmiste ja meetodite arendamine säästvuse mõju hindamiseks sellistes põhivaldkondades nagu maakasutus ja merendusküsimused; kliimamuutustega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud pinged.

8.
     Transport (sealhulgas lennundus)

Eesmärk

Arendada tehnoloogia arengule tuginedes kõigi kodanike ja ühiskonna heaks integreeritud,
  “rohelisemaid”, “intelligentsemaid” ning puuetega inimestele juurdepääsetavaid üleeuroopalisi transpordisüsteeme, austades keskkonda ja loodusvarasid ning kindlustades ja edasi arendades Euroopa tööstuste juhtrolli maailmaturul,
  võimaldades seejuures Atlandi-ülesel tasandil eksisteerivate tehnoloogiliste lõhede ületamist
  .

Põhimõte

Transport on üks Euroopa tugevaid alasid - õhutranspordisektor annab 2,6% EL SKTst (3,1 miljonit töökohta) ning pinnatranspordi valdkond toodab 11% SKTst (andes tööd 16 miljonile inimesele). Siiski tekitab transport 25 % EL kogu süsinikdioksiidi heitest, millest ka põhjendatud vajadus muuta süsteem “rohelisemaks”, et tagada säästvamaid transpordiviise ning vastavus kasvumääradele, mis on esitatud valges raamatus “Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada” (8).

Euroopa Liidu laienemine (territoorium kasvas 25 % ning rahvastik 20 %i) ja majandusareng esitavad uued väljakutsed, kuidas vedada inimesi ja kaupu tõhusalt, kulutasuvalt ja säästval viisil
  ning tingivad innovatiivsete infrastruktuuride väljaarendamise vajaduse
  . Transport on otseselt seotud muude tähtsate valdkondadega nagu kaubandus, konkurents,
  keskkond,
  tööhõive, sidusus, energeetika, julgeolek ja siseturg. Investeerimine teadusuuringutesse ja tehnoloogia arendusse Euroopa Liidu transporditööstuses on eeltingimus tehnoloogilise konkurentsieelise tagamiseks maailmaturgudel (9). Tegevusega Euroopa tasandil aidatakse kaasa ka tööstuse ümberkorraldamisele, muu hulgas turustusahela ning eriti VKEde integreerimisele.

Euroopa tehnoloogiaplatvormide uurimisprogrammides (10) t toetatakse vajadust võtta omaks uus transpordisüsteemidel põhinev lähenemine, milles võetakse arvesse sõidukite
  või laevade
  , transpordivõrkude või
  -infrastruktuuride
  ja liiklusteenuste kasutamise vastasmõju, ja mida saab arendada ainult Euroopa tasandil. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kulud kõigis neis valdkondades kasvavad märkimisväärselt ning koostoimimine EL tasandil on oluline, et võimaldada erinevate TTA pakkujate kriitilisel massil vastata uurimistöö laiahaardelisusest ning valdkondade paljususest tulenevatele väljakutsetele majanduslikult kõige tõhusamal viisil ning ületada poliitilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, mis kaasnevad selliste küsimustega nagu tuleviku “puhas ja ohutu sõiduk”, transpordiliikide koostalitlusvõime ja ühitamine iseäranis
  vee- ja
  raudteetranspordi puhul,
  Euroopa “säästev ja ohutu mereühendus”,
  taskukohasus, ohutus, veomaht, turvalisus ja keskkonnamõjud laienenud Euroopa Liidus.
  Erilise tähtsusega on siin tugev tehnoloogiline alus ELi konkurentsivõimelise kütuseelemendi- ja vesinikutööstuse jaoks transpordi valdkonnas - tuleviku “puhta ja ohutu sõiduki loomine”. Keskkonnauuringud peaks sisaldama selle tuleviku “puhta ja ohutu sõiduki” arendamist ning liikluse vältimist, vähendamist ja optimeerimist.
  Euroopa poliitikate elluviimisel on väga olulisel kohal ka tehnoloogiate arendamine Galileo süsteemi ning selle rakenduste toetuseks.

Allpool esitatud teemad ja tegevus omavad erilist tähtsust tööstuse seisukohast, kuid ka poliitika väljatöötajate tarvidusi käsitletakse kompleksselt, hõlmates ka transpordipoliitika majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspekte. Lisaks pakutakse tuge ka olemasolevate ja uute poliitikavajaduste täitmiseks, näiteks seoses merenduspoliitika arenguga.

Tegevus

| — | Lennundus ja õhutransport







  — | Õhutranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine:
  tehnoloogiate arendamine
  heitkoguste ja mürahäirete
  vähendamiseks
  , mis hõlmab ka mootorite, alternatiivkütuste, struktuuride
  , kergemate materjalide
  ja uute õhusõidukimudelite,
  sealhulgas tiivikõhusõidukid (helikopterid ja tiiviklennukid),
  lennujaama käitamise ja liikluskorraldusega seotud tööd
  , parem hooldus, remont ja kapitaalremont
  . |
| --- | --- | --- |

—

Lennundus ja õhutransport

—

Õhutranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine:
  tehnoloogiate arendamine
  heitkoguste ja mürahäirete
  vähendamiseks
  , mis hõlmab ka mootorite, alternatiivkütuste, struktuuride
  , kergemate materjalide
  ja uute õhusõidukimudelite,
  sealhulgas tiivikõhusõidukid (helikopterid ja tiiviklennukid),
  lennujaama käitamise ja liikluskorraldusega seotud tööd
  , parem hooldus, remont ja kapitaalremont
  .

| — | Ajakasutuse tõhustamine: lennugraafikute tõhustamine, pannes rõhku ühtse Euroopa taeva algatuse efektiivsele elluviimisele, rakendades uuenduslikke lennuliikluskorraldussüsteeme, milles ühendatakse õhu-, maa- ja kosmosekomponendid, k.a liiklusvoogude korraldamine ja õhusõidukite suurema sõltumatuse kindlustamine. |
| --- | --- |

—

Ajakasutuse tõhustamine: lennugraafikute tõhustamine, pannes rõhku ühtse Euroopa taeva algatuse efektiivsele elluviimisele, rakendades uuenduslikke lennuliikluskorraldussüsteeme, milles ühendatakse õhu-, maa- ja kosmosekomponendid, k.a liiklusvoogude korraldamine ja õhusõidukite suurema sõltumatuse kindlustamine.

| — | Tarbija rahulolu ja ohutuse tagamine: reisijate mugavuse parandamine, pardateeninduse uuendamine ja reisijate käitluse tõhustamine; õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest
  väiksemate
  sõidukiteni
  , mis on mõeldud kahe linnasüdame vaheliste lennuliinide ja piirkondlike lennuliinide teenindamiseks (nt tiiviklennukid), samuti parema konstruktsiooni tagamine, et parandada konsulteerides puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega puuetega inimeste juurdepääsu lennukitele
  . |
| --- | --- |

—

Tarbija rahulolu ja ohutuse tagamine: reisijate mugavuse parandamine, pardateeninduse uuendamine ja reisijate käitluse tõhustamine; õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest
  väiksemate
  sõidukiteni
  , mis on mõeldud kahe linnasüdame vaheliste lennuliinide ja piirkondlike lennuliinide teenindamiseks (nt tiiviklennukid), samuti parema konstruktsiooni tagamine, et parandada konsulteerides puuetega inimeste esindusorganisatsioonidega puuetega inimeste juurdepääsu lennukitele
  .

| — | Kulutasuvuse parandamine: toote arendamise, valmistamise ja kasutamisega seotud kulude vähendamine
  innovatiivsete ja hooldus-, remondi- ja kapitaalremondivabade õhusõidukite,
  automatiseerimise ja simulatsiooni ulatuslikuma kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Kulutasuvuse parandamine: toote arendamise, valmistamise ja kasutamisega seotud kulude vähendamine
  innovatiivsete ja hooldus-, remondi- ja kapitaalremondivabade õhusõidukite,
  automatiseerimise ja simulatsiooni ulatuslikuma kasutamise kaudu.

| — | Õhusõidukite ja reisijate kaitse: reisija, meeskonna, õhusõiduki ja õhutranspordisüsteemi kaitsemeetmete parandamine, nt tõhustatud andmekorraldus- ja tuvastamismeetodid, õhusõiduki kaitse rünnaku vastu, lennujuhtimise automaattaaste ning õhusõiduki turvaskeemi parandamine. |
| --- | --- |

—

Õhusõidukite ja reisijate kaitse: reisija, meeskonna, õhusõiduki ja õhutranspordisüsteemi kaitsemeetmete parandamine, nt tõhustatud andmekorraldus- ja tuvastamismeetodid, õhusõiduki kaitse rünnaku vastu, lennujuhtimise automaattaaste ning õhusõiduki turvaskeemi parandamine.

| — | Tee avamine tuleviku õhutranspordile: lennunduse pikaajalisemate küsimuste lahendamine radikaalsemate, keskkonnasäästlikumate
  , puuetega inimestele juurdepääsetavate
  ja uuenduslikemate tehnoloogiate kombinatsioonidega, mis viib õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi. |
| --- | --- |

—

Tee avamine tuleviku õhutranspordile: lennunduse pikaajalisemate küsimuste lahendamine radikaalsemate, keskkonnasäästlikumate
  , puuetega inimestele juurdepääsetavate
  ja uuenduslikemate tehnoloogiate kombinatsioonidega, mis viib õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi.

| — | Üldlennundusalaste uuringute edendamine ideede ja inimressursside allikana kogu lennundussektoris. |
| --- | --- |

—

Üldlennundusalaste uuringute edendamine ideede ja inimressursside allikana kogu lennundussektoris.

| — | Säästev pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)







  — | Pinnatranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: keskkonna- ja mürasaaste vähendamine; puhaste ja tõhusate mootorite arendamine, k.a hübriidtehnoloogia ning alternatiivsete kütuste
  , eelkõige vesinik- ja kütuseelementide kasutamine
  transpordis,
  võttes arvesse kulutõhususe ja energiatõhususe kaalutlusi
  ; strateegiate väljatöötamine kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja laevade jaoks; |
| --- | --- | --- |

—

Säästev pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)

—

Pinnatranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: keskkonna- ja mürasaaste vähendamine; puhaste ja tõhusate mootorite arendamine, k.a hübriidtehnoloogia ning alternatiivsete kütuste
  , eelkõige vesinik- ja kütuseelementide kasutamine
  transpordis,
  võttes arvesse kulutõhususe ja energiatõhususe kaalutlusi
  ; strateegiate väljatöötamine kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja laevade jaoks;

| — | Marco Polo programmi eesmärkide toetamine: eriuuringud, mis käsitlevad keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele ülemineku ja transpordi vältimise tehnilisi võimalusi ning selle kasu tervisele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

—

Marco Polo programmi eesmärkide toetamine: eriuuringud, mis käsitlevad keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele ülemineku ja transpordi vältimise tehnilisi võimalusi ning selle kasu tervisele ja keskkonnale.

| — | Ümbersuunamise julgem kasutamine ja transpordikoridoride ummistumise vähendamine: uuenduslike, ühendveoliste ja koostalitlusvõimeliste piirkondlike ja riiklike
  transpordi- ja logistikavõrkude
  , infrastruktuuride ja süsteemide arendamine Euroopas
  ja nende tõhusa kasutamise saavutamise meetodid koos strateegiatega, mis pakuvad linna- ja maapiirkondadele transpordiühendust transpordikoridoride ja kõrgema taseme transpordivõrgustikega
  ; kulude arvessevõtmine; teabevahetus sõiduki/laeva ja transpordi infrastruktuuri vahel;
  infrastruktuuride arendamine avamerel;
  infrastruktuuri läbilaskevõime optimeerimine
  , sealhulgas kohalike, piirkondlike, riiklike ja üleeuroopaliste transpordivõrgustike koostalitlusvõime ja tõhususe optimeerimist puudutav tegevus ning Euroopa raudteeliikluse juhtimise süsteemi arendamine ja kogemuste omandamine
  . |
| --- | --- |

—

Ümbersuunamise julgem kasutamine ja transpordikoridoride ummistumise vähendamine: uuenduslike, ühendveoliste ja koostalitlusvõimeliste piirkondlike ja riiklike
  transpordi- ja logistikavõrkude
  , infrastruktuuride ja süsteemide arendamine Euroopas
  ja nende tõhusa kasutamise saavutamise meetodid koos strateegiatega, mis pakuvad linna- ja maapiirkondadele transpordiühendust transpordikoridoride ja kõrgema taseme transpordivõrgustikega
  ; kulude arvessevõtmine; teabevahetus sõiduki/laeva ja transpordi infrastruktuuri vahel;
  infrastruktuuride arendamine avamerel;
  infrastruktuuri läbilaskevõime optimeerimine
  , sealhulgas kohalike, piirkondlike, riiklike ja üleeuroopaliste transpordivõrgustike koostalitlusvõime ja tõhususe optimeerimist puudutav tegevus ning Euroopa raudteeliikluse juhtimise süsteemi arendamine ja kogemuste omandamine
  .

| — | Säästva
  ja kättesaadava
  linnaliikluse tagamine: uuenduslikud liikluskorraldusskeemid, sh puhtad ja ohutud sõidukid
  ja transpordivahendid
  ,
  mis on vähemsaastavad, k.a vesinikenergial ja kütuseelementidel põhinevad; liikumispuudega isikute juurdepääsu parandamine transpordile, transpordivahendite ja infrastruktuuride parandatud ja uuenduslikud lahendused, mis teevad need kättesaadavaks puuetega isikutele;
  uued ühistranspordi liigid
  rõhuasetusega kogu liiklusahela tõhususele (ühistransport, sõidukite ühiskasutus, jalakäimine ja rattasõit)
  ja eratranspordi ratsionaliseerimine, sideinfrastruktuur, integreeritud linnaplaneerimine
  , tänavatööd
  ja transport
  , mille puhul keskkonnakaalutlustest tulenevalt suunatakse ümber kaubaveod; mõistliku hinnaga kavad, millega tasakaalustatakse riistvara ja infrastruktuuri alased meetmed liikluse haldamise meetmetega; juhtimismehhanismid; õhukvaliteedi, müra ja liikluse modelleerimise integreeritud intelligentne tarkvara; liiklusvõimaluste parandamine linnade ja nende väliste piirkondade vahel; liikluse haldamine ja meetmed käitumise muutmiseks. |
| --- | --- |

—

Säästva
  ja kättesaadava
  linnaliikluse tagamine: uuenduslikud liikluskorraldusskeemid, sh puhtad ja ohutud sõidukid
  ja transpordivahendid
  ,
  mis on vähemsaastavad, k.a vesinikenergial ja kütuseelementidel põhinevad; liikumispuudega isikute juurdepääsu parandamine transpordile, transpordivahendite ja infrastruktuuride parandatud ja uuenduslikud lahendused, mis teevad need kättesaadavaks puuetega isikutele;
  uued ühistranspordi liigid
  rõhuasetusega kogu liiklusahela tõhususele (ühistransport, sõidukite ühiskasutus, jalakäimine ja rattasõit)
  ja eratranspordi ratsionaliseerimine, sideinfrastruktuur, integreeritud linnaplaneerimine
  , tänavatööd
  ja transport
  , mille puhul keskkonnakaalutlustest tulenevalt suunatakse ümber kaubaveod; mõistliku hinnaga kavad, millega tasakaalustatakse riistvara ja infrastruktuuri alased meetmed liikluse haldamise meetmetega; juhtimismehhanismid; õhukvaliteedi, müra ja liikluse modelleerimise integreeritud intelligentne tarkvara; liiklusvõimaluste parandamine linnade ja nende väliste piirkondade vahel; liikluse haldamine ja meetmed käitumise muutmiseks.

| — | Ohutuse ja turvalisuse parandamine: vastavalt transpordisüsteemile seoses juhtide, reisijate, meeskonna, jalgratturite ja jalakäijate
  ning kaupade (sealhulgas veeldatud maagaasi)
  veotoimingutega sõidukites, laevadel
  , ning infrastruktuurides
  ja transpordisüsteemis tervikuna. |
| --- | --- |

—

Ohutuse ja turvalisuse parandamine: vastavalt transpordisüsteemile seoses juhtide, reisijate, meeskonna, jalgratturite ja jalakäijate
  ning kaupade (sealhulgas veeldatud maagaasi)
  veotoimingutega sõidukites, laevadel
  , ning infrastruktuurides
  ja transpordisüsteemis tervikuna.

| — | Konkurentsivõime tugevdamine: projekteerimisprotsesside parandamine; nüüdisaegsete ülekande- ja sõidukitehnoloogiate arendamine; innovatiivsete ja kulutasuvate tootmissüsteemide ja infrastruktuuride rajamine
  ja hooldus
  ; integratsiooni võimaldav struktuur. |
| --- | --- |

—

Konkurentsivõime tugevdamine: projekteerimisprotsesside parandamine; nüüdisaegsete ülekande- ja sõidukitehnoloogiate arendamine; innovatiivsete ja kulutasuvate tootmissüsteemide ja infrastruktuuride rajamine
  ja hooldus
  ; integratsiooni võimaldav struktuur.

| — | Tugi Euroopa globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile (Galileo) ja programmile EGNOS
  : täpsed navigatsiooni- ja ajamääramisteenused kasutamiseks paljudes sektorites; satelliitnavigatsiooni tõhus kasutamine ning toetus teise põlvkonna tehnoloogiate määratlemisel,
  mida võib kasutada maismaa- ja meretranspordi süsteemide ratsionaliseerimiseks, et suurendada tõhusust ja parandada ohutust ja turvalisust. Galileo ja kõigi teiste olemasolevate transpordisüsteemide lähenemise suurendamine. |
| --- | --- |

—

Tugi Euroopa globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile (Galileo) ja programmile EGNOS
  : täpsed navigatsiooni- ja ajamääramisteenused kasutamiseks paljudes sektorites; satelliitnavigatsiooni tõhus kasutamine ning toetus teise põlvkonna tehnoloogiate määratlemisel,
  mida võib kasutada maismaa- ja meretranspordi süsteemide ratsionaliseerimiseks, et suurendada tõhusust ja parandada ohutust ja turvalisust. Galileo ja kõigi teiste olemasolevate transpordisüsteemide lähenemise suurendamine.

9.
     Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

Eesmärk

Luua sügav, ühine arusaam sellistest Euroopa ees seisvatest keerukatest ja omavahel seotud sotsiaalmajanduslikest probleemidest nagu demograafilised muutused ja keskkonnaalased ülesanded ning kõik tagajärjed ja võimalused, mille nad tekitavad majanduskasvu
  ,
  tööhõive
  ja
  konkurentsivõime
  ,
  sotsiaalse sidususe, kultuuridevahelise mõistmise ja integratsiooni
  ja
  jätkusuutlikkuse
  ,
  elukvaliteedi
  ja
  globaalse seotuse jaoks, eriti selleks, et anda nende valdkondadega seotud strateegiate väljatöötamiseks parema kvaliteediga alusteadmised, esmajoones eesmärgiga töötada välja täistööhõivel põhineva nüüdisaegse ja jätkusuutliku ühiskonna eeldused.

Põhimõte

Sotsiaalmajandus- ja
  sotsiaalkultuuriliste ning
  humanitaarteaduste teadusbaas on Euroopas tugev ja kõrgetasemeline. Lähenemiste mitmekesisus EL majandus-, sotsiaal-, poliitika- ja kultuuri valdkondades pakub EL tasandil teadusuuringuteks väga viljakat pinnast. Suurt lisandväärtust annab Euroopa sotsiaalmajandusküsimusi käsitlev teaduskoostöö kõnealustes valdkondades. Esiteks peetakse neid teemasid ja probleeme EL tasandil esmatähtsaks ning need on EL poliitikavaldkondade objektiks. Teiseks kujutab võrdlev uurimus mitmetes või kõigis EL riikides endast äärmiselt tõhusat instrumenti, samas pakub ka olulist õppimisvõimalust eri riikides ja piirkondades. Kolmandaks on EL tasandi teadusuuringutel erilised eelised, sest need võimaldavad koguda andmeid üle Euroopa ja rakendada keeruliste küsimuste mõistmiseks vajalikke võimalusi. Lõpetuseks aitab tõeliselt euroopaliku, neid võtmeküsimusi haaravate sotsiaalmajanduslike alusteadmiste arendamine oluliselt kaasa ühise arusaama edendamisele kogu ELis, ja mis kõige tähtsam - Euroopa kodanike hulgas.

Toetatavad tegevused on loetletud allpool ning eeldatakse, et need aitavad märkimisväärselt kaasa poliitika sõnastamisele, rakendamisele, mõjule ja hinnangutele paljudes valdkondades nagu majandus,
  teadus ja tehnoloogia
  , sotsiaalala, haridus ja koolitus,
  kultuur, sooline võrdõiguslikkus,
  ettevõtlus, rahvusvaheline kaubandus, tarbijakaitse, välissuhted, justiits- ja siseküsimused ning ametlik statistika. Lisaks pakutakse võimalusi tegelda nii tekkivate
  demograafiliste ja
  sotsiaalmajanduslike probleemidega kui ka alustada teadusuuringuid, arvestades uute või ettenägematute strateegiate vajadusi

Tegevus

| — | Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmisteühiskonnas: teadusuuringute arendamine ja integreerimine küsimustes, mis mõjutavad majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet innovatsioonist kuni hariduseni, sh elukestev õpe, ning teadus-ja muude riiklike
  institutsioonide rollini; teadmiste ja mittemateriaalsete hüvede keskne roll majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rikkuse loomises ning kogu maailma sotsiaalses ja keskkonna heaolus; vanus ja vananemist käsitlev poliitika koos vajalike muudatuste tegemisega sotsiaal- ja hoolekandesüsteemides. |
| --- | --- |

—

Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime teadmisteühiskonnas: teadusuuringute arendamine ja integreerimine küsimustes, mis mõjutavad majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet innovatsioonist kuni hariduseni, sh elukestev õpe, ning teadus-ja muude riiklike
  institutsioonide rollini; teadmiste ja mittemateriaalsete hüvede keskne roll majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rikkuse loomises ning kogu maailma sotsiaalses ja keskkonna heaolus; vanus ja vananemist käsitlev poliitika koos vajalike muudatuste tegemisega sotsiaal- ja hoolekandesüsteemides.

| — | Majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide kombineerimine Euroopas: seda tuleks teha kahe omavahel tihedalt seotud võtmeküsimuse, Euroopa sotsiaalmajandusmudelite arendamise ning laienenud Euroopa Liidu majandusliku,
  sotsiaalse
  ja piirkondliku
  sidususe kaudu,
  interdistsiplinaarse lähenemisega,
  võttes arvesse
  ühenduse õigusaktide sotsiaalmajanduslikku mõju,
  keskkonnakaitset
  , jätkusuutlikkust, sh jätkusuutlikku linnaplaneerimist, energeetikaküsimusi ning linnade ja suurlinnapiirkondade rolli
  . |
| --- | --- |

—

Majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide kombineerimine Euroopas: seda tuleks teha kahe omavahel tihedalt seotud võtmeküsimuse, Euroopa sotsiaalmajandusmudelite arendamise ning laienenud Euroopa Liidu majandusliku,
  sotsiaalse
  ja piirkondliku
  sidususe kaudu,
  interdistsiplinaarse lähenemisega,
  võttes arvesse
  ühenduse õigusaktide sotsiaalmajanduslikku mõju,
  keskkonnakaitset
  , jätkusuutlikkust, sh jätkusuutlikku linnaplaneerimist, energeetikaküsimusi ning linnade ja suurlinnapiirkondade rolli
  .

| — | Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju: nt demograafilised muutused, sh vananemine ja ränne; eluviis, töö, perekond,
  töö- ja pereelu ühitamine,
  soolise võrdõiguslikkuse küsimused, tervis ja elukvaliteet
  , kasvav ebavõrdsus
  ;
  linnapiirkonnad kui keerukad ökosüsteemid; linnade konkurentsivõime; riiklikud ja eraosalejad linnade ja linnapiirkondade arendamises ja planeerimises;
  kuritegevus;
  puudega isikute olukord ja elukvaliteet, eelkõige mitmesugust kõrvalabi vajavate puudega isikute ning Euroopa hooldusasutustes elavate puudega inimeste olukord ning iseseisvalt eluga toimetuleku kavade staatus kogu Euroopas;
  ettevõtluse koht ühiskonnas ja rahvastiku mitmekesisus,
  rahvuslikkus, uskude paljusus,
  kultuuriline vastasmõju
  , sealhulgas tõlkimine, et hõlbustada kultuurivahetust,
  ning põhiõiguste kaitse ning rassismi ja sallimatuse
  ja diskrimineerimise kõigi vormide
  vastase võitluse probleemid
  ; kultuuripärandi positiivne mõju elukvaliteedile linnades ja suurlinnades
  ;
  linnavalitsemine; innovatiivsete vahendite, lähenemise ja koolituse väljatöötamine eri valitsusringkondade ning riigi- ja eraasutuste vahelise tõhusama koostöö jaoks linnade ja linnapiirkondade planeerimisprotsesside arendamisel; ebavõrdsus majandusarengust hoolimata
  . |
| --- | --- |

—

Ühiskonna põhisuundumused ja nende mõju: nt demograafilised muutused, sh vananemine ja ränne; eluviis, töö, perekond,
  töö- ja pereelu ühitamine,
  soolise võrdõiguslikkuse küsimused, tervis ja elukvaliteet
  , kasvav ebavõrdsus
  ;
  linnapiirkonnad kui keerukad ökosüsteemid; linnade konkurentsivõime; riiklikud ja eraosalejad linnade ja linnapiirkondade arendamises ja planeerimises;
  kuritegevus;
  puudega isikute olukord ja elukvaliteet, eelkõige mitmesugust kõrvalabi vajavate puudega isikute ning Euroopa hooldusasutustes elavate puudega inimeste olukord ning iseseisvalt eluga toimetuleku kavade staatus kogu Euroopas;
  ettevõtluse koht ühiskonnas ja rahvastiku mitmekesisus,
  rahvuslikkus, uskude paljusus,
  kultuuriline vastasmõju
  , sealhulgas tõlkimine, et hõlbustada kultuurivahetust,
  ning põhiõiguste kaitse ning rassismi ja sallimatuse
  ja diskrimineerimise kõigi vormide
  vastase võitluse probleemid
  ; kultuuripärandi positiivne mõju elukvaliteedile linnades ja suurlinnades
  ;
  linnavalitsemine; innovatiivsete vahendite, lähenemise ja koolituse väljatöötamine eri valitsusringkondade ning riigi- ja eraasutuste vahelise tõhusama koostöö jaoks linnade ja linnapiirkondade planeerimisprotsesside arendamisel; ebavõrdsus majandusarengust hoolimata
  .

| — | Euroopa maailmas: maailma eri piirkondade vaheliste muutuvate vastasmõjude
  , kultuuridevaheliste suhete
  ja vastastikuse sõltuvuse
  , sh arengupiirkondade kultuuridevaheliste suhete ja vastastikuse sõltuvuse,
  ning mõju mõistmine, mida see avaldab asjaomastele piirkondadele, eriti Euroopas
  eelkõige ajaloo- ja keeleteaduslike uuringute kaudu;
  ähvardavate ohtude ja riskidega võitlemine õõnestamata inimõigusi, vabadust ja heaolu. |
| --- | --- |

—

Euroopa maailmas: maailma eri piirkondade vaheliste muutuvate vastasmõjude
  , kultuuridevaheliste suhete
  ja vastastikuse sõltuvuse
  , sh arengupiirkondade kultuuridevaheliste suhete ja vastastikuse sõltuvuse,
  ning mõju mõistmine, mida see avaldab asjaomastele piirkondadele, eriti Euroopas
  eelkõige ajaloo- ja keeleteaduslike uuringute kaudu;
  ähvardavate ohtude ja riskidega võitlemine õõnestamata inimõigusi, vabadust ja heaolu.

| — | Euroopa Liidu kodanikkond
  : Euroopa Liidu edasise arengu kontekstis eesmärgina demokraatliku omanikutunde teke ja Euroopa rahvaste aktiivse
  ja võrdse
  osaluse saavutamine;
  jätkuv kodanikuühiskonna ehitamine laienenud Euroopas;
  tõhus ja demokraatlik valitsemistava, eriti majanduse plaanis. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kodanikkond
  : Euroopa Liidu edasise arengu kontekstis eesmärgina demokraatliku omanikutunde teke ja Euroopa rahvaste aktiivse
  ja võrdse
  osaluse saavutamine;
  jätkuv kodanikuühiskonna ehitamine laienenud Euroopas;
  tõhus ja demokraatlik valitsemistava, eriti majanduse plaanis.

| — | Euroopa mitmekultuuriline pärand ja identiteet: ühise arusaama kujundamine Euroopa kultuuridest, institutsioonidest, ajaloost, keeltest, väärtustest ja tavadest; nende sarnasuste ja erinevuste ning seejärel nende ajalooliste tegurite uurimine; meetodite uurimine, kuidas Euroopa kultuuride mitmekesisus ja paljusus saavad aidata kaasa tulevasele arengule ja ELi edasisele integratsioonile. |
| --- | --- |

—

Euroopa mitmekultuuriline pärand ja identiteet: ühise arusaama kujundamine Euroopa kultuuridest, institutsioonidest, ajaloost, keeltest, väärtustest ja tavadest; nende sarnasuste ja erinevuste ning seejärel nende ajalooliste tegurite uurimine; meetodite uurimine, kuidas Euroopa kultuuride mitmekesisus ja paljusus saavad aidata kaasa tulevasele arengule ja ELi edasisele integratsioonile.

| — | Sotsiaalmajanduslikud ja teaduslikud näitajad: nende kasutamine poliitika väljatöötamisel ning selle rakendamine ja järelevalve, olemasolevate näitajate täiustamine ja uute arendamine sel eesmärgil ning samuti teadusprogrammide hindamiseks, sh ametlikul statistikal põhinevad näitajad. |
| --- | --- |

—

Sotsiaalmajanduslikud ja teaduslikud näitajad: nende kasutamine poliitika väljatöötamisel ning selle rakendamine ja järelevalve, olemasolevate näitajate täiustamine ja uute arendamine sel eesmärgil ning samuti teadusprogrammide hindamiseks, sh ametlikul statistikal põhinevad näitajad.

| — | Visiooniuuringud sellistes tähtsamates teaduse, tehnika ja asjassepuutuvates sotsiaalmajanduslikes küsimustes nagu tuleviku demograafilised suundumused ning teadmiste üleilmastumine
  , teadmiste levitamine
  ja tulevane teadussüsteemide areng, samuti edaspidised arengud peamistes uurimisvaldkondades ja teadusharudes. |
| --- | --- |

—

Visiooniuuringud sellistes tähtsamates teaduse, tehnika ja asjassepuutuvates sotsiaalmajanduslikes küsimustes nagu tuleviku demograafilised suundumused ning teadmiste üleilmastumine
  , teadmiste levitamine
  ja tulevane teadussüsteemide areng, samuti edaspidised arengud peamistes uurimisvaldkondades ja teadusharudes.

| — | ELi laienemine: uurimistegevus ELi laienemisega seotud probleemide valdkonnas, sh majanduslikud ümberkujundused, tööstuse ümberpaigutumine, demograafilised muutused, ränne, (taas)tekkivad haigused ja nende levik, demokraatia tugevdamine, omavalitsuse areng, kultuuripärand. |
| --- | --- |

—

ELi laienemine: uurimistegevus ELi laienemisega seotud probleemide valdkonnas, sh majanduslikud ümberkujundused, tööstuse ümberpaigutumine, demograafilised muutused, ränne, (taas)tekkivad haigused ja nende levik, demokraatia tugevdamine, omavalitsuse areng, kultuuripärand.

| — | Rahu ELi ja maailma kontekstis: rahu kui põhiväärtus, selle positiivsed mõjud ELi ja teiste maailma piirkondade jaoks, rahu puudumisel tekkinud probleemid (sõda, ebaturvalisus) ning piirkondadevahelised suhted rahu tagamise tulemusena. |
| --- | --- |

—

Rahu ELi ja maailma kontekstis: rahu kui põhiväärtus, selle positiivsed mõjud ELi ja teiste maailma piirkondade jaoks, rahu puudumisel tekkinud probleemid (sõda, ebaturvalisus) ning piirkondadevahelised suhted rahu tagamise tulemusena.

| — | Teadusuuringud humanitaarteadustes: keeled - keelestruktuur ja keeleõpe -, kirjandus, ajalugu, kunstiajalugu, geograafia ja maateadused, maalugu, filosoofia ja kultuuripärand seoses kujutava kunsti ja käsitöö, arhitektuuri ja linnadega. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringud humanitaarteadustes: keeled - keelestruktuur ja keeleõpe -, kirjandus, ajalugu, kunstiajalugu, geograafia ja maateadused, maalugu, filosoofia ja kultuuripärand seoses kujutava kunsti ja käsitöö, arhitektuuri ja linnadega.

| — | Linnateadus: et paremini mõista linna temaatilisi (keskkonna-, transpordi-, sotsiaal-, majandusalaseid jms) ning ruumilisi (linna, piirkondlike) vastastoimeid ja arendada välja i) innovaatilised planeerimismehhanismid, et lahendada küsimused integreeritult ja jätkusuutlikult, ning ii) innovaatilised valitsemisprotsessid, et suurendada kodanike osalust ning avaliku ja erasektori osalejate vahelist koostööd; mõisa paremini Euroopa linnade rolli ülemaailmses kontekstis (linnade konkurentsivõime); toetada kohalikke asutusi sotsiaalse ühtekuuluvuse parendamisel ning tõrjutusega võitlemisel linnades, kus ebavõrdsus kasvab vaatamata majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

—

Linnateadus: et paremini mõista linna temaatilisi (keskkonna-, transpordi-, sotsiaal-, majandusalaseid jms) ning ruumilisi (linna, piirkondlike) vastastoimeid ja arendada välja i) innovaatilised planeerimismehhanismid, et lahendada küsimused integreeritult ja jätkusuutlikult, ning ii) innovaatilised valitsemisprotsessid, et suurendada kodanike osalust ning avaliku ja erasektori osalejate vahelist koostööd; mõisa paremini Euroopa linnade rolli ülemaailmses kontekstis (linnade konkurentsivõime); toetada kohalikke asutusi sotsiaalse ühtekuuluvuse parendamisel ning tõrjutusega võitlemisel linnades, kus ebavõrdsus kasvab vaatamata majanduslikule arengule.

10.
     Julgeolek

Eesmärk

Arendada tehnoloogiaid ja teadmisi, et luua võimalusi, mis on vajalikud kodanike julgeoleku tagamiseks selliste ähvardavate ohtude suhtes nagu terrorism, loodusõnnetused ja kuritegevus, samal ajal austades põhilisi inimõigusi ja eraelu puutumatust
  ;
  toetada konfliktide vältimist ja nende rahumeelset lahendamist; kindlustada Euroopa julgeoleku huvides olemasolevate tehnoloogiate optimaalne ja kooskõlastatud kasutamine; ning soodustada teenusepakkujate ja kasutajate koostööd julgeolekuküsimustele lahenduste leidmisel, tagades samal ajal läbipaistvuse ja aruandekohustuse, muu hulgas Euroopa Parlamendiga konsulteerimise teel
  .

Põhimõte

Euroopas on julgeolek heaolu ja vabaduse eeltingimuseks. Euroopa Ülemkogu vastuvõetud Euroopa Liidu julgeolekustrateegia “Turvaline Euroopa paremas maailmas” osutab vajadusele julgeoleku üldstrateegia järele, mis hõlmab nii kodanikuühiskonna kui ka kaitsega seotud julgeolekumeetmeid.

Julgeolekuga seotud teadusuuringud on ühise välis- ja julgeolekupoliitika tähtis toetusosa ning need mängivad tähtsat rolli kõrge julgeolekutaseme saavutamisel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval EL alal (11), nagu on rõhutatud Haagi programmis. Samuti annavad teadusuuringud panuse nende tehnoloogiate ning võimaluste arengusse, mis toetavad muid EL poliitikavaldkondi nagu transport, kodanikukaitse, energeetika
  ,
  keskkond
  ja tervishoid.

Olemasolevad julgeolekuga seotud Euroopa teadusuuringud kannatavad jõupingutuste killustatuse, mastaabi ja katvuse kriitilise massi ning sidemete ja koostalitusvõime puudumise tõttu. Euroopas on vaja teha ühtseid jõupingutusi, arendades tõhusat institutsioonilist korraldust ning õhutades erinevaid riiklikke ja rahvusvahelisi ettevõtjaid tegema koostööd ning kooskõlastama oma tegevust kattumiste vältimiseks ja sünergiavõimaluste leidmiseks. Ühenduse tasandi julgeolekualased teadusuuringud keskenduvad tegevusele, mis annab riiklikul tasandil selge lisandväärtuse. Selle tulemusena tugevdavad ühenduse tasandi julgeolekualased teadusuuringud Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimet.
  Julgeolekualased teadusuuringud peaksid rõhutama liidu võimalusi seoses ohtude ja intsidentide seire, neid käsitleva teabe ja teadmiste levitamise ning parema hindamise ja olukorra kontrollimise süsteemidega ühiste info- ja arvutisüsteemide tõhusama kasutamise kaudu erinevates tegevusvaldkondades. Teadusuuringud tuleks korraldada selliselt, et see aitab kaasa Euroopa ühisele kaitseturule.

Osaluseeskirjade koostamisel on võetud arvesse julgeolekualaste teadusuuringutega tegeleva kõrgetasemelise töörühma 2004. aasta märtsi soovitust ning Euroopa julgeolekualase teadustöö nõuandekogu töötulemusi. Jõustatud on erinõuded salajasuse kohta, kuid seejuures ei olei teadusuuringute tulemuste läbipaistvust tarbetult kitsendatud. Lisaks on määratletud valdkonnad, mis võimaldavad teadusuuringute tulemuste praegust läbipaistvust.

Turustruktuuridest tulenevalt tuleb rahastamises osalemisele seitsmenda raamprogrammi vahenditest julgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas esitada erinõuded. Komisjoni julgeolekualaste teadusuuringute ettevalmistav tegevus peaks selles osas suuniseks olema.

Allpool esitatud tegevused täiendavad ja integreerivad julgeolekuga seotud tehnoloogia- ja süsteemiorientatsiooniga teadusuuringuid, mida viiakse läbi teiste teemade raames. Tegevused on ülesandepõhised ning arendavad tehnoloogiaid ja võimalusi, mida eeldavad konkreetsed julgeolekuülesanded. Need on loomult paindlikud, et vajadusel hõlmata veel tundmatuid tulevikuohte ja võimalikke asjaomaseid poliitikavajadusi, stimuleerides vastastikust kasulikku infovahetust ja olemasolevate tehnoloogiate kasutamist kodanikujulgeoleku sektoris; Euroopa julgeolekualased teadusuuringud edendavad mitmeotstarbeliste tehnoloogiate arendamist, et võimalikult laiendada nende rakendusvaldkondi.

Julgeolekualaste teadusuuringute valdkonnas ei ole VKEde määratlus piisav, et täita väikeste ettevõtjate edendamise eesmärki. Osaluseeskirjade sõnastamisel on tööhõive- ja käibenäitajate kohandamise teel arvesse võetud äriühingute struktuuride erinevust kõnealuses sektoris, võrreldes teiste teadusuuringute valdkondadega.

Tegevus

| — | Kaitse terrorismi ja kuritegevuse vastu: tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamine ohu (nt keemilise, bioloogilise, radioloogilise, tuumaohu) teadvustamiseks, avastamiseks, ennetamiseks, kindlaksmääramiseks, kaitseks, neutraliseerimiseks ning toimetulekuks terrorirünnakute ja kuritegevuse tagajärgedega
  , sh suurendades strateegilisi reserve ja strateegilise meditsiinilise vastumeetme kiiret tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

—

Kaitse terrorismi ja kuritegevuse vastu: tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamine ohu (nt keemilise, bioloogilise, radioloogilise, tuumaohu) teadvustamiseks, avastamiseks, ennetamiseks, kindlaksmääramiseks, kaitseks, neutraliseerimiseks ning toimetulekuks terrorirünnakute ja kuritegevuse tagajärgedega
  , sh suurendades strateegilisi reserve ja strateegilise meditsiinilise vastumeetme kiiret tootmisvõimsust.

| — | Infrastruktuuride ja teenuste julgeolek: olemasolevate ja tulevaste avalike ja erasektori võrkinfrastruktuuride (nt transpordis, energeetikas, seoses info- ja sidetehnoloogiaga), süsteemide ja teenuste (sh finants- ja haldusteenuste) analüüsimine ja turvamine. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuuride ja teenuste julgeolek: olemasolevate ja tulevaste avalike ja erasektori võrkinfrastruktuuride (nt transpordis, energeetikas, seoses info- ja sidetehnoloogiaga), süsteemide ja teenuste (sh finants- ja haldusteenuste) analüüsimine ja turvamine.

| — | Julgeolek piiridel: keskendumine tehnoloogiatele ja võimalustele, mis suurendavad kõikide süsteemide, seadmete, tööriistade
  ,
  protsesside
  ja kiire tuvastamise meetodite
  tulemuslikkust ja tõhusust, mis on vajalikud, et parandada julgeolekut Euroopa maa- ja merepiiril, k.a piirikontroll ja järelevalveküsimused. |
| --- | --- |

—

Julgeolek piiridel: keskendumine tehnoloogiatele ja võimalustele, mis suurendavad kõikide süsteemide, seadmete, tööriistade
  ,
  protsesside
  ja kiire tuvastamise meetodite
  tulemuslikkust ja tõhusust, mis on vajalikud, et parandada julgeolekut Euroopa maa- ja merepiiril, k.a piirikontroll ja järelevalveküsimused.

| — | Julgeoleku ja turvalisuse taastamine kriisi korral: keskendumine tehnoloogiatele, mis
  aitaksid jälgida ja toetaksid
  mitmesuguseid hädaolukordade ohjeoperatsioone (nt kodanikukaitse,
  humanitaarabi, loodusõnnetused
  ja päästeülesanded, toetus ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale), ning sellistele küsimustele nagu organisatsioonidevaheline koordineerimine ja side, hajutatud infrastruktuurid ja inimtegurid. |
| --- | --- |

—

Julgeoleku ja turvalisuse taastamine kriisi korral: keskendumine tehnoloogiatele, mis
  aitaksid jälgida ja toetaksid
  mitmesuguseid hädaolukordade ohjeoperatsioone (nt kodanikukaitse,
  humanitaarabi, loodusõnnetused
  ja päästeülesanded, toetus ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale), ning sellistele küsimustele nagu organisatsioonidevaheline koordineerimine ja side, hajutatud infrastruktuurid ja inimtegurid.

Eespool nimetatud nelja valdkonda toetavad järgmised laiahaardelisemad teemad:

| — | Julgeolekusüsteemide integreerimine, vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime:
  luure, teabe kogumine ja riigi julgeolek,
  keskendumine tehnoloogiatele, mis suurendaksid süsteemide, seadmete, teenuste ja protsesside, sh õiguskaitseteavituse infrastruktuuride koostalitlusvõimet; samuti usaldusväärsusele, korralduslikele aspektidele, konfidentsiaalsuse kaitsele ja teabe terviklikkusele ning kõikide tehingute ja toimingute jälgitavusele.
  Et EL saaks täielikult kasutada kõikides nimetatud valdkondades tehtud saavutusi, on prioriteediks suurem integratsioon ja koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

Julgeolekusüsteemide integreerimine, vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime:
  luure, teabe kogumine ja riigi julgeolek,
  keskendumine tehnoloogiatele, mis suurendaksid süsteemide, seadmete, teenuste ja protsesside, sh õiguskaitseteavituse infrastruktuuride koostalitlusvõimet; samuti usaldusväärsusele, korralduslikele aspektidele, konfidentsiaalsuse kaitsele ja teabe terviklikkusele ning kõikide tehingute ja toimingute jälgitavusele.
  Et EL saaks täielikult kasutada kõikides nimetatud valdkondades tehtud saavutusi, on prioriteediks suurem integratsioon ja koostalitlusvõime.

| — | Julgeolek ja ühiskond: ülesandekesksed teadusuuringud, mis keskenduvad
  terrorismi ja kuritegevuse kultuuriliste, sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike mõõtmete ning tagajärgede
  analüüsile,
  inimväärtuste rollile, poliitika kujundamisele, meedia mõjule ja rollile, konfliktide lahendamisele,
  stsenaariumide väljatöötamisele ja tegevustele, mis on seotud kuritegevusega,
  terrorismi psühholoogia ja selle sotsiaalse keskkonnaga, kodanike
  arusaamaga julgeolekust, eetikaga, eraelu puutumatusega ja ühiskonnaprognoosidega. Teadusuuringud suunatakse ka tehnoloogiatele, mis paremini kaitsevad eraelu puutumatust ja vabadusi ning mida saaks kasutada nõrkade kohtade ja uute ohtude korral, samuti võimalike tagajärgedega toimetulekul ja nende mõju hindamisel. |
| --- | --- |

—

Julgeolek ja ühiskond: ülesandekesksed teadusuuringud, mis keskenduvad
  terrorismi ja kuritegevuse kultuuriliste, sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike mõõtmete ning tagajärgede
  analüüsile,
  inimväärtuste rollile, poliitika kujundamisele, meedia mõjule ja rollile, konfliktide lahendamisele,
  stsenaariumide väljatöötamisele ja tegevustele, mis on seotud kuritegevusega,
  terrorismi psühholoogia ja selle sotsiaalse keskkonnaga, kodanike
  arusaamaga julgeolekust, eetikaga, eraelu puutumatusega ja ühiskonnaprognoosidega. Teadusuuringud suunatakse ka tehnoloogiatele, mis paremini kaitsevad eraelu puutumatust ja vabadusi ning mida saaks kasutada nõrkade kohtade ja uute ohtude korral, samuti võimalike tagajärgedega toimetulekul ja nende mõju hindamisel.

| — | Julgeolekualaste teadusuuringute kooskõlastamine ja struktureerimine: Euroopa ja rahvusvahelise julgeoleku alaste teadusuuringute kooskõlastamine ja sünergia arendamine tsiviil-, julgeoleku- ja kaitsealaste teadusuuringute vahel, õigustingimuste parandamine ning olemasolevate infrastruktuuride optimaalse kasutuse soodustamine. |
| --- | --- |

—

Julgeolekualaste teadusuuringute kooskõlastamine ja struktureerimine: Euroopa ja rahvusvahelise julgeoleku alaste teadusuuringute kooskõlastamine ja sünergia arendamine tsiviil-, julgeoleku- ja kaitsealaste teadusuuringute vahel, õigustingimuste parandamine ning olemasolevate infrastruktuuride optimaalse kasutuse soodustamine.

11.   Kosmos

Eesmärk

Toetada Euroopa Kosmoseprogrammi kodanike huvides ja Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime tõstmiseks, keskendudes rakendustele, nagu üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES). See aitab kaasa Euroopa kosmosepoliitika arendamisele, täiendades liikmesriikide ja muude peamiste osalejate, sh Euroopa Kosmoseagentuuri jõupingutusi.

Põhimõte

Selles valdkonnas saab EL aidata paremini määratleda kasutaja nõudmistel ja poliitika eesmärkidel põhinevaid ühiseid eesmärke, kooskõlastada tegevust, et vältida kattumisi ja saavutada maksimaalne koostalitlusvõime, ja määratleda standardeid. Riigiasutused ja otsustajad esindavad olulisi võimalikke kasutajaid ning ka Euroopa tööstus saab kasu Euroopa hästimääratletud kosmosepoliitikast, mida viiakse ellu Euroopa kosmoseprogrammi kaudu, mida toetavad osaliselt ka kavandatud teadusuuringud ja tehnoloogiaarenduse meetmed. Euroopa tasandi meetmeid on vaja toetama EL poliitika eesmärke, näiteks sellistes valdkondades nagu põllumajandus,
  metsandus,
  kalandus, keskkond,
  tervishoid,
  telekommunikatsioonid, julgeolek ja transport ning kindlustama Euroopa kui usaldusväärse partneri mainet piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös.

Viimase 40 aasta jooksul on Euroopa saavutanud suurepärase tehnoloogilise taseme. Konkurentsivõimelise tööstuse säilitamine (sh tootjad, teenusepakkujad ja käitlejad) nõuab uusi teadusuuringuid ja tehnoloogiaid. Kosmoserakendustest tõuseb kodanikele tähtsat tulu
  tänu tehnoloogilistele vastasmõjudele ja need on kõrgtehnoloogilises ühiskonnas asendamatud.

Allpool esitatud tegevuste eesmärgiks on: kosmosevarade kasutamine mitmesugusteks rakendusteks
  (kooskõlas kohapealsete varadega, sh lennuvahenditel paiknevad varad),
  täpsemalt üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) ja nende rakenduste panus õiguskaitse tõhustamisse Euroopa Liidu poliitikas; samuti kosmoseuuringud
  ja orbiidil teenindav infrastruktuur
  , mis toovad kaasa rahvusvahelisi koostöövõimalusi ning ulatuslikke tehnoloogilisi läbimurdeid
  ning tasuvaid missioone
  ; kosmose kasutamine ja uurimine, mida toetavad mitmesugused toimingud, mis kindlustavad Euroopa Liidule strateegilise rolli. Neid tegevusi täiendavad muud, innovatsiooni ja konkurentsivõime parandamise ning haridus- ja koolitusprogrammi meetmed. Allpool esitatud tegevustest lähtuv kasu avalikule poliitikale suureneb samuti, kaasa arvatud täiendav toetus võimalikele uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, näiteks: kosmosepõhised lahendused arenguriikide toetuseks; ning kosmoseseire vahendite ja meetodite kasutamine, et toetada arengut ühenduse poliitikavaldkondades.

Allpool sätestatud ühenduse tegevused viiakse ellu Euroopas olemasolevate võimsuste abil, soovitavalt hajutamise kaudu. Tuleks vältida vahendite hajutamist uute üksuste ja juhtimisstruktuuride loomisega.

Tegevus

| — | Kosmosepõhised rakendused Euroopa ühiskonna teenistuses







  — | GMES: keskkonnahaldamise ja turvalisuse tagamisega seotud satelliidipõhiste
  ja kohapealsete
  seiresüsteemide ja -meetodite arendamine ning nende integreerimine maapealsete, laevadel ning lennuvahenditel paiknevate osistega; toetus GMESi andmete
  (nii satelliidipõhised kui kohapealsed, sh maapealsed, laevadel ja lennuvahenditel paiknevad)
  ja teenuste
  integreerimisele, ühtlustamisele
  , kasutamisele ja pakkumisele. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmosepõhised rakendused Euroopa ühiskonna teenistuses

—

GMES: keskkonnahaldamise ja turvalisuse tagamisega seotud satelliidipõhiste
  ja kohapealsete
  seiresüsteemide ja -meetodite arendamine ning nende integreerimine maapealsete, laevadel ning lennuvahenditel paiknevate osistega; toetus GMESi andmete
  (nii satelliidipõhised kui kohapealsed, sh maapealsed, laevadel ja lennuvahenditel paiknevad)
  ja teenuste
  integreerimisele, ühtlustamisele
  , kasutamisele ja pakkumisele.

| — | Sujuvalt ülemaailmsetesse elektroonilistesse sidevõrkudesse integreeritud uuenduslikud satelliitsideteenused kodanike ja ettevõtete jaoks sellistes rakendussektorites, mis hõlmavad kodanikukaitset, e-valitsemist, telemeditsiini, teleõpet ja tavakasutajaid. |
| --- | --- |

—

Sujuvalt ülemaailmsetesse elektroonilistesse sidevõrkudesse integreeritud uuenduslikud satelliitsideteenused kodanike ja ettevõtete jaoks sellistes rakendussektorites, mis hõlmavad kodanikukaitset, e-valitsemist, telemeditsiini, teleõpet ja tavakasutajaid.

| — | Tehnoloogiate arendamine kosmosepõhiste teenuste kaitstuse suurendamiseks ning kosmoseseire edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Tehnoloogiate arendamine kosmosepõhiste teenuste kaitstuse suurendamiseks ning kosmoseseire edendamiseks.

| — | Kosmoses baseeruvate süsteemide arendamine riskide ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust muude süsteemidega. |
| --- | --- |

—

Kosmoses baseeruvate süsteemide arendamine riskide ennetamiseks ja juhtimiseks ning igasugusteks hädaolukordadeks, parandades nende ühilduvust muude süsteemidega.

| — | Kosmoseuuringud







  — | Teadusliku lisandväärtuse suurendamine sünergiate kaudu Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikide kosmoseagentuuride algatustega kosmoseuuringute valdkonnas; teaduslikele andmetele juurdepääsu hõlbustamine. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmoseuuringud

—

Teadusliku lisandväärtuse suurendamine sünergiate kaudu Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikide kosmoseagentuuride algatustega kosmoseuuringute valdkonnas; teaduslikele andmetele juurdepääsu hõlbustamine.

| — | Lennuvahenditel paiknevate teleskoopide ja andurite väljaarendamise ja kosmoseuuringute andmete analüüsiks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamine. |
| --- | --- |

—

Lennuvahenditel paiknevate teleskoopide ja andurite väljaarendamise ja kosmoseuuringute andmete analüüsiks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamine.

| — | Teadusuuringud ja tehnoloogia arendus kosmoserajatiste tugevdamiseks







  — | Kosmosetranspordi tehnoloogia: teadusuuringud Euroopa kosmosetranspordi sektori konkurentsivõime tõstmiseks. |
| --- | --- | --- |

—

Teadusuuringud ja tehnoloogia arendus kosmoserajatiste tugevdamiseks

—

Kosmosetranspordi tehnoloogia: teadusuuringud Euroopa kosmosetranspordi sektori konkurentsivõime tõstmiseks.

| — | Kosmoseteadused, sh
  biomeditsiin ja teadus
  elu
  kohta
  kosmoses. |
| --- | --- |

—

Kosmoseteadused, sh
  biomeditsiin ja teadus
  elu
  kohta
  kosmoses.

II   IDEED

Eesmärk

See programm aitab suurendada teadmiste eesliinil liikuvate Euroopa eesliiniuuringute dünaamikat, loovust ja pädevust. Eesmärgiks on toetada uurijakeskseid uurimisprojekte, mida viivad kõikides valdkondades läbi üksikud Euroopa tasandil rahastamisele konkureerivad uurimisrühmad. Projekte rahastatakse nii era- kui ka riigisektori teadlaste poolt vabalt valitud teemal esitatud ettepanekute alusel ning ainsaks hindamiskriteeriumiks on pädevus, mille üle otsustatakse erialakolleegi eksperthinnangu alusel.
  Mõlemal juhul edastatakse ja levitatakse teadusuuringute tulemusi.

Põhimõte

Uurijakesksed eesliiniuuringud on jõukuse ja sotsiaalse progressi peamised edasiviijad, sest need avavad teadus- ja tehnoloogilisele arengule uusi võimalusi ning aitavad kaasa uute teadmiste tekkele, mille tulemusena sünnivad uued rakendused ja turud.

Hoolimata paljudest saavutustest ja väga kõrgest suutlikkusest paljudes valdkondades ei kasuta Euroopa ära kogu oma uurimispotentsiaali ja kõiki ressursse ning vajab teadmiste tootmiseks kiiresti avaramaid võimalusi
  ja selliste teadmiste muutmist majanduslikuks väärtuseks ja majanduskasvuks
  .

Üleeuroopaline eesliiniuuringute
  rahastamisstruktuur
  , mille puhul üksikud uurimisrühmad konkureerivad omavahel rahastamisvõimaluse saamiseks, on Euroopa teadusruumi võtmeosis, millega täiendatakse muid EL ja riiklikke tegevusi. See aitab Euroopat muuta dünaamilisemaks ja atraktiivsemaks nii Euroopa enda kui ka kolmandate riikide parimate teadlaste silmis ning samuti edendada siinseid tööstusinvesteeringuid.

Tegevus

Selle meetmega tahetakse toetada kõige lootustandvamaid ja produktiivsemaid uurimisvaldkondi ning parimaid võimalusi teaduse ja tehnoloogia arenguks nii valdkonnasiseselt kui ka -üleselt, kaasa arvatud inseneri-, sotsiaal- ja humanitaarteaduste puhul. Meedet rakendatakse sõltumatult raamprogrammi muude osade temaatilisest orientatsioonist ning selles pööratakse tähelepanu
  karjääri alustavatele teadlastele
  ja nii uutele kui ka väljakujunenud uurimisrühmadele.

EL tegevust seoses eesliiniuuringutega rakendab Euroopa teadusnõukogu (ERC), mis
  loodi esialgu täitevasutusena ja millest saab iseseisev struktuur, mis luuakse asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlust kohaldades. See koosneb sõltumatust teadusnõukogust ja haldusnõukogust. Sõltumatut teadusnõukogu toetab ajutine teaduslik personal, kelle valivad mainitud nõukogu liikmed. Euroopa teadusnõukogu juhib kas selleks palgatud või ühenduse institutsioonidest lähetatud personal, kes tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks haldamiseks vajalik stabiilsus ja pidevus.

Teadusnõukogu koosneb Euroopa teadusringkondade kõrgeima tasandi esindajatest, kes tegutsevad isiklikult, esindamata poliitilisi või muid huve.
  Selle
  liikmed
  valib teadlaskonna hulgast sõltumatu teadusnõukogu, tagades erinevate teadusuuringute valdkondade esindatuse ja järgides üldisi kriteeriume, mille Euroopa õigusloomepädevad institutsioonid kehtestatavad asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlust kohaldades. Sõltumatu teadusnõukogu liikmete ametiaeg on neli aastat, mida võib pikendada veel kuni kolme aasta võrra, et toimuks vaheldumine, mis tagab kõnesoleva nõukogu tegevuse järjepidevuse.
  Muu hulgas
  on sõltumatu
  teadusnõukogu
  täielikult vastutav selle eest
  , milliseid teadusuuringuid rahastatakse, ja tagab tegevuse kvaliteedi teaduslikust vaatenurgast
  ning tegevusjuhendi vastuvõtmise, et vältida huvide konflikte.
  Nõukogu ülesandeks on aasta tööprogrammi väljatöötamine, vastastikuse eksperthinnangu (peer review) koostamise korra kehtestamine ning samuti programmi rakendamise järelevalve ja kvaliteedikontroll teaduslikust vaatenurgast.

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab programmi rakendamise ja täideviimise kõigi aspektide eest vastavalt aasta tööprogrammile. Struktuur rakendab vastastikuse eksperthinnangu (peer review) ja valikumenetlust vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele ja kindlustab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise.
  Euroopa teadusnõukogu (sõltumatu teadusnõukogu ja spetsiaalne rakendusstruktuur) haldus- ja personalikulud võivad moodustada kuni 3% Euroopa teadusnõukogu aastaeelarvest.

Sõltumatu teadusnõukogu ja rakendusstruktuur esitavad Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal meetme
  rakendamist ja haldamist
  käsitleva aruande
  , et hinnata saavutusi ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele.

Esialgsel üleminekuperioodil tagab komisjon, et
  ERC
  rakendamine on kooskõlas teaduspädevuse,
  sõltumatuse
  , tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtetega ning et see järgib täpselt sõltumatu teadusnõukogu kehtestatud strateegiat ja rakendamismeetodeid. Samal ajal võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, kohaldades asutamislepingu artiklis 251 kehtestatud menetlust, et käivitada Euroopa teadusnõukogu tegevus alalise, juriidiliselt sõltumatu struktuurina. ERC rakendamist ja haldamist kontrollitakse ja hinnatakse pidevalt, et anda hinnang saavutustele ning kohandada ja parandada menetlusi vastavalt saadud kogemustele. ERC struktuuride ja mehhanismide sõltumatu kontroll viiakse läbi aastaks 2008 teaduspädevuse, sõltumatuse, tõhususe, aruandluskohustuse ja läbipaistvuse kriteeriumide alusel ja sõltumatu teadusnõukogu täielikul osalemisel. Pärast hindamist võib ERC struktuure ja mehhanisme muuta. Komisjon tagab vajalike ettevalmistuste elluviimise eesmärgiga minna üle nõuetekohasele muudetud struktuurile.

Euroopa teadusnõukogul on õigus viia läbi strateegilisi uuringuid oma tegevuste ettevalmistamiseks ja toetamiseks. Eelkõige on tal volitus pidada nõu Euroopa, valitsustevaheliste ja riiklike algatuste osas, et vältida teadusuuringute topeltrahastamist Euroopa ja riiklikul tasandil.

III   INIMESED

Eesmärk

Kvantitatiivne ja kvalitatiivne inimpotentsiaali tugevdamine Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia vallas, milleks ergutatakse inimesi valima teadlase elukutset, julgustatakse Euroopa teadlasi jääma Euroopasse ja meelitatakse Euroopasse teadlasi kogu maailmast, muutes Euroopa parimate teadlaste jaoks külgetõmbavaks. Selleni jõutakse kuuenda raamprogrammiga sarnaste vahendite kogumi rakendamise abil, tehes vajaduse korral väikesi kohandusi, Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil,
  rõhutades eriti ühenduse lisandväärtust, mille on loonud nimetatud meetmed Euroopa teadusruumile avaldatava struktureerimismõju kaudu. Nimetatud meetmed toetavad teadlasi nende karjääri igal etapil esialgsest teaduskoolitusest elukestva õppe ning teadlaskarjääri kujundamiseni välja riigi- ja erasektoris. Samuti tehakse jõupingutusi, et tagada vahenditest olulise osa eraldamine naisteadlaste osaluse suurendamise tegevusteks, kuna naiste osakaal neis valdkondades on endiselt palju väiksem kui meestel.

Põhimõte

Piisav arv hästi koolitatud ning kvalifitseeritud teadlasi on vajalik eeltingimus teaduse edendamisel ja innovatsiooni juurutamisel, kuid samas ka oluline tegur, mis meelitab avalikku ja erasektorit jätkuvalt teadusuuringutesse investeerima. Et konkurents maailmatasemel aina kasvab, on Euroopa avatud
  , igasugusest diskrimineerimisest vaba
  tööturu arendamine teadlaste jaoks ning oskuste ja karjäärivõimaluste mitmekesistamine väga oluline, et toetada teadlaste ja nende teadmiste tulutoovat liikumist nii Euroopas kui kogu maailmas.

Raamprogrammis kavandatud tegevused hõlmavad erimeetmeid karjääri alustavate teadlaste ergutamiseks ja varajase teadleskarjääri etappide toetamiseks, samuti meetmed “ajude väljavoolu” vastu võitlemiseks, nt toetuste pakkumine teadustöötajate naasmise ja taasintegreerimise abistamiseks.

Nii riikide- kui ka sektoritevaheline liikuvus, mis tagatakse tööstust osalema kannustades ning Euroopa tasandil teadlaskarjäärivõimalusi ning akadeemilisi ametikohti luues, on Euroopa teadusruumi otsustav osa ning vältimatu Euroopa teadusuuringute mahu ja suutlikkuse tõstmisel.
  Programmi “Inimesed” koordineeritakse tihedalt koos koolitus- ja haridusprogrammidega ning seitsmenda raamprogrammi teiste osadega. Teine põhiosis on sobivate töötingimuste loomine, tagades nii teadusuuringute sõltumatuse, viies palgad kooskõlla parimate rahvusvaheliste standarditega ja hoolitsedes rohkem selle eest, et teadustöötajad oleksid kaetud sotsiaalkindlustus- ja kindlustussüsteemidega. Teadlaste liikuvuse suurendamine ja nende asutuste ressursside parandamine, mis pakuvad huvi teiste liikmesriikide teadlastele, aitavad kaasa tippkeskuste kujunemisele ning samuti tipposkuste levikule ELis.

Teadustöötajate liikuvuse põhimõtet kohaldatakse kõikides seitsmenda raamprogrammiga hõlmatud teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute sektorites, võttes samal ajal arvesse ka teaduse edasisi arenguid.

Pidades silmas asjaolu, et paljudes Euroopa riikides on naiste osakaal teaduslikel kutsealadel väike, nähakse programmis “Inimesed” ette meetmed selle iganenud soolise tasakaalutuse kõrvaldamiseks.

EL ja liikmesriigid peaksid võtma Euroopa, riigi ja piirkondlikul tasandil meetmeid, et luua teenused, mis võimaldavad ühitada töö- ja pereelu. Sellisel sotsiaalpoliitikal on ka märkimisväärne mõju teadus- ja tehnoloogiapoliitikale.

Et saavutada eesmärk 8 teadlast iga 1000 töötaja kohta, on vaja meetmeid kursuste ülesehituse ja õpetamismeetodite täiustamiseks eesmärgiga äratada noortes huvi teaduskarjääri vastu.

Marie Curie nimelisi meetmeid loetakse üldiselt eelnevate raamprogrammide parimaks osaks ning need on olnud väga edukad. Häirivaks asjaoluks Marie Curie programmis osalemisel on siiski olnud rahastamisvõimalusi ületav taotluste arv, millel on omakorda mõju teadus- ja eriti äriringkondadele. Märkimisväärne eelarve suurendamine seitsmenda raamprogrammi osas on täiesti põhjendatud.

Tegevus

| — | Teadlaste esialgne koolitus nende karjäärivõimaluste parandamiseks nii avalikus kui erasektoris, kaasa arvatud nende teadus- ja üldoskuste
  , sh tehnosiirde ja ettevõtlusega seotud oskuste
  laiendamine ning enamate
  karjääri alustavate teadlaste
  meelitamine teadlaskarjääri juurde.
  Koolitust organiseeritakse Marie Curie koolitusvõrgustiku kaudu, kusjuures peamiseks eesmärgiks on vabaneda killustatusest teadlaste esialgse koolituse valdkonnas ja karjäärikujundamisel ning seda Euroopa tasandil parendada.
  Erasmuse kava alusel luuakse mestimisvõrgustikud, mis eeldavad mõnede partnerite tihedamat integratsiooni. Teadlaste liikuvust toetatakse parema kommunikatsiooni ning programmi “Inimesed” ja programmi “Võimekus” vaheliste kontaktide abil.
  Integreeritud koolitusprogrammides osaledes saavad riikidevahelise võrgustiku liikmed üksteise erialasest pädevusest vastastikust kasu. Toetatakse karjääri alustavate teadlaste värbamist (koolitust organiseeritakse ka teadlastele väljaspool võrgustikku), samuti kõrgema akadeemilise kraadi omajaid ja/või erasektori ametikohtade esindajaid teadmiste edasiandmisel ja juhendamisel
  , kusjuures võetakse üle viienda raamprogrammi tööstusstipendiumide põhijooned. Pärast algkoolitust nähakse karjääri alustavatele teadlastele ette taasintegreerimistoetus. Lisaks viiakse sisse alaline horisontaalse koordineerimise mehhanism programmi “Inimesed” ja kõrghariduse programmi Erasmus vahel. |
| --- | --- |

—

Teadlaste esialgne koolitus nende karjäärivõimaluste parandamiseks nii avalikus kui erasektoris, kaasa arvatud nende teadus- ja üldoskuste
  , sh tehnosiirde ja ettevõtlusega seotud oskuste
  laiendamine ning enamate
  karjääri alustavate teadlaste
  meelitamine teadlaskarjääri juurde.

Koolitust organiseeritakse Marie Curie koolitusvõrgustiku kaudu, kusjuures peamiseks eesmärgiks on vabaneda killustatusest teadlaste esialgse koolituse valdkonnas ja karjäärikujundamisel ning seda Euroopa tasandil parendada.
  Erasmuse kava alusel luuakse mestimisvõrgustikud, mis eeldavad mõnede partnerite tihedamat integratsiooni. Teadlaste liikuvust toetatakse parema kommunikatsiooni ning programmi “Inimesed” ja programmi “Võimekus” vaheliste kontaktide abil.
  Integreeritud koolitusprogrammides osaledes saavad riikidevahelise võrgustiku liikmed üksteise erialasest pädevusest vastastikust kasu. Toetatakse karjääri alustavate teadlaste värbamist (koolitust organiseeritakse ka teadlastele väljaspool võrgustikku), samuti kõrgema akadeemilise kraadi omajaid ja/või erasektori ametikohtade esindajaid teadmiste edasiandmisel ja juhendamisel
  , kusjuures võetakse üle viienda raamprogrammi tööstusstipendiumide põhijooned. Pärast algkoolitust nähakse karjääri alustavatele teadlastele ette taasintegreerimistoetus. Lisaks viiakse sisse alaline horisontaalse koordineerimise mehhanism programmi “Inimesed” ja kõrghariduse programmi Erasmus vahel.

| — | Elukestev õpe ja karjääri kujundamine, et
  toetada teadlaste
  karjääri. Uute oskuste ja pädevuse täiendamise või omandamise, või teadusharudevahelise/mitme teadusharu ja/või sektoritevahelise liikuvuse suurendamise eesmärgil toetatakse
  parimaid doktorante, kes doktoritöö koostamiseks võiksid ühineda mainekate uurimisrühmadega, mille puhul on vaja sellise koolituse kvaliteedi vastastikust tunnustamist, samuti diplomite ja kõnesoleva programmi raames välja antud tunnistuste vastastikust tunnustamist. Toetatakse ka
  teadlasi, kellel on vajadus lisa- või täiendava pädevuse ja oskuste omandamiseks, teadlasi, kes asuvad pärast pausi
  , näiteks pärast sünnitus- või vanemapuhkust
  taas uurimistööle
  ,
  ning samuti aidatakse integreeruda teadlastel, kes asuvad tegema pikaajalisemat teadusuuringut Euroopas (sh oma päritolumaal), pärast riikidevahelise/rahvusvahelise liikumise kogemust. Seda meedet rakendatakse individuaalse stipendiumina otse ühenduse tasandil.
  Komisjon uurib katsekava kaudu nende piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste programmide
  kaasrahastamise
  võimalust, mille puhul järgitakse ühenduse lisandväärtuse, läbipaistvuse ja avatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Elukestev õpe ja karjääri kujundamine, et
  toetada teadlaste
  karjääri. Uute oskuste ja pädevuse täiendamise või omandamise, või teadusharudevahelise/mitme teadusharu ja/või sektoritevahelise liikuvuse suurendamise eesmärgil toetatakse
  parimaid doktorante, kes doktoritöö koostamiseks võiksid ühineda mainekate uurimisrühmadega, mille puhul on vaja sellise koolituse kvaliteedi vastastikust tunnustamist, samuti diplomite ja kõnesoleva programmi raames välja antud tunnistuste vastastikust tunnustamist. Toetatakse ka
  teadlasi, kellel on vajadus lisa- või täiendava pädevuse ja oskuste omandamiseks, teadlasi, kes asuvad pärast pausi
  , näiteks pärast sünnitus- või vanemapuhkust
  taas uurimistööle
  ,
  ning samuti aidatakse integreeruda teadlastel, kes asuvad tegema pikaajalisemat teadusuuringut Euroopas (sh oma päritolumaal), pärast riikidevahelise/rahvusvahelise liikumise kogemust. Seda meedet rakendatakse individuaalse stipendiumina otse ühenduse tasandil.
  Komisjon uurib katsekava kaudu nende piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste programmide
  kaasrahastamise
  võimalust, mille puhul järgitakse ühenduse lisandväärtuse, läbipaistvuse ja avatuse põhimõtet.

| — | Euroopa teadusnõukogu egiidi all sõltumatu ja iseseisva Euroopa ülikoolidevõrgu loomine. |
| --- | --- |

—

Euroopa teadusnõukogu egiidi all sõltumatu ja iseseisva Euroopa ülikoolidevõrgu loomine.

| — | Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostöö ja partnerlus: toetus pikaajalisematele kõrgkoolide koostööprogrammidele ettevõtetega, iseäranis VKEdega
  ja traditsioonilise töötleva tööstusega
  , mille eesmärgiks on suurendada teadmistevahetust ühisuuringute partnerluse raames; seda toetab
  tööstuse ja akadeemilise partnerluse kogemust omavate
  teadlaste
  ja karjääri alustavate teadlaste
  kaasamine partnerlusprogrammi, töötajate sektoritevaheline lähetus ning ühisürituste korraldamine,
  võttes seejuures selliseks kaasamiseks ja lähetusteks üle viienda raamprogrammi tööstusstipendiumide põhijooned. Lisaks tuleks hõlbustada teadlaste liikumist riiklikest teadusasutustest erakapitalil põhinevatesse ja vastupidi. |
| --- | --- |

—

Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostöö ja partnerlus: toetus pikaajalisematele kõrgkoolide koostööprogrammidele ettevõtetega, iseäranis VKEdega
  ja traditsioonilise töötleva tööstusega
  , mille eesmärgiks on suurendada teadmistevahetust ühisuuringute partnerluse raames; seda toetab
  tööstuse ja akadeemilise partnerluse kogemust omavate
  teadlaste
  ja karjääri alustavate teadlaste
  kaasamine partnerlusprogrammi, töötajate sektoritevaheline lähetus ning ühisürituste korraldamine,
  võttes seejuures selliseks kaasamiseks ja lähetusteks üle viienda raamprogrammi tööstusstipendiumide põhijooned. Lisaks tuleks hõlbustada teadlaste liikumist riiklikest teadusasutustest erakapitalil põhinevatesse ja vastupidi.

| — | Rahvusvaheline ulatus Euroopa teadusuuringute taseme tõstmiseks, äratades andekate teadlaste huvi väljaspool Euroopat ja edendades vastastiku kasulikku uurimiskoostööd euroopaväliste teadlastega. Seda saavutatakse Euroopast välja suunatud stipendiumide abil (mille kohustuslikuks osaks on tagastusfaas); Euroopasse suunatud rahvusvaheliste stipendiumidega; teadlasvahetuse partnerluse toetamisega; toetatakse ka Euroopa ja nende EL naaberriikide organisatsioonide vahelisi ühisalgatusi, kellega ELil on teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö leping. Tegevuse osaks on ka meetmed “ajude väljavoolu” tõkestamiseks arenguriikidest ja esilekerkivatest majanduskeskkondadest ning meetmed välismaal töötavate Euroopa teadlaste võrgustiku loomiseks. Meetmeid rakendatakse kooskõlas programmide “Koostöö” ja “Võimalused” rahvusvaheliste tegevussuundadega. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline ulatus Euroopa teadusuuringute taseme tõstmiseks, äratades andekate teadlaste huvi väljaspool Euroopat ja edendades vastastiku kasulikku uurimiskoostööd euroopaväliste teadlastega. Seda saavutatakse Euroopast välja suunatud stipendiumide abil (mille kohustuslikuks osaks on tagastusfaas); Euroopasse suunatud rahvusvaheliste stipendiumidega; teadlasvahetuse partnerluse toetamisega; toetatakse ka Euroopa ja nende EL naaberriikide organisatsioonide vahelisi ühisalgatusi, kellega ELil on teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö leping. Tegevuse osaks on ka meetmed “ajude väljavoolu” tõkestamiseks arenguriikidest ja esilekerkivatest majanduskeskkondadest ning meetmed välismaal töötavate Euroopa teadlaste võrgustiku loomiseks. Meetmeid rakendatakse kooskõlas programmide “Koostöö” ja “Võimalused” rahvusvaheliste tegevussuundadega.

| — | Erimeetmed Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomiseks, millega kõrvaldatakse liikuvusega seotud takistused ja suurendatakse teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas,
  kaasa arvatud motiveerivad meetmed nendele avalikele institutsioonidele, mis aitavad kaasa oma teadlaste liikuvusele, töö kvaliteedile ja tuntusele
  . Lisaks on kavas eraldada toetussummasid üldsuse teadlikkuse tõstmiseks Marie Curie nimeliste meetmete ja nende eesmärkide kohta. |
| --- | --- |

—

Erimeetmed Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomiseks, millega kõrvaldatakse liikuvusega seotud takistused ja suurendatakse teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas,
  kaasa arvatud motiveerivad meetmed nendele avalikele institutsioonidele, mis aitavad kaasa oma teadlaste liikuvusele, töö kvaliteedile ja tuntusele
  . Lisaks on kavas eraldada toetussummasid üldsuse teadlikkuse tõstmiseks Marie Curie nimeliste meetmete ja nende eesmärkide kohta.

Teadlaste liikumise ja piirkondadevahelise liikumise (sealhulgas riigisiseselt) edasiseks hõlbustamiseks tuleks kooskõlastada struktuurifondidest ja muudest vahenditest rahastatavaid tegevusi seitsmendas raamprogrammis läbiviidud tegevustega.

IV   VÕIMEKUS

Seitsmenda raamprogrammi osa suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni võimekust kogu Euroopas ja tagab nende optimaalse kasutamise. Eesmärgi saavutamiseks tuleb:

| — | optimeerida teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist; |
| --- | --- |

—

optimeerida teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist;

| — | tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada; |
| --- | --- |

—

tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada;

| — | toetada piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste
  ja Euroopa tehnoloogiaplatvormide raames teadusuuringukesksete tehnopolide
  arengut; |
| --- | --- |

—

toetada piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste
  ja Euroopa tehnoloogiaplatvormide raames teadusuuringukesksete tehnopolide
  arengut;

| — | vabastada EL ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaal; |
| --- | --- |

—

vabastada EL ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaal;

| — | lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda;
  võimaldada ELi, riiklikel või piirkondlikel teabetugipunktidel anda VKEdele, tööstusele ja teadusasutustele kogu vajaliku teavet seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning struktuurifondide kohta; |
| --- | --- |

—

lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda;
  võimaldada ELi, riiklikel või piirkondlikel teabetugipunktidel anda VKEdele, tööstusele ja teadusasutustele kogu vajaliku teavet seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning struktuurifondide kohta;

| — | rakendada horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise,
  piiriülese ja piirkondadevahelise
  koostöö toetuseks; |
| --- | --- |

—

rakendada horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise,
  piiriülese ja piirkondadevahelise
  koostöö toetuseks;

| — | siduda teadusuuringuid ja innovatsiooni ning pidada sidet tööstuse ja VKEde vahel; |
| --- | --- |

—

siduda teadusuuringuid ja innovatsiooni ning pidada sidet tööstuse ja VKEde vahel;

| — | suurendada Euroopa tipptasemel teadusuuringute nähtavust. |
| --- | --- |

—

suurendada Euroopa tipptasemel teadusuuringute nähtavust.

Seitsmenda raamprogrammi selle osa tegevus toetab ka poliitika ühtset arendamist, täiendades koordineerimistegevusi programmi “Koostöö” raames ning panustades nendesse ühenduse poliitikavaldkondadesse ja algatustesse, mille sihiks on parandada liikmesriikide poliitika ühtsust ja mõju. Sel eesmärgil:

| — | tugevdatakse ja parandatakse Euroopa teadussüsteemi teaduskonsultatsioonide ja -ekspertiisi osas ning toetatakse algatusi õigusloome edendamiseks; |
| --- | --- |

—

tugevdatakse ja parandatakse Euroopa teadussüsteemi teaduskonsultatsioonide ja -ekspertiisi osas ning toetatakse algatusi õigusloome edendamiseks;

| — | teostatakse
  teadusuuringutega seotud
  riikliku poliitika ja tööstusstrateegiate poliitilise hindamise analüüsi
  ning järelevalvet; |
| --- | --- |

—

teostatakse
  teadusuuringutega seotud
  riikliku poliitika ja tööstusstrateegiate poliitilise hindamise analüüsi
  ning järelevalvet;

| — | kooskõlastatakse teaduspoliitikaid, sh riikliku või rahvusvahelise tasandi riikidevahelise koostöö algatusi ühist huvi pakkuvatel teemadel.
  Erilist tähelepanu pööratakse a) teaduspotentsiaali arendamisel sünergilisele lähenemisviisile koos innovatsioonikesksete struktuurifondide ja programmidega ning b) eri liikmesriikide piirkondadevahelise tõhusa piiriülese koostöö ning ühise teadustegevuse ja innovatsioonialase võimekuse arendamise halduslike ja füüsiliste tõkete vähendamisele. |
| --- | --- |

—

kooskõlastatakse teaduspoliitikaid, sh riikliku või rahvusvahelise tasandi riikidevahelise koostöö algatusi ühist huvi pakkuvatel teemadel.
  Erilist tähelepanu pööratakse a) teaduspotentsiaali arendamisel sünergilisele lähenemisviisile koos innovatsioonikesksete struktuurifondide ja programmidega ning b) eri liikmesriikide piirkondadevahelise tõhusa piiriülese koostöö ning ühise teadustegevuse ja innovatsioonialase võimekuse arendamise halduslike ja füüsiliste tõkete vähendamisele.

TEADUSTÖÖ INFRASTRUKTUURID

Eesmärk

Eesmärgiks on optimeerida Euroopa teadustöö parimate infrastruktuuride kasutamist ja arendust ning aidata kõikides teaduse- ja tehnoloogiavaldkondades luua uusi, üleeuroopalisi huve teenivaid teadustöö infrastruktuure, mida Euroopa teadusringkonnad vajavad, et jääda teadusuuringute arengus esirinda ja võimaldada tööstusel tugevdada oma alusteadmisi ja tehnoloogilist oskusteavet.

Põhimõte

Teadustöö infrastruktuurid mängivad üha kasvavat rolli teadmiste edendamisel ning rakendamisel. Näiteks on teadusuuringute tähtsaks eeltingimuseks kiirgusallikad, genoomi- ja sotsiaalteaduste andmepangad, keskkonna- ja kosmoseteaduste vaatluskeskused, kuvamissüsteemid ja puhtad ruumid uute materjalide või nanoelektroonika uurimiseks ja arendamiseks. Need on kulukad, vajavad arendamiseks mitmekülgseid teadmisi ning nende kasutajaks peab olema suur hulk teadlasi ja tööstuskliente üle kogu Euroopa.

Euroopa lähenemisviisi väljatöötamine teadustöö infrastruktuuridele, sh infotöötlus- ja sidepõhistele elektroonilistele infrastruktuuridele, ning selle valdkonna tegevus liidu tasandil võivad anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaalile ja selle rakendamisele
  ning Euroopa teadusruumi arendamisele.

Euroopa Liit võib ja tal tuleb mängida edasiviivat ja mõjuandvat rolli kindlustamaks laiemat ja tõhusamat juurdepääsu erinevate liikmesriikide infrastruktuuridele ning nende kasutamist, milleks on vaja nende infrastruktuuride arengut kooskõlastatult soodustada ja aidata kaasa üleeuroopalist huvi pakkuvate teadustöö uute infrastruktuuride tekkele keskmises kuni pikaajalises perspektiivis.

Tegevus

Infrastruktuuridega seotud tegevus hõlmab kõiki teaduse ja tehnoloogia valdkondi. Seda rakendatakse tihedas koostöös teemavaldkondade tegevusega, et kindlustada EL raamistiku kõikide Euroopa tasandi meetmete vastavus teadustöö infrastruktuuride vajadustele asjaomases valdkonnas, kaasa arvatud rahvusvaheline koostöö.

Liikmesriikide tasandil rahastatav VKEde “teadmiste tähikute” süsteem võib olla tõhus vahend teadmiste levitamise toetamisel. Teadmisi ja oskusteavet, mida saab innovatiivsete kaubanduslike toodete loomisel otseselt ära kasutada, võib VKEdele tasuta pakkuda riikliku või piirkondliku VKEde “teadmiste tähikute” süsteemi kaudu, edendades seega VKEde innovatsioonivõimet. “Teadmiste tähikuid” võib toetada ELi rahaliste vahenditega seitsmenda raamprogrammi raames ning struktuurifondide vahenditega (eesmärgi “piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive” raames).

Tegevus hõlmab järgmist:

| — | Toetus teadustöö olemasolevatele infrastruktuuridele







  — | riikidevaheline juurdepääs, et tagada Euroopa teadlaste,
  sealhulgas tööstuses ja VKEdes töötavate teadlaste
  juurdepääs neile teadustööks vajalikele parimatele infrastruktuuridele asukohast olenemata; |
| --- | --- | --- |

—

Toetus teadustöö olemasolevatele infrastruktuuridele

—

riikidevaheline juurdepääs, et tagada Euroopa teadlaste,
  sealhulgas tööstuses ja VKEdes töötavate teadlaste
  juurdepääs neile teadustööks vajalikele parimatele infrastruktuuridele asukohast olenemata;

| — | tegevuse integreerimine, et Euroopa tasandil paremini korraldada teadustöö infrastruktuuride kasutamist mingis valdkonnas,
  näiteks kliiniliste uuringute infrastruktuurid / lastehaigustega tegelevad võrgustikud
  ja edendada nende ühtset kasutamist ja arendamist; |
| --- | --- |

—

tegevuse integreerimine, et Euroopa tasandil paremini korraldada teadustöö infrastruktuuride kasutamist mingis valdkonnas,
  näiteks kliiniliste uuringute infrastruktuurid / lastehaigustega tegelevad võrgustikud
  ja edendada nende ühtset kasutamist ja arendamist;

| — | teadusuuringute e-infrastruktuur, edendades kõrgjõudluse- ja -võimsusega side- ja võrguinfrastruktuuride edasist arendamist
  ning ülemaailmset ühenduvust
  ja tugevdades Euroopa võimalusi tipptaseme infotöötluse alal; samuti toetades infrastruktuuride kasutuselevõttu kasutajaskonna poolt, tõstes infrastruktuuride ülemaailmset tähtsust ja usaldusväärsust GEANT ja Grid-infrastruktuuride saavutustele toetudes,
  ning koostalitlusvõime avatud standardite alusel. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute e-infrastruktuur, edendades kõrgjõudluse- ja -võimsusega side- ja võrguinfrastruktuuride edasist arendamist
  ning ülemaailmset ühenduvust
  ja tugevdades Euroopa võimalusi tipptaseme infotöötluse alal; samuti toetades infrastruktuuride kasutuselevõttu kasutajaskonna poolt, tõstes infrastruktuuride ülemaailmset tähtsust ja usaldusväärsust GEANT ja Grid-infrastruktuuride saavutustele toetudes,
  ning koostalitlusvõime avatud standardite alusel.

| — | Toetus uutele teadustöö infrastruktuuridele







  — | uute infrastruktuuride rajamine ja olemasolevate ulatuslik uuendamine, et edendada teadustöö uute,
  muu hulgas
  ESFRI (12) tööl põhinevate infrastruktuuride,
  näiteks teaduse, tehnika ja kultuuripärandi edendamiseks,
  loomist,
  ilma et seda peetaks toetuste maksmise tingimuseks,
  mille üle võidakse otsustada asutamislepingu artikli 171 või eriprogrammide otsuste alusel vastavalt asutamislepingu artiklile 166. |
| --- | --- | --- |

—

Toetus uutele teadustöö infrastruktuuridele

—

uute infrastruktuuride rajamine ja olemasolevate ulatuslik uuendamine, et edendada teadustöö uute,
  muu hulgas
  ESFRI (12) tööl põhinevate infrastruktuuride,
  näiteks teaduse, tehnika ja kultuuripärandi edendamiseks,
  loomist,
  ilma et seda peetaks toetuste maksmise tingimuseks,
  mille üle võidakse otsustada asutamislepingu artikli 171 või eriprogrammide otsuste alusel vastavalt asutamislepingu artiklile 166.

| — | teadusmeetodite serveri loomine, mis aitab oluliselt kaasa uurimismeetodite tõhususele, muutes teatud teadusuuringute tulemused võrreldavates tingimustes juurdepääsetavaks. |
| --- | --- |

—

teadusmeetodite serveri loomine, mis aitab oluliselt kaasa uurimismeetodite tõhususele, muutes teatud teadusuuringute tulemused võrreldavates tingimustes juurdepääsetavaks.

| — | ettevalmistavad uuringud, “alt üles” lähenemine konkursikutsete kaudu, et edendada teadustöö uusi infrastruktuure, rahastades uuringustipendiume ja uute infrastruktuuride teostatavuse uuringuid. |
| --- | --- |

—

ettevalmistavad uuringud, “alt üles” lähenemine konkursikutsete kaudu, et edendada teadustöö uusi infrastruktuure, rahastades uuringustipendiume ja uute infrastruktuuride teostatavuse uuringuid.

| — | avatud innovatsiooni keskused, mis võimaldavad tööstusega seotud uurimis-ja arendustegevuse alaste suurte koostööprojektide elluviimist ühes kohas, kusjuures konsortsiumipartnerid lähetavad oma töötajaid ajutistele töökohtadele ja/või võimaldavad juurdepääsu teadustöö infrastruktuuridele ja teenustele ressursside jagamise põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

—

avatud innovatsiooni keskused, mis võimaldavad tööstusega seotud uurimis-ja arendustegevuse alaste suurte koostööprojektide elluviimist ühes kohas, kusjuures konsortsiumipartnerid lähetavad oma töötajaid ajutistele töökohtadele ja/või võimaldavad juurdepääsu teadustöö infrastruktuuridele ja teenustele ressursside jagamise põhimõtte alusel.

Rahastamist taotlevad infrastruktuuride projektid valitakse välja
  järgmiste
  kriteeriumide
  alusel:

| — | eelkõige teaduslik väärtus; |
| --- | --- |

—

eelkõige teaduslik väärtus;

| — | EL rahalise toetuse lisandväärtus; |
| --- | --- |

—

EL rahalise toetuse lisandväärtus;

| — | võimalus pakkuda teenust teadusringkondade (akadeemiliste ja tööstusringkondade) kasutajatele Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

võimalus pakkuda teenust teadusringkondade (akadeemiliste ja tööstusringkondade) kasutajatele Euroopa tasandil;

| — | asjakohasus rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

asjakohasus rahvusvahelisel tasandil;

| — | tehnoloogiline
  ja korralduslik teostatavus ning tehnoloogia arendamise võime; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiline
  ja korralduslik teostatavus ning tehnoloogia arendamise võime;

| — | võimalus Euroopa partnerluseks ja peamiste huvirühmade,
  Euroopa Investeerimispanga ja struktuurifondide
  kaasamiseks; |
| --- | --- |

—

võimalus Euroopa partnerluseks ja peamiste huvirühmade,
  Euroopa Investeerimispanga ja struktuurifondide
  kaasamiseks;

| — | ehitus- ja tegevuskulude hinnang; |
| --- | --- |

—

ehitus- ja tegevuskulude hinnang;

| — | panus Euroopa teadusruumi; |
| --- | --- |

—

panus Euroopa teadusruumi;

| — | vastavus tipptasemel teadustööpõhiste rühmitiste loomise eesmärgiga. |
| --- | --- |

—

vastavus tipptasemel teadustööpõhiste rühmitiste loomise eesmärgiga.

Uute infrastruktuuride väljaehitamisel
  peaks võtma arvesse ühtluspiirkondade ja äärepoolseimate piirkondade teaduspotentsiaali.
  Tagatakse ühenduse finantsvahendite, eriti raamprogrammide ja struktuurifondide kasutamise tõhus koordineerimine.

VKEde HUVIDES LÄBIVIIDAVAD TEADUSUURINGUD

Eesmärgid

Euroopa VKEde innovatsioonialase suutlikkuse tugevdamine ja nende panuse suurendamine uutel tehnoloogiatel põhinevate toodete ja turgude arendamisse, aidates neil läbi viia teadusuuringute allhankeid, intensiivistada nende uurimisalaseid jõupingutusi, saavutada paremat juurdepääsu eelrahastamisele laiendada nende võrgustikke, paremini kasutada uuringute tulemusi ja omandada tehnoloogilist oskusteavet;
  lähendades teadusuuringuid ja innovatsiooni;

Põhimõte

VKEd moodustavad Euroopa erasektori tuumiku. Nad peaksid mängima tähtsat rolli innovatsioonisüsteemis ja teadmiste muundamisel uuteks toodeteks, menetlusteks ja teenusteks. Seistes silmitsi suureneva konkurentsiga siseturul ja ülemaailmselt, peavad Euroopa VKEd suurendama teadmisi ja teadusuuringute intensiivsust,
  arendama teadusuuringute tulemuste turustamist soodustavaid projekte,
  laiendama äritegevust suurematele turgudele ja muutma oma teadmistevõrgustikud rahvusvaheliseks. Enamik liikmesriikide VKEdele suunatud meetmeid ei kannusta ega toeta riikidevahelist uurimisalast koostööd ja tehnosiiret. On vaja võtta EL tasandi meetmeid, et täiendada ja suurendada siseriiklike ja piirkondlike meetmete mõju. Lisaks allpool loetletud meetmetele soositakse ja hõlbustatakse VKEde osalust ning nende vajadusi võetakse arvesse kogu seitsmenda raamprogrammi ulatuses.
  Kui VKE-spetsiifilisi vahendeid taotletakse liiga palju, vaadatakse läbi raamprogrammi erinevate vahendite rahastamine, eesmärgiga suunata rahastamine nendele vahenditele, mis seda vajavad. Seitsmenda raamprogrammi ja EUREKA koostoimimist saab kasutada suurte ettevõtete ja VKEde vahelise partnerluse toetamiseks.

Tegevus

VKEde toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada neid ja nende assotsiatsioone, kui on vaja korraldada teadusuuringute allhanget ülikoolide ja uurimiskeskuste kaudu: peamiselt käsitlevad need madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega, vähese või ilma teadussuutlikkuseta VKEsid. Osaleda võivad ka intensiivsete teadusuuringutega tegelevad VKEd, kellel on vaja teha teadusuuringute allhankeid, et täiendada oma teadussuutlikkust;
  lisaks võivad VKEd olla teadusuuringute läbiviijad teistele projektipartneritele. Toetatakse ka spin-off ettevõtete loomist, mis hõlbustavad teadusuuringute tulemuste turustamist,
  Meetmeid rakendatakse kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades,
  järgides alt-üles lähenemisviisi. Meetmed hõlmavad teadusuuringuid ja tutvustamistegevust, tuues tulemused turule lähemale ning sidudes selle meetme konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammis pakutavate vahenditega. Rahastamine
  on võimalik
  järgmiselt
  :

| — | VKEdele suunatud teadusuuringud: toetada väikseid innovatiivseid VKEde rühmi
  ning Euroopa käsitööndust seitsmenda raamprogrammi ja/või niisuguste valitsustevaheliste rahastamiskavade kaudu nagu komisjoni, EIP ja EBRD algatused JEREMIE ja JASPER
  , et lahendada ühiseid või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme. |
| --- | --- |

—

VKEdele suunatud teadusuuringud: toetada väikseid innovatiivseid VKEde rühmi
  ning Euroopa käsitööndust seitsmenda raamprogrammi ja/või niisuguste valitsustevaheliste rahastamiskavade kaudu nagu komisjoni, EIP ja EBRD algatused JEREMIE ja JASPER
  , et lahendada ühiseid või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme.

| — | VKEde assotsiatsioonidele suunatud teadusuuringud: toetada VKEde assotsiatsioone ja rühmitusi, et arendada tehnilisi lahendusi probleemidele, mis on ühised paljude VKEde jaoks teatavates tööstussektorites või väärtusahela mingil etapil. |
| --- | --- |

—

VKEde assotsiatsioonidele suunatud teadusuuringud: toetada VKEde assotsiatsioone ja rühmitusi, et arendada tehnilisi lahendusi probleemidele, mis on ühised paljude VKEde jaoks teatavates tööstussektorites või väärtusahela mingil etapil.

| — | kodanikuühiskonna organisatsioonidele suunatud teadusuuringud: toetada kodanikuühiskonna organisatsioone või kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustikke, et tellida teadusuuringute läbiviijatelt uuringuid. |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna organisatsioonidele suunatud teadusuuringud: toetada kodanikuühiskonna organisatsioone või kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustikke, et tellida teadusuuringute läbiviijatelt uuringuid.

Kõnealused kolm skeemi asendavad koostöös tehtavaid teadusuuringuid ja kollektiivseid teadusuuringuid, mida rakendatakse VKEde tarbeks kuuenda raamprogrammi raames. Sellega ei kaasne halduseeskirjade muutmist, välja arvatud juhul, kui on vajalik lihtsustamine.

Lisaks toetatakse “riiklike uurimisauhindade” skeeme, mis pakuvad rahalisi vahendeid VKEdele või VKE ühendustele, et koostada ettepanekuid seitsmenda raamprogrammi tarbeks.

VKEde osaluse hõlbustamiseks võetakse meetmeid, näiteks luuakse või arendatakse edasi olemasolevaid asutusi, mis on keskendunud VKEde seitsmendas raamprogrammis osalemise hõlbustamisele.

Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogramm pakub tuge vahendajavõrgustikele ja siseriiklikele
  ning piirkondlikele
  meetmekavadele
  järgmisel eesmärgil:

| — | julgustada VKEde osalemist seitsmendas raamprogrammis
  ja hõlbustada
  nende juurdepääsu sellele, ning |
| --- | --- |

—

julgustada VKEde osalemist seitsmendas raamprogrammis
  ja hõlbustada
  nende juurdepääsu sellele, ning

| — | tagada, et VKEd kasutavad kõiki raamprogrammi rahastamisvõimaluste eeliseid. |
| --- | --- |

—

tagada, et VKEd kasutavad kõiki raamprogrammi rahastamisvõimaluste eeliseid.

TEADMISTE PIIRKONNAD

Eesmärgid

Tõsta Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali, soosides ja toetades eriti kõrgkoole, uurimiskeskusi, ettevõtteid ja piirkondlikke ametiasutusi ühendavate piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut kogu Euroopas.

Põhimõte

Üha enam peetakse piirkondi märkimisväärseteks EL uurimis- ja arendustegevuses osalejateks. Piirkondliku,
  piirkondadevahelise ja piiriülese
  tasandi teadusuuringute poliitika ja tegevus sõltub tihti avalikku ja erasektorit ühendavate rühmitiste arengust. Pilootprojekt “Teadmiste piirkonnad” näitas sellise arengu dünaamikat ning vajadust toetada ja soosida kõnealuste struktuuride arengut.

Selles valdkonnas võetavad meetmed võimaldavad Euroopa piirkondadel tugevdada oma TTA investeerimissuutlikkust ja teha teadusuuringuid, võimalikult palju suurendades nende potentsiaali kaasata oma teadlasi ja ettevõtjaid Euroopa uurimisprojektidesse
  ning lihtsustades piirkondlike keskuste ja/või rühmitiste teket, edendades seega piirkondlikku arengut Euroopas ja Euroopa teadusruumi arengut.

Tähelepanu tuleb pöörata koostööle piirialade vahel, nagu näevad ette Interreg III programmid ja territoriaalset eesmärki kajastavad eeskirjad. Algatus “Teadmiste piirkonnad” sisaldab lahendusi piiriülestele probleemidele ja mehhanisme piirülese piirkondliku teadusuuringutealase koostöö ergutamiseks, olenemata sellest, kas kõnealused piirkonnad kuuluvad lähenemise või piirkondliku konkurentsivõimega seotud eesmärkide alla.

Tegevus

Uus algatus “Teadmiste piirkonnad” hõlmab ja koondab piirkondlikke teadustöös osalejaid: kõrgkoole, uurimiskeskusi, tööstusettevõtteid, ametiasutusi (piirkondlikke nõukogusid või piirkondliku arengu asutusi). Projektid hõlmavad
  piirkondlike innovatsioonistrateegiate elluviimist toetavaid meetmeid,
  piirkondlike
  või piiriüleste
  rühmitiste teadusuuringute programmide ühist analüüsi (kooskõlas piirkondlike innovatsioonirühmitiste muu, laiema valdkonna tegevusega) ja vahendite kogumi väljatöötamist, mis võimaldavad neid kaasata teatud teadusuuringutesse, kaasa arvatud vähemarenenud teadustööga piirkondade juhendamist kõrgema tasemega piirkondade poolt
  ning tekkivate teadmiste piirkondade otsest toetamist.
  See sisaldab meetmeid, mille eesmärgiks on parandada uurimisvõrgustikku ja juurdepääsu teadustöö rahastamisallikatele, samuti paremini integreerida majanduspiirkonna teadustöös osalejaid ja ametiasutusi. Sellist tegevust rakendatakse tihedas seoses EL regionaalpoliitikaga
  (struktuurifondide kasutamine),
  konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning hariduse ja koolituse programmidega.

Seoses algatuse “Teadmiste piirkonnad” konkreetse tegevusega püütakse saavutada kooskõla EL regionaalpoliitikaga
  ning peamiste riiklike ja piirkondlike programmidega
  , eriti ühtlus- ja äärepoolsemaid piirkondi arvestades.
  Selles kontekstis eraldatakse struktuurifondidest ja võib-olla ka EIP grupi poolt täiendavad assigneeringud, et tugevdada tehnosiirde piirkondlikke struktuure ning eriti teadus- ja tehnoloogiaparke, komplekse ja innovatsioonitsoone, inkubaatoreid ja tehnostruktuure.

TEADUSUURINGUTE POTENTSIAAL

Eesmärk

Soodustada laienenud liidu teadusuuringute täieliku potentsiaali ärakasutamist, vabastades ja arendades EL ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade
   (13)
  teadusuuringute potentsiaali, samuti aidata tõsta nende piirkondade teadlaste suutlikkust, et nad saaksid edukalt osaleda EL tasandi teadusuuringutes.

Põhimõte

Euroopa ei kasuta täielikult ära oma teadusuuringute potentsiaali eriti Euroopa teadus- ja tööstusarengu keskmest kaugel asuvates vähemarenenud piirkondades. Et aidata nende piirkondade teadlastel ja asutustel anda oma panus Euroopa teadusuuringutesse, kasutades ühtlasi teiste Euroopa piirkondade teadmisi ja kogemusi, luuakse esitatud meetmega tingimused, mis võimaldavad neil teadlastel rakendada oma potentsiaali ja mis toetavad Euroopa teadusruumi täielikku realiseerimist laienenud liidus.

Tegevus

Selles valdkonnas toetatakse järgmist:

| — | teadlaste riikidevahelised kahepoolsed lähetused ühtluspiirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel; valitud keskuste läbiviidav kogenud teadlaste
  ja juhtide
  värbamine
  liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest, naaberriikidest ja kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

—

teadlaste riikidevahelised kahepoolsed lähetused ühtluspiirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel; valitud keskuste läbiviidav kogenud teadlaste
  ja juhtide
  värbamine
  liikmesriikidest, assotsieerunud riikidest, naaberriikidest ja kolmandatest riikidest;

| — | uurimisseadmete hankimine ja arendamine ning materiaalse keskkonna arendamine, mis võimaldaks täielikult ära kasutada kogu ühtluspiirkondade valitud keskuste intellektuaalset potentsiaali; |
| --- | --- |

—

uurimisseadmete hankimine ja arendamine ning materiaalse keskkonna arendamine, mis võimaldaks täielikult ära kasutada kogu ühtluspiirkondade valitud keskuste intellektuaalset potentsiaali;

| — | töörühmade ja konverentside organiseerimine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist; tutvustustegevus ja algatused, mille eesmärgiks on levitada ja edasi anda uurimistulemusi muudes riikides ning rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

—

töörühmade ja konverentside organiseerimine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist; tutvustustegevus ja algatused, mille eesmärgiks on levitada ja edasi anda uurimistulemusi muudes riikides ning rahvusvahelistel turgudel;

| — | hindamismehhanismid, mille kaudu iga ühtluspiirkonna teadusuuringukeskus saab hankida rahvusvahelise sõltumatu eksperthinnangu oma teadustöö kvaliteedi ja infrastruktuuri kohta. |
| --- | --- |

—

hindamismehhanismid, mille kaudu iga ühtluspiirkonna teadusuuringukeskus saab hankida rahvusvahelise sõltumatu eksperthinnangu oma teadustöö kvaliteedi ja infrastruktuuri kohta.

Taotletakse tihedat sünergiat EL regionaalpoliitikaga. Käesoleva teema alusel toetatavate meetmetega määratletakse vajadused ja võimalused ühtluspiirkondades tekkivate ja olemasolevate tippkeskuste võimekuse tugevdamiseks.

Sünergiaid otsitakse ka konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammiga, et edendada teadus- ja arendustegevuse tulemuste piirkondlikku turustamist koostöös tööstusega.

TEADUS ÜHISKONNAS

Eesmärk

Pidades silmas Euroopa tõhusa ja demokraatliku teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamist, on sihiks soodustada teadus- ja tehnoloogiatöö ning sellega seotud teaduspoliitika harmoonilist integreerimist Euroopa sotsiaalvõrku, õhutades Euroopa tasandil analüüsi ja arutelu teaduse ja tehnoloogia ning nende seotuse üle ühiskonna ja kultuuriga.

Teaduslike teadmiste ja sotsiaalse arengu vahel on kokkupuutepunktiks keskkonnapoliitika.

Põhimõte

Teaduse ja tehnika mõju meie igapäevaelule muutub üha sügavamaks. Sündinud sotsiaalse tegevuse tulemusena ning kujundatud sotsiaalsete ja kultuuriliste teguritega, jäävad teadus ja tehnoloogia siiski suure osa avalikkuse ja poliitiliste otsuste langetajate igapäevaelust kõrvale ning on jätkuvalt arusaamatuste ja alusetute lootuste ja hirmude allikaks. Ühiskond peaks lahendama esilekerkivate tehnoloogiatega seotud vastuolulisi küsimusi hästi ettevalmistatud arutelude kaudu, mis viiksid välja arukate valikute ja otsusteni.

Tegevus

Märkimisväärne ja integreeritud algatus selles valdkonnas toetab järgmisi tegevusi:

| — | Euroopa teadussüsteemi tugevdamine ja parandamine, sh teaduskonsultatsiooni ja -ekspertiisi küsimused;
  Euroopa teaduspanga loomine
  ; teadusväljaannete tulevik;
  meetmed teadusväljaannete kataloogimise ja säilitamise edendamiseks ning üldsusele juurdepääsu hõlbustamiseks teadusväljaannetele; väärkasutusele ja pettusele altite teadusvaldkondade järelevalvemeetmed; ning pettused, usaldus ja isereguleerumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa teadussüsteemi tugevdamine ja parandamine, sh teaduskonsultatsiooni ja -ekspertiisi küsimused;
  Euroopa teaduspanga loomine
  ; teadusväljaannete tulevik;
  meetmed teadusväljaannete kataloogimise ja säilitamise edendamiseks ning üldsusele juurdepääsu hõlbustamiseks teadusväljaannetele; väärkasutusele ja pettusele altite teadusvaldkondade järelevalvemeetmed; ning pettused, usaldus ja isereguleerumine.

| — | Teadlaste ja laiema avalikkuse, sh korrastatud kodanikuühiskonna ulatuslikum kaasamine teadusega seotud küsimustesse, et ennetada ja selgitada poliitilisi ja sotsiaalküsimusi, sh eetikaküsimusi,
  näiteks loomade kasutamine katsetes ja teadusuuringutes. |
| --- | --- |

—

Teadlaste ja laiema avalikkuse, sh korrastatud kodanikuühiskonna ulatuslikum kaasamine teadusega seotud küsimustesse, et ennetada ja selgitada poliitilisi ja sotsiaalküsimusi, sh eetikaküsimusi,
  näiteks loomade kasutamine katsetes ja teadusuuringutes.

| — | Analüüs ja arutelu teaduse ja tehnoloogia ning nende koha üle ühiskonnas, arvestades teaduse ja tehnoloogia ajalugu, sotsioloogiat ja filosoofiat. |
| --- | --- |

—

Analüüs ja arutelu teaduse ja tehnoloogia ning nende koha üle ühiskonnas, arvestades teaduse ja tehnoloogia ajalugu, sotsioloogiat ja filosoofiat.

| — | Riski hindamine ja juhtimine otsuste tegemise vahendina. |
| --- | --- |

—

Riski hindamine ja juhtimine otsuste tegemise vahendina.

| — | Teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse vallas, sh soolise võrdõiguslikkuse küsimuse integreerimine uuringute igasse valdkonda ning naiste
  rolli edendamine
  teadusuuringutes
  ja teadusalaseid otsuseid tegevates asutustes. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse vallas, sh soolise võrdõiguslikkuse küsimuse integreerimine uuringute igasse valdkonda ning naiste
  rolli edendamine
  teadusuuringutes
  ja teadusalaseid otsuseid tegevates asutustes.

| — | Noorte jaoks teadushimu tekitava
  stereotüüpideta
  keskkonna loomine, tõhustades kõikide tasemete, k.a koolide, teadusharidust ning õhutades noorte huvi teaduse vastu ja selles
  täieliku
  osalemise soovi. |
| --- | --- |

—

Noorte jaoks teadushimu tekitava
  stereotüüpideta
  keskkonna loomine, tõhustades kõikide tasemete, k.a koolide, teadusharidust ning õhutades noorte huvi teaduse vastu ja selles
  täieliku
  osalemise soovi.

| — | Kõrgkoolide rolli määratleva poliitika arendamine ning kõrgkoolide kaasamine vajalikesse reformidesse, et lahendada üleilmastumisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

—

Kõrgkoolide rolli määratleva poliitika arendamine ning kõrgkoolide kaasamine vajalikesse reformidesse, et lahendada üleilmastumisega seotud probleeme.

| — | Suhtlemise
  ja vastastikuse mõistmise
  parandamine teadusmaailma ja poliitiliste otsustajate laiema ringi, ajakirjanduse ja üldsuse vahel, aidates teadlastel paremini oma tööd vahendada
  ja tutvustada
  ning toetades teadusalast teavet,
  väljaandeid
  ja ajakirjandust. |
| --- | --- |

—

Suhtlemise
  ja vastastikuse mõistmise
  parandamine teadusmaailma ja poliitiliste otsustajate laiema ringi, ajakirjanduse ja üldsuse vahel, aidates teadlastel paremini oma tööd vahendada
  ja tutvustada
  ning toetades teadusalast teavet,
  väljaandeid
  ja ajakirjandust.

Kõnealune tegevus toimub uurimisprojektide, uurimuste, võrgustike ja vahetuste, avalike sündmuste, samuti ka algatuste, auhindade, ülevaadete ja andmekogumite vormis. Paljudel juhtudel eeldavad selline tegevus rahvusvahelist partnerlust kolmandate riikide organisatsioonidega.

RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Konkurentsivõimeliseks saamiseks ja maailmatasemel juhtrolli mängimiseks vajab ühendus tugevat ja ühtset rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiapoliitikat.
  Valmistatakse ette rahvusvahelise koostöö üldine strateegia, mis hõlmab kõiki seitsmenda raamprogrammi eri programmide raames rakendatavaid rahvusvahelisi meetmeid.

Sellel rahvusvahelisel poliitikal on
  kolm
  sõltumatut eesmärki:

| — | toetada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste partnerluste kaudu kolmandate riikidega valitud teadusvaldkondades ning kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas; |
| --- | --- |

—

toetada Euroopa konkurentsivõimet strateegiliste partnerluste kaudu kolmandate riikidega valitud teadusvaldkondades ning kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi töötama koos Euroopa teadlastega ja Euroopas;

| — | aidata kaasa teadmiste loomisele Euroopas, võimaldades ülikoolidel, uurimisinstituutidel ja Euroopa ettevõtetel sõlmida kontakte partneritega kolmandatest riikidest, hõlbustades nõnda nende juurdepääsu mujal maailmas läbiviidud teadusuuringutele ja aidates avada välisturud Euroopa ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa teadmiste loomisele Euroopas, võimaldades ülikoolidel, uurimisinstituutidel ja Euroopa ettevõtetel sõlmida kontakte partneritega kolmandatest riikidest, hõlbustades nõnda nende juurdepääsu mujal maailmas läbiviidud teadusuuringutele ja aidates avada välisturud Euroopa ettevõtetele;

| — | käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, lähtudes ühisest huvist ja kasust. |
| --- | --- |

—

käsitleda kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid konkreetseid probleeme, lähtudes ühisest huvist ja kasust.

Seitsmenda raamprogrammiga seotud koostöö kolmandate riikidega on suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele:

| — | läbirääkija- ja kandidaatriigid; |
| --- | --- |

—

läbirääkija- ja kandidaatriigid;

| — | EL naaberriigid, Vahemere piirkonna partnerriigid, Lääne-Balkani riigid, Venemaa ja uued sõltumatud riigid; |
| --- | --- |

—

EL naaberriigid, Vahemere piirkonna partnerriigid, Lääne-Balkani riigid, Venemaa ja uued sõltumatud riigid;

| — | arengumaad, keskendudes nende erivajadustele; |
| --- | --- |

—

arengumaad, keskendudes nende erivajadustele;

| — | esilekerkivad majanduskeskkonnad. |
| --- | --- |

—

esilekerkivad majanduskeskkonnad.

Teemapõhiseid rahvusvahelisi koostöömeetmeid võetakse programmi “Koostöö” raames. Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse programmi “Inimesed” raames.

Programmi “Võimekus” raames
  rakendatakse meetmeid Euroopa teaduse ja tehnoloogia alase rahvusvahelise koostöö strateegia elluviimise toetamiseks. Eelkõige toetatakse abinõusid ja meetmeid, mis ei ole kaetud programmide “Koostöö” ja “Inimesed” raames ning neid täiendatakse vajaduse korral vastastikust huvi pakkuvate koostöömeetmetega.

Keskendutakse kahe piirkonna vahelisele teadus- ja tehnoloogiakoostööle, sealhulgas prioriteetide kehtestamisele ning teadus- ja tehnoloogiakoostöö poliitika määratlemisele, ning rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlevate riiklike poliitikate kooskõlastamise toetamisele.

Arvestades endisest Nõukogude Liidust tekkinud uute sõltumatute riikide teadlastega tehtava koostöö edendamise rahvusvahelise ühing (INTAS) raames Ida-Euroopa ja Kesk-Aasiaga saavutatud kogemusi, jätkatakse INTASe tegevust. INTASt rahastatakse programmide “Koostöö”, “Inimesed” ja “Võimekus” raames.

Tagatakse seitsmenda raamprogrammi erinevate programmide rahvusvahelise koostöö meetmete üldine kooskõla.

TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE MEETMED VÄLJASPOOL TUUMAENERGIAVALDKONDA

Eesmärk

Tagada tellijakeskne teaduslik ja tehniline tugi EL poliitika otsustamisprotsessile, tagades toetuse olemasolevate strateegiate rakendamisele ja järelevalvele ning vastates uutele poliitikast tulenevatele nõudmistele.

Põhimõte

Teadusuuringute Ühiskeskuse sõltumatus era- või riigi huvidest ning tehniline pädevus võimaldavad keskusel hõlbustada suhtlemist ja konsensuse saavutamist huvirühmade (tööstusühendused, keskkonnarühmad, liikmesriikide pädevad asutused, muud uuringukeskused) ja poliitikakujundajate vahel, iseäranis EL tasandil. Teadus- ja tehnoloogilise toe kaudu aitab Teadusuuringute Ühiskeskus muuta EL otsuste tegemise protsessi tõhusamaks, läbipaistvamaks ja teaduslikel alustel põhinevaks.
  Selles kontekstis toetab Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa Parlamenti ning tugevdab oma suhteid parlamendi komisjonide ja liikmetega. Euroopa Parlamendi ja Teadusuuringute Ühiskeskuse töögrupi kaudu esitab Euroopa Parlament Teadusuuringute Ühiskeskusele nõudeid uuringute läbiviimiseks ja muid nõudeid. Teadusuuringute Ühiskeskuse mis tahes teadusuuringud kooskõlastatakse prioriteetsetes teemavaldkondades tehtava teadustööga, et vältida kattumist ja kordusi.

Teadusuuringute Ühiskeskuse EL poliitikale osutatava toetuse kasulikkus ja usaldusväärsus on tihedalt seotud keskuse teaduspädevuse kvaliteedi ning selle töötajate kuulumisega rahvusvahelisse teadlaskonda. Seetõttu jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus investeerimist ühisesse uurimistöösse ja teiste tippkeskustega loodud võrgustikesse olulistes valdkondades. Keskus osaleb kaudsete meetmete kõigis aspektides, kusjuures huvi keskmes on ühised teaduslikud viitesüsteemid, võrgustikud, koolitus ja liikuvus, teadustöö infrastruktuur ja osalemine tehnoloogiaplatvormide töös ning kooskõlastamisprojektides, kus keskusel on asjakohane lisandväärtuse loomise pädevus.

Teadusuuringute Ühiskeskus püüab aktiivselt edendada uute liikmesriikide ja kandidaatriikide integreerimist oma tegevusse tasemele, millel on praegu EL15.

Teadusuuringute Ühiskeskus tugevdab oma ainulaadset positsiooni Euroopa teadusruumis Euroopa teaduskultuuri keskmes. Hõlbustades Euroopa ja muude riikide teadlaste, eriti karjääri alustavate teadlaste juurdepääsu oma ressurssidele, suurendab Teadusuuringute Ühiskeskus koostööd teiste avalike ja erateadusasutustega, parandab järjepidevalt oma tegevuse teaduslikku kvaliteeti ning annab teaduslikuma panuse kõrgharidusse ja koolitusse, mis on Teadusuuringute Ühiskeskuse jaoks jätkuvalt esmatähtsal kohal.

Tegevus

Teadusuuringute Ühiskeskuse prioriteedid on valdkondades, mis on liidu jaoks strateegiliselt olulised ja kus keskuse osalemine annab suurt lisandväärtust. Teaduslikku ja tehnilist tuge EL poliitikale antakse jätkuvalt sellistel kesksetel aladel nagu jätkusuutlik areng, kliimamuutused, toit, energeetika, transport, kemikaalid, alternatiivsed loomkatsemeetodid, teaduspoliitika, infotehnoloogia, standardmeetodid ja etalonained, biotehnoloogia, selle riskid, ohud ja sotsiaalmajanduslik mõju. Tegevust intensiivistatakse järgmisena liidu jaoks võtmetähtsusega valdkondades.

| — | Heaolu teadmistepõhises ühiskonnas







  — | Viia ellu ja arendada nüüdisaegseid ökonomeetrilisi modelleerimis- ja analüüsitehnikaid, arvestades poliitika määratlemise ja järelevalve konteksti nagu Lissaboni tegevuskava, siseturg ning teadusuuringute ja koolituspoliitika. |
| --- | --- | --- |

—

Heaolu teadmistepõhises ühiskonnas

—

Viia ellu ja arendada nüüdisaegseid ökonomeetrilisi modelleerimis- ja analüüsitehnikaid, arvestades poliitika määratlemise ja järelevalve konteksti nagu Lissaboni tegevuskava, siseturg ning teadusuuringute ja koolituspoliitika.

| — | Arendada mudeleid leidmaks uut, vastutustundlikku tasakaalu säästvuseesmärkide ja konkurentsivõime vahel. |
| --- | --- |

—

Arendada mudeleid leidmaks uut, vastutustundlikku tasakaalu säästvuseesmärkide ja konkurentsivõime vahel.

| — | Töötada välja riski hindamise ja juhtimise kord kui otsuste tegemise vahend, eriti seoses Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja agentuuride tööülesannetega. |
| --- | --- |

—

Töötada välja riski hindamise ja juhtimise kord kui otsuste tegemise vahend, eriti seoses Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja agentuuride tööülesannetega.

| — | Solidaarsus ja ressursside vastutustundlik juhtimine







  — | Saada säästva põllumajanduse alal tunnustatud teadus- ja tehnoloogiaalaseks võrdluskeskuseks, mis keskendub toidu kvaliteedile, päritolu määramisele ja ohutusele (sh geneetiliselt muundatud toit ja sööt), ruumi andmete haldamisele ja nende vastavusnõuetele; ning toetada ühise põllumajanduspoliitika rakendamist. |
| --- | --- | --- |

—

Solidaarsus ja ressursside vastutustundlik juhtimine

—

Saada säästva põllumajanduse alal tunnustatud teadus- ja tehnoloogiaalaseks võrdluskeskuseks, mis keskendub toidu kvaliteedile, päritolu määramisele ja ohutusele (sh geneetiliselt muundatud toit ja sööt), ruumi andmete haldamisele ja nende vastavusnõuetele; ning toetada ühise põllumajanduspoliitika rakendamist.

| — | Anda teadus- ja tehnoloogiatoetust ühisele kalanduspoliitikale. |
| --- | --- |

—

Anda teadus- ja tehnoloogiatoetust ühisele kalanduspoliitikale.

| — | Tõhustada Euroopa ühtlustatud geograafiliste võrdlusandmete ja ruumiteabesüsteemide tagamist (toetus programmile INSPIRE) ja jätkata uute lähenemisviiside arendamist seoses ülemaailmse keskkonna- ja ressursiseirega (toetus GMESile). |
| --- | --- |

—

Tõhustada Euroopa ühtlustatud geograafiliste võrdlusandmete ja ruumiteabesüsteemide tagamist (toetus programmile INSPIRE) ja jätkata uute lähenemisviiside arendamist seoses ülemaailmse keskkonna- ja ressursiseirega (toetus GMESile).

| — | Tagada ekspertiis ning mängida keskset rolli ülemaailmse keskkonna- ja turvaseirega seotud teadustegevuses ning uute rakenduste välja arendamises kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Tagada ekspertiis ning mängida keskset rolli ülemaailmse keskkonna- ja turvaseirega seotud teadustegevuses ning uute rakenduste välja arendamises kõnealuses valdkonnas.

| — | Toetada EL keskkonna ja tervise tegevuskava rakendamist, kindlustades abi käimasoleva ühenduse keskkonna ja tervise integreeritud teabesüsteemi rajamisega seotud tegevusele. |
| --- | --- |

—

Toetada EL keskkonna ja tervise tegevuskava rakendamist, kindlustades abi käimasoleva ühenduse keskkonna ja tervise integreeritud teabesüsteemi rajamisega seotud tegevusele.

| — | Edendada ja soodustada alternatiivsete strateegiate ning eelkõige loomi mitte hõlmavate meetodite arendamist ja valideerimist kõikides asjaomastes uurimisvaldkondades (ohutuse hindamine, vaktsiinide katsetamine, tervishoiu- ja biomeditsiiniuuringud jne). |
| --- | --- |

—

Edendada ja soodustada alternatiivsete strateegiate ning eelkõige loomi mitte hõlmavate meetodite arendamist ja valideerimist kõikides asjaomastes uurimisvaldkondades (ohutuse hindamine, vaktsiinide katsetamine, tervishoiu- ja biomeditsiiniuuringud jne).

| — | Julgeolek ja vabadus







  — | Arendada tegevust, mis soodustaks vabaduse, õiguse ja julgeoleku loomist aladel, mis seonduvad terrorismivastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse ja pettuse, piirijulgeoleku ja suurte riskide ennetamisega, rakendades õiguskaitseasutusi ja asjaomaseid EL teenuseid. |
| --- | --- | --- |

—

Julgeolek ja vabadus

—

Arendada tegevust, mis soodustaks vabaduse, õiguse ja julgeoleku loomist aladel, mis seonduvad terrorismivastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse ja pettuse, piirijulgeoleku ja suurte riskide ennetamisega, rakendades õiguskaitseasutusi ja asjaomaseid EL teenuseid.

| — | Toetada ühenduse reageerimist loodusõnnetustele ja tehnoloogilistele katastroofidele. |
| --- | --- |

—

Toetada ühenduse reageerimist loodusõnnetustele ja tehnoloogilistele katastroofidele.

| — | Euroopa kui maailmapartner







  — | Suurendada toetust EL välispoliitika teatud valdkondadele nagu sisejulgeoleku välisaspektid, koostöö arendamine ja humanitaarabi. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa kui maailmapartner

—

Suurendada toetust EL välispoliitika teatud valdkondadele nagu sisejulgeoleku välisaspektid, koostöö arendamine ja humanitaarabi.

---

(1)  See hõlmab ka COSTi haldamiseks ja kooskõlastamiseks antavat rahalist toetust.

(2)  Termin “biomajandus” hõlmab kõiki tööstus- ja majandussektoreid, mis toodavad, majandavad ja kasutavad muul viisil bioloogilisi ressursse ja seonduvaid teenuseid ning tarnivaid ja tarbivaid tööstussektoreid, näiteks põllumajandust, toiduainetööstust, kalandust, metsandust jne.

(3)  “Bioteadused ja biotehnoloogia: Euroopa strateegia” - KOM(2002)0027.

(4)  Loodusvarade säästva majandamise ja säilitamisega seotud täiendavaid teadusuuringuid käsitletakse teema “Keskkond, sealhulgas kliimamuutused” all.

(5)  KOM(2000)0769.

(6)  Bioloogiliste ressursside tootmise ja kasutamisega seotud täiendavaid teadusuuringuid käsitletakse teema “Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia” all.

(7)  Euroopa tehnoloogiaplatvormide uurimisprogramme võetakse eri tegevuste puhul arvesse.

(8)  KOM(2001)0370.

(9)  Euroopa lennundustööstus investeerib teadusuuringutesse 14 % oma käibest, Euroopa autotööstus 5 %; EL laevaehitustööstuse konkurentsieelis põhineb täielikult teadusuuringutel ja tehnoloogia arengul.

(10)  ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe; ACARE loodi 2001. aastal ning see on esimene tegutsev tehnoloogiaalase koostöö vorm; ERRAC: European Rail Research Advisory Council; ERTRAC: European Road Transport Research Advisory Council; WATERBORNE Technology Platform.

(11)  Terrorismirünnakute ennetamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine - KOM(2004) 0698, 0700, 0701, 0702; Solidaarsus/ CBRN-programm.

(12)  Teadustöö infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (European Strategy Forum on Research Infrastructures, ESFRI) algatati aprillis 2002. ESFRI ühendab 25 ELi liikmesriigi esindajaid, kelle on nimetanud teadustöö eest vastutav ministeerium, esindatud on ka komisjon. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi riigid paluti osalema 2004. aastal.

(13)  Ühtluspiirkonnad on kindlaks määratud nõukogu [...] määruse (EÜ) nr [.../...]., millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L...) artiklis 5. See hõlmab vaesemaid ühtlustamisele kuuluvaid piirkondi, Ühtekuuluvusfondist rahastatavaid piirkondi ja äärepoolseimaid piirkondi.

II LISA

PROGRAMMIDE SUUNAV JAOTUS

Programmide suunav jaotus on järgmine (miljonites eurodes):

| Koostöö
   (1)
   (2) | 32 492 |
| --- | --- |
| Tervishoid | 6 134 |
| Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia | 1 935 |
| Kalandus ja ookeanide säästev kasutamine | ... |
| Side- ja infotehnoloogia | 9 020 |
| Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | 3 467 |
| Energeetika | 2 385 |
| Keskkond (sealhulgas kliimamuutused) | 1 886 |
| Transport (sealhulgas lennundus) | 4 150 |
| Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused | 657 |
| Julgeolek | 1 429 |
| Kosmos | 1 429 |
| Ideed | 7 560 |
| Inimesed | 4 777 |
| Võimekus | 3 944 |
| Teadustöö infrastruktuurid (1) | 1 708 |
| VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud | 1 328 |
| Teadmiste piirkonnad | 126 |
| Teadusuuringute potentsiaal | 320 |
| Teadus ühiskonnas | 329 |
| Rahvusvaheline koostöö | 133 |
| Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda | 1 751 |
| KOKKU | 50 524 |

Koostöö
   (1)
   (2)

32 492

Tervishoid

6 134

Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

1 935

Kalandus ja ookeanide säästev kasutamine

...

Side- ja infotehnoloogia

9 020

Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

3 467

Energeetika

2 385

Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

1 886

Transport (sealhulgas lennundus)

4 150

Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

657

Julgeolek

1 429

Kosmos

1 429

Ideed

7 560

Inimesed

4 777

Võimekus

3 944

Teadustöö infrastruktuurid (1)

1 708

VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud

1 328

Teadmiste piirkonnad

126

Teadusuuringute potentsiaal

320

Teadus ühiskonnas

329

Rahvusvaheline koostöö

133

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda

1 751

KOKKU

50 524

---

(1)  Sealhulgas abi Euroopa Investeerimispangale III lisas osutatud riskijagamise rahastamisvahendite moodustamiseks. Eriprogrammide toetamise kohta vastuvõetud nõukogu otsustes määratakse kindlaks a) abi jaoks antav maksimumtoetus, ja b) võimalused, mille alusel komisjon otsustab abist saadud tulude või seitsmenda raamprogrammi kehtivusaja jooksul kasutamata jäänud tulude ümberjaotamise.

(2)  Kaasa arvatud ühised tehnoloogiaalgatused (sealhulgas rahastamiskava jne) ja teemavaldkondade raames rahastatav koordineerimis- ja rahvusvahelise koostöö alane tegevus.

III LISA

RAHASTAMISKAVAD

Kaudsed meetmed

Seitsmenda raamprogrammiga toetatavaid meetmeid rahastatakse mitmete “rahastamiskavade” kaudu. Neid kavasid kasutatakse kas eraldi või koos teistega raamprogrammi ajal rakendatavate erinevate meetmeliikide rahastamiseks.

Eri- ja tööprogramme ning konkursikutseid käsitlevates otsustes märgitakse vajaduse korral järgmised asjaolud:

| — | erinevate meetmeliikide rahastamise kava liik (kavade liigid); |
| --- | --- |

—

erinevate meetmeliikide rahastamise kava liik (kavade liigid);

| — | osalejate kategooriad (teadusorganisatsioonid, ülikoolid, tööstusvaldkond, riigiasutused), kes saavad sellest kasu; |
| --- | --- |

—

osalejate kategooriad (teadusorganisatsioonid, ülikoolid, tööstusvaldkond, riigiasutused), kes saavad sellest kasu;

| — | tegevuse liigid (teadusuuringud, arendustöö, tutvustamistegevus, koolitus, levitamine, teadmiste edastamine ja muu seotud tegevus), mida saab rahastada iga üksiku kava kaudu. |
| --- | --- |

—

tegevuse liigid (teadusuuringud, arendustöö, tutvustamistegevus, koolitus, levitamine, teadmiste edastamine ja muu seotud tegevus), mida saab rahastada iga üksiku kava kaudu.

Põhimõtteliselt tuleks rahastamiskavade valimise võimalus jätta teadlastele ja vaid teatud valdkondade jaoks
  võib tööprogrammides kindlaks määrata teema puhul, mille kohta ettepanekuid oodatakse, kasutatava rahastamiskava.

Rahastamiskavad on järgmised:

| a) | Meetmete toetamiseks, mida rakendatakse eelkõige konkursikutsete kaudu:
  1.   Koostööprojektid
  Selliste uurimisprojektide toetamine, mis viiakse läbi eri riikidest pärit osalejate konsortsiumidena uute teadmiste, uue tehnoloogia, uute toodete või ühiste ressursside arendamiseks. Projektide suurus, ulatus ja sisemine korraldus võib erineda vastavalt valdkonnale ja teemale. Projektid võivad ulatuda väikeste ja keskmise ulatusega teadusuuringutega seotud meetmetest suurte integreeritud projektideni, mis moodustavad märkimisväärse osa kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks vajalikest vahenditest.
  Projektid peavad olema suunatud väiksematele projektikonsortsiumitele ja VKEdele. Seetõttu hakatakse rakendama lihtsate, lühikeste ja kiirete menetlustega projekte, mis ei näe ette keerulisi rahastamispõhimõtteid ja tarbetut aruandlust.


  2.   Tipptasemel võrgustikud
  Ühiste uurimisprogrammide toetamine, mida mitmed teadusorganisatsioonid rakendavad, kaasates omapoolseid meetmeid kõnealuses valdkonnas, ja mida viivad läbi uurimisrühmad pikaajalise koostöö raames. Nende ühisprogrammide rakendamine on asutuste ametlik kohustus ning moodustab osa nende ressurssidest ja tegevusest.
  3.   Koordinatsiooni- ja toetusmeetmed
  Teadusuuringute ja -strateegiate (koostöövõrgud, teabevahetus, riikidevaheline juurdepääs teadustegevuse infrastruktuuridele, uuringud, konverentsid jne) koordineerimiseks ja toetamiseks vajaliku tegevuse toetamine. Neid meetmeid võib rakendada ka muul viisil kui konkursikutsete kaudu.
  4.   Üksikprojektid
  Üksikute uurimisrühmade läbiviidavate projektide toetamine. Kõnealust kava kasutatakse peamiselt teadlaste algatatud eesliiniuuringute toetamiseks, mida rahastatakse
  nn kaasavõetavate e. tegutsemiskohast sõltumatute toetuste abil
  Euroopa teadusnõukogu raames.
  5.   Teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetamine
  Teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetamine
  kõikides programmides, projektides, algatustes ja ka
  Marie Curie
  nimelistes meetmetes Naiste teadlaskarjääri alustamist ja jätkamist soodustavate tingimuste edendamine.


  6.   Teadusuuringud konkreetsete rühmade (eriti VKEde) huvides
  Selliste uurimisprojektide toetamine, mille puhul enamik ülikoolide, uurimiskeskuste või muude juriidiliste isikute läbiviidavast teadustegevusest toimub konkreetsete rühmade, eriti VKEde huvides.
  Püütakse kasutada Euroopa Investeerimispanga vahendeid |
| --- | --- |

a)

Meetmete toetamiseks, mida rakendatakse eelkõige konkursikutsete kaudu:

1.   Koostööprojektid

Selliste uurimisprojektide toetamine, mis viiakse läbi eri riikidest pärit osalejate konsortsiumidena uute teadmiste, uue tehnoloogia, uute toodete või ühiste ressursside arendamiseks. Projektide suurus, ulatus ja sisemine korraldus võib erineda vastavalt valdkonnale ja teemale. Projektid võivad ulatuda väikeste ja keskmise ulatusega teadusuuringutega seotud meetmetest suurte integreeritud projektideni, mis moodustavad märkimisväärse osa kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks vajalikest vahenditest.
  Projektid peavad olema suunatud väiksematele projektikonsortsiumitele ja VKEdele. Seetõttu hakatakse rakendama lihtsate, lühikeste ja kiirete menetlustega projekte, mis ei näe ette keerulisi rahastamispõhimõtteid ja tarbetut aruandlust.

2.   Tipptasemel võrgustikud

Ühiste uurimisprogrammide toetamine, mida mitmed teadusorganisatsioonid rakendavad, kaasates omapoolseid meetmeid kõnealuses valdkonnas, ja mida viivad läbi uurimisrühmad pikaajalise koostöö raames. Nende ühisprogrammide rakendamine on asutuste ametlik kohustus ning moodustab osa nende ressurssidest ja tegevusest.

3.   Koordinatsiooni- ja toetusmeetmed

Teadusuuringute ja -strateegiate (koostöövõrgud, teabevahetus, riikidevaheline juurdepääs teadustegevuse infrastruktuuridele, uuringud, konverentsid jne) koordineerimiseks ja toetamiseks vajaliku tegevuse toetamine. Neid meetmeid võib rakendada ka muul viisil kui konkursikutsete kaudu.

4.   Üksikprojektid

Üksikute uurimisrühmade läbiviidavate projektide toetamine. Kõnealust kava kasutatakse peamiselt teadlaste algatatud eesliiniuuringute toetamiseks, mida rahastatakse
  nn kaasavõetavate e. tegutsemiskohast sõltumatute toetuste abil
  Euroopa teadusnõukogu raames.

5.   Teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetamine

Teadlaste koolituse ja karjääri kujundamise toetamine
  kõikides programmides, projektides, algatustes ja ka
  Marie Curie
  nimelistes meetmetes Naiste teadlaskarjääri alustamist ja jätkamist soodustavate tingimuste edendamine.

6.   Teadusuuringud konkreetsete rühmade (eriti VKEde) huvides

Selliste uurimisprojektide toetamine, mille puhul enamik ülikoolide, uurimiskeskuste või muude juriidiliste isikute läbiviidavast teadustegevusest toimub konkreetsete rühmade, eriti VKEde huvides.
  Püütakse kasutada Euroopa Investeerimispanga vahendeid

| b) | Ühendus näeb ette komisjoni ettepanekul põhinevate Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste alusel rakendatavate meetmete toetamiseks vajalike laiaulatuslike algatuste rahalise toetamise mitmest allikast.






  — | Ühenduse rahaline toetus selgelt kindlaksmääratud siseriiklike uurimisprogrammide ühtseks rakendamiseks vastavalt asutamisepingu artiklile 169. Selline ühtne rakendamine nõuab eri rakendamisstruktuuri loomist või olemasolu. Ühenduse rahalise toetuse andmine sõltub rahastamiskava määratlemisest, mis on pädevate siseriiklike asutuste ametlik kohustus. |
| --- | --- | --- |

b)

Ühendus näeb ette komisjoni ettepanekul põhinevate Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste alusel rakendatavate meetmete toetamiseks vajalike laiaulatuslike algatuste rahalise toetamise mitmest allikast.

—

Ühenduse rahaline toetus selgelt kindlaksmääratud siseriiklike uurimisprogrammide ühtseks rakendamiseks vastavalt asutamisepingu artiklile 169. Selline ühtne rakendamine nõuab eri rakendamisstruktuuri loomist või olemasolu. Ühenduse rahalise toetuse andmine sõltub rahastamiskava määratlemisest, mis on pädevate siseriiklike asutuste ametlik kohustus.

| — | Ühenduse rahaline toetus ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamiseks, et saavutada eesmärk, mida ei ole võimalik saavutada punktis 1 nimetatud rahastamiskavade kaudu. Ühiste tehnoloogiaalgatuste rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri rahastamisallikatest (era- ja avalik sektor, Euroopa ja siseriiklikud allikad) pärinevaid vahendeid. Selline rahastamine võib toimuda mitmel viisil ja vahendite eraldamiseks või kasutamiseks kohaldatakse mitmeid mehhanisme: raamprogrammi toetus, Euroopa Investeerimispanga laenud, riskikapitali toetus. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib otsustada ja rakendada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 (see võib hõlmata ühisettevõtete loomist) või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Ühenduse toetuse andmine sõltub finantskorralduse üldprojektikindlaksmääramisest, mis on kõikide asjaosaliste ametlik kohustus.
  Osaluseeskirjades sätestatakse konkreetsed meetmed, mille abil õhutatakse ja toetatakse ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamist, VKEde ja väikeste uurimisrühmade juurdepääsu ja osalust, sh nende piisavat osalemist otsustusprotsessis. See ühiste tehnoloogiaalgatuste aspekt peab kuuluma nende perioodilisse hindamisse
  . |
| --- | --- |

—

Ühenduse rahaline toetus ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamiseks, et saavutada eesmärk, mida ei ole võimalik saavutada punktis 1 nimetatud rahastamiskavade kaudu. Ühiste tehnoloogiaalgatuste rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri rahastamisallikatest (era- ja avalik sektor, Euroopa ja siseriiklikud allikad) pärinevaid vahendeid. Selline rahastamine võib toimuda mitmel viisil ja vahendite eraldamiseks või kasutamiseks kohaldatakse mitmeid mehhanisme: raamprogrammi toetus, Euroopa Investeerimispanga laenud, riskikapitali toetus. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib otsustada ja rakendada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 (see võib hõlmata ühisettevõtete loomist) või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Ühenduse toetuse andmine sõltub finantskorralduse üldprojektikindlaksmääramisest, mis on kõikide asjaosaliste ametlik kohustus.
  Osaluseeskirjades sätestatakse konkreetsed meetmed, mille abil õhutatakse ja toetatakse ühiste tehnoloogiaalgatuste rakendamist, VKEde ja väikeste uurimisrühmade juurdepääsu ja osalust, sh nende piisavat osalemist otsustusprotsessis. See ühiste tehnoloogiaalgatuste aspekt peab kuuluma nende perioodilisse hindamisse
  .

| — | Ühenduse rahaline toetus Euroopa huvidele vastavate uute infrastruktuuride arendamiseks. Toetuse andmise võib otsustada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Uute infrastruktuuride arendamise rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri allikatest (siseriiklik rahastamine, raamprogramm, struktuurifondid, Euroopa Investeerimispanga laenud ja muud) pärinevaid vahendeid. Ühenduse toetuse andmine sõltub üldise rahastamiskava kindlaksmääramisest, mis on kõikide asjaosaliste ametlik kohustus. |
| --- | --- |

—

Ühenduse rahaline toetus Euroopa huvidele vastavate uute infrastruktuuride arendamiseks. Toetuse andmise võib otsustada vastavalt asutamislepingu artiklile 171 või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel. Uute infrastruktuuride arendamise rahastamiseks kombineeritakse eri liiki ja eri allikatest (siseriiklik rahastamine, raamprogramm, struktuurifondid, Euroopa Investeerimispanga laenud ja muud) pärinevaid vahendeid. Ühenduse toetuse andmine sõltub üldise rahastamiskava kindlaksmääramisest, mis on kõikide asjaosaliste ametlik kohustus.

Ühendus toetab tehnosiirdealaseid tegevusi ning aitab kaasa uurimistegevuse ja selle abil kasumi tootmise vahelise lõhe ületamisele, andes Euroopa Investeerimisfondile rahalisi vahendeid tehnosiirdevahendi juhtimiseks. Konkreetsetes programmides ja osalemiseeskirjades täpsustatud tingimustel rahastatakse selle vahendiga ülikoolides, uurimiskeskustes või muude tehnosiirdega tegelevate juriidiliste isikute läbiviidavaid tehnosiirdealaseid meetmeid.

Ühendus rakendab rahastamiskavasid vastavalt osalemiseeskirjadele, asjakohastele riigiabi vahenditele, eriti ühenduse teadusuuringute ja arendustegevuse riigiabi raamistikule, samuti kõnealust valdkonda käsitlevatele rahvusvahelistele eeskirjadele. Kõnesoleva rahvusvahelise raamistiku kohaselt peab olema võimalik kohandada finantsosaluse mahtu ja vormi vastavalt igale üksikjuhtumile, eriti juhul, kui on võimalik rahastada muudest avaliku sektori allikatest, sealhulgas niisugustest muudest ühenduse rahastamisallikatest nagu Euroopa Investeerimispank (EIP).

Lisaks osalejatele antavale otsesele rahalisele toetusele parandab ühendus oma juurdepääsu EIP laenudele riskijagamise rahastamise vahendite kaudu, andes pangale abi. Pank kasutab ühenduse antavat abi koos oma vahenditega, et katta laenude rahastamiseks tehtavaid makseid ja kapitali assigneeringuid. Võttes arvesse osalemiseeskirjadega ja eriprogrammide vastuvõtmist käsitlevate nõukogu otsustega kehtestatavat üksikasjalikku korda ning vastavalt nendele võimaldab kõnealune mehhanism EIP-l anda ulatuslikumalt laenu TTA-meetmetele (näiteks ühistele tehnoloogiaalgatustele, suurtele projektidele, sealhulgas Eureka-projektidele, uutele teadustegevuse infrastruktuuridele
  ja VKEde läbiviidavatele projektidele
  ).
  Regionaalarengus osalejaid tuleks konsulteerida nimetatud riskijagamisrahastu arengus, et intensiivrahastada teadus- ja arendustegevuse projekte erasektori investeeringutega.

Arengus mahajäänud piirkonnas (ühtlus- ja äärepoolseimates piirkondades) (1) asuvatele, kaudse meetme rakendamises osalejatele võib ette näha struktuurifondide lisatoetuse vastavalt võimalusele ja vajadusele. Kandidaatriikide üksuste osalemise korral võib samadel tingimustel anda lisatoetust ühinemiseelsetest rahastamisvahenditest. Seitsmenda raamprogrammi võimekust käsitlevas osas määratletakse teadustegevuse infrastruktuuride meetmete jaoks üksikasjalik rahastamise kord, et tagada ühenduse teadustegevuse rahastamise ning teiste EL ja siseriiklike, eelkõige struktuurifondide vahendite vaheline tõhus vastastikune täiendavus.

Otsesed meetmed

Otseste meetmetena võtab ühendus Teadusuuringute Ühiskeskuse rakendatavaid meetmeid.

---

(1)  Ühtluspiirkonnad on kindlaks määratud nõukogu [...] määruse (EÜ) nr [.../...], [millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta] artiklis 5. See hõlmab vaesemaid ühtlustamisele kuuluvaid piirkondi, Ühtekuuluvusfondist rahastatavaid piirkondi ja äärepoolseimaid piirkondi.

P6_TA(2006)0266

Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0119) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0119) (1);

| — | võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0112/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0112/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0203/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0203/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Põhjendus 13 |
| (13) Teadusuuringute
  Ühiskeskus peaks eespool nimetatud eesmärkide saavutamisele kaasa aitama, teostades otsest tegevust ja pakkudes tellijakeskset tuge ELi strateegiate elluviimiseks. | (13) Teadusuuringute
  Ühiskeskusel on tähtis roll kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumisel ELi poliitika kujundamiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja kontrolliks. Teadusuuringute Ühiskeskust tuleks jätkuvalt toetada, et see võiks toimida ELi teaduse ja tehnoloogia tugikeskusena, mis oleks sõltumatu era- ja riiklikest huvidest. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 16 |
| (16) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. | (16) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse kohta), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa Ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.
  Igal juhul tuleks astuda samme tagamaks, et eespool nimetatud määruste rikkumisena toime pandud eeskirjade eiramise ja pettuste tulemusena kaduma läinud mis tahes vahendid, mis on tagasi nõutud, tagastatakse seitsmendasse raamprogrammi ja eraldatakse peamiselt teadlaste koolitamiseks ja teaduslikuks nõuandetegevuseks. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud kogusumma
  ajavahemikuks 2007-2011
  on
  3092 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites eurodes): | Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud
  soovituslik
  kogusumma
  viis aastat kestvaks ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2007
  , on
  2751 miljonit EUR. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites EUR): |
| Muudatusettepanek 4 |
| Artikli 3 lõike 1 tabel |
| (a) Termotuumasünteesialased teadusuuringud
  2159 | a) Termotuumasünteesialased teadusuuringud
  1947 |
| (b) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394 | b) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394 |
| (c) | Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus
  539 |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 13

(13) Teadusuuringute
  Ühiskeskus peaks eespool nimetatud eesmärkide saavutamisele kaasa aitama, teostades otsest tegevust ja pakkudes tellijakeskset tuge ELi strateegiate elluviimiseks.

(13) Teadusuuringute
  Ühiskeskusel on tähtis roll kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumisel ELi poliitika kujundamiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja kontrolliks. Teadusuuringute Ühiskeskust tuleks jätkuvalt toetada, et see võiks toimida ELi teaduse ja tehnoloogia tugikeskusena, mis oleks sõltumatu era- ja riiklikest huvidest.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 16

(16) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.

(16) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa Ühenduste finantshuvide kaitse kohta), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa Ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.
  Igal juhul tuleks astuda samme tagamaks, et eespool nimetatud määruste rikkumisena toime pandud eeskirjade eiramise ja pettuste tulemusena kaduma läinud mis tahes vahendid, mis on tagasi nõutud, tagastatakse seitsmendasse raamprogrammi ja eraldatakse peamiselt teadlaste koolitamiseks ja teaduslikuks nõuandetegevuseks.

Muudatusettepanek 3

Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa

Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud kogusumma
  ajavahemikuks 2007-2011
  on
  3092 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites eurodes):

Seitsmenda raamprogrammi rakendamiseks ettenähtud
  soovituslik
  kogusumma
  viis aastat kestvaks ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2007
  , on
  2751 miljonit EUR. Kõnealune summa jaotub järgmiselt (miljonites EUR):

Muudatusettepanek 4

Artikli 3 lõike 1 tabel

(a) Termotuumasünteesialased teadusuuringud
  2159

a) Termotuumasünteesialased teadusuuringud
  1947

(b) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394

b) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse 394

(c)

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus
  539

| c) | Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus
  517 |
| --- | --- |

c)

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus
  517

Muudatusettepanek 5

Artikli 3 lõige 1 a (uus)

1 a Termotuumasünteesialaste teadusuuringute jaoks ettenähtud summast eraldatakse vähemalt 900 miljonit EUR muudeks I lisas loetletud tegevusteks kui teadustegevuse infrastruktuuri ITER rajamine.

Muudatusettepanek 6

Artikli 3 lõige 2 a (uus)

2 a. Kui komisjon kavatseb Euroopa Liidu iga-aastase üldeelarve märkustes ja lisas sätestatud kulude jaotusest kõrvale kalduda, teavitab ta sellest eelnevalt eelarvepädevaid institutsioone.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 5

Kõikide seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate teadusuuringute läbiviimisel järgitakse olulisi eetikapõhimõtteid.

Kõikide seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate teadusuuringute läbiviimisel järgitakse olulisi eetikapõhimõtteid
  , võttes eelkõige arvesse ohutusaspekte
  .

Muudatusettepanek 8

Artikli 6 lõike 2 teine lõik

Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Ombudsmanile
  .

Muudatusettepanek 10

I lisa, alapealkiri “Termotuumasünteesi alased teadusuuringud”, alapealkiri “Põhimõte”, teine lõik

Termotuumasüntees aitaks
  oluliselt kaasa ELi säästvale ja kindlale energiavarustusele
  paariks aastakümneks alates praegusest
  . Selle edukas arendamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnasõbraliku elektrienergia. Euroopa termotuumasünteesi alaste teadusuuringute pikaajaline eesmärk, hõlmates kõiki termotuumasünteesi alaseid meetmeid liikmesriikides ja assotsieerunud kolmandates riikides, on elektrijaamade reaktorite prototüüpide ühine ehitamine, mis vastavad kõnealustele nõuetele ja on majanduslikult elujõulised.

Vaatamata jõupingutustele, mida EL teeb ja peaks ka edaspidi tegema taastuvate energiaallikate uurimise valdkonnas, aitaks termotuumasüntees
  oluliselt kaasa ELi säästvale ja kindlale energiavarustusele
  umbes viie- või kuuekümne aasta pärast, kui kaubanduslikud termotuumareaktorid on turule toodud. Seepärast püütakse leida kiire tee termotuumasünteesini, et lühendada võimalikult palju termotuumaelektrijaama rajamise aega.
  Selle edukas arendamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnasõbraliku elektrienergia. Euroopa termotuumasünteesi alaste teadusuuringute pikaajaline eesmärk, hõlmates kõiki termotuumasünteesi alaseid meetmeid liikmesriikides ja assotsieerunud kolmandates riikides, on
  umbes kolmekümne kuni kolmekümne viie aasta pärast
  elektrijaamade reaktorite prototüüpide ühine ehitamine, mis vastavad kõnealustele nõuetele ja on majanduslikult elujõulised.

Muudatusettepanek 11

I lisa, alapealkiri “Termotuumasünteesi alased teadusuuringud”, alapealkiri “"Tegevus”, esimene punkt

See hõlmab meetmeid, mis käsitlevad ITER-projekti ühist elluviimist (rahvusvaheline teadustegevuse infrastruktuur), eriti rajatise asukoha ettevalmistamist, ITER-organisatsiooni ja ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte loomist, juhtimist ja personaliga varustamist, üldist tehnilist ja haldustoetust, seadmete ja rajatiste ehitamist ning projekti toetamist ehituse ajal.

See hõlmab meetmeid, mis käsitlevad ITER-projekti ühist elluviimist (rahvusvahelise teadustegevuse infrastruktuurina), eriti rajatise asukoha ettevalmistamist, ITER-organisatsiooni ja ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte loomist, juhtimist ja personaliga varustamist, üldist tehnilist ja haldustoetust, seadmete ja rajatiste ehitamist ning projekti toetamist ehituse ajal.
  ITER-projektiga seotud Euroopa ühisettevõtte ülesanne on juhtida ja hallata Euroopa panust ITER-projekti, täites ITERiga seotud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi. Ülejäänud termotuumasünteesiprogrammi, mille eesmärk on täiendada teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi termotuumaenergia kiireks realiseerimiseks, rakendatakse komisjoni otsesel vastutusel ja nõuandekomitee kaasabil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr .../... sätestatule, millega kehtestatakse
  eeskirjad ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemiseks seitsmenda raamprogrammi meetmetes ning uurimistulemuste levitamiseks
  (2007-2013) (2) (“osalemiseeskirjad”).

Muudatusettepanek 12

I lisa, alapealkiri “Termotuumasünteesi alased teadusuuringud”, alapealkiri “"Tegevus”, teine punkt

Füüsika- ja tehnoloogiaalane programm kasutab termotuumasünteesiprogrammi rajatisi ja ressursse,
  sealhulgas
  Euroopa Ühistoroidkambrit (JET). Tuleb hinnata ITER-projektiga seotud võtmetehnoloogiaid, ühendada ITER-projektide valikud ja valmistada ette ITER-projektiga seotud tegevust eksperimentaalse ja teoreetilise tegevuse abil.

Füüsika- ja tehnoloogiaalane programm kasutab termotuumasünteesiprogrammi rajatisi ja ressursse,
  st
  Euroopa Ühistoroidkambrit (JET)
  ning magnetvangistusseadmeid, mis on juba olemas või mida ehitatakse kõigis liikmesriikides (tokamakid, stellaraatorid, RFPd)
  . Tuleb hinnata ITER-projektiga seotud võtmetehnoloogiaid, ühendada ITER-projektide valikud ja valmistada ette ITER-projektiga seotud tegevust eksperimentaalse ja teoreetilise tegevuse abil.

Muudatusettepanek 13

I lisa, alapealkiri “Termotuumasünteesi alased teadusuuringud”, alapealkiri “"Tegevus”, neljas punkt

Meetmed hõlmavad termotuumaelektrijaamade eelisteks olevate magnetvangistuse süsteemide täiustatud kavandite edasiarendamist (keskendudes stellaraatori Wendelstein 7-X ehituse lõpuleviimisele), teooriat ja modelleerimist eesmärgiga saada selge ülevaade termotuuma plasmade toimimisest
  ja kooskõlastada püsivate kontaktide kaudu liikmesriikide inertsvangistusealaseid mittesõjalisi teadusuuringuid
  .

Meetmed hõlmavad termotuumaelektrijaamade eelisteks olevate magnetvangistuse süsteemide täiustatud kavandite edasiarendamist (keskendudes stellaraatori Wendelstein 7-X ehituse lõpuleviimisele), teooriat ja modelleerimist eesmärgiga saada selge ülevaade termotuuma plasmade toimimisest.

Muudatusettepanek 14

I lisa, alapealkiri “Termotuumasünteesi alased teadusuuringud”, alapealkiri “"Tegevus”, viies punkt

Arvestades ITER-projekti koheseid ja keskmise tähtajaga vajadusi ning termotuumasünteesi edasist arengut, püütakse tagada vajalikul hulgal, piisavate oskustega ning kõrge koolitustaseme ja kogemustega inimressursid.

Arvestades ITER-projekti koheseid ja keskmise tähtajaga vajadusi ning termotuumasünteesi edasist arengut, püütakse tagada vajalikul hulgal, piisavate oskustega ning kõrge koolitustaseme ja kogemustega inimressursid
  , sealhulgas termotuumafüüsika ja -inseneriteaduse Euroopa doktorikraadi loomisega
  .

Muudatusettepanek 15

I lisa, alapealkiri “Termotuumasünteesi alased teadusuuringud”, alapealkiri “"Tegevus”, kuues a punkt (uus)

Tehnosiirdeprotsessid

ITERi jaoks on vaja uusi paindlikke organisatsioonilisi struktuure, et võimaldada loodava innovatsiooniprotsessi ja tehnoloogia arengu kiire üleviimine tööstusse, et võtta vastu väljakutsed, mis võimaldavad Euroopa tööstusel muutuda väga konkurentsivõimeliseks.

Muudatusettepanek 16

I lisa, alapealkiri “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse”, alapealkiri “Põhimõte”, teine lõik

On siiski probleeme, mis mõjutavad selle energiaallika edasist kasutamist ELs. Peamised küsimused puudutavad reaktorite ohutut toimimist ja pikaajaliste jäätmete käitlemist, kusjuures mõlemat teemat käsitletakse pidevalt tehnilisel tasandil, kuid on vaja ka poliitilist seisukohta ja ühiskondlikku arvamust. Kiirituse mis tahes kasutamisel tööstuses ja meditsiinis on peamiseks põhimõtteks inimeste ja keskkonna kaitse. Kõikide siin käsitletavate teemade peamiseks eesmärgiks on tagada kõrgetasemeline kaitse. Samuti on tuumateaduse ja -tehnika valdkonnas selgesti määratletavad vajadused seoses teadustegevuse infrastruktuuride ja asjatundlikkusega. Lisaks on üksikud tehnilised valdkonnad omavahel seotud selliste kattuvate võtmeteemadega nagu tuumkütusetsükkel, aktiniidkeemia, riskianalüüs ja ohutushinnang ning isegi ühiskondlikud ja valitsemisalased küsimused.

On siiski probleeme, mis mõjutavad selle energiaallika edasist kasutamist ELis.
  Kõigele vaatamata on vaja jõupingutusi praeguste ohutustasemete kindlustamiseks ja parandamiseks ning tagamaks, et kiirguskaitse parandamine on ühenduse tegevuses jätkuvalt üheks prioriteediks.
  Peamised küsimused puudutavad reaktorite ohutut toimimist ja pikaajaliste jäätmete käitlemist, kusjuures mõlemat teemat käsitletakse pidevalt tehnilisel tasandil, kuid on vaja ka poliitilist seisukohta ja ühiskondlikku arvamust. Kiirituse mis tahes kasutamisel tööstuses ja meditsiinis on peamiseks põhimõtteks inimeste ja keskkonna kaitse. Kõikide siin käsitletavate teemade peamiseks eesmärgiks on tagada kõrgetasemeline kaitse. Samuti on tuumateaduse ja -tehnika valdkonnas selgesti määratletavad vajadused seoses teadustegevuse infrastruktuuride ja asjatundlikkusega. Lisaks on üksikud tehnilised valdkonnad omavahel seotud selliste kattuvate võtmeteemadega nagu tuumkütusetsükkel, aktiniidkeemia, riskianalüüs ja ohutushinnang ning isegi ühiskondlikud ja valitsemisalased küsimused.

Muudatusettepanek 17

I lisa, alapealkiri “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse”, alapealkiri “Tegevus”, esimene punkt

Rakendamiseks mõeldud teadus- ja arendusmeetmed tuumkütuse ja pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kohta sügavates geoloogilistes kihtides, ja vajaduse korral meetmed tehnoloogiate ja ohutuse tutvustamiseks, ning toetada Euroopa ühise seisukoha väljatöötamist jäätmekäitluse ja jäätmete lõpphoiustamise põhiküsimustes. Teadusuuringud seoses eraldamise ja transmutatsiooniga ja/või muude mõistetega, et vähendada tuumaenergia tootmisel tekkivate jäätmete hulka.

Rakendamiseks mõeldud teadus- ja arendusmeetmed tuumkütuse ja pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise kohta sügavates geoloogilistes kihtides, ja vajaduse korral meetmed tehnoloogiate ja ohutuse tutvustamiseks, ning toetada Euroopa ühise seisukoha väljatöötamist jäätmekäitluse ja jäätmete lõpphoiustamise põhiküsimustes.
  Erimeetmed, mis on seotud nimetatud tüüpi jäätmete tunnuste ja omadustega pikendatud ajutise ladustamise tingimustes.
  Teadusuuringud seoses eraldamise ja transmutatsiooniga ja/või muude mõistetega, et vähendada tuumaenergia tootmisel tekkivate jäätmete hulka.

Muudatusettepanek 18

I lisa, alapealkiri “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse”, alapealkiri “Tegevus”, teine punkt

Teadusuuringud olemasolevate reaktorsüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatiste),
  jätkuva ohutu toimimise tugevdamiseks
  arvestades uusi ülesandeid nagu kasutusea pikendamine ja uute ohutushinnangute metoodikad (nii tehniline aspekt kui inimtegur) ning teadusuuringud tulevaste reaktorsüsteemide lühiajalise ja keskmise tähtajaga potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks,
  säilitades
  seejuures EL saavutatud
  kõrged ohutusstandardid
  .

Teadusuuringud
  , mis tugevdavad jätkuvalt
  olemasolevate reaktorsüsteemide (sealhulgas tuumkütusetsükliga rajatiste),
  ja uue põlvkonna reaktorite püsivat ohutut toimimist ning vähendavad inimliku ja organisatsioonilise eksimuse ohtu,
  arvestades uusi ülesandeid nagu kasutusea pikendamine ja uute ohutushinnangute metoodikad (nii tehniline aspekt kui inimtegur) ning teadusuuringud tulevaste reaktorsüsteemide lühiajalise ja keskmise tähtajaga potentsiaali ja ohutuse aspektide kindlaksmääramiseks,
  suurendades
  seejuures
  veelgi ELi
  saavutatud
  kõrgeid ohutusstandardeid
  .

Seda silmas pidades pööratakse erilist rõhku inimlikku ja organisatsioonilist eksimust (individuaalset ja kollektiivset) ärahoidvate metodoloogiate uurimisele ja rakendamisele. Propageeritakse ka asjakohast ohutuskultuuri kõigis ettevõtetes, tagades seega, et ohutus on nii elektrijaama omava organi kui ka selle töötajate esmatähtsaks eesmärgiks.

Teadusuuringud reaktorite ohutuse ja tõsiste õnnetuste valdkonnas nii lääne kui ka Vene tüüpi reaktorite puhul.

Muudatusettepanek 19

I lisa, alapealkiri “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse”, alapealkiri “Tegevus”, neljas punkt

Toetada selliste teadustegevuse infrastruktuuride kättesaadavust nagu materjali katsereaktorid,
  maa-alused
  uurimislaborid, radiobioloogiaalased rajatised ja koepangad, mis on vajalikud Euroopa tuumaenergeetikasektori tehniliste saavutuste innovatsiooni ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks.

Toetada selliste teadustegevuse infrastruktuuride kättesaadavust nagu materjali katsereaktorid
  ja õppereaktorid
  , uurimislaborid, radiobioloogiaalased rajatised ja koepangad, mis on vajalikud Euroopa tuumaenergeetikasektori tehniliste saavutuste innovatsiooni ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks.

Muudatusettepanek 20

I lisa, alapealkiri “Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse”, alapealkiri “Tegevus”, viies punkt koos pealkirjaga

Inimressursid ja koolitus

Inimressursid
  , mobiilsus, haridus
  ja koolitus

Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja edasist arengut, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste ja töötajate olemasolu tuumaenergeetikasektoris
  pikemaks ajaks
  .

Toetada teaduspädevuse ja inimsuutlikkuse säilitamist ja edasist arengut, et tagada vastava kvalifikatsiooniga teadlaste
  , inseneride, füüsikute, psühholoogide (kes on spetsialiseerunud organisatsioonilistele süsteemidele)
  ja töötajate olemasolu tuumaenergeetikasektoris
  nii ruttu kui võimalik
  ,
  toetades eriti haridusalaseid jõupingutusi ülikoolides, et korraldada ühine magistri- ja doktoriõpe tuumatehnika ja kiirguskaitse valdkondades
  ;
  ja edendada prioriteedina ohutust.

Muudatusettepanek 21

I lisa, alapealkiri “Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus”, alapealkiri “Põhimõte”, esimene lõik

Teadusuuringute Ühiskeskus
  toetab Euroopa energiavarustusstrateegia eesmärke, et saavutada eelkõige Kyoto protokolli eesmärgid. ELi pädevust on tuumatehnoloogia valdkonna mitmes aspektis tunnustatud ning see tugineb sellealastele kõrgetele saavutustele. Teadusuuringute Ühiskeskuse kasulikkus EL strateegiate toetamisel ja selle panus tuumaenergiaalaste teadusuuringute uutele suundadele põhineb teaduslikel ekspertiisidel ja integreerumisel rahvusvahelistesse teadusringkondadesse. Ühelt poolt on Teadusuuringute Ühiskeskusel
  pädevad töötajad ja
  tipptasemel
  rajatised tunnustatud teaduslikuks/tehniliseks tööks
  ning teiselt poolt toetab ta
  EL strateegiat, et säilitada pädevust ja tööalast asjatundlikkust tulevikuks, koolitades noorteadlasi ja toetades nende liikuvust. On tekkinud uus vajadus eriti välissuhteid ja julgeolekut käsitlevate strateegiate järele. Nendel juhtudel on vaja sisemisi ja turvalisi andmeid, analüüse ja süsteeme, mis ei ole alati turul kättesaadavad.

Teadusuuringute
  Ühiskeskusel on Euroopa Liidu eesmärke toetades konkreetsed ülesanded, mis on seotud järgmisega:

| — | ülemaailmne julgeolek, eriti ebaseadusliku kaubandusega võitlemiseks ja tuumaalase kohtuekspertiisi jaoks vajaliku tõhusa kaitsemetoodika väljatöötamises osalemise kaudu; |
| --- | --- |

—

ülemaailmne julgeolek, eriti ebaseadusliku kaubandusega võitlemiseks ja tuumaalase kohtuekspertiisi jaoks vajaliku tõhusa kaitsemetoodika väljatöötamises osalemise kaudu;

| — | ELi laienemine, kuna see on hõlmanud ja hõlmab uut tüüpi reaktoreid ja teisi tuumaenergiarajatisi; |
| --- | --- |

—

ELi laienemine, kuna see on hõlmanud ja hõlmab uut tüüpi reaktoreid ja teisi tuumaenergiarajatisi;

| — | energiavarustus, aidates kaasa tuumakütuse tsükli jaoks uue metoodika väljatöötamisele kooskõlas säästva arengu põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

energiavarustus, aidates kaasa tuumakütuse tsükli jaoks uue metoodika väljatöötamisele kooskõlas säästva arengu põhimõtetega.

Teadusuuringute Ühiskeskusel on
  pädevad töötajad ja rajatised tunnustatud teaduslikuks/tehniliseks tööks.
  Seeläbi on tagatud tema infrastruktuuride kvaliteet ja vajalik uuendamine, et hoida Euroopa teadustöö selles valdkonnas esiplaanil.

Teadusuuringute Ühiskeskus
  toetab ELi strateegiat, et säilitada pädevust ja tööalast asjatundlikkust tulevikuks,
  võimaldades teistele teadlastele juurdepääsu oma infrastruktuuridele,
  koolitades noorteadlasi ja toetades nende liikuvust
  ning tagades seega Euroopa tuumaenergiaalaste teadmiste ja oskuste jätkuvuse.
  On tekkinud uus vajadus eriti välissuhteid ja julgeolekut käsitlevate strateegiate järele. Nendel juhtudel on vaja sisemisi ja turvalisi andmeid, analüüse ja süsteeme, mis ei ole alati turul kättesaadavad.

Muudatusettepanek 22

I lisa, alapealkiri “Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus”, alapealkiri “Tegevus”, esimene lõik

Tuumajäätmete käitlemine ja keskkonnamõju: et aru saada tuumakütuse protsessist alates energia tootmisest kuni jäätmete ladustamiseni ja arendada suure aktiivsusega radioaktiivsete jäätmete käitlemise tulemuslikke lahendusi, lähtudes kahest peamisest võimalusest (kohene ladustamine või eraldamine ja transmutatsioon).

Tuumajäätmete käitlemine ja keskkonnamõju: et aru saada tuumakütuse protsessist alates energia tootmisest kuni jäätmete ladustamiseni ja arendada suure aktiivsusega radioaktiivsete jäätmete käitlemise tulemuslikke lahendusi, lähtudes kahest peamisest võimalusest (kohene ladustamine või eraldamine ja transmutatsioon).
  Eelkõige töötatakse välja meetmed teadmiste laiendamiseks, pikaajaliste jäätmete töötlemise või käitlemiseparandamiseks ning aktiniidide alusuuringute edendamiseks.

Muudatusettepanek 23

I lisa, alapealkiri “Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus”, alapealkiri “Tegevus”, teine lõik

Tuumaohutus: teadusuuringute
  rakendamine seoses
  olemasolevate
  ja uute
  tuumakütusetsüklite ning nii lääneriikide kui ka Venemaa reaktoritüüpide ohutusega, samuti uue reaktori projektiga. Lisaks annab Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa panuse uurimis- ja arendustegevuse algatatud IV põlvkonna rahvusvahelisse foorumisse, kuhu on kaasatud parimad uurimisorganisatsioonid üle maailma ja kooskõlastab Euroopa sellekohast tegevust.

Tuumaohutus:
  teadusuuringud
  olemasolevate tuumakütusetsüklite ning nii lääne kui ka Vene reaktoritüüpide
  ohutuse kohta ja laiaulatuslikumad teadusuuringud seoses uute tuumakütuse tsüklitega,
  samuti uue reaktori projektiga. Lisaks annab Teadusuuringute Ühiskeskus Euroopa panuse uurimis- ja arendustegevuse algatatud IV põlvkonna rahvusvahelisse foorumisse, kuhu on kaasatud parimad uurimisorganisatsioonid üle maailma ja kooskõlastab Euroopa sellekohast tegevust
  ; Teadusuuringute Ühiskeskus ühendab tervikuks Euroopa teadusuuringud kõnealuses valdkonnas ja tagab, et Euroopa panus IV põlvkonna rahvusvahelisse foorumisse oleks oluline nii kvaliteedi kui ka ulatuse poolest.

Muudatusettepanek 24

I lisa, alapealkiri “Teadusuuringute ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus”, alapealkiri “Tegevus”, kolmas lõik a ja kolmas lõik b (uued)

Kampaaniate korraldamine selleks, et panna poliitkuid ja avalikkust mõistma tuumaenergiat nüüd, mil enamik teadlasi, poliitikuid ja kodanikke on veendunud, et globaalne soojenemine on reaalne ning selle põhjuseks on fossiilse kütuse süsinikuheitmed ja et tuumaenergia on oluline komponent energiaallikate valikus, mis on kättesaadav selleks, et rahuldada maailma energianõudlust ilma süsinikdioksiidi heitmeteta.

Tuumaenergiaga seotud teabe levitamine kodanike ja nende esindajate hulgas mitmeaastaste tuumaenergiaalaste teavituskampaaniate kaudu, et julgustada arutelu ja hõlbustada otsuste tegemist, võimaldades neil seega arutleda objektiivselt ja faktidele tuginevalt ning võtta vastu teadlikke otsuseid. Tagamaks kampaaniate võimalikult suurt tõhusust, tuleks need välja töötada sotsiaalteaduste metodoloogiat kasutades. Lisaks sellele - ning pidades silmas, et on vaja võrdlusi teiste energiaallikatega, mõistmaks, mis kaasneb tuumaenergia kasutamisega - nimetatakse ja selgitatakse mis tahes edendatavas teavituskampaanias ka ELi jõupingutusi teistel tasanditel muude energiaallikate, eelkõige taastuvate energiaallikate edendamiseks.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  
  ELT L ...

P6_TA(2006)0267

Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD))

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0429) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0429) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0290/2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0290/2005);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0194/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0194/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

P6_TC1-COD(2005)0191

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. juunil 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006 tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjade kohta ja määruse (EÜ) nr 2320/2002 kehtetuks tunnistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Inimeste ja kaupade kaitseks Euroopa Liidus tuleks ennetada tsiviillennunduse vastu suunatud õigusvastaseid tegusid,
  mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust,
  kehtestades ühiseeskirjad tsiviillennundusjulgestuse kohta. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kehtestada lennundusjulgestuse ühiseeskirjad ja põhistandardid ning luua täitmise järelevalve süsteemid. |
| --- | --- |

(1)

Inimeste ja kaupade kaitseks Euroopa Liidus tuleks ennetada tsiviillennunduse vastu suunatud õigusvastaseid tegusid,
  mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust,
  kehtestades ühiseeskirjad tsiviillennundusjulgestuse kohta. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kehtestada lennundusjulgestuse ühiseeskirjad ja põhistandardid ning luua täitmise järelevalve süsteemid.

| (2) | Tsiviillennundusjulgestuse huvides on üldiselt soovitav kehtestada 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 2002. aasta aprillis välja antud 17. lisa ühise tõlgendamise alused. |
| --- | --- |

(2)

Tsiviillennundusjulgestuse huvides on üldiselt soovitav kehtestada 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 2002. aasta aprillis välja antud 17. lisa ühise tõlgendamise alused.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas ühiseeskirjad, (3) võeti vastu Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001. aastal toimunud sündmuste tulemusena. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas ühiseeskirjad, (3) võeti vastu Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001. aastal toimunud sündmuste tulemusena.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2320/2002 sisu tuleks saadud kogemusi silmas pidades läbi vaadata ja kõnealune määrus tuleks asendada uue õigusaktiga, mille eesmärk on olemasolevate eeskirjade lihtsustamine, ühtlustamine ja selgitamine ning julgestustaseme parandamine. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2320/2002 sisu tuleks saadud kogemusi silmas pidades läbi vaadata ja kõnealune määrus tuleks asendada uue õigusaktiga, mille eesmärk on olemasolevate eeskirjade lihtsustamine, ühtlustamine ja selgitamine ning julgestustaseme parandamine.

| (5) | Suurema paindlikkuse tõttu selliste julgestusmeetmete ja menetluste vastuvõtmisel, mille eesmärk on vastata riskianalüüside arengule ja võimaldada uue tehnoloogia kasutuselevõttu, tuleks uues õigusaktis sätestada põhimõtted meetmete kohta, mis tuleks võtta tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastaste tegude eest, vältides sealjuures nende rakendamiseks vajalikesse tehnilistesse ja menetluslikesse üksikasjadesse laskumist. |
| --- | --- |

(5)

Suurema paindlikkuse tõttu selliste julgestusmeetmete ja menetluste vastuvõtmisel, mille eesmärk on vastata riskianalüüside arengule ja võimaldada uue tehnoloogia kasutuselevõttu, tuleks uues õigusaktis sätestada põhimõtted meetmete kohta, mis tuleks võtta tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastaste tegude eest, vältides sealjuures nende rakendamiseks vajalikesse tehnilistesse ja menetluslikesse üksikasjadesse laskumist.

| (6) | Uut õigusakti tuleks kohaldada liikmesriigi territooriumil asuvate tsiviillennundust teenindavate lennujaamade suhtes, sellistes lennujaamades teenuseid osutavate lennujaama käitajate suhtes ja sellistele lennujaamadele või selliste lennujaamade kaudu tooteid pakkuvate ja/või teenuseid osutavate üksuste suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Uut õigusakti tuleks kohaldada liikmesriigi territooriumil asuvate tsiviillennundust teenindavate lennujaamade suhtes, sellistes lennujaamades teenuseid osutavate lennujaama käitajate suhtes ja sellistele lennujaamadele või selliste lennujaamade kaudu tooteid pakkuvate ja/või teenuseid osutavate üksuste suhtes.

| (7) | Ilma et see piiraks konventsiooni kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal (Tokio, 1963), õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsiooni (Haag, 1970) ja tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsiooni (Montreal, 1971) kohaldamist, peaks uus õigusakt hõlmama
  ka
  julgestusmeetmeid, mida kohaldatakse ühenduse lennuettevõtjate õhusõiduki pardal või lennu ajal. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks konventsiooni kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal (Tokio, 1963), õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsiooni (Haag, 1970) ja tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsiooni (Montreal, 1971) kohaldamist, peaks uus õigusakt hõlmama
  ka
  julgestusmeetmeid, mida kohaldatakse ühenduse lennuettevõtjate õhusõiduki pardal või lennu ajal.

| (8) | Eri tüüpi tsiviillennunduse puhul ei pruugi ohutase olla sama. Lennundusjulgestuse
  ühiste põhistandardite
  kehtestamisel tuleks erandite lubamiseks arvesse võtta õhusõiduki suurust ning lennundusega seotud toimingute eri liike ja/või sagedust lennujaamades. |
| --- | --- |

(8)

Eri tüüpi tsiviillennunduse puhul ei pruugi ohutase olla sama. Lennundusjulgestuse
  ühiste põhistandardite
  kehtestamisel tuleks erandite lubamiseks arvesse võtta õhusõiduki suurust ning lennundusega seotud toimingute eri liike ja/või sagedust lennujaamades.

| (9) | Liikmesriikidel tuleks riskianalüüsi alusel lubada ka sätestatutest rangemate meetmete kohaldamist.
  Eristada tuleks ühiseid põhistandardeid ja rangemaid meetmeid ning samamoodi tuleks eristada nende rahastamist. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikidel tuleks riskianalüüsi alusel lubada ka sätestatutest rangemate meetmete kohaldamist.
  Eristada tuleks ühiseid põhistandardeid ja rangemaid meetmeid ning samamoodi tuleks eristada nende rahastamist.

| (10) | Posti ja traditsioonilist lasti tuleks eristada. Kehtestada tuleks ühised julgestusmeetmed, mis on kohandatud posti eripärale. |
| --- | --- |

(10)

Posti ja traditsioonilist lasti tuleks eristada. Kehtestada tuleks ühised julgestusmeetmed, mis on kohandatud posti eripärale.

| (11) | Kolmandad riigid võivad nõuda käesolevas õigusaktis sätestatud meetmetest erinevate meetmete kohaldamist liikmesriigi lennujaamast väljuvate lendude või kolmandast riigist ülelendude suhtes. Ilma et see siiski piiraks mis tahes kahepoolsete kokkulepete, milles üks osaline on ühendus, kohaldamist, peaks komisjonil olema võimalik kontrollida kolmanda riigi nõutavaid meetmeid ja otsustada, kas liikmesriik, lennujaama käitaja või muu asjaomane üksus võib jätkata nõutavate meetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandad riigid võivad nõuda käesolevas õigusaktis sätestatud meetmetest erinevate meetmete kohaldamist liikmesriigi lennujaamast väljuvate lendude või kolmandast riigist ülelendude suhtes. Ilma et see siiski piiraks mis tahes kahepoolsete kokkulepete, milles üks osaline on ühendus, kohaldamist, peaks komisjonil olema võimalik kontrollida kolmanda riigi nõutavaid meetmeid ja otsustada, kas liikmesriik, lennujaama käitaja või muu asjaomane üksus võib jätkata nõutavate meetmete kohaldamist.

| (12) | Isegi kui ühe liikmesriigi piires võib olla lennundusjulgestusse kaasatud kaks või rohkem asutust või üksust, peaks iga liikmesriik määrama ühe ametiasutuse, kes vastutab julgestusstandardite rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

(12)

Isegi kui ühe liikmesriigi piires võib olla lennundusjulgestusse kaasatud kaks või rohkem asutust või üksust, peaks iga liikmesriik määrama ühe ametiasutuse, kes vastutab julgestusstandardite rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest.

| (13) | Ühiste põhistandardite
  rakendamise kohustuste määratlemiseks ja lennujaama käitajatele ja muudele üksustele sel eesmärgil vajalike meetmete kirjeldamiseks peaks iga liikmesriik koostama siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava. Peale selle peaks iga lennujaama käitaja, lennuettevõtja ja lennundusjulgestusstandardeid kohaldav üksus koostama, kohaldama ja haldama julgestuskava, et täita nii uut õigusakti kui ka mis tahes kohaldatavat siseriiklikku tsiviillennundusjulgestuse kava. |
| --- | --- |

(13)

Ühiste põhistandardite
  rakendamise kohustuste määratlemiseks ja lennujaama käitajatele ja muudele üksustele sel eesmärgil vajalike meetmete kirjeldamiseks peaks iga liikmesriik koostama siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava. Peale selle peaks iga lennujaama käitaja, lennuettevõtja ja lennundusjulgestusstandardeid kohaldav üksus koostama, kohaldama ja haldama julgestuskava, et täita nii uut õigusakti kui ka mis tahes kohaldatavat siseriiklikku tsiviillennundusjulgestuse kava.

| (14) | Uue õigusakti ja siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava täitmise kontrollimiseks peaks iga liikmesriik koostama siseriikliku kava ja tagama selle rakendamise, et kontrollida tsiviillennundusjulgestuse
  taset
  . |
| --- | --- |

(14)

Uue õigusakti ja siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava täitmise kontrollimiseks peaks iga liikmesriik koostama siseriikliku kava ja tagama selle rakendamise, et kontrollida tsiviillennundusjulgestuse
  taset
  .

| (15) | Liikmesriikides uue õigusakti kohaldamise kontrollimiseks lennundusjulgestuse puuduste kindlakstegemiseks peaks komisjon korraldama kontrolle, sealhulgas ette teatamata kontrolle. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikides uue õigusakti kohaldamise kontrollimiseks lennundusjulgestuse puuduste kindlakstegemiseks peaks komisjon korraldama kontrolle, sealhulgas ette teatamata kontrolle.

| (16) | Euroopa Lennundusohutusameti pädevuse eelseisva laiendamise kontekstis tuleks see amet järk-järgult integreerida tsiviillennundusjulgestuse ühiste sätete täitmise järelevalvesse. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Lennundusohutusameti pädevuse eelseisva laiendamise kontekstis tuleks see amet järk-järgult integreerida tsiviillennundusjulgestuse ühiste sätete täitmise järelevalvesse.

| (17) | Tundlikku julgestusteavet sisaldavaid rakendusakte, milles sätestatakse ühismeetmed ja menetlused
  ühiste põhistandardite
  kehtestamiseks, tuleks koos komisjoni kontrollaktide ja
  asjaomaste
  ametiasutuste vastustega käsitada “Euroopa Liidu salastatud teabena” komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (4) määratletud tähenduses. Neid materjale ei tohiks avaldada; need tuleks teha kättesaadavaks ainult õigustatud huviga lennujaama käitajatele ja üksustele. |
| --- | --- |

(17)

Tundlikku julgestusteavet sisaldavaid rakendusakte, milles sätestatakse ühismeetmed ja menetlused
  ühiste põhistandardite
  kehtestamiseks, tuleks koos komisjoni kontrollaktide ja
  asjaomaste
  ametiasutuste vastustega käsitada “Euroopa Liidu salastatud teabena” komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (4) määratletud tähenduses. Neid materjale ei tohiks avaldada; need tuleks teha kättesaadavaks ainult õigustatud huviga lennujaama käitajatele ja üksustele.

| (18) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed ja menetlused tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused. (5) |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed ja menetlused tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused. (5)

| (19) | Et lubada kolmandast riigist saabuva lennuga transiitreisijate ja transiitpagasi läbivaatusest vabastamist, mis on tuntud mõiste all “ühekordne julgestus”, kui ka lubada sellise lennuga saabuvatel reisijatel kokku saada läbivaadatud lahkuvate reisijatega, on asjakohane toetada ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi kokkuleppeid, milles tunnustatakse, et kolmandas riigis kohaldatud julgestusstandardid on ühenduse standarditega samaväärsed. |
| --- | --- |

(19)

Et lubada kolmandast riigist saabuva lennuga transiitreisijate ja transiitpagasi läbivaatusest vabastamist, mis on tuntud mõiste all “ühekordne julgestus”, kui ka lubada sellise lennuga saabuvatel reisijatel kokku saada läbivaadatud lahkuvate reisijatega, on asjakohane toetada ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi kokkuleppeid, milles tunnustatakse, et kolmandas riigis kohaldatud julgestusstandardid on ühenduse standarditega samaväärsed.

| (20) | Tuleks edendada “ühekordse julgestuse” eesmärki kõikide Euroopa Liidus toimuvate lendude puhul. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks edendada “ühekordse julgestuse” eesmärki kõikide Euroopa Liidus toimuvate lendude puhul.

| (21) | Käesoleva määruse sätete rikkumise korral tuleks ette näha karistused. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määruse sätete rikkumise korral tuleks ette näha karistused. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| 22) | 2. detsembril 1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi välisministri ühisdeklaratsioonis Londonis kokku korras, mis suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel, ent seda pole veel asutud kohaldama. |
| --- | --- |

22)

2. detsembril 1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi välisministri ühisdeklaratsioonis Londonis kokku korras, mis suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel, ent seda pole veel asutud kohaldama.

| (23) | Kaaluda tuleks solidaarsusmehhanismi loomist, mis pakuks abi transpordivaldkonnas toimunud olulise mõjuga terroriaktide järgselt, |
| --- | --- |

(23)

Kaaluda tuleks solidaarsusmehhanismi loomist, mis pakuks abi transpordivaldkonnas toimunud olulise mõjuga terroriaktide järgselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Käesolevas määruses kehtestatakse ühiseeskirjad tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastaste tegude eest
  , mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust
  .

Samuti kehtestatakse kõnealuses määruses Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 2002. aasta aprillis välja antud 17. lisa ühise tõlgendamise alused.

2.   Lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamise vahendid on järgmised:

| a) | lennundusjulgestuse ühiseeskirjade ja
  ühiste põhistandardite
  kehtestamine; |
| --- | --- |

a)

lennundusjulgestuse ühiseeskirjade ja
  ühiste põhistandardite
  kehtestamine;

| b) | täitmise järelevalve süsteemid. |
| --- | --- |

b)

täitmise järelevalve süsteemid.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | kõikide liikmesriigi territooriumil asuvate tsiviillennundust teenindavate lennujaamade
  või nende osade
  suhtes; |
| --- | --- |

a)

kõikide liikmesriigi territooriumil asuvate tsiviillennundust teenindavate lennujaamade
  või nende osade
  suhtes;

| b) | kõikide lennujaama käitajate, sealhulgas lennuettevõtjate suhtes, kes osutavad teenuseid punktis a osutatud lennujaamades; |
| --- | --- |

b)

kõikide lennujaama käitajate, sealhulgas lennuettevõtjate suhtes, kes osutavad teenuseid punktis a osutatud lennujaamades;

| c) | kõikide üksuste suhtes, kes tegutsevad lennujaama sees või lennujaamast väljaspool asuvates hoonetes ja kes punktis a osutatud lennujaamadele või nende kaudu pakuvad tooteid ja/või osutavad teenuseid. |
| --- | --- |

c)

kõikide üksuste suhtes, kes tegutsevad lennujaama sees või lennujaamast väljaspool asuvates hoonetes ja kes punktis a osutatud lennujaamadele või nende kaudu pakuvad tooteid ja/või osutavad teenuseid.

2.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see kahjustaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi õiguslikke positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | “tsiviillennundus” - mis tahes õhutransport, nii ärilennud kui ka mitteärilised lennud, nii regulaar- kui ka mitteregulaarlennud, välja arvatud riiklike õhusõidukite teostatavad lennud, millele on osutatud Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artiklis 3; |
| --- | --- |

1)

“tsiviillennundus” - mis tahes õhutransport, nii ärilennud kui ka mitteärilised lennud, nii regulaar- kui ka mitteregulaarlennud, välja arvatud riiklike õhusõidukite teostatavad lennud, millele on osutatud Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artiklis 3;

| 2) | “lennundusjulgestus” - meetmete ja inim- ning loodusressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust õigusvastaste tegude eest
  , mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust
  ; |
| --- | --- |

2)

“lennundusjulgestus” - meetmete ja inim- ning loodusressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust õigusvastaste tegude eest
  , mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust
  ;

| 3) | “lennujaam” - maismaa [või veekogu] maa-ala, mis on spetsiaalselt kohandatud lennukite maandumiseks, õhku tõusmiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud abirajatised, mis lennuliikluse nõuete kohaselt on vajalikud nimetatud tegevuste läbiviimiseks, ning teenused, mis hõlmavad kommerts lennuteenuste osutamiseks vajalikke rajatisi; |
| --- | --- |

3)

“lennujaam” - maismaa [või veekogu] maa-ala, mis on spetsiaalselt kohandatud lennukite maandumiseks, õhku tõusmiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud abirajatised, mis lennuliikluse nõuete kohaselt on vajalikud nimetatud tegevuste läbiviimiseks, ning teenused, mis hõlmavad kommerts lennuteenuste osutamiseks vajalikke rajatisi;

| 4) | “lennujaama käitaja” - isik, organisatsioon või ettevõtja, kes tegeleb või pakub oma teenuseid õhutranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

4)

“lennujaama käitaja” - isik, organisatsioon või ettevõtja, kes tegeleb või pakub oma teenuseid õhutranspordi valdkonnas;

| 5) | “lennuettevõtja” - kehtiva lennutegevusloaga
  või sellega võrdväärsel alusel tegutsev
  õhutranspordiettevõtja; |
| --- | --- |

5)

“lennuettevõtja” - kehtiva lennutegevusloaga
  või sellega võrdväärsel alusel tegutsev
  õhutranspordiettevõtja;

| 6) | “ühenduse lennuettevõtja” - lennuettevõtja, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille liikmesriik on väljastanud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2407/92 (6) kohaselt; |
| --- | --- |

6)

“ühenduse lennuettevõtja” - lennuettevõtja, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille liikmesriik on väljastanud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2407/92 (6) kohaselt;

| 7) | “keelatud esemed” - relvad, lõhkeained või muud ohtlikud seadmed, esemed või ained, mida võib kasutada
  julgestust ohustavate
  õigusvastaste tegude toimepanemiseks; |
| --- | --- |

7)

“keelatud esemed” - relvad, lõhkeained või muud ohtlikud seadmed, esemed või ained, mida võib kasutada
  julgestust ohustavate
  õigusvastaste tegude toimepanemiseks;

| 8) | “läbivaatus” - keelatud esemete tuvastamiseks ja/või leidmiseks ettenähtud tehniliste või muude vahendite kasutamine; |
| --- | --- |

8)

“läbivaatus” - keelatud esemete tuvastamiseks ja/või leidmiseks ettenähtud tehniliste või muude vahendite kasutamine;

| 9) | “julgestuskontroll” - selliste vahendite kasutamine, mille abil on võimalik vältida keelatud esemete pardaleviimist; |
| --- | --- |

9)

“julgestuskontroll” - selliste vahendite kasutamine, mille abil on võimalik vältida keelatud esemete pardaleviimist;

| 10) | “juurdepääsu kontroll” - nende vahendite kasutamine, mille abil
  on võimalik vältida
  isikute ja/või sõidukite ilma loata sisenemist; |
| --- | --- |

10)

“juurdepääsu kontroll” - nende vahendite kasutamine, mille abil
  on võimalik vältida
  isikute ja/või sõidukite ilma loata sisenemist;

| 11) | “lennuala” - lennujaama liiklusala, sellega piirnev maastik ja ehitised või nende osad, millele on juurdepääs piiratud; |
| --- | --- |

11)

“lennuala” - lennujaama liiklusala, sellega piirnev maastik ja ehitised või nende osad, millele on juurdepääs piiratud;

| 12) | “avatud ala” - lennujaama, sellega piirneva maastiku ja ehitiste või nende osade alad, mis ei ole lennuala; |
| --- | --- |

12)

“avatud ala” - lennujaama, sellega piirneva maastiku ja ehitiste või nende osade alad, mis ei ole lennuala;

| 13) | “turvaala” - lennujaama lennuala territoorium, kus lisaks juurdepääsu piiramisele kohaldatakse ka juurdepääsu kontrolli; |
| --- | --- |

13)

“turvaala” - lennujaama lennuala territoorium, kus lisaks juurdepääsu piiramisele kohaldatakse ka juurdepääsu kontrolli;

| 14) | “piiritletud ala” - ala,
  millele üldsusel puudub juurdepääs ja
  mis on
  eraldatud turvaaladest
  , või kui piiritletud ala kujutab endast turvaala, siis lennujaama muudest turvaaladest; |
| --- | --- |

14)

“piiritletud ala” - ala,
  millele üldsusel puudub juurdepääs ja
  mis on
  eraldatud turvaaladest
  , või kui piiritletud ala kujutab endast turvaala, siis lennujaama muudest turvaaladest;

| 15) | “taustakontroll” - isiku tuvastamine, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste
  ja luureandmete kontroll
  ; |
| --- | --- |

15)

“taustakontroll” - isiku tuvastamine, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste
  ja luureandmete kontroll
  ;

| 16) | “ümberistumisega reisijad, ümberlaetav
  pagas, last või post
  ” - reisijad, pagas
  ,
  last
  või post
  , mis lennujaamast ei välju selle õhusõiduki pardal, millega nad lennujaama saabusid
  , või väljuvad sealt sama, kuid erineva lennunumbri all liikuva õhusõiduki pardal
  ; |
| --- | --- |

16)

“ümberistumisega reisijad, ümberlaetav
  pagas, last või post
  ” - reisijad, pagas
  ,
  last
  või post
  , mis lennujaamast ei välju selle õhusõiduki pardal, millega nad lennujaama saabusid
  , või väljuvad sealt sama, kuid erineva lennunumbri all liikuva õhusõiduki pardal
  ;

| 17) | “transiitreisijad, -
  pagas, -last või -post
  ” - reisijad,
  pagas, last või post
  , mis väljuvad lennujaamast sama õhusõiduki pardal
  ja sama lennunumbriga
  , millega nad lennujaama saabusid; |
| --- | --- |

17)

“transiitreisijad, -
  pagas, -last või -post
  ” - reisijad,
  pagas, last või post
  , mis väljuvad lennujaamast sama õhusõiduki pardal
  ja sama lennunumbriga
  , millega nad lennujaama saabusid;

| 18) | “potentsiaalset ohtu kujutav reisija” -
  reisija, kelle käitumine on silmanähtavalt ebanormaalne ja võib ohustada lennuohutust
  ,
  või
  reisija, kes
  on deporteeritu
  , isik, kes on
  päritoluriigi jaoks
  vastuvõetamatu sisserände seisukohalt või on seaduslikult kinnipeetav; |
| --- | --- |

18)

“potentsiaalset ohtu kujutav reisija” -
  reisija, kelle käitumine on silmanähtavalt ebanormaalne ja võib ohustada lennuohutust
  ,
  või
  reisija, kes
  on deporteeritu
  , isik, kes on
  päritoluriigi jaoks
  vastuvõetamatu sisserände seisukohalt või on seaduslikult kinnipeetav;

| 19) | “käsipagas” - pagas, mis on ette nähtud õhusõiduki salongis vedamiseks; |
| --- | --- |

19)

“käsipagas” - pagas, mis on ette nähtud õhusõiduki salongis vedamiseks;

| 20) | “registreeritud pagas” - pagas, mis on ette nähtud õhusõiduki lastiruumis vedamiseks; |
| --- | --- |

20)

“registreeritud pagas” - pagas, mis on ette nähtud õhusõiduki lastiruumis vedamiseks;

| 21) | “reisijaga koos liikuv registreeritud pagas” - pagas, mis on vastu võetud vedamiseks selle õhusõiduki lastiruumis, mille pardal viibib pagasi hoiule andnud reisija; |
| --- | --- |

21)

“reisijaga koos liikuv registreeritud pagas” - pagas, mis on vastu võetud vedamiseks selle õhusõiduki lastiruumis, mille pardal viibib pagasi hoiule andnud reisija;

| 22) | “lennuettevõtja post” - post, mille saatja ja vastuvõtja on lennuettevõtja; |
| --- | --- |

22)

“lennuettevõtja post” - post, mille saatja ja vastuvõtja on lennuettevõtja;

| 23) | “lennuettevõtja last” - last, mille saatja ja vastuvõtja on lennuettevõtja või mida lennuettevõtja ise kasutab; |
| --- | --- |

23)

“lennuettevõtja last” - last, mille saatja ja vastuvõtja on lennuettevõtja või mida lennuettevõtja ise kasutab;

| 24) | “post” - kirjad, saadetised, kirjavahetus ja muud esemed, mis on mõeldud edastamiseks postiteenust osutavatele ettevõtjatele, kes vastutavad nende käitlemise eest Ülemaailmse Postiliidu (UPU) eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

24)

“post” - kirjad, saadetised, kirjavahetus ja muud esemed, mis on mõeldud edastamiseks postiteenust osutavatele ettevõtjatele, kes vastutavad nende käitlemise eest Ülemaailmse Postiliidu (UPU) eeskirjade kohaselt;

| 25) | “last” - õhusõiduki pardal vedamiseks ettenähtud mis tahes vara, mis ei ole pagas,
  post,
  lennuettevõtja post või lennuettevõtja last ning lennu ajal kasutatavad varud; |
| --- | --- |

25)

“last” - õhusõiduki pardal vedamiseks ettenähtud mis tahes vara, mis ei ole pagas,
  post,
  lennuettevõtja post või lennuettevõtja last ning lennu ajal kasutatavad varud;

| 26) | “kokkuleppeline esindaja” - lennuettevõtja, esindaja, ekspediitor või muu üksus, kes
  tagab
  lasti
  või posti
  suhtes
  julgestuskontrollid
  vastavalt käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

26)

“kokkuleppeline esindaja” - lennuettevõtja, esindaja, ekspediitor või muu üksus, kes
  tagab
  lasti
  või posti
  suhtes
  julgestuskontrollid
  vastavalt käesolevale määrusele;

| 27) | “tuntud saatja” - saatja, kes on loovutanud lasti
  või posti
  õhuveoks ja kelle menetlused vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele, mille tõttu on seda lasti
  või posti
  võimalik vedada mis tahes õhusõiduki
  pardal
  ; |
| --- | --- |

27)

“tuntud saatja” - saatja, kes on loovutanud lasti
  või posti
  õhuveoks ja kelle menetlused vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele, mille tõttu on seda lasti
  või posti
  võimalik vedada mis tahes õhusõiduki
  pardal
  ;

| 28) | “agendi teenuseid kasutav kaubasaatja” - saatja, kes on loovutanud lasti
  või posti
  õhuveoks, ja kelle meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele, mille tõttu on seda lasti võimalik vedada kaubalennukite
  ja ainult posti vedavate õhusõidukite pardal
  ; |
| --- | --- |

28)

“agendi teenuseid kasutav kaubasaatja” - saatja, kes on loovutanud lasti
  või posti
  õhuveoks, ja kelle meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele, mille tõttu on seda lasti võimalik vedada kaubalennukite
  ja ainult posti vedavate õhusõidukite pardal
  ;

| 29) | “õhusõiduki
  julgestuskontroll
  ” - õhusõiduki sisemuse nende osade kontrollimine, millele reisijatel võis olla juurdepääs, ning lastiruumi kontrollimine eesmärgiga avastada keelatud esemed ja õhusõiduki
  julgeolekut ohustavad
  õigusvastase teod; |
| --- | --- |

29)

“õhusõiduki
  julgestuskontroll
  ” - õhusõiduki sisemuse nende osade kontrollimine, millele reisijatel võis olla juurdepääs, ning lastiruumi kontrollimine eesmärgiga avastada keelatud esemed ja õhusõiduki
  julgeolekut ohustavad
  õigusvastase teod;

| 30) | “õhusõiduki
  julgestusotstarbeline
  läbiotsimine” - õhusõiduki sisemuse ja juurdepääsetava välispinna kontroll eesmärgiga avastada keelatud esemed ja õhusõiduki
  julgeolekut ohustavad õigusvastased
  teod; |
| --- | --- |

30)

“õhusõiduki
  julgestusotstarbeline
  läbiotsimine” - õhusõiduki sisemuse ja juurdepääsetava välispinna kontroll eesmärgiga avastada keelatud esemed ja õhusõiduki
  julgeolekut ohustavad õigusvastased
  teod;

| 31) | “parda julgestustöötaja” - isik, kelle liikmesriik on võtnud tööle litsentseeritud lennuettevõtja õhusõidukis reisimiseks eesmärgiga kaitsta nimetatud õhusõidukit ja selles viibijaid õigusvastaste tegude eest
  , mis ohustavad lennu ohutust; |
| --- | --- |

31)

“parda julgestustöötaja” - isik, kelle liikmesriik on võtnud tööle litsentseeritud lennuettevõtja õhusõidukis reisimiseks eesmärgiga kaitsta nimetatud õhusõidukit ja selles viibijaid õigusvastaste tegude eest
  , mis ohustavad lennu ohutust;

| 32) | “pidev pisteline kontroll” - kogu tegevusaja vältel läbiviidav kontroll, kusjuures kontroll viidaks läbi pistelisel alusel. |
| --- | --- |

32)

“pidev pisteline kontroll” - kogu tegevusaja vältel läbiviidav kontroll, kusjuures kontroll viidaks läbi pistelisel alusel.

Artikkel 4

Ühised põhistandardid

1.   
  Ühised põhistandardid
  tsiviillennunduse kaitsmiseks
  tsiviillennundusjulgestust ohustavate
  õigusvastaste tegude eest on need, mis on sätestatud lisas.

2.
     
  Liikmesriigid ja kasutajad kannavad õigusvastaste tegude vastu suunatud ühiste põhistandardite kohaldamise kulusid. Vältimaks liikmesriikide ning lennujaamade, lennuettevõtjate ja teiste asjaomaste üksuste ühendusesisese, samuti liikmeriikide ja kolmandate riikide vahelise konkurentsi moonutusi, esitab komisjon niipea kui võimalik ettepaneku nende julgestusmeetmete rahastamise ühtse korra kasutuselevõtmiseks.

3.   Lõikes 1 osutatud
  ühiste põhistandardite
  rakendamise üksikasjalikud meetmed ja menetlused sätestatakse artikli 20 lõikes 2 osutatud korras.

Need meetmed käsitlevad eelkõige järgmist:

| a) | läbivaatuse meetodid, juurdepääsu kontroll ja muu julgestuskontroll; |
| --- | --- |

a)

läbivaatuse meetodid, juurdepääsu kontroll ja muu julgestuskontroll;

| b) | õhusõiduki läbiotsimise ja kontrolli läbiviimise meetodid; |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki läbiotsimise ja kontrolli läbiviimise meetodid;

| c) | keelatud esemed; |
| --- | --- |

c)

keelatud esemed;

| d) | seadmete toimivuskriteeriumid ja heakskiitmiskatsed; |
| --- | --- |

d)

seadmete toimivuskriteeriumid ja heakskiitmiskatsed;

| e) | personali tööle võtmine ja nõuded väljaõppele; |
| --- | --- |

e)

personali tööle võtmine ja nõuded väljaõppele;

| f) | lennujaama turvaala kriitiliste osade määratlus; |
| --- | --- |

f)

lennujaama turvaala kriitiliste osade määratlus;

| g) | kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate ja agendi teenuseid kasutavate kaubasaatjate kohustused ja kinnitamismenetlused; |
| --- | --- |

g)

kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate ja agendi teenuseid kasutavate kaubasaatjate kohustused ja kinnitamismenetlused;

| h) | isikute ja kaupade liigid, mille suhtes rakendatakse objektiivsetel põhjustel konkreetseid julgestusmenetlusi, või mis läbivaatusest, juurdepääsu kontrollist või muust julgestuskontrollist vabastatakse; |
| --- | --- |

h)

isikute ja kaupade liigid, mille suhtes rakendatakse objektiivsetel põhjustel konkreetseid julgestusmenetlusi, või mis läbivaatusest, juurdepääsu kontrollist või muust julgestuskontrollist vabastatakse;

| i) | taustakontroll. |
| --- | --- |

i)

taustakontroll.

Komisjon kehtestab artikli 20 lõikes 2 osutatud korras kriteeriumid, mille alusel liikmeriikidel lubatakse teha erandeid
  lõikes 1 osutatud
  ühistest põhistandarditest ning võtta vastu julgestusmeetmed
  , millega
  kohaliku riskianalüüsi alusel
  tagatakse piisav kaitsetase lennujaamades või nende piiritletud aladel. Selliste alternatiivsete meetmete kasutamist õigustatakse õhusõiduki suuruse, lennundusteenuse laadi ja/või lennundusteenuse osutamise sagedusega asjaomastes lennujaamades.

4.   Liikmesriigid tagavad lõikes 1 osutatud
  ühiste põhistandardite
  kohaldamise.

5.
     
  Lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite kohaldamise kõik üksikasjalikud meetmed ja kord sätestatakse riskianalüüsi ja mõju hindamise alusel. Riskianalüüs ja mõju hindamine hõlmab kulude hindamist.

Artikkel 5

Kulude läbipaistvus

Kui lennupileti hind sisaldab lennujaama või parda julgestustasusid, näidatakse need kulud piletil eraldi ära või tehakse reisijale muul moel teatavaks.

Artikkel 6

Tegutsemine julgestusmeetmete rikkumise korral

Kui liikmesriikidel on alust arvata, et julgestusmeetmete rikkumise tõttu on ohustatud julgestustaset, tagavad nad asjakohaste abinõude kohese kasutuselevõtu, et rikkumine heastada ja tagada tsiviillennunduse jätkuv julgestus.

Liikmesriigid peavad enne selliste meetmete kohaldamist nõu artiklis 20 osutatud komiteega.

Artikkel 7

Liikmesriikide kohaldatavad rangemad meetmed

1.   Liikmesriigid võivad kohaldada artiklis 4 sätestatud
  ühistest põhistandarditest
  rangemaid meetmeid. Seda tehes peavad nad tegutsema riskianalüüsi põhjal ja ühenduse õigust järgides. Rangemad meetmed peavad käsitletava riski suhtes olema asjakohased, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed.

Liikmesriigid teatavad sellistest meetmetest
  enne nende kohaldamist
  komisjonile
  ja artiklis 20 osutatud komiteele
  .

2.   Komisjon võib kontrollida lõike 1 kohaldamist ning võib pärast artikli 20 lõikes 1 osutatud komiteega konsulteerimist otsustada, kas liikmesriigil lubatakse meetmete kohaldamist jätkata.

Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele.

Ühe kuu jooksul pärast komisjoni otsuse teatavaks tegemist võib liikmesriik suunata otsuse nõukogule. Nõukogu, tegutsedes kvalifitseeritud häälteenamusega, võib kolme kuu jooksul võtta vastu erineva otsuse.

3.   Lõike 1 teist lõiku ja lõiget 2 ei kohaldata, kui rangemad meetmed piirduvad teatava lennuga konkreetsel kuupäeval.

4.
     
  Liikmesriigid kannavad lõikes 1 osutatud karmimate meetmete kohaldamise kulud.

Artikkel 8

Julgestusmaksude ja -tasude sihtotstarbelisus

Liikmesriikide või lennuettevõtjate kogutavad julgestusmaksud ja -tasud on läbipaistvad, neid kasutatakse ainult lennujaama või õhusõiduki pardajulgestuse kulude katmiseks ning need ei ületa artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaldamise kulusid.

Artikkel 9

Kolmandate riikide nõutavad julgestusmeetmed

1.   Ilma et see piiraks mis tahes kahepoolsete kokkulepete, milles üks osaline on ühendus, kohaldamist, teavitab liikmesriik ühendust kolmanda riigi nõutavatest meetmetest, kui need erinevad artiklis 4 liikmesriigi lennujaamast kolmandasse riiki väljuvate lendude või kolmandast riigist ülelendude suhtes sätestatud
  ühistest põhistandarditest
  .

2.   Asjaomase liikmesriigi taotlusel või omal algatusel kontrollib komisjon lõike 1
  alusel teatavaks tehtud meetmete
  kohaldamist ja
  võib vastavalt artikli 20 lõikes 2
  osutatud
  korrale ja pärast kolmanda riigiga
  konsulteerimist
  koostada kolmandale riigile asjakohase vastuse
  .

Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, kui:

| a) | asjaomane liikmesriik kohaldab asjaomaseid meetmeid vastavalt artiklile 7; või |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik kohaldab asjaomaseid meetmeid vastavalt artiklile 7; või

| b) | kolmanda riigi nõue piirdub teatava lennuga konkreetsel kuupäeval. |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi nõue piirdub teatava lennuga konkreetsel kuupäeval.

Artikkel 10

Riigi ametiasutus

Kui ühe liikmesriigi piires on lennundusjulgestusse kaasatud kaks või rohkem asutust või üksust, määrab liikmesriik ühe ametiasutuse (edaspidi “
  asjaomane
  ametiasutus”), kes vastutab artiklis 4 osutatud
  ühiste põhistandardite
  rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest.

Artikkel 11

Kavad

Liikmesriigid, lennujaama käitajad, lennuettevõtjad ja muud üksused, kes kohaldavad lennundusjulgestusstandardeid, vastutavad vastavate julgestuskavade koostamise, kohaldamise ja haldamise eest artiklites 12-16 sätestatud viisil.

Lisaks täidavad liikmesriigid artiklis 17 määratletud üldise kvaliteedikontrolli funktsiooni.

Artikkel 12

Siseriiklik tsiviillennundusjulgestuse kava

1.   Iga liikmesriik koostab siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava ning kohaldab ja haldab seda.

Kõnealuses kavas määratletakse artiklis 4 osutatud
  ühiste põhistandardite
  rakendamisega seotud kohustused ja kirjeldatakse lennujaama käitajate ja muude üksuste poolt sel eesmärgil nõutavaid meetmeid.

2.   
  Asjaomane
  ametiasutus teeb riikliku tsiviillennundusjulgestuse kava asjakohased osad
  teadmisvajaduse alusel
  kirjalikult kättesaadavaks
  tema arvates
  õigustatud huviga lennujaama käitajatele ja üksustele.

Artikkel 13

Siseriiklik kvaliteedikontrolli kava

1.
     
  Iga liikmesriik koostab siseriikliku kvaliteedikontrolli kava ning kohaldab ja haldab seda.

Nimetatud kava võimaldab liikmesriigil kontrollida tsiviillennundusjulgestuse kvaliteeti ning jälgida käesoleva määruse ja siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava täitmist.

2.
     
  Siseriikliku kvaliteedikontrolli kava spetsifikaadid võetakse vastu artikli 20 lõikes 2 osutatud korras.

Kava võimaldab puudusi kiiresti avastada ja kõrvaldada. Samuti sätestatakse selles kavas, et riigi ametisutus kontrollib (või kontrollimine toimub tema otsese järelevalve all) regulaarselt kõiki julgestusstandardite rakendamise eest vastutavaid lennujaamu, lennujaama käitajaid ja muid üksusi, kes asuvad asjaomase liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 14

Lennujaama julgestuse kava

1.   Iga lennujaama käitaja koostab, kohaldab ja haldab lennujaama julgestuse kava.

Kõnealuses kavas kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennujaama käitaja peab järgima, et täita nii käesolevat määrust kui ka lennujaama asukohaliikmesriigi siseriiklikku tsiviillennundusjulgestuse kava.

Samuti kirjeldatakse kavas, kuidas lennujaama käitaja kontrollib nende meetodite ja menetluste täitmist.

2.   Lennujaama julgestuse kava esitatakse
  asjaomasele
  ametiasutusele.

Artikkel 15

Lennuettevõtja julgestuse kava

1.   Iga
  liikmesriik tagab, et tema territooriumilt teenuseid osutavad lennuettevõtjad rakendavad ja haldavad
  lennuettevõtja julgestuse kava
  , mis vastab siseriiklikule tsiviillennundusjulgestuse kavale
  .

Kõnealuses kavas kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita nii käesolevat määrust kui ka teenuste osutamise lennujaama liikmesriigi siseriiklikku tsiviillennundusjulgestuse kava.

Samuti kirjeldatakse kavas, kuidas lennuettevõtja kontrollib nende meetodite ja menetluste täitmist.

2.   Taotluse korral esitatakse lennuettevõtja julgestuse kava
  asjaomasele
  ametiasutusele.

3.
     
  Liikmesriigi asjaomase tegevuslube väljastava asutuse poolt kinnitatud ühenduse lennuettevõtja julgestuskava tunnustavad kõik teised liikmesriigid. See kinnitamine ja tunnustamine ei kehti kava nende osade kohta, mis käsitlevad karmimaid meetmeid, mis on mõeldud rakendamiseks muus liikmesriigis kui tegevusluba väljastav liikmesriik.

Artikkel 16

Lennundusjulgestusstandardeid kohaldava
  kokkuleppelise esindaja
  julgestuse kava

1.   Iga üksus
  , kes peab siseriikliku tsiviillennundusjulgestuse kava alusel kohaldama
  lennundusjulgestusstandardeid, koostab, kohaldab ja haldab julgestuse kava.

Kõnealuses kavas kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida üksus peab järgima, et täita
  eelkõige vastava liikmesriigi
  tsiviillennundusjulgestuse kava
  selles liikmesriigis tegutsemisel ja käesolevat määrust
  .

Samuti kirjeldatakse kavas, kuidas üksus kontrollib nende meetodite ja menetluste täitmist.

2.   Taotluse korral esitatakse lennundusjulgestusstandardeid kohaldava üksuse julgestuse kava
  asjaomasele ametiasutusele
  .

Artikkel 17

Komisjoni kontrollimised

1.   Komisjon
  annab Euroopa Lennundusohutusametile korralduse korraldada
  koostöös
  asjaomase liikmesriigi asjaomase
  ametiasutusega korraldab inspekteerimisi, sealhulgas lennundusjulgestusstandardeid rakendavate lennujaamade, lennujaama käitajate ja üksuste inspekteerimisi, et kontrollida käesoleva määruse täitmist
  liikmesriikides, tuvastada
  lennundusjulgestuse puudusi
  ja anda vajaduse korral soovitusi lennundusjulgestuse parandamiseks
  . Sel eesmärgil teavitab
  asjaomane
  ametiasutus komisjoni kirjalikult kõikidest tema territooriumil asuvatest muudest tsiviillennujaamadest, mis ei ole hõlmatud artikli 4 lõike 3 kolmanda lõiguga.

Komisjoni kontrollimiste korraldamise menetlused võetakse vastu artikli 20 lõikes 2 osutatud korras.

2.   Komisjon ei teata ette lennundusjulgestusstandardeid kohaldavate lennujaamade, lennujaama käitajate ja muude üksuste kontrollimisi.

3.   Igast komisjoni ülevaatusaktist teavitatakse asjaomase liikmesriigi siseriiklikku ametiasutust, kes oma vastuses sätestab meetmed mis tahes tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.

Ülevaatusaktist ja
  asjaomase
  ametiasutuse vastusest teavitatakse vastavalt
  kõikide teiste liikmesriikide asjaomaseid
  ametiasutusi.

4.
     
  Komisjon tagab kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate Euroopa lennujaamade kontrollimise vähemalt üks kord enne ... (7)

  .

Artikkel 18

Teabelevi

Otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom kohaldamisel käsitatakse “ELi salastatud dokumentidena” ja ei tehta avalikkusele kättesaadavaks järgmiseid dokumente:

| a) | meetmed ja menetlused, millele on osutatud artikli 4 lõikes 3, kui need sisaldavad tundlikku julgestusteavet; |
| --- | --- |

a)

meetmed ja menetlused, millele on osutatud artikli 4 lõikes 3, kui need sisaldavad tundlikku julgestusteavet;

| b) | komisjoni ülevaatusaktid ja
  asjaomaste
  ametiasutuste vastused, millele on osutatud artikli 17 lõikes 3. |
| --- | --- |

b)

komisjoni ülevaatusaktid ja
  asjaomaste
  ametiasutuste vastused, millele on osutatud artikli 17 lõikes 3.

Artikkel 19

Aruanne

Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, liikmesriikidele ja riikide parlamentidele aruande, milles neid teavitatakse käesoleva määruse kohaldamisest ja selle mõjust lennuohutuse parandamisele ning komisjoni kontrollimiste ja ülevaatuste käigus tuvastatud nõrkadest külgedest ja puudustest.

Artikkel 20

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 osutatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 21

Sidusrühmade nõuanderühm

Ilma et see piiraks artiklis 20 osutatud komitee rolli, moodustab komisjon sidusrühmade lennundusjulgestuse nõuanderühma, mis koosneb Euroopa esindusorganisatsioonidest, mis tegelevad lennundusjulgestusega või on sellest otseselt mõjutatud. Rühma roll on ainult komisjoni nõustamine. Artiklis 20 osutatud komitee teavitab sidusrühmade nõuanderühma kogu regulatiivse protsessi käigus.

Artikkel 22

Teabe avaldamine

Igal aastal teeb komisjon inspekteerimisaruannete põhjal järeldused ning avaldab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (8) aruande käesoleva määruse rakendamise ja lennundusjulgestuse olukorra kohta ühenduses.

Artikkel 23

Kolmandad riigid

Kokkulepped
  , milles tunnustatakse, et kolmandates riikides kohaldatavad julgestusstandardid on ühenduse standarditega samaväärsed,
  tuleks lisada
  ühenduse ja kolmanda riigi
  vahelistesse üldistesse lennunduskokkulepetesse
  EÜ asutamislepingu artikli 300 kohaselt
  , et edendada “ühekordse julgestuse” eesmärki kõikide Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste lendude puhul
  .

Artikkel 24

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2320/2002 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates ... (9), välja arvatud artikli 4 lõige 3, artikli 17 lõige 1 ja artikkel 20, mida kohaldatakse alates ... (10).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELTC[...], [...], lk [...].

1

(2)  Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta seisukoht.

(3)  
  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.

3

EÜT

(4)  
  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

4

EÜT

(5)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

EÜT

(6)  
  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

6

EÜT

(7)  Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

7

(8)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

8

(9)  
  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

9

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(10)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

10

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev

LISA

ÜHISED PÕHISTANDARDID
  TSIVIILLENNUNDUSE KAITSMISEKS ÕIGUSVASTASTE TEGUDE EEST (ARTIKKEL 4)

1.   LENNUJAAMA JULGESTUS

1.1   Lennujaamade planeerimisnõuded

| 1. | Uue lennujaama rajatiste projekteerimisel ja ehitamisel või olemasoleva lennujaama rajatiste muutmisel võetakse täielikult arvesse käesolevas lisas osutatud
  ühiste põhistandardite
  rakendamise nõudeid ja rakendusakte. |
| --- | --- |

1.

Uue lennujaama rajatiste projekteerimisel ja ehitamisel või olemasoleva lennujaama rajatiste muutmisel võetakse täielikult arvesse käesolevas lisas osutatud
  ühiste põhistandardite
  rakendamise nõudeid ja rakendusakte.

| 2. | Lennujaamades kehtestatakse järgmised alad:






  a) | avatud ala; |
| --- | --- | --- |

2.

Lennujaamades kehtestatakse järgmised alad:

a)

avatud ala;

| b) | lennuala; |
| --- | --- |

b)

lennuala;

| c) | turvaalad; ning |
| --- | --- |

c)

turvaalad; ning

| d) | turvaalade kriitilised osad. |
| --- | --- |

d)

turvaalade kriitilised osad.

1.2   Juurdepääsu kontroll

| 1. | Juurdepääsu lennualale piiratakse, et hoida ära isikute ja sõidukite nimetatud aladele loata sisenemine. |
| --- | --- |

1.

Juurdepääsu lennualale piiratakse, et hoida ära isikute ja sõidukite nimetatud aladele loata sisenemine.

| 2. | Juurdepääsu turvaaladele kontrollitakse, et tagada, et isikud ja sõidukid nimetatud aladele loata ei sisene. |
| --- | --- |

2.

Juurdepääsu turvaaladele kontrollitakse, et tagada, et isikud ja sõidukid nimetatud aladele loata ei sisene.

| 3. | Isikutele ja sõidukitele võib lubada juurdepääsu lennualale ja turvaaladele, kui nad vastavad nõutavatele
  julgestustingimustele
  . |
| --- | --- |

3.

Isikutele ja sõidukitele võib lubada juurdepääsu lennualale ja turvaaladele, kui nad vastavad nõutavatele
  julgestustingimustele
  .

| 4. | Kogu personal, sealhulgas lennumeeskonna liikmed, peab enne turvaaladele saatjata juurdepääsu võimaldava turvakaardi saamist
  edukalt läbima taustakontrolli.
  Turvakaarte võivad tunnustada muud asjaomased asutused peale kaardi välja andnud asutuse. |
| --- | --- |

4.

Kogu personal, sealhulgas lennumeeskonna liikmed, peab enne turvaaladele saatjata juurdepääsu võimaldava turvakaardi saamist
  edukalt läbima taustakontrolli.
  Turvakaarte võivad tunnustada muud asjaomased asutused peale kaardi välja andnud asutuse.

1.3   Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasasolevate esemete läbivaatus

| 1. | Muud isikud ja nendega kaasasolevad esemed vaadatakse enne turvaalale lubamist läbi korduva pistelise kontrolli alusel, et vältida keelatud esemete viimist kõnealustele aladele. |
| --- | --- |

1.

Muud isikud ja nendega kaasasolevad esemed vaadatakse enne turvaalale lubamist läbi korduva pistelise kontrolli alusel, et vältida keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.

| 2. | Muud isikud kui reisijad ja nendega kaasasolevad esemed vaadatakse enne turvaalade kriitilistesse aladesse lubamist läbi, et vältida keelatud esemete viimist kõnealustesse osadesse. |
| --- | --- |

2.

Muud isikud kui reisijad ja nendega kaasasolevad esemed vaadatakse enne turvaalade kriitilistesse aladesse lubamist läbi, et vältida keelatud esemete viimist kõnealustesse osadesse.

1.4   Sõidukite kontroll

Turvaaladele sisenevaid sõidukeid kontrollitakse, et vältida keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.

1.5   Järelevalve, patrullid ja muu füüsiline kontroll

Turvaaladel ja kõikidel nendega piirnevatel avaliku juurdepääsuga aladel teostatakse järelevalvet, patrulle ja muud füüsilist kontrolli, et tuvastada kahtlase käitumisega isikud ning ohualdid alad, mida võiks ära kasutada õigusvastaste tegude sooritamiseks, ja hoida ära selliseid tegusid.

2.   LENNUJAAMADE PIIRITLETUD ALAD

Õhusõidukid, mis on pargitud lennujaamade piiritletud aladele, mille suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 3 kolmandas lõigus osutatud alternatiivseid meetmeid, eraldatakse õhusõidukitest, mille suhtes kohaldatakse täielikult lisas sätestatud
  ühiseid põhistandardeid
  , et
  tagada
  õhusõidukite, reisijate, pagasi ja lasti suhtes kohaldatavate julgestusstandardite
  mitteohustamine
  .

3.   ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS

| 1. | Kui reisijad lahkuvad õhusõiduki pardalt, toimub enne väljalendu õhusõiduki julgestuskontroll
  , tagamaks, et pardal ei ole keelatud esemeid.
  Õhusõiduk võidakse kontrollist vabastada, kui see saabub liikmesriigist ja kui komisjon ega see liikmesriik ei ole andnud teavet, et reisijaid ja nende käsipagasit ei saa lugeda artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaselt läbivaadatuks. |
| --- | --- |

1.

Kui reisijad lahkuvad õhusõiduki pardalt, toimub enne väljalendu õhusõiduki julgestuskontroll
  , tagamaks, et pardal ei ole keelatud esemeid.
  Õhusõiduk võidakse kontrollist vabastada, kui see saabub liikmesriigist ja kui komisjon ega see liikmesriik ei ole andnud teavet, et reisijaid ja nende käsipagasit ei saa lugeda artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaselt läbivaadatuks.

| 2. | Reisijaid, kes lahkuvad õhusõiduki pardalt tunnustatud lennujaamas tehniliste küsimuste tõttu ja viibivad seejärel selle lennujaama turvalisel alal, ei peaks uuesti läbi vaatama. |
| --- | --- |

2.

Reisijaid, kes lahkuvad õhusõiduki pardalt tunnustatud lennujaamas tehniliste küsimuste tõttu ja viibivad seejärel selle lennujaama turvalisel alal, ei peaks uuesti läbi vaatama.

| 3. | Iga õhusõidukit kaitstakse õigusvastaste tegude eest.
  Õhusõiduki viibimist turvaala kriitilistel aladel loetakse piisavaks kaitseks. |
| --- | --- |

3.

Iga õhusõidukit kaitstakse õigusvastaste tegude eest.
  Õhusõiduki viibimist turvaala kriitilistel aladel loetakse piisavaks kaitseks.

| 4. | Iga õhusõiduk, mis ei ole kaitstud õigusvastaste tegude eest, kuulub läbiotsimisele. |
| --- | --- |

4.

Iga õhusõiduk, mis ei ole kaitstud õigusvastaste tegude eest, kuulub läbiotsimisele.

4.   REISIJAD JA KÄSIPAGAS

4.1   Reisijate ja käsipagasi läbivaatus

| 1. | Kõik reisi alustavad, ümberistuvad ja transiitreisijad ning nende käsipagas vaadatakse läbi, et vältida keelatud esemete viimist turvaaladele ja õhusõiduki pardale. |
| --- | --- |

1.

Kõik reisi alustavad, ümberistuvad ja transiitreisijad ning nende käsipagas vaadatakse läbi, et vältida keelatud esemete viimist turvaaladele ja õhusõiduki pardale.

| 2. | Ümberistuvad reisijad ja nende käsipagas võib läbivaatusest vabastada, kui:






  a) | nad saabuvad liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või see liikmesriik on edastanud teabe, et neid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinutena; või |
| --- | --- | --- |

2.

Ümberistuvad reisijad ja nende käsipagas võib läbivaatusest vabastada, kui:

a)

nad saabuvad liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või see liikmesriik on edastanud teabe, et neid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinutena; või

| b) | nad saabuvad kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt. |
| --- | --- |

b)

nad saabuvad kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt.

| 3. | Transiitreisijaid ja nende käsipagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:






  a) | nad jäävad õhusõiduki pardale; või |
| --- | --- | --- |

3.

Transiitreisijaid ja nende käsipagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:

a)

nad jäävad õhusõiduki pardale; või

| b) | nad ei saa kokku läbivaadatud väljalendavate reisijatega, välja arvatud nendega, kes lähevad sama õhusõiduki pardale; või |
| --- | --- |

b)

nad ei saa kokku läbivaadatud väljalendavate reisijatega, välja arvatud nendega, kes lähevad sama õhusõiduki pardale; või

| c) | nad saabuvad liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või see liikmesriik on edastanud teabe, et kõnealuseid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinutena; või |
| --- | --- |

c)

nad saabuvad liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või see liikmesriik on edastanud teabe, et kõnealuseid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinutena; või

| d) | nad saabuvad kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt. |
| --- | --- |

d)

nad saabuvad kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt.

4.2   Reisijate ja käsipagasi kaitse

| 1. | Reisijaid ja nende käsipagasit kaitstakse õigusvastaste tegude eest alates paigast, kus neile tehti läbivaatus, kuni selle õhusõiduki väljalennuni, mille pardal nad viibivad. |
| --- | --- |

1.

Reisijaid ja nende käsipagasit kaitstakse õigusvastaste tegude eest alates paigast, kus neile tehti läbivaatus, kuni selle õhusõiduki väljalennuni, mille pardal nad viibivad.

| 2. | Läbivaadatud väljalendavad reisijad ei tohi kokku saada saabuvate reisijatega, välja arvatud juhul kui:






  a) | reisijad saabuvad liikmesriigist, tingimusel et komisjon või see liikmesriik ei ole edastanud teavet, et kõnealuseid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinutena; või |
| --- | --- | --- |

2.

Läbivaadatud väljalendavad reisijad ei tohi kokku saada saabuvate reisijatega, välja arvatud juhul kui:

a)

reisijad saabuvad liikmesriigist, tingimusel et komisjon või see liikmesriik ei ole edastanud teavet, et kõnealuseid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinutena; või

| b) | reisijad saabuvad kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealuseid reisijad on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt. |
| --- | --- |

b)

reisijad saabuvad kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealuseid reisijad on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt.

4.3   Potentsiaalset ohtu kujutavad reisijad

Potentsiaalset ohtu kujutavate reisijate suhtes rakendatakse enne väljalendu asjakohaseid julgestusmeetmeid.

5.   REGISTREERITUD PAGAS

5.1   Registreeritud pagasi läbivaatus

| 1. | Kogu registreeritud pagas vaadatakse läbi enne õhusõidukisse pealelaadimist. |
| --- | --- |

1.

Kogu registreeritud pagas vaadatakse läbi enne õhusõidukisse pealelaadimist.

| 2. | Registreeritud ümberlaetavat pagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:






  a) | see saabub liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või asjaomane liikmesriik on edastanud teabe, et kõnealust registreeritud ümberlaetavat pagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinuna; või |
| --- | --- | --- |

2.

Registreeritud ümberlaetavat pagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:

a)

see saabub liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või asjaomane liikmesriik on edastanud teabe, et kõnealust registreeritud ümberlaetavat pagasit ei saa käsitada
  ühiste põhistandardite
  kohase läbivaatuse läbinuna; või

| b) | see saabub kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealune registreeritud pagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt. |
| --- | --- |

b)

see saabub kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealune registreeritud pagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt.

| 3. | Registreeritud transiitpagasi võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale. |
| --- | --- |

3.

Registreeritud transiitpagasi võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale.

5.2   Registreeritud pagasi kaitse

Õhusõidukis veetavat registreeritud pagasit kaitstakse loata juurdepääsu eest alates paigast, kus sellele tehakse läbivaatus või kus lennuettevõtja selle vastu võtab, olenevalt sellest, kumb on varem, kuni seda vedava õhusõiduki väljalennuni.

5.3   Pagasi vastavuse kontroll

| 1. | Iga registreeritud pagasi ühik liigitatakse reisijaga koos või reisijast eraldi liikuvaks pagasiks. Lennule registreerinud, kuid õhusõiduki pardal mitteviibiva reisija registreeritud pagas liigitatakse reisijast eraldi liikuvaks pagasiks. |
| --- | --- |

1.

Iga registreeritud pagasi ühik liigitatakse reisijaga koos või reisijast eraldi liikuvaks pagasiks. Lennule registreerinud, kuid õhusõiduki pardal mitteviibiva reisija registreeritud pagas liigitatakse reisijast eraldi liikuvaks pagasiks.

| 2. | Reisijast eraldi liikuvat pagasit ei transpordita, välja arvatud juhul, kui see pagas on kas eraldatud reisijast mitteolenevatel põhjustel või selle suhtes kohaldatakse
  piisavat
  julgestuskontrolli. |
| --- | --- |

2.

Reisijast eraldi liikuvat pagasit ei transpordita, välja arvatud juhul, kui see pagas on kas eraldatud reisijast mitteolenevatel põhjustel või selle suhtes kohaldatakse
  piisavat
  julgestuskontrolli.

6.   LAST
  JA POST

6.1   Lasti julgestuskontroll

| 1. | Kogu lasti suhtes kohaldatakse enne õhusõiduki pardale pealelaadimist julgestuskontrolli. Lennuettevõtja ei võta lasti õhusõidukil vedamiseks vastu, kui
  teise lennuettevõtja
  kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või agendi teenuseid kasutav kaubasaatja ei ole julgestuskontrolli kohaldamist kinnitanud ja arvesse võtnud. |
| --- | --- |

1.

Kogu lasti suhtes kohaldatakse enne õhusõiduki pardale pealelaadimist julgestuskontrolli. Lennuettevõtja ei võta lasti õhusõidukil vedamiseks vastu, kui
  teise lennuettevõtja
  kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või agendi teenuseid kasutav kaubasaatja ei ole julgestuskontrolli kohaldamist kinnitanud ja arvesse võtnud.

| 2. | Ümberlaetava lasti suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli rakendusaktis esitatud üksikasjade kohaselt.
  Selle võib julgestuskontrollist vabastada järgmistel juhtudel:










  a) | kui see saabub liikmesriigist ja kui komisjon või asjaomane liikmesriik ei ole andnud teavet, et kõnealust pagasit ei saa lugeda artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaselt läbivaadatuks; või |
| --- | --- | --- |

2.

Ümberlaetava lasti suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli rakendusaktis esitatud üksikasjade kohaselt.
  Selle võib julgestuskontrollist vabastada järgmistel juhtudel:

a)

kui see saabub liikmesriigist ja kui komisjon või asjaomane liikmesriik ei ole andnud teavet, et kõnealust pagasit ei saa lugeda artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaselt läbivaadatuks; või

| b) | kui see saabub kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealune pagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt; või |
| --- | --- |

b)

kui see saabub kolmandast riigist, kellega ühendusel on artikli 23 kohane kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealune pagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt; või

| c) | rakendusaktis üksikasjalikult esitatud juhtudel. |
| --- | --- |

c)

rakendusaktis üksikasjalikult esitatud juhtudel.

| 3. | Registreeritud transiitpagasit võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale. |
| --- | --- |

3.

Registreeritud transiitpagasit võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale.

6.2
     
  Posti julgestuskontroll

| 1. | Kogu posti suhtes kohaldatakse enne õhusõiduki pardale pealelaadimist julgestuskontrolli. Lennuettevõtja ei võta posti õhusõidukil vedamiseks vastu, kui rakendusaktis üksikasjalikult posti jaoks sätestatud asjakohase julgestuskontrolli kohaldamine ei ole kinnitatud. |
| --- | --- |

1.

Kogu posti suhtes kohaldatakse enne õhusõiduki pardale pealelaadimist julgestuskontrolli. Lennuettevõtja ei võta posti õhusõidukil vedamiseks vastu, kui rakendusaktis üksikasjalikult posti jaoks sätestatud asjakohase julgestuskontrolli kohaldamine ei ole kinnitatud.

| 2. | Ümberlaetava posti suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli rakendusaktis esitatud üksikasjade kohaselt. Selle võib julgestuskontrollist vabastada lisa osa 5.1 punktis 2 sätestatud vabastuskriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

2.

Ümberlaetava posti suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli rakendusaktis esitatud üksikasjade kohaselt. Selle võib julgestuskontrollist vabastada lisa osa 5.1 punktis 2 sätestatud vabastuskriteeriumide alusel.

| 3. | Transiitposti võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale. |
| --- | --- |

3.

Transiitposti võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale.

6.3   Lasti kaitse

| 1. | Õhusõidukis veetavat lasti kaitstakse loata juurdepääsu eest alates paigast, kus selle suhtes kohaldati julgestuskontroll kuni seda vedava õhusõiduki väljalennuni. |
| --- | --- |

1.

Õhusõidukis veetavat lasti kaitstakse loata juurdepääsu eest alates paigast, kus selle suhtes kohaldati julgestuskontroll kuni seda vedava õhusõiduki väljalennuni.

| 2. | Pärast julgestuskontrolli kohaldamist loata juurdepääsu eest nõuete kohaselt kaitsmata last vaadatakse läbi. |
| --- | --- |

2.

Pärast julgestuskontrolli kohaldamist loata juurdepääsu eest nõuete kohaselt kaitsmata last vaadatakse läbi.

7.   LENNUETTEVÕTJA POST JA LAST

Lennuettevõtja posti ja lasti suhtes kohaldatakse julgestuskontroll, ning need on kaitstud kuni õhusõiduki pardale pealelaadimiseni, et vältida keelatud esemete viimist õhusõiduki pardale.

8.   LENNUETTEVÕTJA VAHENDID JA VARUD LENNU AJAL

Vahendite ja varude suhtes, sealhulgas veoks või õhusõiduki pardal kasutamiseks ettenähtud toitlustusvahendite ja varude suhtes, kohaldatakse julgestuskontrolli ja need on kaitstud kuni õhusõidukisse pealelaadimiseni, et vältida keelatud esemete viimist õhusõiduki pardale.

9.   LENNUJAAMA VARUD

Müügiks või lennujaama turvaaladel kasutamiseks ettenähtud varude suhtes, sealhulgas tollimaksuvabade kaupluste ja restoranide varude suhtes, kohaldatakse julgestuskontrolli, et vältida keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.

10.   JULGESTUSMEETMED LENNU AJAL

| 1. | Ilma et see piiraks lennundusjulgestuseeskirjade kohaldamist:






  — | takistatakse loata isikutel lennu ajal lennumeeskonna kabiini sisenemist
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks lennundusjulgestuseeskirjade kohaldamist:

—

takistatakse loata isikutel lennu ajal lennumeeskonna kabiini sisenemist
  ;

| — | rakendatakse
  lennu ajal potentsiaalset ohtu kujutavate reisijate suhtes asjakohaseid julgestusmeetmeid. |
| --- | --- |

—

rakendatakse
  lennu ajal potentsiaalset ohtu kujutavate reisijate suhtes asjakohaseid julgestusmeetmeid.

| 2. | Kui reisija püüab lennu ajal sooritada õigusvastast tegu, võetakse sellise teo vältimiseks asjakohased julgestusmeetmed. |
| --- | --- |

2.

Kui reisija püüab lennu ajal sooritada õigusvastast tegu, võetakse sellise teo vältimiseks asjakohased julgestusmeetmed.

| 3. | ei tohi õhusõiduki pardal vedada relvi,
  välja arvatud lastis deklareeritud relvad,
  kui ei ole täidetud nõutavaid julgestustingimusi,
  ning










  a) | kui asjaomasele lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud riik on andnud selleks loa; ning |
| --- | --- | --- |

3.

ei tohi õhusõiduki pardal vedada relvi,
  välja arvatud lastis deklareeritud relvad,
  kui ei ole täidetud nõutavaid julgestustingimusi,
  ning

a)

kui asjaomasele lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud riik on andnud selleks loa; ning

| b) | kui lähteriik ja sihtriik ning vajaduse korral riik, millest lennatakse üle või kus tehakse vahepeatus, on andnud selleks eelneva loa. |
| --- | --- |

b)

kui lähteriik ja sihtriik ning vajaduse korral riik, millest lennatakse üle või kus tehakse vahepeatus, on andnud selleks eelneva loa.

| 4. | Lennu ajal võib õhusõiduki pardal kasutada parda julgestustöötajaid üksnes juhul, kui nõuded julgestustingimustele ja väljaõppele on täidetud. Liikmesriikidele jääb õigus mitte lubada kasutada lennu ajal parda julgestustöötajaid nendelt loa saanud lennuettevõtjate lendudel. |
| --- | --- |

4.

Lennu ajal võib õhusõiduki pardal kasutada parda julgestustöötajaid üksnes juhul, kui nõuded julgestustingimustele ja väljaõppele on täidetud. Liikmesriikidele jääb õigus mitte lubada kasutada lennu ajal parda julgestustöötajaid nendelt loa saanud lennuettevõtjate lendudel.

| 5. | Punkte 1-4 kohaldatakse ühenduse
  lennuettevõtjate suhtes
  ning lennuettevõtjate suhtes, kelle peamine tegevuskoht on ühes või mitmes liikmesriigis
  . |
| --- | --- |

5.

Punkte 1-4 kohaldatakse ühenduse
  lennuettevõtjate suhtes
  ning lennuettevõtjate suhtes, kelle peamine tegevuskoht on ühes või mitmes liikmesriigis
  .

| 6. | Vastutus tsiviillennuki pardal või lennu ajal toime pandud õigusvastase teo korral asjakohaste meetmete võtmise eest määratletakse selgelt, ilma et see piiraks õhusõiduki kapteni autoriteedi põhimõtet. |
| --- | --- |

6.

Vastutus tsiviillennuki pardal või lennu ajal toime pandud õigusvastase teo korral asjakohaste meetmete võtmise eest määratletakse selgelt, ilma et see piiraks õhusõiduki kapteni autoriteedi põhimõtet.

11.   PERSONALI TÖÖLE VÕTMINE JA VÄLJAÕPE

| 1. | Isikud, kes viivad läbi kontrolle, läbivaatusi, juurdepääsu kontrolle või muud julgestuskontrolli või kes vastutavad selle eest, võetakse tööle, õpetatakse välja ja
  vajaduse korral
  atesteeritakse, tagamaks, et nad on selleks tööks sobivad ja pädevad täitma kohustusi, mis neile määratakse. |
| --- | --- |

1.

Isikud, kes viivad läbi kontrolle, läbivaatusi, juurdepääsu kontrolle või muud julgestuskontrolli või kes vastutavad selle eest, võetakse tööle, õpetatakse välja ja
  vajaduse korral
  atesteeritakse, tagamaks, et nad on selleks tööks sobivad ja pädevad täitma kohustusi, mis neile määratakse.

| 2. | Isikud, välja arvatud reisijad
  ning saatjaga ja ajutise lennujaamas viibimise loaga isikud
  , kes vajavad juurdepääsu turvaaladele, peavad saama julgestusalase väljaõppe kas enne lennujaama turvakaardi või meeskonnaliikme isikut tõendava dokumendi saamist
  , välja arvatud juhul, kui neid saadab pidevalt üks või mitu isikut, kellel on lennujaama turvakaart või meeskonnaliikme isikut tõendav dokument
  . |
| --- | --- |

2.

Isikud, välja arvatud reisijad
  ning saatjaga ja ajutise lennujaamas viibimise loaga isikud
  , kes vajavad juurdepääsu turvaaladele, peavad saama julgestusalase väljaõppe kas enne lennujaama turvakaardi või meeskonnaliikme isikut tõendava dokumendi saamist
  , välja arvatud juhul, kui neid saadab pidevalt üks või mitu isikut, kellel on lennujaama turvakaart või meeskonnaliikme isikut tõendav dokument
  .

| 3. | Lõigete 1 ja 2 osutatud väljaõpet tehakse töölevõtmisel ja edaspidi korduvalt. |
| --- | --- |

3.

Lõigete 1 ja 2 osutatud väljaõpet tehakse töölevõtmisel ja edaspidi korduvalt.

| 4. | Lõigete 1 ja 2 osutatud isikute väljaõpetamisega tegelevad instruktorid peavad olema vastavalt kvalifitseeritud. |
| --- | --- |

4.

Lõigete 1 ja 2 osutatud isikute väljaõpetamisega tegelevad instruktorid peavad olema vastavalt kvalifitseeritud.

12.   JULGESTUSSEADMED

Läbivaatuseks, juurdepääsu kontrolliks ja muuks julgestuskontrolliks
  kasutatavad seadmed peavad vastama kinnitatud spetsifikatsioonile ja nendega
  peab olema võimalik asjaomast julgestuskontrolli läbi viia.

13.
     
  TAUSTAKONTROLL

Kõikidele pilootidele ja mootorõhusõiduki piloodiloa taotlejatele kohaldatakse ühtset taustakontrolli, mida korratakse regulaarselt. Asjaomaste asutuste otsused taustakontrolli kohta tehakse samade kriteeriumide alusel.

P6_TA(2006)0268

Ühisraha kasutuselevõtt Sloveenias 1. jaanuaril 2007 *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0225) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2006)0225) (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 2006. aasta lähenemisaruannet Sloveenia kohta (KOM(2006)0224) ja Euroopa Keskpanga 2006. aasta mai lähenemisaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2006. aasta lähenemisaruannet Sloveenia kohta (KOM(2006)0224) ja Euroopa Keskpanga 2006. aasta mai lähenemisaruannet;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 122 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0164/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 122 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0164/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (2);

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0200/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0200/2006),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | pooldab euro kasutuselevõttu Sloveenias jaanuaris 2007; |
| --- | --- |

2.

pooldab euro kasutuselevõttu Sloveenias jaanuaris 2007;

| 3. | palub, et liikmesriigid lubaksid komisjonil hinnata vastavust Maastrichti kriteeriumidele täpsete, kehtivate, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal; |
| --- | --- |

3.

palub, et liikmesriigid lubaksid komisjonil hinnata vastavust Maastrichti kriteeriumidele täpsete, kehtivate, usaldusväärsete ja kvaliteetsete andmete põhjal;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikideb valitsustele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikideb valitsustele.

---

(1)  ELTs seni avaldamata.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0240.

P6_TA(2006)0269

Inimõiguste olukord Tuneesias

Euroopa Parlamendi resolutsioon Tuneesia kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorra kohta Tuneesias ja eriti 29. septembril 2005 vastu võetud resolutsiooni (1) ja 15. detsembril 2005 vastu võetud resolutsiooni (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste olukorra kohta Tuneesias ja eriti 29. septembril 2005 vastu võetud resolutsiooni (1) ja 15. detsembril 2005 vastu võetud resolutsiooni (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia vahelist Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut (3), mis jõustus 1. märtsil 1998; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tuneesia vahelist Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut (3), mis jõustus 1. märtsil 1998;

| — | võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta mai teatist “Uus tõuge ELi ja Vahemere partnerite koostöös toimuvale tegevusele inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas” (KOM(2003)0294); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta mai teatist “Uus tõuge ELi ja Vahemere partnerite koostöös toimuvale tegevusele inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas” (KOM(2003)0294);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta aprilli teatist Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse kümnenda aastapäeva kohta ja tööprogrammi kohta viie järgneva aasta väljakutsetele vastamiseks (KOM(2005)0139); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta aprilli teatist Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse kümnenda aastapäeva kohta ja tööprogrammi kohta viie järgneva aasta väljakutsetele vastamiseks (KOM(2005)0139);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika kohta (KOM(2004)0373) ja 4. juulil 2005. aastal jõustunud ELi-Tuneesia koostöö tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika kohta (KOM(2004)0373) ja 4. juulil 2005. aastal jõustunud ELi-Tuneesia koostöö tegevuskava;

| — | võttes arvesse nõukogu 2004. aasta juunis vastu võetud suuniseid inimõiguste eest võitlejate kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2004. aasta juunis vastu võetud suuniseid inimõiguste eest võitlejate kaitsmise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi ja komisjoni poolt 13. detsembri 2005. aasta arutelu käigus tehtud deklaratsioone inimõiguste olukorra kohta Tuneesias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi ja komisjoni poolt 13. detsembri 2005. aasta arutelu käigus tehtud deklaratsioone inimõiguste olukorra kohta Tuneesias;

| — | võttes arvesse oma 14. veebruaril 2006 vastu võetud resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta ELi kokkulepetes (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruaril 2006 vastu võetud resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta ELi kokkulepetes (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariikide poolt 2005. aasta septembrist kuni 2006. aasta maini seoses inimõiguste olukorraga Tuneesias võetud meetmeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariikide poolt 2005. aasta septembrist kuni 2006. aasta maini seoses inimõiguste olukorraga Tuneesias võetud meetmeid;

| — | võttes arvesse Tuneesia nimetamist Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee eesistujaks 1. aprillil 2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tuneesia nimetamist Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee eesistujaks 1. aprillil 2006;

| — | võttes arvesse 7. juunil 2006. aastal toimunud Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee poliitikakomisjoni istungit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juunil 2006. aastal toimunud Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee poliitikakomisjoni istungit;

| — | võttes arvesse Tuneesia valimist ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ja kohustusi, mida Tuneesia seoses inimõigustega on võtnud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tuneesia valimist ÜRO Inimõiguste Nõukogusse ja kohustusi, mida Tuneesia seoses inimõigustega on võtnud;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | tuletades meelde, et vastavalt ELi-Tuneesia assotsiatsioonilepingule ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavale kujutavad inimõigused endast Euroopa Liidu ja Tuneesia vaheliste suhete olulist osa; |
| --- | --- |

A.

tuletades meelde, et vastavalt ELi-Tuneesia assotsiatsioonilepingule ja sellega seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavale kujutavad inimõigused endast Euroopa Liidu ja Tuneesia vaheliste suhete olulist osa;

| B. | tuletades sellega seoses meelde, et Tuneesia on kõnesolevas tegevuskavas kohustunud edendama demokraatiat ja põhiõiguste austamist kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega ning et nendest kohustustest kinnipidamine on Euroopa Liidu ja Tuneesia vaheliste suhete arengus olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

B.

tuletades sellega seoses meelde, et Tuneesia on kõnesolevas tegevuskavas kohustunud edendama demokraatiat ja põhiõiguste austamist kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega ning et nendest kohustustest kinnipidamine on Euroopa Liidu ja Tuneesia vaheliste suhete arengus olulise tähtsusega;

| C. | tuletades meelde kolme nõudmist, mille komisjon esitas Tuneesia võimudele: kodanikuühiskonna projektidele eraldatud Euroopa Liidu toetuse kohene vabastamine, kohtusüsteemi reformiprogrammi elluviimine ja inimõiguste allkomitee loomine; |
| --- | --- |

C.

tuletades meelde kolme nõudmist, mille komisjon esitas Tuneesia võimudele: kodanikuühiskonna projektidele eraldatud Euroopa Liidu toetuse kohene vabastamine, kohtusüsteemi reformiprogrammi elluviimine ja inimõiguste allkomitee loomine;

| D. | märkides seoses sellega, et kõnesolevate komisjoni nõudmiste ainus tulemus oli kohtureformi rahastamise konventsiooni sõlmimine; |
| --- | --- |

D.

märkides seoses sellega, et kõnesolevate komisjoni nõudmiste ainus tulemus oli kohtureformi rahastamise konventsiooni sõlmimine;

| E. | arvestades, et Tuneesia parlament võttis selles konventsioonis ette nähtud seaduse, millega luuakse kõrgem advokaadiinstituut, vastu 2006. aasta mai alguses, ilma et advokatuuri seisukohti oleks arvesse võetud, ning märkides, et Tuneesia valitsus pole ikka veel esitanud kutset ÜRO kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöörile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Tuneesia parlament võttis selles konventsioonis ette nähtud seaduse, millega luuakse kõrgem advokaadiinstituut, vastu 2006. aasta mai alguses, ilma et advokatuuri seisukohti oleks arvesse võetud, ning märkides, et Tuneesia valitsus pole ikka veel esitanud kutset ÜRO kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöörile;

| F. | avaldades muret seoses 27. ja 28. maiks 2006 kavandatud Tuneesia inimõiguste liiga (LTDH) kongressi keelamisega ning jõu ja vägivalla kasutamisega inimõiguste eest võitlejate ja rahvusvaheliste vaatlejate vastu; |
| --- | --- |

F.

avaldades muret seoses 27. ja 28. maiks 2006 kavandatud Tuneesia inimõiguste liiga (LTDH) kongressi keelamisega ning jõu ja vägivalla kasutamisega inimõiguste eest võitlejate ja rahvusvaheliste vaatlejate vastu;

| G. | tuletades meelde, et LTDH on esimene araabia maades ja Aafrikas loodud inimõigusteliiga ja üks Tuneesia kodanikuühiskonna alustugesid; |
| --- | --- |

G.

tuletades meelde, et LTDH on esimene araabia maades ja Aafrikas loodud inimõigusteliiga ja üks Tuneesia kodanikuühiskonna alustugesid;

| H. | arvestades, et põhiõiguste ja -vabaduste olukord Tuneesias on endiselt murettekitav ning et nõukogu ja komisjoni senised meetmed on osutunud selgelt ebapiisavaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põhiõiguste ja -vabaduste olukord Tuneesias on endiselt murettekitav ning et nõukogu ja komisjoni senised meetmed on osutunud selgelt ebapiisavaks;

| I. | arvestades, et alates 1. aprillist 2006 on Tuneesia Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee eesistuja ning et see seab Tuneesiale erilise kohustuse edendada Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna vahelise koostöö raames demokraatiat ja inimõigusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alates 1. aprillist 2006 on Tuneesia Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee eesistuja ning et see seab Tuneesiale erilise kohustuse edendada Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna vahelise koostöö raames demokraatiat ja inimõigusi;

| J. | tuletades meelde, milline roll on Tuneesial Euroopa ja Vahemere piirkonnas rahul, õitsengul ja demokraatial rajaneva ala loomisel, |
| --- | --- |

J.

tuletades meelde, milline roll on Tuneesial Euroopa ja Vahemere piirkonnas rahul, õitsengul ja demokraatial rajaneva ala loomisel,

| 1. | tuletab meelde, et Tuneesia ja Euroopa Liit on alates 1998. aastast seotud Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga, mille olulise osa moodustab artiklis 2 sisalduv inimõiguste klausel; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Tuneesia ja Euroopa Liit on alates 1998. aastast seotud Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga, mille olulise osa moodustab artiklis 2 sisalduv inimõiguste klausel;

| 2. | avaldab kahetsust seoses sellega, et põhivabaduste ja inimõiguste olukord Tuneesias on endiselt murettekitav, ja palub Tuneesia võimudel täita oma rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

2.

avaldab kahetsust seoses sellega, et põhivabaduste ja inimõiguste olukord Tuneesias on endiselt murettekitav, ja palub Tuneesia võimudel täita oma rahvusvahelisi kohustusi;

| 3. | ootab Tuneesia võimudelt selgitusi seoses LTDH kongressi keelamisega ja seoses Tuneesia inimõiguste eest võitlejate ja kohtunike vastu toime pandud vägivallaaktidega; |
| --- | --- |

3.

ootab Tuneesia võimudelt selgitusi seoses LTDH kongressi keelamisega ja seoses Tuneesia inimõiguste eest võitlejate ja kohtunike vastu toime pandud vägivallaaktidega;

| 4. | palub Euroopa Liidu eesistujariigil teha avalik deklaratsioon LTDH kongressi keelamise ja Tuneesia inimõiguste eest võitlejate ja kohtunike vastu toime pandud vägivallaaktide kohta; |
| --- | --- |

4.

palub Euroopa Liidu eesistujariigil teha avalik deklaratsioon LTDH kongressi keelamise ja Tuneesia inimõiguste eest võitlejate ja kohtunike vastu toime pandud vägivallaaktide kohta;

| 5. | kordab oma nõudmist nõukogule ja komisjonile korraldada assotsiatsiooninõukogu istung, et arutada inimõiguste olukorda Tuneesias; |
| --- | --- |

5.

kordab oma nõudmist nõukogule ja komisjonile korraldada assotsiatsiooninõukogu istung, et arutada inimõiguste olukorda Tuneesias;

| 6. | palub sellega seoses nõukogul ja komisjonil võtta Tuneesia võimude suhtes kiiresti kõik vajalikud meetmed, et tagada kodanikuühiskonna projektidele eraldatud Euroopa Liidu toetuse ja advokaat Mohammed Abbou vabastamine; nõuab inimõiguste eest võitlejatele täieliku tegevusvabaduse tagamist Tuneesias kooskõlas ELi vastavate suunistega; |
| --- | --- |

6.

palub sellega seoses nõukogul ja komisjonil võtta Tuneesia võimude suhtes kiiresti kõik vajalikud meetmed, et tagada kodanikuühiskonna projektidele eraldatud Euroopa Liidu toetuse ja advokaat Mohammed Abbou vabastamine; nõuab inimõiguste eest võitlejatele täieliku tegevusvabaduse tagamist Tuneesias kooskõlas ELi vastavate suunistega;

| 7. | palub komisjonil teha kõik endast olenev, et tagada Tuneesia kohtureformi toetamise projekti abil kohtuvõimu sõltumatus ja kohtunike tegevusvabadus; palub seoses sellega võtta Tuneesia võimudel vastu ÜRO kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöör; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil teha kõik endast olenev, et tagada Tuneesia kohtureformi toetamise projekti abil kohtuvõimu sõltumatus ja kohtunike tegevusvabadus; palub seoses sellega võtta Tuneesia võimudel vastu ÜRO kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöör;

| 8. | on seisukohal, et käimasolevate reformide elluviimist tuleb pidada Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise partnerluse prioriteediks ning Euroopa Liidu ja Tuneesia vaheliste suhete rahumeelse arengu esmatähtsaks tingimuseks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et käimasolevate reformide elluviimist tuleb pidada Euroopa Liidu ja Tuneesia vahelise partnerluse prioriteediks ning Euroopa Liidu ja Tuneesia vaheliste suhete rahumeelse arengu esmatähtsaks tingimuseks;

| 9. | nõuab, et Tuneesia juhid teeksid Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee töö hõlbustamiseks koostööd inimõiguste austamise küsimuses ning ootab selles vallas märgatavat edasiminekut, et tagada eelkõige järgmise Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee täiskogu istungi õnnestumine; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Tuneesia juhid teeksid Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee töö hõlbustamiseks koostööd inimõiguste austamise küsimuses ning ootab selles vallas märgatavat edasiminekut, et tagada eelkõige järgmise Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee täiskogu istungi õnnestumine;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Tuneesia valitsusele ja parlamendile ning Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee juhatusele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Tuneesia valitsusele ja parlamendile ning Euroopa - Vahemeremaade parlamentaarse assamblee juhatusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0368.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0525.

(3)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0056.

P6_TA(2006)0270

EL ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine

Euroopa Parlamendi resolutsioon 25. mail 2006. aastal Sotšis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (1), mis jõustus 1. detsembril 1997. aastal ja lõpeb 2007. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (1), mis jõustus 1. detsembril 1997. aastal ja lõpeb 2007. aastal;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Tšetšeenia kohta ning eelkõige oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (2), samuti oma 15. detsembri 2004. aasta resolutsiooni 25. novembril 2004 Haagis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Tšetšeenia kohta ning eelkõige oma 26. veebruari 2004. aasta soovitust nõukogule ELi ja Venemaa suhete kohta (2), samuti oma 15. detsembri 2004. aasta resolutsiooni 25. novembril 2004 Haagis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (3);

| — | võttes arvesse 25. mail 2006. aastal Sotšis toimunud ELi ja Venemaa 17. tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. mail 2006. aastal Sotšis toimunud ELi ja Venemaa 17. tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse ELi ja Venemaa inimõigustealast dialoogi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Venemaa inimõigustealast dialoogi;

| — | võttes arvesse Venemaa praeguseid rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi kohustusi G8 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujana; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venemaa praeguseid rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi kohustusi G8 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujana;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi ja Venemaa tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted on kogu Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast väga suure tähtsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Venemaa tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted on kogu Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast väga suure tähtsusega;

| B. | arvestades, et mõlemad pooled rõhutavad ELi ja Venemaa vahelise strateegilise partnerluse olulisust ja kavatsust täiendavalt tõhustada Euroopas ja sellest väljaspool oma koostööd, mis põhineb ühistel huvidel ja väärtustel, eelkõige demokraatial, õigusriigil ja inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõlemad pooled rõhutavad ELi ja Venemaa vahelise strateegilise partnerluse olulisust ja kavatsust täiendavalt tõhustada Euroopas ja sellest väljaspool oma koostööd, mis põhineb ühistel huvidel ja väärtustel, eelkõige demokraatial, õigusriigil ja inimõiguste austamisel;

| C. | arvestades, et ELi ja Venemaa Peterburi tippkohtumisel 2003. aasta mais lepiti kokku nelja ühisruumi loomise osas, millega kaks aastat varem heaks kiidetud ühisele majandusruumile lisandusid vabadus-, turvalisus- ja õigusruum, välisjulgeoleku ruum ning teadus-, haridus- ja kultuuriruum; arvestades, et mõlemad pooled vaatasid üle nelja “ühisruumi” rakendamisel seni tehtud edusammud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Venemaa Peterburi tippkohtumisel 2003. aasta mais lepiti kokku nelja ühisruumi loomise osas, millega kaks aastat varem heaks kiidetud ühisele majandusruumile lisandusid vabadus-, turvalisus- ja õigusruum, välisjulgeoleku ruum ning teadus-, haridus- ja kultuuriruum; arvestades, et mõlemad pooled vaatasid üle nelja “ühisruumi” rakendamisel seni tehtud edusammud;

| D. | arvestades, et eelkõige energeetika valdkonnas tuleb suhteid edasi arendada, tuginedes selle valdkonna läbipaistvusele ja paremale haldamisele, tarnekindlusele, transiidivõimaluste mittediskrimineerivale kasutamisele ning paremale investeerimiskliimale; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelkõige energeetika valdkonnas tuleb suhteid edasi arendada, tuginedes selle valdkonna läbipaistvusele ja paremale haldamisele, tarnekindlusele, transiidivõimaluste mittediskrimineerivale kasutamisele ning paremale investeerimiskliimale;

| E. | arvestades, et pärast viimast laienemist on EL täielikult pühendunud Euroopa naabruspoliitika rakendamisele kui ühele peamisele välispoliitilisele prioriteedile, millele lisandub suurem sekkumine Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konfliktide lahendamisse; arvestades, et ELil ja Venemaal on ühine kohustus aidata saavutada rahumeelne lahendus nende vahetus läheduses toimuvatele konfliktidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast viimast laienemist on EL täielikult pühendunud Euroopa naabruspoliitika rakendamisele kui ühele peamisele välispoliitilisele prioriteedile, millele lisandub suurem sekkumine Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konfliktide lahendamisse; arvestades, et ELil ja Venemaal on ühine kohustus aidata saavutada rahumeelne lahendus nende vahetus läheduses toimuvatele konfliktidele;

| F. | arvestades jätkuvat ja kasvavat muret, mida põhjustab demokraatia nõrgenemine Venemaal, riigi suurenev kontroll meedia üle, valitsusväliste organisatsioonide olukorra halvenemine, kasvav poliitiline kontroll kohtunike üle, suurenevad takistused poliitilise opositsiooni tegutsemisele ja muud meetmed, mis on oluliselt suurendanud Kremli võimu; |
| --- | --- |

F.

arvestades jätkuvat ja kasvavat muret, mida põhjustab demokraatia nõrgenemine Venemaal, riigi suurenev kontroll meedia üle, valitsusväliste organisatsioonide olukorra halvenemine, kasvav poliitiline kontroll kohtunike üle, suurenevad takistused poliitilise opositsiooni tegutsemisele ja muud meetmed, mis on oluliselt suurendanud Kremli võimu;

| G. | arvestades, et tihendatud koostöö peaks aitama kindlustada demokraatiat, julgeolekut ja stabiilsust ühises naabruses, eelkõige läbi ühistegevuse demokraatia kehtestamiseks ja peamiste inimõiguste austamiseks Valgevenes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tihendatud koostöö peaks aitama kindlustada demokraatiat, julgeolekut ja stabiilsust ühises naabruses, eelkõige läbi ühistegevuse demokraatia kehtestamiseks ja peamiste inimõiguste austamiseks Valgevenes;

| H. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on olnud roteeruva korra kohaselt alates 2006. aasta maist Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja; arvestades, et eesistujana on Venemaa tähtsaim prioriteet tema välisministri Sergei Lavrovi sõnul “inimõiguste riiklike kaitsemehhanismide tugevdamine, inimõigustealase hariduse arendamine ja rahvusvähemuste õiguste kaitse”, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on olnud roteeruva korra kohaselt alates 2006. aasta maist Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja; arvestades, et eesistujana on Venemaa tähtsaim prioriteet tema välisministri Sergei Lavrovi sõnul “inimõiguste riiklike kaitsemehhanismide tugevdamine, inimõigustealase hariduse arendamine ja rahvusvähemuste õiguste kaitse”,

| 1. | rõhutab Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise vastastikusel sõltuvusel ja ühistel huvidel põhineva tugevdatud ja tõhustatud partnerluse tähtsust kõigi nelja ühisruumi arendamisel, kuid on seisukohal, et praegune partnerlus Venemaaga on pigem pragmaatiline kui strateegiline, kuivõrd see peegeldab eelkõige ühiseid majandushuve ega anna olulisi tulemusi inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

rõhutab Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise vastastikusel sõltuvusel ja ühistel huvidel põhineva tugevdatud ja tõhustatud partnerluse tähtsust kõigi nelja ühisruumi arendamisel, kuid on seisukohal, et praegune partnerlus Venemaaga on pigem pragmaatiline kui strateegiline, kuivõrd see peegeldab eelkõige ühiseid majandushuve ega anna olulisi tulemusi inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas;

| 2. | väljendab heameelt jätkuva töö üle ühise majandusruumi arendamisel, mille üldine eesmärk on kaotada tõkked kaubanduses ja investeerimises ning edendada reforme ja konkurentsivõimet, tuginedes mittediskrimineerimisele, läbipaistvusele ja heale valitsemistavale, kuid väljendab kahetsust, et kolme ülejäänud ühisruumi loomise kavade praktilisel rakendamisel pole olulisi edusamme tehtud; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt jätkuva töö üle ühise majandusruumi arendamisel, mille üldine eesmärk on kaotada tõkked kaubanduses ja investeerimises ning edendada reforme ja konkurentsivõimet, tuginedes mittediskrimineerimisele, läbipaistvusele ja heale valitsemistavale, kuid väljendab kahetsust, et kolme ülejäänud ühisruumi loomise kavade praktilisel rakendamisel pole olulisi edusamme tehtud;

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon annaks õigeaegselt ja läbipaistvalt täieliku selgituse oma poliitikast Venemaa ühinemise suhtes WTOga, võttes arvesse kõiki läbiräägitud valdkondi ja sektoreid; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et komisjon annaks õigeaegselt ja läbipaistvalt täieliku selgituse oma poliitikast Venemaa ühinemise suhtes WTOga, võttes arvesse kõiki läbiräägitud valdkondi ja sektoreid;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks olemasolevaid Venemaa ametivõimude poolse diskrimineerimise juhtusid põllumajandustoodetega kauplemisel selliste ELi liikmesriikide vastu nagu Poola, aga ka selliste ühises naabruses olevate riikide vastu, nagu Moldova ja Gruusia; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks olemasolevaid Venemaa ametivõimude poolse diskrimineerimise juhtusid põllumajandustoodetega kauplemisel selliste ELi liikmesriikide vastu nagu Poola, aga ka selliste ühises naabruses olevate riikide vastu, nagu Moldova ja Gruusia;

| 5. | rõhutab energeetikaalase koostöö strateegilist tähtsust ning vajadust tihendada ELi ja Venemaa suhteid selles valdkonnas; väljendab seepärast kahetsust, et tippkohtumisel ei õnnestunud selles valdkonnas kokkulepet saavutada, ning rõhutab edaspidiste läbirääkimiste alusena vastastikuse sõltuvuse ja läbipaistvuse põhimõtet, samuti turule ja infrastruktuuridele ligipääsu ning investeerimisvõimaluste vastastikkuse tähtsust, eesmärgiga vältida oligopoolseid turustruktuure ja mitmekesistada Euroopa Liidu energiavarustust; palub seoses sellega Venemaal ratifitseerida energiaharta lepingu ning suurendada koostööd energiasäästu ja taastuva energia valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab energeetikaalase koostöö strateegilist tähtsust ning vajadust tihendada ELi ja Venemaa suhteid selles valdkonnas; väljendab seepärast kahetsust, et tippkohtumisel ei õnnestunud selles valdkonnas kokkulepet saavutada, ning rõhutab edaspidiste läbirääkimiste alusena vastastikuse sõltuvuse ja läbipaistvuse põhimõtet, samuti turule ja infrastruktuuridele ligipääsu ning investeerimisvõimaluste vastastikkuse tähtsust, eesmärgiga vältida oligopoolseid turustruktuure ja mitmekesistada Euroopa Liidu energiavarustust; palub seoses sellega Venemaal ratifitseerida energiaharta lepingu ning suurendada koostööd energiasäästu ja taastuva energia valdkonnas;

| 6. | väljendab heameelt viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute allkirjastamise üle, mille eesmärk on vähendada viisapiiranguid teatud kodanikerühmadele ja hõlbustada Venemaa territooriumilt ebaseaduslikult ELi sisenenud sisserändajate väljasaatmist; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute allkirjastamise üle, mille eesmärk on vähendada viisapiiranguid teatud kodanikerühmadele ja hõlbustada Venemaa territooriumilt ebaseaduslikult ELi sisenenud sisserändajate väljasaatmist;

| 7. | rõhutab vajadust teha koostööd Venemaaga kui vajaliku strateegilise partneriga rahu, stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel, rahvusvahelise terrorismi ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemisel, aga ka selliste “pehme julgeoleku” küsimustega tegelemisel, nagu keskkonna- ja tuumariskid, narko-, relva- ja inimkaubandus ning piiriülene organiseeritud kuritegevus Euroopa naabruses, koostöös Euroopa Julgeoleku ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) ja teiste rahvusvaheliste foorumitega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust teha koostööd Venemaaga kui vajaliku strateegilise partneriga rahu, stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel, rahvusvahelise terrorismi ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemisel, aga ka selliste “pehme julgeoleku” küsimustega tegelemisel, nagu keskkonna- ja tuumariskid, narko-, relva- ja inimkaubandus ning piiriülene organiseeritud kuritegevus Euroopa naabruses, koostöös Euroopa Julgeoleku ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) ja teiste rahvusvaheliste foorumitega;

| 8. | väljendab heameelt komisjoni Põhja-Kaukaasia sotsiaalmajanduslikuks taastamiseks mõeldud 20 miljoni EUR suuruse abiprogrammi tingimuste osas saavutatud kokkuleppe üle, mis on järjekordne märk ELi ja Venemaa valmisolekust selles piirkonnas koostööd teha; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt komisjoni Põhja-Kaukaasia sotsiaalmajanduslikuks taastamiseks mõeldud 20 miljoni EUR suuruse abiprogrammi tingimuste osas saavutatud kokkuleppe üle, mis on järjekordne märk ELi ja Venemaa valmisolekust selles piirkonnas koostööd teha;

| 9. | toetab tööd, mida pooled on ühiselt alustanud praktilise koostöö tõhustamiseks kriisijuhtimise valdkonnas, ning rõhutab vajadust teha koostööd ka tuumarelva leviku tõkestamise mitmepoolsete mehhanismide tugevdamisel; |
| --- | --- |

9.

toetab tööd, mida pooled on ühiselt alustanud praktilise koostöö tõhustamiseks kriisijuhtimise valdkonnas, ning rõhutab vajadust teha koostööd ka tuumarelva leviku tõkestamise mitmepoolsete mehhanismide tugevdamisel;

| 10. | tervitab järgmise eesistujariigi Soome ettepanekut seada nõukogu eesistujana prioriteediks Põhjamõõde; rõhutab, et see võib olla oluline vahend ELi ja Venemaa vahelise partnerluse tõhustamiseks, milleks tuleks koostada konkreetsed ettepanekud ja projektid ning eraldada vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

10.

tervitab järgmise eesistujariigi Soome ettepanekut seada nõukogu eesistujana prioriteediks Põhjamõõde; rõhutab, et see võib olla oluline vahend ELi ja Venemaa vahelise partnerluse tõhustamiseks, milleks tuleks koostada konkreetsed ettepanekud ja projektid ning eraldada vajalikud rahalised vahendid;

| 11. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et seoses välisjulgeoleku ühisruumiga ei tehtud mingeid edusamme Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konflikti lahendamisel, Tšetšeenia olukord ei ole paranenud ja Venemaa ei väljendanud valmisolekut pidada kõnelusi Valgevenega, et alustada selles riigis tõelist demokratiseerimisprotsessi; |
| --- | --- |

11.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et seoses välisjulgeoleku ühisruumiga ei tehtud mingeid edusamme Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konflikti lahendamisel, Tšetšeenia olukord ei ole paranenud ja Venemaa ei väljendanud valmisolekut pidada kõnelusi Valgevenega, et alustada selles riigis tõelist demokratiseerimisprotsessi;

Inimõigustealane dialoog

| 12. | tunnistab mitme loodud dialoogi tähtsust ELi ja Venemaa vahelise koostöö ja partnerluse parema toimimise seisukohast ning rõhutab eelkõige tõhusa inimõigustealase dialoogi vajalikkust; |
| --- | --- |

12.

tunnistab mitme loodud dialoogi tähtsust ELi ja Venemaa vahelise koostöö ja partnerluse parema toimimise seisukohast ning rõhutab eelkõige tõhusa inimõigustealase dialoogi vajalikkust;

| 13. | palub samuti Venemaa valitsusel seoses sellega anda panus ELi-Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide kui ELi ja Venemaa vahelise partnerluse olulise osa tõhustamisse ning lubada kodumaistel ja rahvusvahelistel inimõigusorganisatsioonidel ja teistel valitsusvälistel organisatsioonidel vabalt tegutseda; |
| --- | --- |

13.

palub samuti Venemaa valitsusel seoses sellega anda panus ELi-Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide kui ELi ja Venemaa vahelise partnerluse olulise osa tõhustamisse ning lubada kodumaistel ja rahvusvahelistel inimõigusorganisatsioonidel ja teistel valitsusvälistel organisatsioonidel vabalt tegutseda;

| 14. | võtab teadmiseks eesistujariigi Austria avalduse 2006. aasta märtsis toimunud ELi ja Venemaa inimõigustealase konsultatsiooni tulemuste kohta; väljendab seoses sellega heameelt eesistujariigi Austria otsuse üle alustada uurimist inimeste kadumise ja piinamise juhtumite kohta Tšetšeenias; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks eesistujariigi Austria avalduse 2006. aasta märtsis toimunud ELi ja Venemaa inimõigustealase konsultatsiooni tulemuste kohta; väljendab seoses sellega heameelt eesistujariigi Austria otsuse üle alustada uurimist inimeste kadumise ja piinamise juhtumite kohta Tšetšeenias;

| 15. | nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu liige parandaks vangide olukorda ning kõrvaldaks takistused, millega puutuvad advokaadid kokku teatud vangidele juurdepääsemisel; juhib tähelepanu sellele, et Venemaa kriminaalkoodeksi kohaselt tuleks kinnipeetavaid hoida nende elukoha lähedal või kohtuistungi toimumise koha lähedal, mille näiteks on vangide M. Hodorkovski ja P. Lebedevi kohtlemine; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon kui Euroopa Nõukogu liige parandaks vangide olukorda ning kõrvaldaks takistused, millega puutuvad advokaadid kokku teatud vangidele juurdepääsemisel; juhib tähelepanu sellele, et Venemaa kriminaalkoodeksi kohaselt tuleks kinnipeetavaid hoida nende elukoha lähedal või kohtuistungi toimumise koha lähedal, mille näiteks on vangide M. Hodorkovski ja P. Lebedevi kohtlemine;

| 16. | palub partneritel pärast partnerlus- ja koostöölepingu lõppemist uues lepingus inimõigustealast dialoogi tõhustada, et sellest saaks struktureeritud ja läbipaistev vahend ühise inimõigustepoliitika poole liikumisel; |
| --- | --- |

16.

palub partneritel pärast partnerlus- ja koostöölepingu lõppemist uues lepingus inimõigustealast dialoogi tõhustada, et sellest saaks struktureeritud ja läbipaistev vahend ühise inimõigustepoliitika poole liikumisel;

| 17. | eeldab, et praegune partnerlus- ja koostööleping, mis lõpeb 2007. aastal ning keskendub samuti inimõigustele ja kodanikuvabadustele, võetakse uue partnerlus- ja koostöölepingu aluseks, ning väljendab heameelt tippkohtumisel saavutatud kokkuleppe üle, et praegune partnerlus- ja koostööleping kehtib kuni uue lepingu jõustumiseni; |
| --- | --- |

17.

eeldab, et praegune partnerlus- ja koostööleping, mis lõpeb 2007. aastal ning keskendub samuti inimõigustele ja kodanikuvabadustele, võetakse uue partnerlus- ja koostöölepingu aluseks, ning väljendab heameelt tippkohtumisel saavutatud kokkuleppe üle, et praegune partnerlus- ja koostööleping kehtib kuni uue lepingu jõustumiseni;

| 18. | palub Venemaa valitsusel täita G8 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujana oma kohustus saavutada käegakatsutavaid tulemusi läbipaistvate kaubandus- ja usaldusväärsete majandussuhete edasiarendamisel ning stabiilsuse, julgeoleku ja demokraatia tagamisel ning inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

18.

palub Venemaa valitsusel täita G8 ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujana oma kohustus saavutada käegakatsutavaid tulemusi läbipaistvate kaubandus- ja usaldusväärsete majandussuhete edasiarendamisel ning stabiilsuse, julgeoleku ja demokraatia tagamisel ning inimõiguste austamisel;

*

- *

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile ja parlamendile, OSCE-le ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile ja parlamendile, OSCE-le ning Euroopa Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(2)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 182.

(3)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 224.

P6_TA(2006)0271

Finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõu

Euroopa Parlamendi resolutsioon finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendusmeetmete eelnõu kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruaril 2006 määruse eelnõu ja komisjoni direktiivi eelnõu, millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ (1) (vastavalt rakendusdirektiivi eelnõu ja rakendusmääruse eelnõu); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruaril 2006 määruse eelnõu ja komisjoni direktiivi eelnõu, millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ (1) (vastavalt rakendusdirektiivi eelnõu ja rakendusmääruse eelnõu);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendile pärast 6. veebruari 2006 esitatud mitteametlikke eelnõusid eelpool nimetatud rakendusmeetmete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendile pärast 6. veebruari 2006 esitatud mitteametlikke eelnõusid eelpool nimetatud rakendusmeetmete kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2);

| — | võttes arvesse komisjoni president Romano Prodi 5. veebruaril 2002. aastal Euroopa Parlamendile tehtud avaldust (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni president Romano Prodi 5. veebruaril 2002. aastal Euroopa Parlamendile tehtud avaldust (3);

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2002. aasta resolutsiooni finantsteenuseid reguleerivate õigusaktide rakendamise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2002. aasta resolutsiooni finantsteenuseid reguleerivate õigusaktide rakendamise kohta (4);

| — | võttes arvesse direktiivi 2004/39/EÜ artiklit 64, mis sisaldab sätet “aegumisklausli” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2004/39/EÜ artiklit 64, mis sisaldab sätet “aegumisklausli” kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni 30. mail 2006 heaks kiidetud parandusettepanekuid rakendusdirektiivi eelnõu ja rakendusmääruse eelnõu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni 30. mail 2006 heaks kiidetud parandusettepanekuid rakendusdirektiivi eelnõu ja rakendusmääruse eelnõu kohta;

| — | võttes arvesse nimetatud parandusettepanekuid puudutavat komisjoni vastust, mis edastati Euroopa Parlamendile 9. juunil 2006 raportöörile ning vastutava komisjoni esinaisele adresseeritud kirjas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nimetatud parandusettepanekuid puudutavat komisjoni vastust, mis edastati Euroopa Parlamendile 9. juunil 2006 raportöörile ning vastutava komisjoni esinaisele adresseeritud kirjas;

| — | võttes arvesse Euroopa väärtpaberikomitee 8.-9. juunil 2006 toimunud kohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa väärtpaberikomitee 8.-9. juunil 2006 toimunud kohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse 5. mai 2006 toimunud majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldusi, milles rõhutati järelevalve, koordineerimise ja lähendamise olulisust ELis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. mai 2006 toimunud majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldusi, milles rõhutati järelevalve, koordineerimise ja lähendamise olulisust ELis;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et direktiivi 2004/39/EÜ õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 47, mis ei sõnaselgelt ei volita rakendamismeetmeid võtma; arvestades, et finantsturgude võrdsemate tegutsemistingimuste parema reguleerimise ja kohaldamise nimel toetab Euroopa Parlament rakendamismeetmete võtmist, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivi 2004/39/EÜ õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 47, mis ei sõnaselgelt ei volita rakendamismeetmeid võtma; arvestades, et finantsturgude võrdsemate tegutsemistingimuste parema reguleerimise ja kohaldamise nimel toetab Euroopa Parlament rakendamismeetmete võtmist,

| 1. | palub komisjonil võtta hoolikalt arvesse talle direktiiviga 2004/39/EÜ antud rakendusvolituste kasutamise piire kooskõlas EÜ asutamislepingu asjakohaste sätetega, et tagada finantsturgudel osalejatele õiguskindlus; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil võtta hoolikalt arvesse talle direktiiviga 2004/39/EÜ antud rakendusvolituste kasutamise piire kooskõlas EÜ asutamislepingu asjakohaste sätetega, et tagada finantsturgudel osalejatele õiguskindlus;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et rakendusmeetmed on toimiv lahendus nende eesmärkide saavutamisel, mis on seotud investeerimisühingutele ja muudele kauplemiskohtadele kehtestatud organisatsiooniliste nõuete parandamisega, samuti tõhusate, läbipaistvate ja kindlatele finantsturgudega Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et rakendusmeetmed on toimiv lahendus nende eesmärkide saavutamisel, mis on seotud investeerimisühingutele ja muudele kauplemiskohtadele kehtestatud organisatsiooniliste nõuete parandamisega, samuti tõhusate, läbipaistvate ja kindlatele finantsturgudega Euroopa Liidus;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi tegevus alates rakendusmeetmete avaldamisest on juhitud vajadusest austada neid õigussätteid, mille eesmärk on saavutada tasakaalustatud tulemus konkurentsi ja turu läbipaistvuse, sidusrühmade (aktsionärid, emitendid ja kasutajad), reguleerivate asutuste ja demokraatlikult valitud esindajate vahel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi tegevus alates rakendusmeetmete avaldamisest on juhitud vajadusest austada neid õigussätteid, mille eesmärk on saavutada tasakaalustatud tulemus konkurentsi ja turu läbipaistvuse, sidusrühmade (aktsionärid, emitendid ja kasutajad), reguleerivate asutuste ja demokraatlikult valitud esindajate vahel;

| 4. | väljendab heameelt valmisoleku üle, mida komisjon on näidanud koostöös Euroopa Parlamendiga kõikide poolte jaoks parima lahenduse leidmisel; meenutab, et Euroopa Parlamenti tuleb kaasata ja teda teavitada komiteede töö kõige varasematest staadiumitest alates; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt valmisoleku üle, mida komisjon on näidanud koostöös Euroopa Parlamendiga kõikide poolte jaoks parima lahenduse leidmisel; meenutab, et Euroopa Parlamenti tuleb kaasata ja teda teavitada komiteede töö kõige varasematest staadiumitest alates;

| 5. | märgib, et rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus on peaaegu pretsedenditu ning kaldub kõrvale EÜ õigusaktide tavapärasest välja töötamisest; rõhutab seetõttu vajadust saavutada vastastikune rahuldav tulemus kõikide asjaomaste institutsioonide jaoks institutsioonidevaheliste suhete positiivses suunas arendamise nimel; |
| --- | --- |

5.

märgib, et rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus on peaaegu pretsedenditu ning kaldub kõrvale EÜ õigusaktide tavapärasest välja töötamisest; rõhutab seetõttu vajadust saavutada vastastikune rahuldav tulemus kõikide asjaomaste institutsioonide jaoks institutsioonidevaheliste suhete positiivses suunas arendamise nimel;

| 6. | märgib, et siseturu ja teenuste volinik Charlie McCreevy nentis oma 23. märtsi 2006. aasta vastutava komisjoni esinaisele saadetud kirjas, et komisjoni taustamärkused rakendusmeetmete kohta on “komisjoni teenistuste lihtne, ainult arutlusteks mõeldud töödokument. Tegemist ei ole mingil juhul ametlike meetmete eelnõu muudatusettepanekutega”; on seepärast arvamusel, et taustamärkused ei saa lisada uusi tingimusi rakendusmeetmetes sätestatule; |
| --- | --- |

6.

märgib, et siseturu ja teenuste volinik Charlie McCreevy nentis oma 23. märtsi 2006. aasta vastutava komisjoni esinaisele saadetud kirjas, et komisjoni taustamärkused rakendusmeetmete kohta on “komisjoni teenistuste lihtne, ainult arutlusteks mõeldud töödokument. Tegemist ei ole mingil juhul ametlike meetmete eelnõu muudatusettepanekutega”; on seepärast arvamusel, et taustamärkused ei saa lisada uusi tingimusi rakendusmeetmetes sätestatule;

| 7. | rõhutab, et hoolimata üldisest koostööaltist lähenemisest ELi institutsioonide hulgas esineb struktuurilisi puudujääke komisjonile õigusloomealaste volituste andmise viisis, mis võib ohustada olulise määruse nagu rakendusmeetmete väljundit; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et hoolimata üldisest koostööaltist lähenemisest ELi institutsioonide hulgas esineb struktuurilisi puudujääke komisjonile õigusloomealaste volituste andmise viisis, mis võib ohustada olulise määruse nagu rakendusmeetmete väljundit;

| 8. | väljendab oma soovi jätkata institutsioonidevaheliste suhete toimimise parandamist kõikides poliitikavaldkondades ning eriti Lamfalussy protsessi raames, et leida kauakestev ja vastastikune rahuldav lahendus, mis seab Euroopa Parlamendi õigusloomealaste volituste tühistamisel nõukoguga võrdsele alusele; |
| --- | --- |

8.

väljendab oma soovi jätkata institutsioonidevaheliste suhete toimimise parandamist kõikides poliitikavaldkondades ning eriti Lamfalussy protsessi raames, et leida kauakestev ja vastastikune rahuldav lahendus, mis seab Euroopa Parlamendi õigusloomealaste volituste tühistamisel nõukoguga võrdsele alusele;

| 9. | on arvamusel, et direktiivi 2004/39/EÜ vastuvõtmismenetluse kaasotsustusmenetlusega lõpuleviimine annab Euroopa Parlamendile olulise rolli selle määratlemisel, millest peaks või ei peaks rakendusmeetmed koosnema; on arvamusel, et nõukogu otsus 1999/468/EÜ tagab Euroopa Parlamendile mitte ainult õiguse lükata tagasi rakendusmeetmete ettepaneku, kui see on tehtud ultra vires, vaid ka muuta seda kooskõlas selle aluseks oleva kaasotsustusvolitusega ning institutsioonidevaheliste suhete vaimuga, mida tuleb täielikult ja sügavalt austada; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et direktiivi 2004/39/EÜ vastuvõtmismenetluse kaasotsustusmenetlusega lõpuleviimine annab Euroopa Parlamendile olulise rolli selle määratlemisel, millest peaks või ei peaks rakendusmeetmed koosnema; on arvamusel, et nõukogu otsus 1999/468/EÜ tagab Euroopa Parlamendile mitte ainult õiguse lükata tagasi rakendusmeetmete ettepaneku, kui see on tehtud ultra vires, vaid ka muuta seda kooskõlas selle aluseks oleva kaasotsustusvolitusega ning institutsioonidevaheliste suhete vaimuga, mida tuleb täielikult ja sügavalt austada;

| 10. | märgib Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) rolli koondamise olulisust liikmesriikide reguleerijate tegevuse koordineerimisel, et edendada regulatiivset koondumist, olles Euroopa tasandil hädavajalik põhinõustaja tema pädevusse kuuluvates küsimustes; |
| --- | --- |

10.

märgib Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) rolli koondamise olulisust liikmesriikide reguleerijate tegevuse koordineerimisel, et edendada regulatiivset koondumist, olles Euroopa tasandil hädavajalik põhinõustaja tema pädevusse kuuluvates küsimustes;

| 11. | märgib, et seepärast peaks koordinatsioonitegevus liikmesriikide reguleerijate vahel olema Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitees üldine arutlusobjekt; märgib, et see puudutab eeskätt järgmisi küsimusi:






  — | direktiivis 2004/39/EÜ nõutud ja kooskõlas rakendusmääruse eelnõu artikli 13 lõikega 1 liikmesriikide pädevate asutuste vahelise tehinguteabe vahetamise meetmete väljatöötamist ja kehtestamist, |
| --- | --- | --- |

11.

märgib, et seepärast peaks koordinatsioonitegevus liikmesriikide reguleerijate vahel olema Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitees üldine arutlusobjekt; märgib, et see puudutab eeskätt järgmisi küsimusi:

—

direktiivis 2004/39/EÜ nõutud ja kooskõlas rakendusmääruse eelnõu artikli 13 lõikega 1 liikmesriikide pädevate asutuste vahelise tehinguteabe vahetamise meetmete väljatöötamist ja kehtestamist,

| — | liikmesriikide pädevate asutuste piiritlemist ning nendevahelist arutelu kõige olulisemal turul, pidades silmas likviidsust või selle alternatiive, kooskõlas rakendusmääruse eelnõu artiklitega 8 ja 9 ning resolutsiooniga nendes küsimustes pädevate asutuste vahel võimalike konfliktide kohta; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste piiritlemist ning nendevahelist arutelu kõige olulisemal turul, pidades silmas likviidsust või selle alternatiive, kooskõlas rakendusmääruse eelnõu artiklitega 8 ja 9 ning resolutsiooniga nendes küsimustes pädevate asutuste vahel võimalike konfliktide kohta;

| 12. | rõhutab, et praeguses etapis puudub Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteel oma tegevuse tõhusaks elluviimiseks tegevusvahendeid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et praeguses etapis puudub Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteel oma tegevuse tõhusaks elluviimiseks tegevusvahendeid;

| 13. | kutsub liikmesriike üles eraldama Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele vahendeid direktiivi 2004/39/EÜ ja selle rakendusmeetmete jõustamiseks; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles eraldama Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele vahendeid direktiivi 2004/39/EÜ ja selle rakendusmeetmete jõustamiseks;

| 14. | kutsub liikmesriike üles tugevdama Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee demokraatlikku vastutust, eriti Euroopa Parlamendi suunal; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles tugevdama Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee demokraatlikku vastutust, eriti Euroopa Parlamendi suunal;

| 15. | on seisukohal, et praegusel juhul on rakendusmeetmed parim saavutatav tulemus kõikidele osapooltele; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et praegusel juhul on rakendusmeetmed parim saavutatav tulemus kõikidele osapooltele;

| 16. | kiidab rakendusmeetmed heaks; |
| --- | --- |

16.

kiidab rakendusmeetmed heaks;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/31/EÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60).

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(3)  SPEECH/02/44.

(4)  EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 115.

P6_TA(2006)0272

Säästva arengu strateegia

Euroopa Parlamendi resolutsioon läbivaadatud säästva arengu strateegia kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. juuni 2001. aasta Göteborgi kohtumisel vastuvõetud säästva arengu strateegiat ja 2002. aasta ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastuvõetud Johannesburgi tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. juuni 2001. aasta Göteborgi kohtumisel vastuvõetud säästva arengu strateegiat ja 2002. aasta ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastuvõetud Johannesburgi tegevuskava;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist “Säästva arengu strateegia läbivaatamisest. Tegevusprogramm” (KOM(2005)0658); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist “Säästva arengu strateegia läbivaatamisest. Tegevusprogramm” (KOM(2005)0658);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. ja 17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumise eesistuja järeldusi ja Euroopa Parlamendi varasemaid teemakohaseid resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. ja 17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumise eesistuja järeldusi ja Euroopa Parlamendi varasemaid teemakohaseid resolutsioone;

| — | võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | võttes arvesse mittesäästvate suundumuste jätkumist paljudes valdkondades, nagu maakasutus ja maavarad, transport, kliimamuutus, kalandus, fossiilkütuste kasutamine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse mittesäästvate suundumuste jätkumist paljudes valdkondades, nagu maakasutus ja maavarad, transport, kliimamuutus, kalandus, fossiilkütuste kasutamine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;

| B. | rõhutades kolme keskse ja omavahel seotud eesmärgi tähtsust, milleks on keskkonnakaitse, sotsiaalne õiglus ja ühtsus ning majanduslik jõukus, ja võttes arvesse vajadust tagada, et neid kolme säästva arengu komponenti ELi ja ülemaailmsel tasandil asjakohaselt arvestataks ja rakendataks; |
| --- | --- |

B.

rõhutades kolme keskse ja omavahel seotud eesmärgi tähtsust, milleks on keskkonnakaitse, sotsiaalne õiglus ja ühtsus ning majanduslik jõukus, ja võttes arvesse vajadust tagada, et neid kolme säästva arengu komponenti ELi ja ülemaailmsel tasandil asjakohaselt arvestataks ja rakendataks;

| C. | võttes arvesse poliitika juhtpõhimõtteid, mis peavad säästvat arengut toetama, eriti elukvaliteeti ja solidaarsust ühe põlvkonna piires ning põlvkondade vahel; |
| --- | --- |

C.

võttes arvesse poliitika juhtpõhimõtteid, mis peavad säästvat arengut toetama, eriti elukvaliteeti ja solidaarsust ühe põlvkonna piires ning põlvkondade vahel;

| D. | rõhutades, et kultuuris peaks toimuma nihe säästva arengu põhimõtetele rajatud ühiskonna suunas, mis nõuab pikaajalist poliitikat sihiga lahutada majanduskasv loodusvarade kasutamisest; |
| --- | --- |

D.

rõhutades, et kultuuris peaks toimuma nihe säästva arengu põhimõtetele rajatud ühiskonna suunas, mis nõuab pikaajalist poliitikat sihiga lahutada majanduskasv loodusvarade kasutamisest;

| E. | arvestades, et märkimisväärne osa Euroopa elanikkonnast kannatab endiselt tõsiste majanduslike ja sotsiaalsete probleemide all, nagu vaesus, tööpuudus ja sotsiaalne tõrjutus, ning et sotsiaalselt kõige tõrjutumad inimesed elavad sageli kõige halvemate tingimustega sotsiaalses keskkonnas, sealhulgas halvad elamistingimused ja halb tervis; võttes arvesse ka ELis toimunud dramaatilisi demograafilisi muutusi ja vastupidiseid suundumusi vähimarenenud riikides, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et märkimisväärne osa Euroopa elanikkonnast kannatab endiselt tõsiste majanduslike ja sotsiaalsete probleemide all, nagu vaesus, tööpuudus ja sotsiaalne tõrjutus, ning et sotsiaalselt kõige tõrjutumad inimesed elavad sageli kõige halvemate tingimustega sotsiaalses keskkonnas, sealhulgas halvad elamistingimused ja halb tervis; võttes arvesse ka ELis toimunud dramaatilisi demograafilisi muutusi ja vastupidiseid suundumusi vähimarenenud riikides,

Üldine hinnang

Vähene edasipüüdlikkus

| 1. | avaldab pettumust seoses edusammude vähesusega Göteborgis 2001. aastal vastuvõetud säästva arengu strateegia arendamisel ja järelmeetmete võtmisel; |
| --- | --- |

1.

avaldab pettumust seoses edusammude vähesusega Göteborgis 2001. aastal vastuvõetud säästva arengu strateegia arendamisel ja järelmeetmete võtmisel;

| 2. | peab komisjoni tegevusprogrammi säästva arengu strateegia läbivaatamise kohta liiga ettevaatlikuks ja nõrgaks ja arvab, et praegusel kujul ei suuda see avalikku arvamust ega poliitikakujundajaid eesseisvate tähtsate ülesannete lahendamisele ergutada; |
| --- | --- |

2.

peab komisjoni tegevusprogrammi säästva arengu strateegia läbivaatamise kohta liiga ettevaatlikuks ja nõrgaks ja arvab, et praegusel kujul ei suuda see avalikku arvamust ega poliitikakujundajaid eesseisvate tähtsate ülesannete lahendamisele ergutada;

| 3. | tervitab siiski eesistujariik Austria väärtuslikku tööd säästva arengu strateegia taaskäivitamiseks, komisjoni ettepanekute tugevdamiseks, olemasolevate eesmärkide ja näitajate koondamiseks ühte ja ühtsemasse raamistikku ning mõnede uute ideede esitamiseks, |
| --- | --- |

3.

tervitab siiski eesistujariik Austria väärtuslikku tööd säästva arengu strateegia taaskäivitamiseks, komisjoni ettepanekute tugevdamiseks, olemasolevate eesmärkide ja näitajate koondamiseks ühte ja ühtsemasse raamistikku ning mõnede uute ideede esitamiseks,

Seos Lissaboni strateegiaga

| 4. | arvab, et üldiste strateegiate vastuvõtmisest, nagu on tehtud Cardiffis, Lissabonis ja Göteborgis, on kasu üksnes siis, kui sellele järgneb ühtne, järjepidev ja kõikehõlmav protsess; |
| --- | --- |

4.

arvab, et üldiste strateegiate vastuvõtmisest, nagu on tehtud Cardiffis, Lissabonis ja Göteborgis, on kasu üksnes siis, kui sellele järgneb ühtne, järjepidev ja kõikehõlmav protsess;

| 5. | märgib, et Lissaboni strateegias peaksid keskkonnaalased eesmärgid olema sama olulised, kui konkurentsivõime ja töökohtade loomine, samas kui säästva arengu strateegias peaksid majanduse jätkusuutlikkus ja vaesuse vähendamine olema keskkonnaalaste eesmärkidega võrdväärsed prioriteedid; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Lissaboni strateegias peaksid keskkonnaalased eesmärgid olema sama olulised, kui konkurentsivõime ja töökohtade loomine, samas kui säästva arengu strateegias peaksid majanduse jätkusuutlikkus ja vaesuse vähendamine olema keskkonnaalaste eesmärkidega võrdväärsed prioriteedid;

| 6. | võtab siinjuures teadmiseks uue säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia paljud täiendavad aspektid, nagu ühised eesmärgid parandada konkurentsivõimet, luua rohkem ja parema kvaliteediga töökohti, suurendada sotsiaalset kaasatust, kaitsta keskkonda ja vältida ohte; |
| --- | --- |

6.

võtab siinjuures teadmiseks uue säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia paljud täiendavad aspektid, nagu ühised eesmärgid parandada konkurentsivõimet, luua rohkem ja parema kvaliteediga töökohti, suurendada sotsiaalset kaasatust, kaitsta keskkonda ja vältida ohte;

| 7. | soovitab võtta konkreetseid meetmeid tagamaks, et nende rakendamine on õigeaegne ja nõuetekohaselt kooskõlastatud, eriti sobivate järelevalve- ja läbivaatamismenetluste abil; |
| --- | --- |

7.

soovitab võtta konkreetseid meetmeid tagamaks, et nende rakendamine on õigeaegne ja nõuetekohaselt kooskõlastatud, eriti sobivate järelevalve- ja läbivaatamismenetluste abil;

| 8. | soovitab Lissaboni ja säästva arengu strateegiate tulemusliku kooskõlastamise konkreetse sammuna ühtlasi, et energia- ja transpordisüsteemide vajalikku ümberkujundamist, mis peab põhinema energianõudluse lahutamisel majanduskasvust ja üleminekul keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele ja mis on üks säästva arengu strateegia peamisi eesmärke, tuleks kasutada majanduskasvu, tööhõive ja ekspordi ergutamiseks Lissaboni strateegia raames; |
| --- | --- |

8.

soovitab Lissaboni ja säästva arengu strateegiate tulemusliku kooskõlastamise konkreetse sammuna ühtlasi, et energia- ja transpordisüsteemide vajalikku ümberkujundamist, mis peab põhinema energianõudluse lahutamisel majanduskasvust ja üleminekul keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele ja mis on üks säästva arengu strateegia peamisi eesmärke, tuleks kasutada majanduskasvu, tööhõive ja ekspordi ergutamiseks Lissaboni strateegia raames;

| 9. | võtab ühtlasi teadmiseks 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu otsuse korraldada igal kevadkohtumisel energiavaldkonna läbivaatamine, kusjuures see töö peaks sobituma ka laiemasse säästva arengu strateegia ja Lissaboni protsessi raamistikku; |
| --- | --- |

9.

võtab ühtlasi teadmiseks 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu otsuse korraldada igal kevadkohtumisel energiavaldkonna läbivaatamine, kusjuures see töö peaks sobituma ka laiemasse säästva arengu strateegia ja Lissaboni protsessi raamistikku;

Strateegia tugevdamine

Eesmärkide tugevdamine: selgete keskmise tähtajaga ja pikaajaliste eesmärkide seadmine

| 10. | märgib, et säästev areng on tõeliselt valdkondadevaheline majanduslik, sotsiaalne ja keskkonna-alane eesmärk; lisaks arvab, et selle sisu tuleb erinevaid tõlgendusi silmas pidades väljendada võimalikult täpselt; |
| --- | --- |

10.

märgib, et säästev areng on tõeliselt valdkondadevaheline majanduslik, sotsiaalne ja keskkonna-alane eesmärk; lisaks arvab, et selle sisu tuleb erinevaid tõlgendusi silmas pidades väljendada võimalikult täpselt;

| 11. | nõustub ettepanekuga lisada läbivaadatud säästva arengu strateegiasse seitse olulist teemat (kliimamuutus ja puhtam energia, rahvatervis, sotsiaalne tõrjutus, rahvastik ja ränne, loodusvarade majandamine, säästev transport, ülemaailmne vaesus ja arengueesmärgid); |
| --- | --- |

11.

nõustub ettepanekuga lisada läbivaadatud säästva arengu strateegiasse seitse olulist teemat (kliimamuutus ja puhtam energia, rahvatervis, sotsiaalne tõrjutus, rahvastik ja ränne, loodusvarade majandamine, säästev transport, ülemaailmne vaesus ja arengueesmärgid);

| 12. | nõuab, et komisjon vaataks läbi eesmärgid ja kohustused, et tagada võimalikult kõrge edasipüüdlikkuse määr ning tagada, et need oleksid mõõdetavad ja konkreetsed, et edusamme oleks võimalik täpselt ja üksikasjalikult hinnata; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon vaataks läbi eesmärgid ja kohustused, et tagada võimalikult kõrge edasipüüdlikkuse määr ning tagada, et need oleksid mõõdetavad ja konkreetsed, et edusamme oleks võimalik täpselt ja üksikasjalikult hinnata;

| 13. | rõhutab bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja rahvatervisega seotud küsimuste tähtsust, arvestades ambitsioonikat eesmärki pidurdada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse hävimine Euroopas ja maailmas, ning teeb ettepaneku, et need lisataks uue võtmeteemana säästva arengu strateegiasse või vähemalt pandaks nendele konkreetsetes tervishoidu ja loodusvarade majandamist käsitletavates osades erilist rõhku; |
| --- | --- |

13.

rõhutab bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja rahvatervisega seotud küsimuste tähtsust, arvestades ambitsioonikat eesmärki pidurdada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse hävimine Euroopas ja maailmas, ning teeb ettepaneku, et need lisataks uue võtmeteemana säästva arengu strateegiasse või vähemalt pandaks nendele konkreetsetes tervishoidu ja loodusvarade majandamist käsitletavates osades erilist rõhku;

| 14. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse tähtsust säästvas arengus; rõhutab, et Lissaboni strateegia ja säästva arengu strateegia ühiseid eesmärke ei ole võimalik saavutada, tegelemata praeguste ebavõrdsustega ja kasutamata paremini ära nii meeste kui naiste potentsiaali; rõhutab sellest tulenevalt, et sotsiaalset kaasamist tuleb käsitleda selle laiemas tähenduses, mis hõlmab ka soomõõdet; |
| --- | --- |

14.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse tähtsust säästvas arengus; rõhutab, et Lissaboni strateegia ja säästva arengu strateegia ühiseid eesmärke ei ole võimalik saavutada, tegelemata praeguste ebavõrdsustega ja kasutamata paremini ära nii meeste kui naiste potentsiaali; rõhutab sellest tulenevalt, et sotsiaalset kaasamist tuleb käsitleda selle laiemas tähenduses, mis hõlmab ka soomõõdet;

| 15. | arvab seetõttu, et piiratud arv keskmise ja kaugema tähtajaga eesmärke tuleks püstitada või uuesti kinnitada, et need peaksid põhinema ettevaatusprintsiibil ning olema edasipüüdlikud ja realistlikud ning et neid tuleks nõuetekohaselt ja süstemaatiliselt rakendada ja jälgida; on veendunud, et need eesmärgid peaksid puudutama eriti praegusi kahjulikke suundumusi maakasutuse ja maavarade, transpordi, kliimamuutuse, kalanduse, fossiilkütuste kasutamise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise valdkonnas ja ergutama üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele, majanduskasvu lahutamist transpordist ning kasvuhoonegaaside heitmete vähendamist nii, et keskmine temperatuuritõus ei ületaks 2 °C, võrreldes tööstuseelse ajastuga; |
| --- | --- |

15.

arvab seetõttu, et piiratud arv keskmise ja kaugema tähtajaga eesmärke tuleks püstitada või uuesti kinnitada, et need peaksid põhinema ettevaatusprintsiibil ning olema edasipüüdlikud ja realistlikud ning et neid tuleks nõuetekohaselt ja süstemaatiliselt rakendada ja jälgida; on veendunud, et need eesmärgid peaksid puudutama eriti praegusi kahjulikke suundumusi maakasutuse ja maavarade, transpordi, kliimamuutuse, kalanduse, fossiilkütuste kasutamise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise valdkonnas ja ergutama üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele, majanduskasvu lahutamist transpordist ning kasvuhoonegaaside heitmete vähendamist nii, et keskmine temperatuuritõus ei ületaks 2 °C, võrreldes tööstuseelse ajastuga;

| 16. | toetab ettepanekut rõhutada ressursitõhususe mõõtmise püüdeid keskkonnaressursside arvestuse teel; soovitab teha erilisi pingutusi ELi ökoloogilise mõju jälgimiseks maailmas, analüüsides keskkonnamõju nii tarbimise kui tootmise poolelt ja seades eesmärgiks ELi mõju süstemaatilise vähendamise; |
| --- | --- |

16.

toetab ettepanekut rõhutada ressursitõhususe mõõtmise püüdeid keskkonnaressursside arvestuse teel; soovitab teha erilisi pingutusi ELi ökoloogilise mõju jälgimiseks maailmas, analüüsides keskkonnamõju nii tarbimise kui tootmise poolelt ja seades eesmärgiks ELi mõju süstemaatilise vähendamise;

| 17. | tervitab komisjoni ettepanekut vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse Euroopa aasta tähistamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsemad algatused ja tõhusad rakendamismeetmed, et teha tõelisi edusamme; toob sellega seoses näiteks komisjoni algatuse ühiskonna vananemise mõju uurimiseks, mille eesmärgiks on leida konkreetseid lahendusi, mis põhineksid nii ELi erinevate otsustustasandite kui ka kodanikuühiskonna osalusel, |
| --- | --- |

17.

tervitab komisjoni ettepanekut vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse Euroopa aasta tähistamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsemad algatused ja tõhusad rakendamismeetmed, et teha tõelisi edusamme; toob sellega seoses näiteks komisjoni algatuse ühiskonna vananemise mõju uurimiseks, mille eesmärgiks on leida konkreetseid lahendusi, mis põhineksid nii ELi erinevate otsustustasandite kui ka kodanikuühiskonna osalusel,

Kasvu kvaliteedi parandamine kui säästva arengu strateegia eeltingimus

| 18. | arvab, et sisemajanduse kogutoodangu rõhutamisele ühiskonna edukuse mõõtmisel tuleks vastukaaluks seada hoolitsus kasvu kvalitatiivse poole eest, kuna see on säästva arengu eeldus; on seetõttu veendunud, et tuleb saavutada kokkulepe piiratud arvu tähtsamate säästvuse näitajate üle, mida tuleks esitada ja põhjalikult arutada iga-aastasel säästva arengu strateegia läbivaatamisel; on seisukohal, et need näitajad peaksid puudutama elukvaliteedi peamisi aspekte ja võimaldama kvantitatiivselt ja kiiresti hinnata tervist (tervishoiu kvaliteet ja jaotumine, keskmine eluiga, laste suremus jne), teadlikkust (haridus ja kultuur, juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale jne), kaasatust (osalemine ühiskonna otsustes ja sotsiaalses kapitalis jne) ja keskkonna kvaliteeti (õhu ja vee saastatus jne); |
| --- | --- |

18.

arvab, et sisemajanduse kogutoodangu rõhutamisele ühiskonna edukuse mõõtmisel tuleks vastukaaluks seada hoolitsus kasvu kvalitatiivse poole eest, kuna see on säästva arengu eeldus; on seetõttu veendunud, et tuleb saavutada kokkulepe piiratud arvu tähtsamate säästvuse näitajate üle, mida tuleks esitada ja põhjalikult arutada iga-aastasel säästva arengu strateegia läbivaatamisel; on seisukohal, et need näitajad peaksid puudutama elukvaliteedi peamisi aspekte ja võimaldama kvantitatiivselt ja kiiresti hinnata tervist (tervishoiu kvaliteet ja jaotumine, keskmine eluiga, laste suremus jne), teadlikkust (haridus ja kultuur, juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale jne), kaasatust (osalemine ühiskonna otsustes ja sotsiaalses kapitalis jne) ja keskkonna kvaliteeti (õhu ja vee saastatus jne);

| 19. | nõuab Euroopa sotsiaalse mudeli edasiarendamist ja selle mudeli põhjal soovituste esitamist, et liikmesriigid asuksid tegevusse “mittesäästvate” suundumuste vastu, milleks on vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja elanikkonna vananemise tagajärjed; arvab, et selleks tuleks kujundada sotsiaalse olukorra näitajad, mis liidetaks seejärel säästvuse mõjuhinnanguga; rõhutab, et Euroopa vajab säästva arengu toetuseks makroökonoomilist raamistikku, mis tugevdaks keskkonnasäästlikku sisenõudlust, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

19.

nõuab Euroopa sotsiaalse mudeli edasiarendamist ja selle mudeli põhjal soovituste esitamist, et liikmesriigid asuksid tegevusse “mittesäästvate” suundumuste vastu, milleks on vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja elanikkonna vananemise tagajärjed; arvab, et selleks tuleks kujundada sotsiaalse olukorra näitajad, mis liidetaks seejärel säästvuse mõjuhinnanguga; rõhutab, et Euroopa vajab säästva arengu toetuseks makroökonoomilist raamistikku, mis tugevdaks keskkonnasäästlikku sisenõudlust, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 20. | on seisukohal, et säästvat arengut tuleks pidada rohkem majanduslikuks võimaluseks ning tehnoloogiliste uuenduste ja investeeringute ergutajaks kui takistuseks; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama liidu kasvustrateegiate tõhus koordineerimine ühendades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad ja ressursitõhusad tehnoloogiad säästvaks arenguks ning “arukaks kasvuks” nii liidu piires kui välisriikides; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et säästvat arengut tuleks pidada rohkem majanduslikuks võimaluseks ning tehnoloogiliste uuenduste ja investeeringute ergutajaks kui takistuseks; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama liidu kasvustrateegiate tõhus koordineerimine ühendades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad ja ressursitõhusad tehnoloogiad säästvaks arenguks ning “arukaks kasvuks” nii liidu piires kui välisriikides;

| 21. | on veendunud, et tuleks edendada teadmistel, teadlikkusel ja osalusel, kaasamisel ja inimestevahelistel suhetel põhinevat ühiskonda, mis läheb Lissaboni tegevuskavast kaugemale; arvab, et nii kujuneb kõrgema kvaliteediga ühiskond, mis suudab info- ning kommunikatsioonitehnoloogia ulatuslikuma toetamise kaudu energia ja teiste loodusvarude nõudlust vähendada, |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et tuleks edendada teadmistel, teadlikkusel ja osalusel, kaasamisel ja inimestevahelistel suhetel põhinevat ühiskonda, mis läheb Lissaboni tegevuskavast kaugemale; arvab, et nii kujuneb kõrgema kvaliteediga ühiskond, mis suudab info- ning kommunikatsioonitehnoloogia ulatuslikuma toetamise kaudu energia ja teiste loodusvarude nõudlust vähendada,

Säästvuse haldamise toetamine riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil

| 22. | on veendunud, et säästva arengu strateegiat tuleb süstemaatiliselt jälgida, et selle asjakohast rakendamist tagada; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et säästva arengu strateegiat tuleb süstemaatiliselt jälgida, et selle asjakohast rakendamist tagada;

| 23. | otsustab pidada korrapärase arutelu täiskogu istungil säästva arengu strateegia eesmärkide üle, mis põhineb asjakohaste parlamendikomisjonide panusel, et Euroopa Parlament saaks õigeaegselt esitada oma seisukohad säästva arengu strateegia edusammude ja prioriteetide kohta, nii et neid Euroopa Ülemkogus säästva arengu strateegia läbivaatamisel täielikult arvesse võetaks; on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks pidama üldisel või kahepoolsel alusel regulaarselt dialoogi liikmesriikide parlamentide ja põhiseadusjärgsete piirkondlike esinduskogudega, et uurida parimaid lahendusi säästva arengu tagamiseks ja vahendada kogemusi säästva arengu strateegia rakendamise kohta kogu ELis ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

23.

otsustab pidada korrapärase arutelu täiskogu istungil säästva arengu strateegia eesmärkide üle, mis põhineb asjakohaste parlamendikomisjonide panusel, et Euroopa Parlament saaks õigeaegselt esitada oma seisukohad säästva arengu strateegia edusammude ja prioriteetide kohta, nii et neid Euroopa Ülemkogus säästva arengu strateegia läbivaatamisel täielikult arvesse võetaks; on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks pidama üldisel või kahepoolsel alusel regulaarselt dialoogi liikmesriikide parlamentide ja põhiseadusjärgsete piirkondlike esinduskogudega, et uurida parimaid lahendusi säästva arengu tagamiseks ja vahendada kogemusi säästva arengu strateegia rakendamise kohta kogu ELis ja liikmesriikides;

| 24. | rõhutab riiklike säästva arengu strateegiate tähtsust igas liikmesriigis ning vajadust parimaid tavasid vahetada; rõhutab ühtlasi vajadust riiklikul, kohalikul ja üksikisikute tasandil säästva arengu suunas tegutseda, tugevdades haridust, osalusprotsesse ja üldsuse teadlikkust säästva arengu põhimõtetest; |
| --- | --- |

24.

rõhutab riiklike säästva arengu strateegiate tähtsust igas liikmesriigis ning vajadust parimaid tavasid vahetada; rõhutab ühtlasi vajadust riiklikul, kohalikul ja üksikisikute tasandil säästva arengu suunas tegutseda, tugevdades haridust, osalusprotsesse ja üldsuse teadlikkust säästva arengu põhimõtetest;

| 25. | arvab, et säästvuse läbivaatamine peaks olema kõigi ELi uute poliitikameetmete mõjuhinnangute ning poliitika rakendamisjärgse jälgimise keskmes; |
| --- | --- |

25.

arvab, et säästvuse läbivaatamine peaks olema kõigi ELi uute poliitikameetmete mõjuhinnangute ning poliitika rakendamisjärgse jälgimise keskmes;

| 26. | on veendunud, et lisaks ELi tasandil toimuvale tegevusele tuleb tegutseda ka rahvusvahelisel tasandil, et ergutada säästva arengu põhimõtete toetamist kogu maailmas, sealhulgas kiiresti arenevates riikides, ning sel teel toetada majanduskasvu ja vähendada vaesust, säästes samas nappe ressursse ja kaitstes ülemaailmset keskkonda; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et lisaks ELi tasandil toimuvale tegevusele tuleb tegutseda ka rahvusvahelisel tasandil, et ergutada säästva arengu põhimõtete toetamist kogu maailmas, sealhulgas kiiresti arenevates riikides, ning sel teel toetada majanduskasvu ja vähendada vaesust, säästes samas nappe ressursse ja kaitstes ülemaailmset keskkonda;

| 27. | nõuab seetõttu Johannesburgi tegevuskava sihtidele ja aastatuhande arengueesmärkidele lähenemise süstemaatilisemat iga-aastast jälgimist; |
| --- | --- |

27.

nõuab seetõttu Johannesburgi tegevuskava sihtidele ja aastatuhande arengueesmärkidele lähenemise süstemaatilisemat iga-aastast jälgimist;

| 28. | tunnistab, et arenevatel riikidel pole vaja oma majanduse arendamisel korrata tööstusmaade vigu seoses saastamisega; nõuab lisaks säästvuspõhimõtete rakendamist ELi arengukoostöötegevuses ja vajaliku rahastamise tagamist, et vastata ülemaailmsetele keskkonnaprobleemidele ja vajadustele, |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et arenevatel riikidel pole vaja oma majanduse arendamisel korrata tööstusmaade vigu seoses saastamisega; nõuab lisaks säästvuspõhimõtete rakendamist ELi arengukoostöötegevuses ja vajaliku rahastamise tagamist, et vastata ülemaailmsetele keskkonnaprobleemidele ja vajadustele,

Täiendavad meetmed

| 29. | rõhutab vajadust täiendavate meetmete järele, nagu säästvad fiskaalmeetmed ja riigihanked ning mittesäästvate riiklike toetuste võimalikult kiire kõrvaldamine reast poliitikavaldkondadest, eelkõige energeetikaja põllumajandusvaldkondadest; usub, et säästvust ei ole võimalik saavutada, suunamata maksukoormust tööjõult ressursside kasutamisele ja reostamisele; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust täiendavate meetmete järele, nagu säästvad fiskaalmeetmed ja riigihanked ning mittesäästvate riiklike toetuste võimalikult kiire kõrvaldamine reast poliitikavaldkondadest, eelkõige energeetikaja põllumajandusvaldkondadest; usub, et säästvust ei ole võimalik saavutada, suunamata maksukoormust tööjõult ressursside kasutamisele ja reostamisele;

| 30. | rõhutab maaelu arengukavade ja nii tava- kui mahepõllunduse tähtsust säästva arengu jaoks, kuivõrd ainult majanduslikult ja ökoloogiliselt elujõulised maapiirkonnad suudavad maaelanikkonna vähenemist pöörata ja seega olulist infrastruktuuri kaitsta; nõuab konkreetseid teadusuuringutealaseid jõupingutusi, mis on seotud kliimamuutuse võimaliku mõjuga vee kättesaadavusele ja pinnase kvaliteedile Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

30.

rõhutab maaelu arengukavade ja nii tava- kui mahepõllunduse tähtsust säästva arengu jaoks, kuivõrd ainult majanduslikult ja ökoloogiliselt elujõulised maapiirkonnad suudavad maaelanikkonna vähenemist pöörata ja seega olulist infrastruktuuri kaitsta; nõuab konkreetseid teadusuuringutealaseid jõupingutusi, mis on seotud kliimamuutuse võimaliku mõjuga vee kättesaadavusele ja pinnase kvaliteedile Vahemere piirkonnas;

| 31. | rõhutab teaduse ja uuendustegevuse tähtsust säästva arengu strateegias määratletud arvukate probleemide, sealhulgas konkurentsivõimet puudutava probleemi lahendamisel; kahetseb, et avaliku sektori toetus energiauuringutele ELis ja selle liikmesriikides on viimasel ajal järsult vähenenud, ja nõuab toetuse olulist suurendamist taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe toetamise eesmärgil; |
| --- | --- |

31.

rõhutab teaduse ja uuendustegevuse tähtsust säästva arengu strateegias määratletud arvukate probleemide, sealhulgas konkurentsivõimet puudutava probleemi lahendamisel; kahetseb, et avaliku sektori toetus energiauuringutele ELis ja selle liikmesriikides on viimasel ajal järsult vähenenud, ja nõuab toetuse olulist suurendamist taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe toetamise eesmärgil;

| 32. | tunnistab, et kliima püsivus ja vajadus lõpetada sõltuvus fossiilkütustest on kujunemas ELi poliitika peamisteks sihtideks, mille saavutamiseks vajatakse peale ambitsioonika riikliku tegevuse kasvuhoonegaaside vähendamiseks ka märkimisväärset rahalist tuge tehnoloogiakoostööks arenguriikidega, et ergutada investeeringuid energiatõhususse ja madala süsinikusisaldusega energiaallikaid kasutavasse tehnoloogiasse; rõhutab energiasäästu tähtsust selgelt kõige olulisema energiaallikana Euroopas, millel puuduvad negatiivsed mõjud keskkonnale; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et kliima püsivus ja vajadus lõpetada sõltuvus fossiilkütustest on kujunemas ELi poliitika peamisteks sihtideks, mille saavutamiseks vajatakse peale ambitsioonika riikliku tegevuse kasvuhoonegaaside vähendamiseks ka märkimisväärset rahalist tuge tehnoloogiakoostööks arenguriikidega, et ergutada investeeringuid energiatõhususse ja madala süsinikusisaldusega energiaallikaid kasutavasse tehnoloogiasse; rõhutab energiasäästu tähtsust selgelt kõige olulisema energiaallikana Euroopas, millel puuduvad negatiivsed mõjud keskkonnale;

| 33. | on veendunud, et säästva arengu strateegia eesmärgid peavad kajastuma ELi eelarve kasutamises ajavahemikul 2007-2013 ja aitama ette valmistada ELi eelarve täieliku läbivaatamise kava aastatel 2008/2009; tervitab sellega seoses asjaolu, et ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004)0492), ütleb selgelt, et fondide eesmärke täidetakse säästva arengu raames, kuid kahetseb, et fondide poolt kaasrahastatava abi märgistamine ei ole säästva arengu strateegiaga kooskõlas ja arvab, et see tuleks läbi vaadata; |
| --- | --- |

33.

on veendunud, et säästva arengu strateegia eesmärgid peavad kajastuma ELi eelarve kasutamises ajavahemikul 2007-2013 ja aitama ette valmistada ELi eelarve täieliku läbivaatamise kava aastatel 2008/2009; tervitab sellega seoses asjaolu, et ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (KOM(2004)0492), ütleb selgelt, et fondide eesmärke täidetakse säästva arengu raames, kuid kahetseb, et fondide poolt kaasrahastatava abi märgistamine ei ole säästva arengu strateegiaga kooskõlas ja arvab, et see tuleks läbi vaadata;

| 34. | nõuab lõpuks tungivalt, et säästva arengu eesmärkide toetamiseks mõeldud meetmeid ei hinnataks ainult nende lühiajalise maksumuse, vaid ka neist pikema aja jooksul saadava kasu alusel ja et tegevusetusest tulenevaid kulusid samuti täielikult arvesse võetaks; |
| --- | --- |

34.

nõuab lõpuks tungivalt, et säästva arengu eesmärkide toetamiseks mõeldud meetmeid ei hinnataks ainult nende lühiajalise maksumuse, vaid ka neist pikema aja jooksul saadava kasu alusel ja et tegevusetusest tulenevaid kulusid samuti täielikult arvesse võetaks;

*

- *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

P6_TA(2006)0273

Rassistliku vägivalla kasv ja homofoobia Euroopas

Euroopa Parlamendi resolutsioon rassistliku ja homofoobilise vägivalla sagenemise kohta Euroopas

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi inimõiguste kaitse vahendeid, mis keelavad rassilisel ja rahvuspäritolul põhineva diskrimineerimise, eriti rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni, millele on alla kirjutanud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ja suur hulk ELi mittekuuluvaid riike; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi inimõiguste kaitse vahendeid, mis keelavad rassilisel ja rahvuspäritolul põhineva diskrimineerimise, eriti rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni, millele on alla kirjutanud kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ja suur hulk ELi mittekuuluvaid riike;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6, 7 ja 29 ning EÜ asutamislepingu artiklit 13, mis kohustavad ELi ja selle liikmesriike kinni pidama inimõigustest ja põhivabadustest ja annavad Euroopale vahendid rassismi, võõrastevaenulikkuse ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6, 7 ja 29 ning EÜ asutamislepingu artiklit 13, mis kohustavad ELi ja selle liikmesriike kinni pidama inimõigustest ja põhivabadustest ja annavad Euroopale vahendid rassismi, võõrastevaenulikkuse ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu tegevust rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja homofoobia vastu, eriti diskrimineerimisvastaseid direktiive 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (1) ja 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (2) samuti raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu tegevust rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja homofoobia vastu, eriti diskrimineerimisvastaseid direktiive 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (1) ja 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (2) samuti raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta (3);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone rassismi, ksenofoobia, antisemitismi, homofoobia, vähemuste kaitsmise, diskrimineerimisvastase poliitika ning romide olukorra kohta ELis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone rassismi, ksenofoobia, antisemitismi, homofoobia, vähemuste kaitsmise, diskrimineerimisvastase poliitika ning romide olukorra kohta ELis;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et rassismi, ksenofoobia, antisemitismi, homofoobia ja mustlastevastasuse põhjused on irratsionaalsed ja mõnikord seotud sotsiaalse marginaliseerumise, tõrjutuse ja tööpuudusega, samuti keeldumisega ühiskonna mitmekesisuses rikkust nägemast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rassismi, ksenofoobia, antisemitismi, homofoobia ja mustlastevastasuse põhjused on irratsionaalsed ja mõnikord seotud sotsiaalse marginaliseerumise, tõrjutuse ja tööpuudusega, samuti keeldumisega ühiskonna mitmekesisuses rikkust nägemast;

| B. | arvestades, et mitmetes liikmesriikides on toimunud rassistlikust, ksenofoobsest ja antisemiitlikust vihast ajendatud vägivallaakte ja / või tapmisi ning et muud otsesed ja kaudsed rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja homofoobia vormid püsivad nii ELis kui väljaspool; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmetes liikmesriikides on toimunud rassistlikust, ksenofoobsest ja antisemiitlikust vihast ajendatud vägivallaakte ja / või tapmisi ning et muud otsesed ja kaudsed rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja homofoobia vormid püsivad nii ELis kui väljaspool;

| C. | arvestades, et Vene ametivõimud keelasid 27. mail 2006 Moskvas plaanis olnud meeleavalduse lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide võrdõiguslikkuse ja sallivuse nimel, rikkudes Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud rahumeelse kogunemise ja meeleavalduse õigust, kusjuures poliitilised ja usuvõimud käitusid halvustavalt ning õhutasid järgnenud vägivaldseid sündmusi ja võtsid neist osa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Vene ametivõimud keelasid 27. mail 2006 Moskvas plaanis olnud meeleavalduse lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide võrdõiguslikkuse ja sallivuse nimel, rikkudes Euroopa inimõiguste konventsiooniga tagatud rahumeelse kogunemise ja meeleavalduse õigust, kusjuures poliitilised ja usuvõimud käitusid halvustavalt ning õhutasid järgnenud vägivaldseid sündmusi ja võtsid neist osa;

| D. | arvestades, et Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikategelased on kohustatud head eeskuju näitama, toetades sallivust, mõistmist, austust ja rahumeelset kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikategelased on kohustatud head eeskuju näitama, toetades sallivust, mõistmist, austust ja rahumeelset kooseksisteerimist;

| E. | arvestades, et mõned, sealhulgas reas riikides võimul olevad või kohalikul tasandil tugevalt esindatud parteid on teadlikult seadnud rassilise, etnilise, rahvusliku, usulise ja homosallimatuse teemad oma tegevuskava keskmesse, võimaldades poliitilistel liidritel kasutada rassilisele ja muud laadi vihkamisele kihutavaid ning ühiskonnas äärmuslust õhutavaid väljendeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõned, sealhulgas reas riikides võimul olevad või kohalikul tasandil tugevalt esindatud parteid on teadlikult seadnud rassilise, etnilise, rahvusliku, usulise ja homosallimatuse teemad oma tegevuskava keskmesse, võimaldades poliitilistel liidritel kasutada rassilisele ja muud laadi vihkamisele kihutavaid ning ühiskonnas äärmuslust õhutavaid väljendeid;

| F. | arvestades, et seoses Varssavis kavandatud homoõiguste marsiga on Poola valitseva partei liige esitanud avalikule homofoobsele vägivallale õhutavaid üleskutseid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seoses Varssavis kavandatud homoõiguste marsiga on Poola valitseva partei liige esitanud avalikule homofoobsele vägivallale õhutavaid üleskutseid;

| G. | arvestades, et liikmesriigid on parteide vastu, mille programmid ja tegevus on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsioonis tagatud väärtustega, ette näinud mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas riikliku rahastamise lõpetamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriigid on parteide vastu, mille programmid ja tegevus on vastuolus Euroopa inimõiguste konventsioonis tagatud väärtustega, ette näinud mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas riikliku rahastamise lõpetamine;

| H. | arvestades, et jalgpallimatšide ajal esineb häbiväärseid ja tõsiseid rassistlikke vahejuhtumeid ja kuna on karta, et taolisi juhtumeid võib ette tulla ka käimasolevate maailmameistrivõistluste ajal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et jalgpallimatšide ajal esineb häbiväärseid ja tõsiseid rassistlikke vahejuhtumeid ja kuna on karta, et taolisi juhtumeid võib ette tulla ka käimasolevate maailmameistrivõistluste ajal;

| I. | arvestades, et haridus, eriti algharidus, on otsustava tähtsusega ennetavate meetmete valdkond võitluses rassistlike hoiakute ja eelarvamuste kujunemise vastu hilisemas eas, ja arvestades, et poliitikakujundajad peaksid pöörama vajalikul määral tähelepanu sellele, et on hea, kui riiklikes algastme haridusasutustes õpivad mitmekesise sotsiaalse ja etnilise taustaga õpilased; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et haridus, eriti algharidus, on otsustava tähtsusega ennetavate meetmete valdkond võitluses rassistlike hoiakute ja eelarvamuste kujunemise vastu hilisemas eas, ja arvestades, et poliitikakujundajad peaksid pöörama vajalikul määral tähelepanu sellele, et on hea, kui riiklikes algastme haridusasutustes õpivad mitmekesise sotsiaalse ja etnilise taustaga õpilased;

| J. | arvestades, et massiteabevahenditel on oluline osa mulje kujundamisel, mis avalikkusel rassistlikust vägivallast jääb, ja et mõnedes liikmesriikides kaldub meedia vägivalda ühemõõtmeliselt ja erapoolikult kirjeldama, kandes seega vastutust eksliku teabe levitamise eest rassismi ja ksenofoobia kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et massiteabevahenditel on oluline osa mulje kujundamisel, mis avalikkusel rassistlikust vägivallast jääb, ja et mõnedes liikmesriikides kaldub meedia vägivalda ühemõõtmeliselt ja erapoolikult kirjeldama, kandes seega vastutust eksliku teabe levitamise eest rassismi ja ksenofoobia kohta;

| K. | arvestades, et suure hulga interneti kodulehekülgede olemasolu, mis on peamiseks teabeallikaks rassistlike ja vihkamist õhutavate rühmituste kohta, tekitab küsimuse, kuidas seda probleemi lahendada, ilma et rikutaks sõnavabadust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suure hulga interneti kodulehekülgede olemasolu, mis on peamiseks teabeallikaks rassistlike ja vihkamist õhutavate rühmituste kohta, tekitab küsimuse, kuidas seda probleemi lahendada, ilma et rikutaks sõnavabadust;

| L. | arvestades, et liikmesriikide politsei- ja kohtusüsteemidel on otsustav osa rassistliku vägivalla ennetamisel ja selle eest vastutusele võtmisel; arvestades, et mõnikord ei suuda nad siiski kodanikke rassismiga seotud vägivalla eest kaitsta ega takistada äärmuslasi niisuguseid kuritegusid sooritamast, ning et sellega seoses peaksid liikmesriigid kaaluma, kas nende politseijõududes ja kohtusüsteemis valitseb nn institutsionaalne rassism; arvestades, et mõnedes riikides on politsei vägivald suunatud eriti rahvus-, rassi- ja seksuaalvähemuste vastu ning rikub otseselt nende õigust kogunemisvabadusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liikmesriikide politsei- ja kohtusüsteemidel on otsustav osa rassistliku vägivalla ennetamisel ja selle eest vastutusele võtmisel; arvestades, et mõnikord ei suuda nad siiski kodanikke rassismiga seotud vägivalla eest kaitsta ega takistada äärmuslasi niisuguseid kuritegusid sooritamast, ning et sellega seoses peaksid liikmesriigid kaaluma, kas nende politseijõududes ja kohtusüsteemis valitseb nn institutsionaalne rassism; arvestades, et mõnedes riikides on politsei vägivald suunatud eriti rahvus-, rassi- ja seksuaalvähemuste vastu ning rikub otseselt nende õigust kogunemisvabadusele;

| M. | arvestades, et liikmesriikides napib statistilist teavet rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja homofoobia kohta ning eriti nende nähtustega seotud vägivalla ja diskrimineerimise kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikides napib statistilist teavet rassismi, ksenofoobia, antisemitismi ja homofoobia kohta ning eriti nende nähtustega seotud vägivalla ja diskrimineerimise kohta;

| N. | arvestades, et pärast viis aastat kestnud läbirääkimisi ei ole nõukogu ikka veel vastu võtnud komisjoni esitatud raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta, mistõttu komisjon on ähvardanud selle tagasi võtta, ja arvestades, et see õigusakt oleks olnud kasulik vahend rassivihast ajendatud kuritegude sooritajate vastutuselevõtmisel ning karistamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pärast viis aastat kestnud läbirääkimisi ei ole nõukogu ikka veel vastu võtnud komisjoni esitatud raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta, mistõttu komisjon on ähvardanud selle tagasi võtta, ja arvestades, et see õigusakt oleks olnud kasulik vahend rassivihast ajendatud kuritegude sooritajate vastutuselevõtmisel ning karistamisel;

| O. | arvestades, et nelja liikmesriigi - Saksamaa, Luksemburgi, Austria ja Soome - juhtum on esitatud Euroopa Kohtusse, kuna need riigid ei ole täitnud direktiivi 2000/43/EÜ nõudeid, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nelja liikmesriigi - Saksamaa, Luksemburgi, Austria ja Soome - juhtum on esitatud Euroopa Kohtusse, kuna need riigid ei ole täitnud direktiivi 2000/43/EÜ nõudeid,

| 1. | kahetseb asjaolu, et nõukogu ei ole vastu võtnud eelnimetatud raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta, kutsub nõukogu järgmist eesistujariiki Soomet tungivalt üles selle ettepaneku vastuvõtmiseks uuesti tööd alustama, ja kutsub nõukogu üles saavutama kokkulepet selle ettepaneku selgesõnalise laiendamise üle homofoobsetele, antisemiitlikele, islamofoobsetele ja muudele õigusrikkumistele, mille ajendiks on etnilisel või rassilisel kuuluvusel, seksuaalsel sättumusel, usul või muudel mittemõistuslikel alustel põhinev vihkamine; kutsub liikmesriike üles tugevdama kriminaalõiguse meetmeid, mille eesmärgiks on selliste õigusrikkumiste eest määratavate karistuste ühtlustamine kogu ELi piires; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid tõhusalt diskrimineerimisvastaseid direktiive ning et komisjon tooks Euroopa Kohtu ette liikmesriigid, kes seda ei tee, samuti esitaks enne 2007. aasta keskpaika uute õiguslike vahendite ettepanekud, milles on ära toodud kõik EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud diskrimineerimise alused ning millel on sama kohaldamisala direktiiviga 2000/43/EÜ; |
| --- | --- |

1.

kahetseb asjaolu, et nõukogu ei ole vastu võtnud eelnimetatud raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta, kutsub nõukogu järgmist eesistujariiki Soomet tungivalt üles selle ettepaneku vastuvõtmiseks uuesti tööd alustama, ja kutsub nõukogu üles saavutama kokkulepet selle ettepaneku selgesõnalise laiendamise üle homofoobsetele, antisemiitlikele, islamofoobsetele ja muudele õigusrikkumistele, mille ajendiks on etnilisel või rassilisel kuuluvusel, seksuaalsel sättumusel, usul või muudel mittemõistuslikel alustel põhinev vihkamine; kutsub liikmesriike üles tugevdama kriminaalõiguse meetmeid, mille eesmärgiks on selliste õigusrikkumiste eest määratavate karistuste ühtlustamine kogu ELi piires; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid tõhusalt diskrimineerimisvastaseid direktiive ning et komisjon tooks Euroopa Kohtu ette liikmesriigid, kes seda ei tee, samuti esitaks enne 2007. aasta keskpaika uute õiguslike vahendite ettepanekud, milles on ära toodud kõik EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud diskrimineerimise alused ning millel on sama kohaldamisala direktiiviga 2000/43/EÜ;

| 2. | mõistab teravalt hukka kõik rassistlikud ja vihkamisrünnakud, nõuab tungivalt, et kõik siseriiklikud ametivõimud teeksid kõik, mis nende võimuses, et süüdlasi karistada ning võidelda nende rünnakutega seotud karistamatuse õhkkonna vastu; avaldab solidaarsust kõigi taoliste rünnakute ohvrite ning nende perekondadega, sealhulgas järgmiste juhtumite puhul:






  — | Mali kodanikust mustanahalise naise ja tema hoole all olnud Belgia kodakondsusega lapse ettekavatsetud mõrv, mille pani 12. mail 2006. aastal Antwerpenis toime noor Belgia paremäärmuslane, kes mõned hetked varem vigastas tõsiselt Türgi päritolu naist, püüdes teda tappa; |
| --- | --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka kõik rassistlikud ja vihkamisrünnakud, nõuab tungivalt, et kõik siseriiklikud ametivõimud teeksid kõik, mis nende võimuses, et süüdlasi karistada ning võidelda nende rünnakutega seotud karistamatuse õhkkonna vastu; avaldab solidaarsust kõigi taoliste rünnakute ohvrite ning nende perekondadega, sealhulgas järgmiste juhtumite puhul:

—

Mali kodanikust mustanahalise naise ja tema hoole all olnud Belgia kodakondsusega lapse ettekavatsetud mõrv, mille pani 12. mail 2006. aastal Antwerpenis toime noor Belgia paremäärmuslane, kes mõned hetked varem vigastas tõsiselt Türgi päritolu naist, püüdes teda tappa;

| — | 16-aastase poisi mõrvamine 2006. aasta jaanuaris ja 17-aastase poisi mõrvamine 2006. aasta aprillis Brüsselis, kusjuures avaldab pahameelt selle üle, kuidas mõned massiteabevahendid neid mõrvu kajastasid, viies kohati tervete kogukondade alusetule kriminaliseerimisele laia avalikkuse silmis; |
| --- | --- |

—

16-aastase poisi mõrvamine 2006. aasta jaanuaris ja 17-aastase poisi mõrvamine 2006. aasta aprillis Brüsselis, kusjuures avaldab pahameelt selle üle, kuidas mõned massiteabevahendid neid mõrvu kajastasid, viies kohati tervete kogukondade alusetule kriminaliseerimisele laia avalikkuse silmis;

| — | Ilan Halimilt vabaduse võtmine, tema piinamine ja tapmine 2006. aasta veebruaris Prantsusmaal 22 erinevat päritolu inimesest koosnenud jõugu poolt, kusjuures tunneb sügavat muret selle kuriteo antisemiitliku iseloomu pärast; |
| --- | --- |

—

Ilan Halimilt vabaduse võtmine, tema piinamine ja tapmine 2006. aasta veebruaris Prantsusmaal 22 erinevat päritolu inimesest koosnenud jõugu poolt, kusjuures tunneb sügavat muret selle kuriteo antisemiitliku iseloomu pärast;

| — | Chaïb Zehafi tapmine 2006. aasta märtsis Prantsusmaal tema rahvuspäritolu tõttu; |
| --- | --- |

—

Chaïb Zehafi tapmine 2006. aasta märtsis Prantsusmaal tema rahvuspäritolu tõttu;

| — | jõhker kallaletung Etioopia päritolu Saksa kodanikule Kevin K.-le Pömmelte külas Saksi-Anhaltis 9. jaanuaril 2006, eriti selle rassistliku ajendi tõttu; |
| --- | --- |

—

jõhker kallaletung Etioopia päritolu Saksa kodanikule Kevin K.-le Pömmelte külas Saksi-Anhaltis 9. jaanuaril 2006, eriti selle rassistliku ajendi tõttu;

| — | Portugalis Oporto linnas elanud transseksuaal Gisberta õudustäratav piinamine ja tapmine 2006. aasta veebruaris, mille pani toime rühm murdeealisi ja veel mitte murdeikka jõudnud alaealisi; |
| --- | --- |

—

Portugalis Oporto linnas elanud transseksuaal Gisberta õudustäratav piinamine ja tapmine 2006. aasta veebruaris, mille pani toime rühm murdeealisi ja veel mitte murdeikka jõudnud alaealisi;

| — | Varssavis toimunud kallaletung Poola ülemrabile Michael Schudricile, samuti Poola Perede Liidu juhtiva liikme avaldused, kus ta seoses sallivuse ja võrdõiguslikkuse marsiga õhutas vägivallale geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide vastu; |
| --- | --- |

—

Varssavis toimunud kallaletung Poola ülemrabile Michael Schudricile, samuti Poola Perede Liidu juhtiva liikme avaldused, kus ta seoses sallivuse ja võrdõiguslikkuse marsiga õhutas vägivallale geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide vastu;

| — | kallaletung Guinea päritolu portugallasele Fernando Ujiguiletele Castellar del Vallès külas Hispaanias 8. aprillil 2006; selle rassistliku ajendiga kalletungi tagajärjel veetis Ujiguilete mitmeid päevi haiglas; |
| --- | --- |

—

kallaletung Guinea päritolu portugallasele Fernando Ujiguiletele Castellar del Vallès külas Hispaanias 8. aprillil 2006; selle rassistliku ajendiga kalletungi tagajärjel veetis Ujiguilete mitmeid päevi haiglas;

| — | jalgpalliväljakutel neonatsliku ideoloogia pooldajate rassistlike rünnakute, hüüete ja laulude tihenemine; |
| --- | --- |

—

jalgpalliväljakutel neonatsliku ideoloogia pooldajate rassistlike rünnakute, hüüete ja laulude tihenemine;

| 3. | tervitab asjaolu, et Antwerpenis ja Pariisis toimunud massimeeleavaldustel, mis väljendasid avalikkuse õudustunnet seoses ülalnimetatud sündmustega ning toetust rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi vastasele võitlusele, osales tuhandeid inimesi; tervitab ka sallivusmeeleavaldusi Poolas ja eriti 2006. aasta Varssavi Gay Pride rongkäigule osakssaanud sooja vastuvõttu; |
| --- | --- |

3.

tervitab asjaolu, et Antwerpenis ja Pariisis toimunud massimeeleavaldustel, mis väljendasid avalikkuse õudustunnet seoses ülalnimetatud sündmustega ning toetust rassismi, ksenofoobia ja antisemitismi vastasele võitlusele, osales tuhandeid inimesi; tervitab ka sallivusmeeleavaldusi Poolas ja eriti 2006. aasta Varssavi Gay Pride rongkäigule osakssaanud sooja vastuvõttu;

| 4. | on tõsiselt mures rassistliku, ksenofoobse, antisemiitliku ja homofoobse sallimatuse suurenemise pärast Poolas, kusjuures osaliselt õhutavad seda usulised instantsid nagu raadiojaam Radio Maryja, mida Vatikan on kritiseerinud ka selle antisemiitlike avalduste pärast; on veendunud, et EL peaks võtma vajalikke meetmeid oma mure väljendamiseks, eriti seoses sellega, et Poola valitsusse kuulub Poola Perede Liit, mille juhid õhutavad inimesi vihkamisele ja vägivallale; tuletab Poolale meelde kohustusi, mis tal on vastavalt asutamislepingutele, eriti vastavalt ELi lepingu artiklile 6, ja sanktsioone, mida võidakse kohaldada nende kohustuste mittetäitmise korral; nõuab sellega seoses tungivalt, et Poola valitsus kaaluks uuesti võimalust likvideerida valitsuse täievolilise esindaja ametikoht võrdse seisundi küsimustes; nõuab, et Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus korraldaks uurimise rassilise, ksenofoobse ja homofoobse sallimatuse suurenemise teemal Poolas ning komisjon kontrolliks, kas Poola haridusministri teod ja avaldused on vastavuses Euroopa Liidu lepingu artikliga 6; |
| --- | --- |

4.

on tõsiselt mures rassistliku, ksenofoobse, antisemiitliku ja homofoobse sallimatuse suurenemise pärast Poolas, kusjuures osaliselt õhutavad seda usulised instantsid nagu raadiojaam Radio Maryja, mida Vatikan on kritiseerinud ka selle antisemiitlike avalduste pärast; on veendunud, et EL peaks võtma vajalikke meetmeid oma mure väljendamiseks, eriti seoses sellega, et Poola valitsusse kuulub Poola Perede Liit, mille juhid õhutavad inimesi vihkamisele ja vägivallale; tuletab Poolale meelde kohustusi, mis tal on vastavalt asutamislepingutele, eriti vastavalt ELi lepingu artiklile 6, ja sanktsioone, mida võidakse kohaldada nende kohustuste mittetäitmise korral; nõuab sellega seoses tungivalt, et Poola valitsus kaaluks uuesti võimalust likvideerida valitsuse täievolilise esindaja ametikoht võrdse seisundi küsimustes; nõuab, et Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus korraldaks uurimise rassilise, ksenofoobse ja homofoobse sallimatuse suurenemise teemal Poolas ning komisjon kontrolliks, kas Poola haridusministri teod ja avaldused on vastavuses Euroopa Liidu lepingu artikliga 6;

| 5. | mõistab teravalt hukka Vene ametiasutuste otsuse keelata Moskva esimene Gay Pride rongkäik 27. mail 2006, samuti selle, et ametivõimud ei taganud rahulike meeleavaldajate ja inimõigusaktivistide turvalisust ja julgeolekut, ning tuletab Vene ametivõimudele meelde, et kogunemisvabadus kuulub põhiliste inimõiguste hulka, mis on tagatud ka Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse artikliga 31; väljendab sügavat muret Vene poliitikute ja usuorganisatsioonide rolli pärast vägivalla ja vihkamise õhutamisel geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide vastu; avaldab lootust, et taolisi sündmusi tulevikus enam ei esine ja ergutab Vene ametiasutusi 2007. aastal Gay Pride'i lubama ning sellest osavõtjate turvalisust tagama; |
| --- | --- |

5.

mõistab teravalt hukka Vene ametiasutuste otsuse keelata Moskva esimene Gay Pride rongkäik 27. mail 2006, samuti selle, et ametivõimud ei taganud rahulike meeleavaldajate ja inimõigusaktivistide turvalisust ja julgeolekut, ning tuletab Vene ametivõimudele meelde, et kogunemisvabadus kuulub põhiliste inimõiguste hulka, mis on tagatud ka Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse artikliga 31; väljendab sügavat muret Vene poliitikute ja usuorganisatsioonide rolli pärast vägivalla ja vihkamise õhutamisel geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide vastu; avaldab lootust, et taolisi sündmusi tulevikus enam ei esine ja ergutab Vene ametiasutusi 2007. aastal Gay Pride'i lubama ning sellest osavõtjate turvalisust tagama;

| 6. | on äärmiselt pettunud, et ELi juhid 26. mail 2006 ELi ja Venemaa tippkohtumisel seda teemat üles ei tõstnud; |
| --- | --- |

6.

on äärmiselt pettunud, et ELi juhid 26. mail 2006 ELi ja Venemaa tippkohtumisel seda teemat üles ei tõstnud;

| 7. | on niisama pettunud, et president Barroso ning volinike Frattini ja Spidla 30. mai 2006. aasta kohtumisel Euroopa usujuhtidega ei mõistetud hukka Vene õigeusu preestrite aktiivset osavõttu 27. mail 2006 Moskvas toimunud vägivaldsest geivastasest ja uusnatslikust meeleavaldusest; |
| --- | --- |

7.

on niisama pettunud, et president Barroso ning volinike Frattini ja Spidla 30. mai 2006. aasta kohtumisel Euroopa usujuhtidega ei mõistetud hukka Vene õigeusu preestrite aktiivset osavõttu 27. mail 2006 Moskvas toimunud vägivaldsest geivastasest ja uusnatslikust meeleavaldusest;

| 8. | avaldab hämmastust ja muret seoses Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee reaktsiooniga, kes pärast Moskva sündmusi õnnitles Venemaad inimõiguste olukorra paranemise puhul, selle asemel, et 27. mail 2006 asetleidnud põhiliste inimõiguste rikkumisi hukka mõista; |
| --- | --- |

8.

avaldab hämmastust ja muret seoses Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee reaktsiooniga, kes pärast Moskva sündmusi õnnitles Venemaad inimõiguste olukorra paranemise puhul, selle asemel, et 27. mail 2006 asetleidnud põhiliste inimõiguste rikkumisi hukka mõista;

| 9. | kutsub ELi esindajaid üles eesseisval G8 tippkohtumisel kiireloomulise küsimusega inimõiguste asjus Venemaa poole pöörduma, eriti seoses rahumeelse meeleavalduse õigusega; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi esindajaid üles eesseisval G8 tippkohtumisel kiireloomulise küsimusega inimõiguste asjus Venemaa poole pöörduma, eriti seoses rahumeelse meeleavalduse õigusega;

| 10. | kutsub Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike ja kõiki Euroopa demokraatlikke parteisid hukka mõistma kõiki sallimatusavaldusi ja rassivihale õhutamist, samuti kõiki tagakiusamise ja rassistliku vägivalla ilminguid; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike ja kõiki Euroopa demokraatlikke parteisid hukka mõistma kõiki sallimatusavaldusi ja rassivihale õhutamist, samuti kõiki tagakiusamise ja rassistliku vägivalla ilminguid;

| 11. | kahetseb, et mitmetes liikmesriikides suureneb äärmuslike parteide ning selgelt ksenofoobse, rassistliku, antisemiitliku ja homofoobse tegevuskavaga rühmituste toetus, kusjuures mõned taolised parteid on hiljuti pääsenud Poola valitsusse, ning rõhutab vajadust tegelda selle nähtuse põhjustega, nagu sotsiaalne marginaliseerumine, tõrjutus ja tööpuudus; |
| --- | --- |

11.

kahetseb, et mitmetes liikmesriikides suureneb äärmuslike parteide ning selgelt ksenofoobse, rassistliku, antisemiitliku ja homofoobse tegevuskavaga rühmituste toetus, kusjuures mõned taolised parteid on hiljuti pääsenud Poola valitsusse, ning rõhutab vajadust tegelda selle nähtuse põhjustega, nagu sotsiaalne marginaliseerumine, tõrjutus ja tööpuudus;

| 12. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid vähemalt näeksid ette võimaluse lõpetada selliste parteide riiklik toetamine, mis ei pea kinni inimõigustest, põhivabadustest, demokraatiast ega õigusriigi põhimõtetest, nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning põhiõiguste hartas, ning kutsub neid riike, kellel nimetatud võimalus juba on, üles seda viivitamata kasutama; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid vähemalt näeksid ette võimaluse lõpetada selliste parteide riiklik toetamine, mis ei pea kinni inimõigustest, põhivabadustest, demokraatiast ega õigusriigi põhimõtetest, nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning põhiõiguste hartas, ning kutsub neid riike, kellel nimetatud võimalus juba on, üles seda viivitamata kasutama;

| 13. | kutsub liikmesriike üles algatama kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, eriti massiteabevahendites ja koolides, kampaaniaid ning projekte kultuurilise mitmekesisuse kui rikkuse ja majandusliku dünaamilisuse allika, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimisvastase võitluse, sallivuse, dialoogi ja integratsiooni toetuseks, näiteks võrdsete võimaluste Euroopa aasta (2007) ja kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) raames; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles algatama kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, eriti massiteabevahendites ja koolides, kampaaniaid ning projekte kultuurilise mitmekesisuse kui rikkuse ja majandusliku dünaamilisuse allika, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimisvastase võitluse, sallivuse, dialoogi ja integratsiooni toetuseks, näiteks võrdsete võimaluste Euroopa aasta (2007) ja kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) raames;

| 14. | kutsub liikmesriike üles nii omavahelistes suhetes kui suhetes kolmandate riikidega pühendama asjakohast tähelepanu võitlusele rassismi, seksismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles nii omavahelistes suhetes kui suhetes kolmandate riikidega pühendama asjakohast tähelepanu võitlusele rassismi, seksismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu;

| 15. | kutsub komisjoni üles jätkama diskrimineerimisvastase poliitika kujundamist üheaegselt kujuneva integratsioonipoliitikaga; on arvamusel, et võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb pöörata vajalikku tähelepanu integratsioonile ja teistele õigusloomega mitteseotud meetmetele; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles jätkama diskrimineerimisvastase poliitika kujundamist üheaegselt kujuneva integratsioonipoliitikaga; on arvamusel, et võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb pöörata vajalikku tähelepanu integratsioonile ja teistele õigusloomega mitteseotud meetmetele;

| 16. | rõhutab rassismi- ja ksenofoobiavastaste algatuste toetamise vajadust seoses Saksamaal toimuvate jalgpalli maailmameistrivõistlustega ning palub ametiasutustel rassistlike tegude sooritajaid hoolikalt jälgida, nad vastutusele võtta ja nende teod hukka mõista; |
| --- | --- |

16.

rõhutab rassismi- ja ksenofoobiavastaste algatuste toetamise vajadust seoses Saksamaal toimuvate jalgpalli maailmameistrivõistlustega ning palub ametiasutustel rassistlike tegude sooritajaid hoolikalt jälgida, nad vastutusele võtta ja nende teod hukka mõista;

| 17. | tuletab meelde vajadust rassismi ja ksenofoobia ning eriti rassistliku ja ksenofoobse vägivalla usaldusväärsete ja selgete määratluste ning statistika kui tõhusate vahendite järele nende nähtustega võitlemisel, mida nimetatakse juba Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2005. aasta aruandes, mis rõhutab rassistlikku vägivalda puudutava statistika puudumist Itaalias, Portugalis ja Kreekas; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde vajadust rassismi ja ksenofoobia ning eriti rassistliku ja ksenofoobse vägivalla usaldusväärsete ja selgete määratluste ning statistika kui tõhusate vahendite järele nende nähtustega võitlemisel, mida nimetatakse juba Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2005. aasta aruandes, mis rõhutab rassistlikku vägivalda puudutava statistika puudumist Itaalias, Portugalis ja Kreekas;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Euroopa Nõukogule ja Venemaa Föderatsiooni valitsusele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Euroopa Nõukogule ja Venemaa Föderatsiooni valitsusele.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  EÜT C 75 E, 26.3.2002, lk 269.

P6_TA(2006)0274

Käsi- ja kergrelvad

Euroopa Parlamendi resolutsioon käsi- ja kergrelvade kohta, pidades silmas ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava ülevaatamise konverentsi 2006. aastal, ning rahvusvahelise relvakaubanduslepingu kehtestamist

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2001. aasta (1), 15. novembri 2001. aasta (2), 19. juuni 2003. aasta (3) ja 26. mai 2005. aasta (4) resolutsioone käsi- ja kergrelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2001. aasta (1), 15. novembri 2001. aasta (2), 19. juuni 2003. aasta (3) ja 26. mai 2005. aasta (4) resolutsioone käsi- ja kergrelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemise kohta;

| — | võttes arvesse oma eelmist 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni (5) nõukogu kuuenda aastaaruande kohta seoses Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussättega 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmist 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni (5) nõukogu kuuenda aastaaruande kohta seoses Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussättega 8;

| — | võttes arvesse 26. juuni 1997. aasta ELi programmi tavarelvade salakaubaveo tõkestamise ja sellega võitlemise kohta (6), nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist käsi- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses) (7), nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta (8) ning 15.-16. detsembri 2005. aasta Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat käsi- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juuni 1997. aasta ELi programmi tavarelvade salakaubaveo tõkestamise ja sellega võitlemise kohta (6), nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist käsi- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses) (7), nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta (8) ning 15.-16. detsembri 2005. aasta Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat käsi- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (9);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldusi, mis võeti vastu 3. oktoobri 2005. aasta istungil, milles väljendatakse ELi toetust ÜRO raames loodavale rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule, mis kehtestaks ülemaailmsele tavarelvakaubandusele siduvad ühisstandardid (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldusi, mis võeti vastu 3. oktoobri 2005. aasta istungil, milles väljendatakse ELi toetust ÜRO raames loodavale rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule, mis kehtestaks ülemaailmsele tavarelvakaubandusele siduvad ühisstandardid (10);

| — | võttes arvesse 2001. aasta juulis vastu võetud Ühinenud Rahavaste Organisatsiooni tegevuskava, mille eesmärgiks on käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemine, salakaubaveo tõkestamine ja kaotamine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aasta juulis vastu võetud Ühinenud Rahavaste Organisatsiooni tegevuskava, mille eesmärgiks on käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemine, salakaubaveo tõkestamine ja kaotamine;

| — | võttes arvesse 11.-15. juulil 2005. aastal toimunud ÜRO liikmesriikide iga kahe aasta tagant toimuvat teist kohtumist, millel käsitleti ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava rakendamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11.-15. juulil 2005. aastal toimunud ÜRO liikmesriikide iga kahe aasta tagant toimuvat teist kohtumist, millel käsitleti ÜRO käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikide aspektide vastu võitlemise, salakaubaveo tõkestamise ja kaotamise tegevuskava rakendamist;

| — | võttes arvesse, et ÜRO Peaassamblee võttis 2005. aasta detsembris vastu rahvusvahelise õigusakti, mis võimaldab riikidel ebaseaduslikke käsi- ja kergrelvi aegsasti ja usaldusväärselt tuvastada ja jälitada (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et ÜRO Peaassamblee võttis 2005. aasta detsembris vastu rahvusvahelise õigusakti, mis võimaldab riikidel ebaseaduslikke käsi- ja kergrelvi aegsasti ja usaldusväärselt tuvastada ja jälitada (11);

| — | võttes arvesse 2001. aasta tulirelvade ja nende osade ning laskemoona ebaseaduslikku tootmist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolli jõustumist 6. juulil 2005. aastal (“ÜRO tulirelvade protokoll”) (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aasta tulirelvade ja nende osade ning laskemoona ebaseaduslikku tootmist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolli jõustumist 6. juulil 2005. aastal (“ÜRO tulirelvade protokoll”) (12);

| — | võttes arvesse 26. juunist7. juulini 2006. aastal toimuvat ÜRO tegevuskava läbivaatamise konverentsi ning vajadust, et konverentsi ja selle järelmeetmeid saadaks täielik edu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juunist7. juulini 2006. aastal toimuvat ÜRO tegevuskava läbivaatamise konverentsi ning vajadust, et konverentsi ja selle järelmeetmeid saadaks täielik edu;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | tervitades kasvavat rahvusvahelist toetust õiguslikult siduvale rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule, millega keelustataks relvavedu, mis ohustaks inimõigusi või rahvusvahelist humanitaarõigust, riikide või piirkondade stabiilsust või mis tõenäoliselt aitaks kaasa relvastatud konflikti puhkemisele või laienemisele; |
| --- | --- |

A.

tervitades kasvavat rahvusvahelist toetust õiguslikult siduvale rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule, millega keelustataks relvavedu, mis ohustaks inimõigusi või rahvusvahelist humanitaarõigust, riikide või piirkondade stabiilsust või mis tõenäoliselt aitaks kaasa relvastatud konflikti puhkemisele või laienemisele;

| B. | arvestades, et ebaseaduslik relvakaubandus varustab relvadega uimastikaubandusega tegelevaid ja terroristlikke ühendusi; arvestades, et see toob kaasa hävingu, surma ja korruptsiooni; arvestades, et see toetab organiseeritud kuritegevust, mis on vastutav kaaperdamiste, vägivallategude ja avaliku julgeoleku õõnestamise eest; arvestades, et see varustab rahvusvahelisi terroristlikke ühendusi, kes püüavad tõkestada demokraatiat ning ülistavad sallimatust ja dogmatismi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebaseaduslik relvakaubandus varustab relvadega uimastikaubandusega tegelevaid ja terroristlikke ühendusi; arvestades, et see toob kaasa hävingu, surma ja korruptsiooni; arvestades, et see toetab organiseeritud kuritegevust, mis on vastutav kaaperdamiste, vägivallategude ja avaliku julgeoleku õõnestamise eest; arvestades, et see varustab rahvusvahelisi terroristlikke ühendusi, kes püüavad tõkestada demokraatiat ning ülistavad sallimatust ja dogmatismi;

| C. | olles endiselt mures käsi- ja kergrelvade jätkuva leviku pärast, mis põhjustab tarbetuid inimkannatusi, teravdab relvastatud konflikte ja ebastabiilsust, toetab terrorismi, kahjustab jätkusuutlikku arengut, häid valitsemistavasid ja õigusriigi põhimõtet ning aitab kaasa inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsisele rikkumisele; |
| --- | --- |

C.

olles endiselt mures käsi- ja kergrelvade jätkuva leviku pärast, mis põhjustab tarbetuid inimkannatusi, teravdab relvastatud konflikte ja ebastabiilsust, toetab terrorismi, kahjustab jätkusuutlikku arengut, häid valitsemistavasid ja õigusriigi põhimõtet ning aitab kaasa inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsisele rikkumisele;

| D. | kinnitades kindalt otsust tugevdada ÜRO tegevuskava ja mõjutada valitsusi nõustuma käsi- ja kergrelvade kontrolli (sh vahendust ja vedu) käsitlevate siduvate sätetega rahvusvaheliste, piirkondlike ja riiklike õigusaktide kaudu; toetades jõuliselt nõudmist muuta kättesaadavaks rahvusvaheline finants- ja tehniline abi vastavalt ÜRO tegevuskava III jao lõikele 6; |
| --- | --- |

D.

kinnitades kindalt otsust tugevdada ÜRO tegevuskava ja mõjutada valitsusi nõustuma käsi- ja kergrelvade kontrolli (sh vahendust ja vedu) käsitlevate siduvate sätetega rahvusvaheliste, piirkondlike ja riiklike õigusaktide kaudu; toetades jõuliselt nõudmist muuta kättesaadavaks rahvusvaheline finants- ja tehniline abi vastavalt ÜRO tegevuskava III jao lõikele 6;

| E. | olles veendunud, et aeg on küps selleks, et rahvusvaheline üldsus lahendaks käsi- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamise probleemi siduvate rahvusvaheliste standardite kaudu, mis põhinevad rahvusvahelise õiguse, sealhulgas inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täielikul järgimisel; |
| --- | --- |

E.

olles veendunud, et aeg on küps selleks, et rahvusvaheline üldsus lahendaks käsi- ja kergrelvade leviku ja väärkasutamise probleemi siduvate rahvusvaheliste standardite kaudu, mis põhinevad rahvusvahelise õiguse, sealhulgas inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täielikul järgimisel;

| F. | tundes muret selle pärast, et laskemoon ja lõhkeained on jäetud välja rahvusvahelisest õigusaktist, mis võimaldab riikidel ebaseaduslikke käsi- ja kergrelvi aegsasti ja usaldusväärselt tuvastada ja jälitada, ning selle pärast, et see instrument on õiguslikult mittesiduv; |
| --- | --- |

F.

tundes muret selle pärast, et laskemoon ja lõhkeained on jäetud välja rahvusvahelisest õigusaktist, mis võimaldab riikidel ebaseaduslikke käsi- ja kergrelvi aegsasti ja usaldusväärselt tuvastada ja jälitada, ning selle pärast, et see instrument on õiguslikult mittesiduv;

| G. | väljendades kahetsust nii käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku vahenduse vastu võitlemist käsitlevate ÜRO laiapõhjaliste konsultatsioonide aegluse üle kui ka selle üle, et puudub kohustus pidada läbirääkimisi õiguslikult siduva relvavahendust käsitleva rahvusvahelise õigusakti üle; |
| --- | --- |

G.

väljendades kahetsust nii käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku vahenduse vastu võitlemist käsitlevate ÜRO laiapõhjaliste konsultatsioonide aegluse üle kui ka selle üle, et puudub kohustus pidada läbirääkimisi õiguslikult siduva relvavahendust käsitleva rahvusvahelise õigusakti üle;

| H. | rõhutades, et ÜRO tegevuskava eeldab, et riigid hindavad ekspordiloataotlusi vastavalt rangele riiklikule korrale ja menetlustele, mis hõlmavad kõiki käsi- ja kergrelvi ning on kooskõlas riikide kehtivate kohustustega ja asjaomase rahvusvahelise õigusega ning arvestavad eelkõige ohuga, et need relvad võivad sattuda ebaseadusliku kaubanduse võrku; |
| --- | --- |

H.

rõhutades, et ÜRO tegevuskava eeldab, et riigid hindavad ekspordiloataotlusi vastavalt rangele riiklikule korrale ja menetlustele, mis hõlmavad kõiki käsi- ja kergrelvi ning on kooskõlas riikide kehtivate kohustustega ja asjaomase rahvusvahelise õigusega ning arvestavad eelkõige ohuga, et need relvad võivad sattuda ebaseadusliku kaubanduse võrku;

| I. | olles veendunud, et käsi- ja kergrelvade vähendamise ja kontrolli strateegiate asjakohane integreerimine peab muutuma konfliktide ennetamisele ja konfliktijärgsele rahu tagamisele suunatud rahvusvaheliste programmide lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

I.

olles veendunud, et käsi- ja kergrelvade vähendamise ja kontrolli strateegiate asjakohane integreerimine peab muutuma konfliktide ennetamisele ja konfliktijärgsele rahu tagamisele suunatud rahvusvaheliste programmide lahutamatuks osaks;

| J. | tervitades ja toetades kodanikuühiskonna organisatsioonide jätkuvaid pingutusi kampaaniate korraldamisel, |
| --- | --- |

J.

tervitades ja toetades kodanikuühiskonna organisatsioonide jätkuvaid pingutusi kampaaniate korraldamisel,

| 1. | kutsub 2006. aasta ÜRO tegevuskava ülevaatamise konverentsi osalisriike üles jõudma kokkuleppele relvaveo üldpõhimõtete kogumi osas, mis oleks kooskõlas kehtivate kohustustega, mis riikidel vastavalt rahvusvahelistele, piirkondlikele ja riiklikele õigusaktidele on, ning mis sisaldaks nõuet mitte vedada relvi, mis aitavad tõenäoliselt kaasa inimõiguste rikkumisele ja inimsusevastastele kuritegudele või mis soodustavad piirkondlikku ja riiklikku ebastabiilsust ning relvastatud konflikte; |
| --- | --- |

1.

kutsub 2006. aasta ÜRO tegevuskava ülevaatamise konverentsi osalisriike üles jõudma kokkuleppele relvaveo üldpõhimõtete kogumi osas, mis oleks kooskõlas kehtivate kohustustega, mis riikidel vastavalt rahvusvahelistele, piirkondlikele ja riiklikele õigusaktidele on, ning mis sisaldaks nõuet mitte vedada relvi, mis aitavad tõenäoliselt kaasa inimõiguste rikkumisele ja inimsusevastastele kuritegudele või mis soodustavad piirkondlikku ja riiklikku ebastabiilsust ning relvastatud konflikte;

| 2. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus alustaks ÜRO raames läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle kohe pärast 2006. aasta ÜRO tegevuskava ülevaatamise konverentsi, et kehtestada õiguslikult siduv dokument, mis reguleeriks relvavedu, nagu kirjeldatud eelmises lõikes; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus alustaks ÜRO raames läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle kohe pärast 2006. aasta ÜRO tegevuskava ülevaatamise konverentsi, et kehtestada õiguslikult siduv dokument, mis reguleeriks relvavedu, nagu kirjeldatud eelmises lõikes;

| 3. | kutsub 2006. aastal toimuval läbivaatamise konverentsil osalevaid riike üles edendama ÜRO tegevuskava humanitaar- ja arengumõõdet, rõhutades käsi- ja kergrelvade leviku, väärkasutamise ja nende salakaubaveo ning arengu, vaesuse vähendamise ja humanitaarabi vahelise seose tähtsust; nõuab seetõttu käsi- ja kergrelvi käsitlevate programmide ja meetmete asjakohast integreerimist rahvusvahelistesse, piirkondlikesse ja riiklikesse arengu ja vaesuse vähendamise strateegiatesse; |
| --- | --- |

3.

kutsub 2006. aastal toimuval läbivaatamise konverentsil osalevaid riike üles edendama ÜRO tegevuskava humanitaar- ja arengumõõdet, rõhutades käsi- ja kergrelvade leviku, väärkasutamise ja nende salakaubaveo ning arengu, vaesuse vähendamise ja humanitaarabi vahelise seose tähtsust; nõuab seetõttu käsi- ja kergrelvi käsitlevate programmide ja meetmete asjakohast integreerimist rahvusvahelistesse, piirkondlikesse ja riiklikesse arengu ja vaesuse vähendamise strateegiatesse;

| 4. | rõhutab, et rahvusvahelisest õigusest tulenevad relvavedu käsitlevad kehtivad kohustused, mis hõlmavad eriti inimõigusi ja humanitaarõigust, tuleks kodifitseerida; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et rahvusvahelisest õigusest tulenevad relvavedu käsitlevad kehtivad kohustused, mis hõlmavad eriti inimõigusi ja humanitaarõigust, tuleks kodifitseerida;

| 5. | kutsub kõiki ÜRO tulirelvade protokollile allakirjutanud riike protokolli ratifitseerima ja seda viivitamata siseriiklikku õigusesse inkorporeerima; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki ÜRO tulirelvade protokollile allakirjutanud riike protokolli ratifitseerima ja seda viivitamata siseriiklikku õigusesse inkorporeerima;

| 6. | nõuab tungivalt, et riigid käsitleksid relvaembargo rikkumist (sh rahalist või logistilist toetust) riiklikes õigusaktides kriminaalkuriteona; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et riigid käsitleksid relvaembargo rikkumist (sh rahalist või logistilist toetust) riiklikes õigusaktides kriminaalkuriteona;

| 7. | rõhutab, et nii relvajõudude kui ka õiguskaitseorganite ja kriminaalkohtusüsteemide toimimise, läbipaistvuse ja aruandekohustuse parandamist taotlevad reformid võivad aidata kaasa turvalise keskkonna tagamisele, kus kodanikud ei tunne enam vajadust tulirelvi omada; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et nii relvajõudude kui ka õiguskaitseorganite ja kriminaalkohtusüsteemide toimimise, läbipaistvuse ja aruandekohustuse parandamist taotlevad reformid võivad aidata kaasa turvalise keskkonna tagamisele, kus kodanikud ei tunne enam vajadust tulirelvi omada;

| 8. | on seisukohal, et riiklikke õigusakte tuleks jõustada, et reguleerida sõjaväelisi ja julgestusteenuseid pakkuvate eraettevõtjate tegevust kolmandates riikides, ning kui sellised õigusaktid puuduvad, tuleb need välja töötada ja neid kohaldada, et parandada selle kasvava julgeolekusektori reguleerimist ja aruandekohustust; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et riiklikke õigusakte tuleks jõustada, et reguleerida sõjaväelisi ja julgestusteenuseid pakkuvate eraettevõtjate tegevust kolmandates riikides, ning kui sellised õigusaktid puuduvad, tuleb need välja töötada ja neid kohaldada, et parandada selle kasvava julgeolekusektori reguleerimist ja aruandekohustust;

| 9. | nõuab tungivalt, et kõik riigid inkorporeeriks siseriiklikku õigusesse õiguskaitsetöötajate toimimisjuhendi (13) ning õiguskaitsetöötajatele esitatavad jõu ja tulirelvade kasutamise üldpõhimõtted (14); |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et kõik riigid inkorporeeriks siseriiklikku õigusesse õiguskaitsetöötajate toimimisjuhendi (13) ning õiguskaitsetöötajatele esitatavad jõu ja tulirelvade kasutamise üldpõhimõtted (14);

| 10. | soovitab tungivalt, et valitsused:






  a) | keelustaks tsiviilisikutel ilma vastava loata käsi- ja kergrelvade, automaatsete ja poolautomaatsete vintpüsside ning kuulipildujate omamise ja kasutamise; |
| --- | --- | --- |

10.

soovitab tungivalt, et valitsused:

a)

keelustaks tsiviilisikutel ilma vastava loata käsi- ja kergrelvade, automaatsete ja poolautomaatsete vintpüsside ning kuulipildujate omamise ja kasutamise;

| b) | arendaks teavitus- ja vahetusprogramme riikide vahel, kes tahavad teha koostööd tsiviilisikute valduses olevate käsi- ja kergrelvade üle kontrolli teostamise küsimustes; |
| --- | --- |

b)

arendaks teavitus- ja vahetusprogramme riikide vahel, kes tahavad teha koostööd tsiviilisikute valduses olevate käsi- ja kergrelvade üle kontrolli teostamise küsimustes;

| c) | tegeleks ühiskonnas käsi- ja kergrelvade järele valitseva ülemäärase ja ebasoovitava nõudluse piiramisega ning edendaks seetõttu programme ja meetmeid, mille eesmärk on nimetatud nõudluse vähendamine, vägivalla ja ebaturvalisuse ennetamine ja piiramine linna- või maapiirkondades ning keskendumine käsija kergrelvadega seotud vägivallast eriti mõjutatud inimrühmadele; |
| --- | --- |

c)

tegeleks ühiskonnas käsi- ja kergrelvade järele valitseva ülemäärase ja ebasoovitava nõudluse piiramisega ning edendaks seetõttu programme ja meetmeid, mille eesmärk on nimetatud nõudluse vähendamine, vägivalla ja ebaturvalisuse ennetamine ja piiramine linna- või maapiirkondades ning keskendumine käsija kergrelvadega seotud vägivallast eriti mõjutatud inimrühmadele;

| 11. | nõuab tungivalt, et riigid arendaksid eriti käsi- ja kergrelvade, automaatsete ja poolautomaatsete kuulipildujate kontrolliks ja lubade väljastamiseks vajalikke riiklikke õigusakte, et inimesed, kellel on kalduvus vägivallale (eriti perevägivallale) või keda on eelnevalt kriminaalkorras karistatud salakaubaveo või relvakontrollialaste õigusaktide rikkumise eest, ei saaks relvi omandada; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et riigid arendaksid eriti käsi- ja kergrelvade, automaatsete ja poolautomaatsete kuulipildujate kontrolliks ja lubade väljastamiseks vajalikke riiklikke õigusakte, et inimesed, kellel on kalduvus vägivallale (eriti perevägivallale) või keda on eelnevalt kriminaalkorras karistatud salakaubaveo või relvakontrollialaste õigusaktide rikkumise eest, ei saaks relvi omandada;

| 12. | nõuab tungivalt, et ÜRO tegevuskava ja tulevase rahvusvahelise relvakaubanduslepingu osalisriigid töötaksid välja tehnilise abi programmid, et aidata kolmandaid riike või piirkondlikke organisatsioone, kes soovivad arendada relvakaubandust reguleerivaid õiguslikke kontrollimehhanisme; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et ÜRO tegevuskava ja tulevase rahvusvahelise relvakaubanduslepingu osalisriigid töötaksid välja tehnilise abi programmid, et aidata kolmandaid riike või piirkondlikke organisatsioone, kes soovivad arendada relvakaubandust reguleerivaid õiguslikke kontrollimehhanisme;

| 13. | nõuab tungivalt, et samad osalisriigid looksid aruandlus- ja järelevalvemehhanismid, et toetada riike nende kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et samad osalisriigid looksid aruandlus- ja järelevalvemehhanismid, et toetada riike nende kohustuste täitmisel;

| 14. | soovib, et ELi delegatsioon kaitseks ÜRO tegevuskava läbivaatamise konverentsil käesolevas resolutsioonis esitatud põhimõtteid ja soovitusi; |
| --- | --- |

14.

soovib, et ELi delegatsioon kaitseks ÜRO tegevuskava läbivaatamise konverentsil käesolevas resolutsioonis esitatud põhimõtteid ja soovitusi;

| 15. | teeb parlamendi presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, käsi- ja kergrelvi käsitlevale parlamentaarsele foorumile ning Parlamentidevahelise Liidu Assambleele. |
| --- | --- |

15.

teeb parlamendi presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, käsi- ja kergrelvi käsitlevale parlamentaarsele foorumile ning Parlamentidevahelise Liidu Assambleele.

---

(1)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 311.

(2)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 587.

(3)  ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 136.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0204.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0436.

(6)  Vastu võetud üldasjade nõukogus 26. juunil 1997. aastal.

(7)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 1.

(8)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 79.

(9)  Euroopa Liidu Nõukogu, 5319/06, 13. jaanuar 2006.

(10)  Euroopa Liidu Nõukogu 2678. istung, Luksemburg, 3. oktoober 2005.

(11)  Otsus A/60/463 (L.55), 8. detsember 2005.

(12)  Protokoll võeti vastu 2001. aasta mais ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga nr 55/255.

(13)  Vastu võetud 17. detsembril 1979.aastal ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 34/169.

(14)  Vastu võetud kaheksandal ÜRO kuritegude ennetamist ja õigusrikkujate kohtlemist käsitleval kongressil, Kuubas, Havannas, 27.august -7.september 1990.

P6_TA(2006)0275

Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt

Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtu kohta (2005/2168(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsteemi ERTMS/ETCS kasutamise edendamise kohta (KOM(2005)0298) ning komisjoni talituste kaasnevat töödokumenti (SEK(2005)0903); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsteemi ERTMS/ETCS kasutamise edendamise kohta (KOM(2005)0298) ning komisjoni talituste kaasnevat töödokumenti (SEK(2005)0903);

| — | võttes arvesse 17. märtsil 2005 Brüsselis komisjoni ja Euroopa raudtee-ettevõtete ühingute (CER - UIC - UNIFE - EIM) poolt allkirjastatud kokkuleppeprotokolli, nn vastastikuse mõistmise memorandumit, millega sätestatakse ERTMSi kasutuselevõtu tähtsaimad põhimõtted; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. märtsil 2005 Brüsselis komisjoni ja Euroopa raudtee-ettevõtete ühingute (CER - UIC - UNIFE - EIM) poolt allkirjastatud kokkuleppeprotokolli, nn vastastikuse mõistmise memorandumit, millega sätestatakse ERTMSi kasutuselevõtu tähtsaimad põhimõtted;

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsust nr 884/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsust nr 884/2004/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (3);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 (KOM(2004)0475); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 (KOM(2004)0475);

| — | võttes arvesse 24. jaanuaril 2006 transpordi- ja turismikomisjonis korraldatud kuulamist, mille käigus raudtee-ettevõtete, infrastruktuuri haldurite ja raudteetööstuse esindajad andsid ERTMSi kasutuselevõtule üksmeelse tunnustuse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. jaanuaril 2006 transpordi- ja turismikomisjonis korraldatud kuulamist, mille käigus raudtee-ettevõtete, infrastruktuuri haldurite ja raudteetööstuse esindajad andsid ERTMSi kasutuselevõtule üksmeelse tunnustuse;

| — | võttes arvesse eelmisi ja tulevast seitsmendat ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelmisi ja tulevast seitsmendat ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi;

| — | võttes arvesse 27. jaanuaril 2004 Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate sõidukijuhtide Euroopa juhiloa kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. jaanuaril 2004 Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepet piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate sõidukijuhtide Euroopa juhiloa kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0183/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0183/2006),

| A. | arvestades, et praegune enam kui 20 siseriikliku rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi olemasolu takistab teiste transpordiliikidega täielikku koostalitlust võimaldava ja konkurentsivõimelise Euroopa raudteetranspordi ülesehitamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune enam kui 20 siseriikliku rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi olemasolu takistab teiste transpordiliikidega täielikku koostalitlust võimaldava ja konkurentsivõimelise Euroopa raudteetranspordi ülesehitamist;

| B. | arvestades, et ERTMSi on katsetatud edukalt erinevatel katseliinidel ning see on esimese stardiversioonina konsolideeritud kujul olemas; arvestades aga, et raudteeäärse märgistuse ja pardasüsteemide järelevalveseadeldiste pikk kasutusiga - tavaliselt üle 20 aasta - võib tuua kaasa ERTMSi ja siseriiklikke süsteemide aastatepikkuse kõrvuti kasutamise, eriti tavaraudteevõrgus, kus liiklevad erineva kiirusega reisi- ja kaubarongid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ERTMSi on katsetatud edukalt erinevatel katseliinidel ning see on esimese stardiversioonina konsolideeritud kujul olemas; arvestades aga, et raudteeäärse märgistuse ja pardasüsteemide järelevalveseadeldiste pikk kasutusiga - tavaliselt üle 20 aasta - võib tuua kaasa ERTMSi ja siseriiklikke süsteemide aastatepikkuse kõrvuti kasutamise, eriti tavaraudteevõrgus, kus liiklevad erineva kiirusega reisi- ja kaubarongid;

| C. | arvestades, et siseriiklikud rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemid tehnoloogia vananemise või turu ebapiisava suuruse tõttu kaovad ning et Euroopa signalisatsioonisüsteemide tööstuse tulevik sõltub tema võimest toota maailmaturu jaoks kaasaegset standardiseeritud varustust; arvestades ka, et ERTMSi projekt on olulise tähtsusega nimetatud tööstuse keskmise tähtajaga kuni pikaajalisele arengule ning selle 15 000 kõrgelt kvalifitseeritud töökohale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et siseriiklikud rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemid tehnoloogia vananemise või turu ebapiisava suuruse tõttu kaovad ning et Euroopa signalisatsioonisüsteemide tööstuse tulevik sõltub tema võimest toota maailmaturu jaoks kaasaegset standardiseeritud varustust; arvestades ka, et ERTMSi projekt on olulise tähtsusega nimetatud tööstuse keskmise tähtajaga kuni pikaajalisele arengule ning selle 15 000 kõrgelt kvalifitseeritud töökohale;

| D. | arvestades, et ERTMSist saab ekspordiprojekt, kuna ka paljud Euroopa-välised raudteed on otsustanud oma aegunud süsteemid ERTMSiga asendada - praegused vedurite tellimused Koreast, Taiwanist, Indiast, Saudi-Araabiast ja Hiina Rahvavabariigist ning nimetatud riikide infrastruktuuriprojektid näitavad selgelt turupotentsiaali; arvestades ka, et nimetatud projektid kõikjal maailmas näitavad selle Euroopa tehnoloogia väga suurt potentsiaali, mis võib muutuda maailmastandardiks, kui ta saab Euroopas piisavalt tugevale turubaasile tugineda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ERTMSist saab ekspordiprojekt, kuna ka paljud Euroopa-välised raudteed on otsustanud oma aegunud süsteemid ERTMSiga asendada - praegused vedurite tellimused Koreast, Taiwanist, Indiast, Saudi-Araabiast ja Hiina Rahvavabariigist ning nimetatud riikide infrastruktuuriprojektid näitavad selgelt turupotentsiaali; arvestades ka, et nimetatud projektid kõikjal maailmas näitavad selle Euroopa tehnoloogia väga suurt potentsiaali, mis võib muutuda maailmastandardiks, kui ta saab Euroopas piisavalt tugevale turubaasile tugineda;

| E. | arvestades, et seega on eriliselt tähtis kindlaks määrata veelgi selgem ja koordineeritum üleminekustrateegia, mis annab raudteesektorile vajaliku planeerimiskindluse, jälgides, et see strateegia ei kahjustaks raudteetranspordi välist konkurentsivõimet võrreldes teiste transpordiliikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seega on eriliselt tähtis kindlaks määrata veelgi selgem ja koordineeritum üleminekustrateegia, mis annab raudteesektorile vajaliku planeerimiskindluse, jälgides, et see strateegia ei kahjustaks raudteetranspordi välist konkurentsivõimet võrreldes teiste transpordiliikidega;

| F. | arvestades, et 2005. aasta märtsis allkirjastatud kokkulepe raudteesektori ja komisjoni vahel - vastastikuse mõistmise memorandum - on seadnud sellega seoses olulise teetähise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2005. aasta märtsis allkirjastatud kokkulepe raudteesektori ja komisjoni vahel - vastastikuse mõistmise memorandum - on seadnud sellega seoses olulise teetähise;

| G. | arvestades, et ERTMSi tehniliste spetsifikatsioonide konsolideeritud versioon, mille komisjon lähemate kuude jooksul vastu peaks võtma, kujutab endast piisavat alust koostalitlust võimaldavate süsteemide ning transpordikoridoride hankepakkumiste kasutusse andmisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ERTMSi tehniliste spetsifikatsioonide konsolideeritud versioon, mille komisjon lähemate kuude jooksul vastu peaks võtma, kujutab endast piisavat alust koostalitlust võimaldavate süsteemide ning transpordikoridoride hankepakkumiste kasutusse andmisele;

| H. | arvestades, et ERTMSi kasutuselevõtt on Euroopa piiriülene majanduslik suurprojekt ning edusammud ühtse rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi alal etendavad tähtsat osa maanteede koormuse vähendamise ja liiklusvoolu raudteele ümbersuunamise strateegias ning Euroopa eri transpordiliikide vaheliste konkurentsitingimuste ühtlustamise poliitikas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ERTMSi kasutuselevõtt on Euroopa piiriülene majanduslik suurprojekt ning edusammud ühtse rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi alal etendavad tähtsat osa maanteede koormuse vähendamise ja liiklusvoolu raudteele ümbersuunamise strateegias ning Euroopa eri transpordiliikide vaheliste konkurentsitingimuste ühtlustamise poliitikas;

Üldist: üleminek ja strateegia

| 1. | tunnistab, et ERTMS kujutab endast rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi, mis on parem kui siseriiklikud süsteemid, mille - nt ebavajalike signaalmastide tõttu - uuesti soetamine ja haldamine peaks olema soodsam ning mis vigade avastamise ja järelevalve tõttu tõstab ohutust igasuguse kiiruse juures ja igas olukorras ning tihti võib oluliselt suurendada liinide läbilaskevõimet; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et ERTMS kujutab endast rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi, mis on parem kui siseriiklikud süsteemid, mille - nt ebavajalike signaalmastide tõttu - uuesti soetamine ja haldamine peaks olema soodsam ning mis vigade avastamise ja järelevalve tõttu tõstab ohutust igasuguse kiiruse juures ja igas olukorras ning tihti võib oluliselt suurendada liinide läbilaskevõimet;

| 2. | tunnistab, et ERTMSiga viiakse digitaalne tehnika ühtselt sisse ka Euroopa raudtee-infrastruktuuri, mille abil on võimalik kõrvaldada kitsaskohad raudteesõlmedes ja nn pudelikaelades ilma uute kulukate rajatisteta; juhib siiski tähelepanu, et üleminekuperioodi jooksul tekivad olulised lisakulud, mida majanduslikult ei pea raudtee-ettevõtted üksi kandma; lähtub sellest, et läbiv veduriteenus ilma aeganõudva vedurite ja vedurijuhtide vahetamiseta piiril vähendab kulusid ja transpordile kuluvat aega ning suurendab teenuse osutamise töökindlust; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et ERTMSiga viiakse digitaalne tehnika ühtselt sisse ka Euroopa raudtee-infrastruktuuri, mille abil on võimalik kõrvaldada kitsaskohad raudteesõlmedes ja nn pudelikaelades ilma uute kulukate rajatisteta; juhib siiski tähelepanu, et üleminekuperioodi jooksul tekivad olulised lisakulud, mida majanduslikult ei pea raudtee-ettevõtted üksi kandma; lähtub sellest, et läbiv veduriteenus ilma aeganõudva vedurite ja vedurijuhtide vahetamiseta piiril vähendab kulusid ja transpordile kuluvat aega ning suurendab teenuse osutamise töökindlust;

| 3. | tunnistab, et raudteesektoril on ERTMSi tehnoloogiaga avanenud ajalooline võimalus kasutada digitaalse tehnika eeliseid nüüd täielikult ka raudteel, suurendada konkurentsivõimet ning saada hoogu juurde võrreldes teiste transpordiliikidega, kasutades eelkõige ära piiriülese kaubaveo pikkade liinide eeliseid; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et raudteesektoril on ERTMSi tehnoloogiaga avanenud ajalooline võimalus kasutada digitaalse tehnika eeliseid nüüd täielikult ka raudteel, suurendada konkurentsivõimet ning saada hoogu juurde võrreldes teiste transpordiliikidega, kasutades eelkõige ära piiriülese kaubaveo pikkade liinide eeliseid;

| 4. | tunnistab, et eelmiste teadusuuringute raamprogrammide toetusel välja arendatud ERTMS on konsolideeritud stardiversiooni kujul olemas ning seega on nüüd võimalik see laialdaselt kasutusele võtta; tunnistab lisaks, et GSM-R rakendamine areneb kiiresti ning et ETCS osas tehakse edusamme; rõhutab siiski, et seeläbi ei ole tekkinud automaatsust, mis sõltumata rahalistest, ohutus- ja läbilaskevõimet edendavatest aspektidest tooks kaasa ERTMSi rakendumise üleeuroopalises raudteevõrgus ilma täiendavate meetmete võtmiseta, ning et mitmete aastate pärast oleksid praegu veel olemasolevad 20 erinevat rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi minevikuks muutunud ning asendatud kõikides ELi liikmesriikides vaid üheainsa süsteemiga - ERTMSiga; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et eelmiste teadusuuringute raamprogrammide toetusel välja arendatud ERTMS on konsolideeritud stardiversiooni kujul olemas ning seega on nüüd võimalik see laialdaselt kasutusele võtta; tunnistab lisaks, et GSM-R rakendamine areneb kiiresti ning et ETCS osas tehakse edusamme; rõhutab siiski, et seeläbi ei ole tekkinud automaatsust, mis sõltumata rahalistest, ohutus- ja läbilaskevõimet edendavatest aspektidest tooks kaasa ERTMSi rakendumise üleeuroopalises raudteevõrgus ilma täiendavate meetmete võtmiseta, ning et mitmete aastate pärast oleksid praegu veel olemasolevad 20 erinevat rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemi minevikuks muutunud ning asendatud kõikides ELi liikmesriikides vaid üheainsa süsteemiga - ERTMSiga;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et ETCS vajab raudteeäärse märgistustena andmete edastamiseks vaid Eurobalise'i-tüüpi märgiseid ning raadiokeskust; pardasüsteemina võtab rongide järelevalve andmetöötluse üle ETCS-pardaarvuti (on-board unit); |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et ETCS vajab raudteeäärse märgistustena andmete edastamiseks vaid Eurobalise'i-tüüpi märgiseid ning raadiokeskust; pardasüsteemina võtab rongide järelevalve andmetöötluse üle ETCS-pardaarvuti (on-board unit);

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide koostalitluskomisjoni vastuvõetud funktsionaalsed näitajad võtavad etaloniks versiooni 2.3.0, mida teeb ka Euroopa Raudteeagentuur; see versioon võimaldab avada Euroopas alates 2007. aastast kiired / suure läbilaskevõimega rahvusvahelised transpordikoridorid ning seda arvestatakse Euroopa koordinaatori juhitavates uuringutes kui ühist etaloni; leiab, et lisajõupingutused võimaldaksid minna nelja või viie aasta jooksul üle kõrgemale versioonile; märgib, et oma “järelevalve haldamise muutmise” protsessi raames tuleb Euroopa Raudteeagentuuril hinnata sellise edasise arengu tehnilist ja majanduslikku asjakohasust, järgides samas järjepidevuse ning versiooniga 2.3.0 üles- ja allaühilduvuse põhimõtet; usub, et stabiliseerimine ja lisastandardimine võimaldab süsteemi komponentide tootmist suuremates kogustes, saavutades mastaabisääst; on arvamusel, et hinnataset, mis on praegu kuni kaheksa korda kõrgem algselt määratletud taotlushindadest, oleks siis võimalik langetada ning ERTMS oleks võimalik seada majanduslikult mõistlikule alusele; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide koostalitluskomisjoni vastuvõetud funktsionaalsed näitajad võtavad etaloniks versiooni 2.3.0, mida teeb ka Euroopa Raudteeagentuur; see versioon võimaldab avada Euroopas alates 2007. aastast kiired / suure läbilaskevõimega rahvusvahelised transpordikoridorid ning seda arvestatakse Euroopa koordinaatori juhitavates uuringutes kui ühist etaloni; leiab, et lisajõupingutused võimaldaksid minna nelja või viie aasta jooksul üle kõrgemale versioonile; märgib, et oma “järelevalve haldamise muutmise” protsessi raames tuleb Euroopa Raudteeagentuuril hinnata sellise edasise arengu tehnilist ja majanduslikku asjakohasust, järgides samas järjepidevuse ning versiooniga 2.3.0 üles- ja allaühilduvuse põhimõtet; usub, et stabiliseerimine ja lisastandardimine võimaldab süsteemi komponentide tootmist suuremates kogustes, saavutades mastaabisääst; on arvamusel, et hinnataset, mis on praegu kuni kaheksa korda kõrgem algselt määratletud taotlushindadest, oleks siis võimalik langetada ning ERTMS oleks võimalik seada majanduslikult mõistlikule alusele;

| 7. | on teadlik sellest, et aastakümnetepikkune vanade süsteemide ja ERTMSi kõrvuti kasutamine oleks ebarahuldav ning seega sõltub kõik ülemineku koordineerimisest ja üleminekuperioodi võimalikult suurest lühendamisest; seega etendab järjekindla ja võrguülese üleminekustrateegia väljatöötamine, nagu seda nõutakse ka komisjoni ja Euroopa raudtee-ettevõtete ühingute vahelises kokkuleppes, keskset rolli; kutsub seega komisjoni üles kokkuleppel Euroopa Raudteeagentuuri, liikmesriikide ja tööstusega peatselt esitama siduvaid üldsuuniseid ERTMSi jaoks; |
| --- | --- |

7.

on teadlik sellest, et aastakümnetepikkune vanade süsteemide ja ERTMSi kõrvuti kasutamine oleks ebarahuldav ning seega sõltub kõik ülemineku koordineerimisest ja üleminekuperioodi võimalikult suurest lühendamisest; seega etendab järjekindla ja võrguülese üleminekustrateegia väljatöötamine, nagu seda nõutakse ka komisjoni ja Euroopa raudtee-ettevõtete ühingute vahelises kokkuleppes, keskset rolli; kutsub seega komisjoni üles kokkuleppel Euroopa Raudteeagentuuri, liikmesriikide ja tööstusega peatselt esitama siduvaid üldsuuniseid ERTMSi jaoks;

| 8. | lähtub sellest, et edukas üleminek ERTMSile kujutab endast olulist väljakutset kõigi osapoolte jaoks: liikmesriigid, transpordiministeeriumid, raudtee-ettevõtjad, infrastruktuurihaldurid ja raudteetööstus peavad olema eesmärkide osas ühel nõul, rollid ja vastutus peavad olema nimetatud protsessi käigus selgelt määratletud; tervitab seetõttu, et komisjon nimetas käesoleva suurprojekti koordinaatorina ametisse Karel Vincki; |
| --- | --- |

8.

lähtub sellest, et edukas üleminek ERTMSile kujutab endast olulist väljakutset kõigi osapoolte jaoks: liikmesriigid, transpordiministeeriumid, raudtee-ettevõtjad, infrastruktuurihaldurid ja raudteetööstus peavad olema eesmärkide osas ühel nõul, rollid ja vastutus peavad olema nimetatud protsessi käigus selgelt määratletud; tervitab seetõttu, et komisjon nimetas käesoleva suurprojekti koordinaatorina ametisse Karel Vincki;

| 9. | rõhutab, et oluline läbimurre õnnestub vaid siis, kui ei moodustu nn lapitekk väiksematest ERTMSi saartest, milleni jõudmiseks või mille läbimiseks on omakorda vaja arvukalt siseriiklikke süsteeme; palju enam sõltub see esiteks valitud transpordikoridoride läbivast varustamisest ERTMSiga; teiseks tuleb võimalikult kiiresti saavutada varustatud liinide ja rongide teatav kriitiline mass, et võimaldada täiendavat mastaabisäästu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et oluline läbimurre õnnestub vaid siis, kui ei moodustu nn lapitekk väiksematest ERTMSi saartest, milleni jõudmiseks või mille läbimiseks on omakorda vaja arvukalt siseriiklikke süsteeme; palju enam sõltub see esiteks valitud transpordikoridoride läbivast varustamisest ERTMSiga; teiseks tuleb võimalikult kiiresti saavutada varustatud liinide ja rongide teatav kriitiline mass, et võimaldada täiendavat mastaabisäästu;

| 10. | lähtub sellest, et ERMTSi täieliku rakendamise tagamiseks sisaldab üleminekustrateegia ajakava ja üksikasjalikke tingimusi kõigi siseriiklike võrkude täielikuks üleminekuks, mis kujutab endast järgmist sammu süsteemi transpordikoridoridesse paigaldamise järel; |
| --- | --- |

10.

lähtub sellest, et ERMTSi täieliku rakendamise tagamiseks sisaldab üleminekustrateegia ajakava ja üksikasjalikke tingimusi kõigi siseriiklike võrkude täielikuks üleminekuks, mis kujutab endast järgmist sammu süsteemi transpordikoridoridesse paigaldamise järel;

| 11. | rõhutab, et nimetatud ühtne rongide järelevalvesüsteem ERTMS on sobiv vähendama või vältima arvukate vanade lisasüsteemidega sõidukite kulukat tootmist ja kasutamist; märgib, et üleminekuaja jooksul on vaja dubleeritud süsteemi, mille tõttu raudteesektori kulud esialgu suurenevad; rõhutab, et nimetatud süsteem lihtsustab ja kiirendab tunduvalt koostalitlusvõimet, ning et ELis toimub vaid 13% kaubaveost raudteel, samas kui Ameerika Ühendriikides on võrreldav osakaal umbes 27 %; on siiski seisukohal, et ELi praeguses tehnilises ja poliitilises nn lapitekis ei ole nimetatud osakaalu võimalik oluliselt suurendada, mistõttu on õigustatud jõulised investeeringud esmajärjekorras ERTMSi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et nimetatud ühtne rongide järelevalvesüsteem ERTMS on sobiv vähendama või vältima arvukate vanade lisasüsteemidega sõidukite kulukat tootmist ja kasutamist; märgib, et üleminekuaja jooksul on vaja dubleeritud süsteemi, mille tõttu raudteesektori kulud esialgu suurenevad; rõhutab, et nimetatud süsteem lihtsustab ja kiirendab tunduvalt koostalitlusvõimet, ning et ELis toimub vaid 13% kaubaveost raudteel, samas kui Ameerika Ühendriikides on võrreldav osakaal umbes 27 %; on siiski seisukohal, et ELi praeguses tehnilises ja poliitilises nn lapitekis ei ole nimetatud osakaalu võimalik oluliselt suurendada, mistõttu on õigustatud jõulised investeeringud esmajärjekorras ERTMSi;

Prioriteedid

| 12. | on seetõttu arvamusel, et ERTMSi edu tagamiseks on oluline käsitletud kuus transpordikoridori (A: Rotterdam-Genova, B: Napoli-Berliin-Stockholm, C: Antwerpen-Basel/Lyon, D: Sevilla-Lyon-Torino- Trieste-Ljubljana, E: Dresden-Praha-Brno-Viin-Budapest, F: Duisburg-Berliin-Varssavi) ning neis liiklevad rongid kiiresti ja täielikult ERTMSiga varustada, eriti kuna see ergutab kõiki osapooli võtma vastu “ühenduse lähenemist” üksnes riiklikes raames mõtlemise asemel; on arvamusel, et selles kontekstis on 3. märtsil 2006 Rotterdami-Genova transpordikoridori riikide transpordiministrite allkirjastatud eelleping ERMTSi kasutuselevõtu kohta heaks eeskujuks; |
| --- | --- |

12.

on seetõttu arvamusel, et ERTMSi edu tagamiseks on oluline käsitletud kuus transpordikoridori (A: Rotterdam-Genova, B: Napoli-Berliin-Stockholm, C: Antwerpen-Basel/Lyon, D: Sevilla-Lyon-Torino- Trieste-Ljubljana, E: Dresden-Praha-Brno-Viin-Budapest, F: Duisburg-Berliin-Varssavi) ning neis liiklevad rongid kiiresti ja täielikult ERTMSiga varustada, eriti kuna see ergutab kõiki osapooli võtma vastu “ühenduse lähenemist” üksnes riiklikes raames mõtlemise asemel; on arvamusel, et selles kontekstis on 3. märtsil 2006 Rotterdami-Genova transpordikoridori riikide transpordiministrite allkirjastatud eelleping ERMTSi kasutuselevõtu kohta heaks eeskujuks;

| 13. | on veendumusel, et vajaliku kriitilise massi saavutamiseks tuleb toetada investeeringuid transpordikoridoridesse, kus mõned lõigud on juba välja ehitatud ning infrastruktuurihaldurid on võtnud ülesandeks lõpetada puuduvad osad 2015. aastaks; |
| --- | --- |

13.

on veendumusel, et vajaliku kriitilise massi saavutamiseks tuleb toetada investeeringuid transpordikoridoridesse, kus mõned lõigud on juba välja ehitatud ning infrastruktuurihaldurid on võtnud ülesandeks lõpetada puuduvad osad 2015. aastaks;

| 14. | on samuti seisukohal, et Euroopa Liidu hiljutine laienemine 2004. aastal peaks sundima ida-lääne ühendusi arvesse võtma; peab vajalikuks arvestada, et see tekitab vähe lisakulusid neis liikmesriikides, mille liinidel on vajalik läbi viia olulisi ümberehitustöid; |
| --- | --- |

14.

on samuti seisukohal, et Euroopa Liidu hiljutine laienemine 2004. aastal peaks sundima ida-lääne ühendusi arvesse võtma; peab vajalikuks arvestada, et see tekitab vähe lisakulusid neis liikmesriikides, mille liinidel on vajalik läbi viia olulisi ümberehitustöid;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et ebavõrdsed siseriiklikud raudteesõidukitele tegevuslubade väljaandmise menetlused kujutavad endast põhimõttelist probleemi Euroopa raudteesektoris, mis seoses ERTMSiga muutub teravamaks; kutsub komisjoni üles Euroopa Raudteeagentuuri kaasamisel edendama jõuliselt töid ühtse lihtsustatud üleeuroopalise tegevuslubade väljaandmise menetluse suunas ning määratlema ja kehtestama kõikide jaoks siduvaid standardeid, et oleks võimalik oluliselt vähendada tootmis- ja varustamiskulusid; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et ebavõrdsed siseriiklikud raudteesõidukitele tegevuslubade väljaandmise menetlused kujutavad endast põhimõttelist probleemi Euroopa raudteesektoris, mis seoses ERTMSiga muutub teravamaks; kutsub komisjoni üles Euroopa Raudteeagentuuri kaasamisel edendama jõuliselt töid ühtse lihtsustatud üleeuroopalise tegevuslubade väljaandmise menetluse suunas ning määratlema ja kehtestama kõikide jaoks siduvaid standardeid, et oleks võimalik oluliselt vähendada tootmis- ja varustamiskulusid;

Nn viimase miili probleem

| 16. | on arvamusel, et liini varustamisel ERTMSiga tuleb tagada selle lünkadeta toimimine ühest perroonist teiseni või ühest kaubakeskusest teiseni ning kuni riigipiiri või juurdekuuluva sadamani; on lisaks arvamusel, et ELi vahenditest rahastamine peab olema välistatud, kui nimetatud kriteerium ei ole täidetud ning kutsub komisjoni üles seda rangelt jälgima; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et liini varustamisel ERTMSiga tuleb tagada selle lünkadeta toimimine ühest perroonist teiseni või ühest kaubakeskusest teiseni ning kuni riigipiiri või juurdekuuluva sadamani; on lisaks arvamusel, et ELi vahenditest rahastamine peab olema välistatud, kui nimetatud kriteerium ei ole täidetud ning kutsub komisjoni üles seda rangelt jälgima;

| 17. | nõuab, et piiratud järelevalvega rakendusviisi (Limited Supervision) integreerimist kiiresti analüüsitaks, et kontrollida, kas see võimaldab erinevate siseriiklike süsteemide ETCSiga asendamist või kombineerimist; märgib lisaks, et tuleb kontrollida, kas eriti sõlmedes esinevaid lünki oleks võimalik piiratud järelevalve abil soodsalt täita; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et piiratud järelevalvega rakendusviisi (Limited Supervision) integreerimist kiiresti analüüsitaks, et kontrollida, kas see võimaldab erinevate siseriiklike süsteemide ETCSiga asendamist või kombineerimist; märgib lisaks, et tuleb kontrollida, kas eriti sõlmedes esinevaid lünki oleks võimalik piiratud järelevalve abil soodsalt täita;

| 18. | on arvamusel, et Euroopa Raudteeagentuur peab kokkuleppel riikide transpordiministeeriumidega tagama, et tulevikus saavad uued vedurid tegevusloa vaid siis, kui neile on lisaks siseriiklikule rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemile paigaldatud ka ERTMS või on see paigaldatud juba tehase poolt; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et Euroopa Raudteeagentuur peab kokkuleppel riikide transpordiministeeriumidega tagama, et tulevikus saavad uued vedurid tegevusloa vaid siis, kui neile on lisaks siseriiklikule rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemile paigaldatud ka ERTMS või on see paigaldatud juba tehase poolt;

| 19. | juhib tähelepanu, et ETCS siseriiklikke variante kasutatakse praegu kiir- / suure läbilaskevõimega liinidel (näiteks Rooma-Napoli, Madrid-Lleida või Bern-Olten); märgib siiski, et süsteemi kasutamine tavaraudteevõrgus (kauba- ja reisijatevedu) ning eelkõige piiriülesel liiklemisel tekitab endiselt probleeme; on seisukohal, et selle rakendamist on vaja endiselt tõhustada ja parandada eesmärgiga saada üle praegustest rakendusprobleemidest; on arvamusel, et kiiresti tuleb leida lahendused, mis puudutavad võtmefunktsioone nagu tõkkepuudega raudteeületuskohad, parametriseeritud pidurduskõverad, käskluste täitmine raadio teel (Radio Infill), nagu nähti ette juba standardis 2.3.0, ja piiratud järelevalvega rakendusviis; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu, et ETCS siseriiklikke variante kasutatakse praegu kiir- / suure läbilaskevõimega liinidel (näiteks Rooma-Napoli, Madrid-Lleida või Bern-Olten); märgib siiski, et süsteemi kasutamine tavaraudteevõrgus (kauba- ja reisijatevedu) ning eelkõige piiriülesel liiklemisel tekitab endiselt probleeme; on seisukohal, et selle rakendamist on vaja endiselt tõhustada ja parandada eesmärgiga saada üle praegustest rakendusprobleemidest; on arvamusel, et kiiresti tuleb leida lahendused, mis puudutavad võtmefunktsioone nagu tõkkepuudega raudteeületuskohad, parametriseeritud pidurduskõverad, käskluste täitmine raadio teel (Radio Infill), nagu nähti ette juba standardis 2.3.0, ja piiratud järelevalvega rakendusviis;

| 20. | kutsub, arvestades asjaolu, et kiirraudteeliinil Pariis - Ida-Prantsusmaa - Edela-Saksamaa ning põhjalõuna transpordikoridoris Rotterdam-Genova ei ole veel läbivalt võimalik sõita ERTMSiga, kõiki osapooli üles lünki võimalikult kiiresti kõrvaldama; |
| --- | --- |

20.

kutsub, arvestades asjaolu, et kiirraudteeliinil Pariis - Ida-Prantsusmaa - Edela-Saksamaa ning põhjalõuna transpordikoridoris Rotterdam-Genova ei ole veel läbivalt võimalik sõita ERTMSiga, kõiki osapooli üles lünki võimalikult kiiresti kõrvaldama;

| 21. | peab vajalikuks, et raudtee-ettevõtted, raudteetööstus ja Euroopa Raudteeagentuur töötavad ühiselt välja tulevase standardi ning EL kehtestab ülemineku kõigi jaoks ühiselt ja siduvalt; nõuab riikide ühepoolsete meetmete võtmise takistamist süsteemi edasiarendamisel, et praegu eksisteerivat 20 erinevat süsteemi ei asendataks 20 ühildumatu, ERTMSi baasil loodud süsteemiga; kutsub Euroopa Raudteeagentuuri üles tagama, et tulevane standard, mida Euroopas kasutama hakatakse, pakuks üldiselt vähemalt samaväärset ohutuse taset kui praegu liikmesriikides kehtivad nõuded; |
| --- | --- |

21.

peab vajalikuks, et raudtee-ettevõtted, raudteetööstus ja Euroopa Raudteeagentuur töötavad ühiselt välja tulevase standardi ning EL kehtestab ülemineku kõigi jaoks ühiselt ja siduvalt; nõuab riikide ühepoolsete meetmete võtmise takistamist süsteemi edasiarendamisel, et praegu eksisteerivat 20 erinevat süsteemi ei asendataks 20 ühildumatu, ERTMSi baasil loodud süsteemiga; kutsub Euroopa Raudteeagentuuri üles tagama, et tulevane standard, mida Euroopas kasutama hakatakse, pakuks üldiselt vähemalt samaväärset ohutuse taset kui praegu liikmesriikides kehtivad nõuded;

| 22. | on teadlik tõsiasjast, et liikmesriigid ja raudtee-ettevõtted on oma investeeringute vajaduse, siseriiklike rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemide ning “turuetapi” poolest, milles nad asuvad, väga erinevad; on siiski arvamusel, et sellised erinevused on ELis vältimatud ning ei kujuta endast ERTMSi vastast argumenti; |
| --- | --- |

22.

on teadlik tõsiasjast, et liikmesriigid ja raudtee-ettevõtted on oma investeeringute vajaduse, siseriiklike rongide järelevalve- ja signalisatsioonisüsteemide ning “turuetapi” poolest, milles nad asuvad, väga erinevad; on siiski arvamusel, et sellised erinevused on ELis vältimatud ning ei kujuta endast ERTMSi vastast argumenti;

Rahastamine

| 23. | tunnistab, et ERTMSi rakendamise ELi poolne rahastamine - kas üleeuroopaliste transpordivõrkude vahenditest või ühtekuuluvusfondi vahenditest liikmesriikide kaudu, kes sealt raha saavad - on projekti üleeuroopalisuse tõttu õigustatud ja ka vajalik; on arvamusel, et kulud tuleb õiglaselt jaotada liikmesriikide, ELi, raudtee-ettevõtete ja raudteetööstuse vahel; kutsub seetõttu liikmesriike üles asetama ERTMSi järgmistel aastatel oma transporti ja eelarvet puudutavates otsustes esikohale; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et ERTMSi rakendamise ELi poolne rahastamine - kas üleeuroopaliste transpordivõrkude vahenditest või ühtekuuluvusfondi vahenditest liikmesriikide kaudu, kes sealt raha saavad - on projekti üleeuroopalisuse tõttu õigustatud ja ka vajalik; on arvamusel, et kulud tuleb õiglaselt jaotada liikmesriikide, ELi, raudtee-ettevõtete ja raudteetööstuse vahel; kutsub seetõttu liikmesriike üles asetama ERTMSi järgmistel aastatel oma transporti ja eelarvet puudutavates otsustes esikohale;

| 24. | toetab seetõttu vastavate sätete võtmist ettepanekusse võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 (KOM(2004)0475 - 2004/0154(COD)), mille kohta Euroopa Parlament lõpetas 26. oktoobril 2005 oma esimese lugemise (4); |
| --- | --- |

24.

toetab seetõttu vastavate sätete võtmist ettepanekusse võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95 (KOM(2004)0475 - 2004/0154(COD)), mille kohta Euroopa Parlament lõpetas 26. oktoobril 2005 oma esimese lugemise (4);

| 25. | toetab antud kontekstis Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastuvõetud ettepanekut lugeda nimetatud määruse abil investeeringud ERTMSi samaväärseks investeeringutega infrastruktuuri; on lisaks arvamusel, et ERTMSile ühenduse rahalise abi andmisel tuleb vähemalt piiriülestes piirkondades kehtestada toetuse määraks maksimaalselt 50 %; |
| --- | --- |

25.

toetab antud kontekstis Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastuvõetud ettepanekut lugeda nimetatud määruse abil investeeringud ERTMSi samaväärseks investeeringutega infrastruktuuri; on lisaks arvamusel, et ERTMSile ühenduse rahalise abi andmisel tuleb vähemalt piiriülestes piirkondades kehtestada toetuse määraks maksimaalselt 50 %;

| 26. | on arvamusel, et mitte üksnes ülaltoodud tehnilised argumendid, vaid ka piiratud eelarvevahendid räägivad vahendite koondamise kasuks peamistele transpordikoridoridele, eriti neile, mida Euroopa koordinaator on uurinud; leiab, et see toetus peaks esimeste aastate jooksul sisaldama mõistlikku stiimulit veeremipargi varustuse jaoks, mis puudutab prototüüpide väljatöötamist, veeremipargi seeriaviisilist varustamist ja moderniseerimist; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et mitte üksnes ülaltoodud tehnilised argumendid, vaid ka piiratud eelarvevahendid räägivad vahendite koondamise kasuks peamistele transpordikoridoridele, eriti neile, mida Euroopa koordinaator on uurinud; leiab, et see toetus peaks esimeste aastate jooksul sisaldama mõistlikku stiimulit veeremipargi varustuse jaoks, mis puudutab prototüüpide väljatöötamist, veeremipargi seeriaviisilist varustamist ja moderniseerimist;

| 27. | soovitab kaaluda toetuse järk-järgulist vähendamist, et kiirendada üleminekuprotsessi: raudtee-ettevõtteid, kes otsustavad varakult ERTMSi rakendamise kasuks, tuleks rohkem toetada kui mahajäänud ettevõtteid, kuna esimesed võtavad kõrgema investeerimisriski, ilma et esialgu oleks võimalik täielikult ära kasutada uue süsteemi eeliseid; |
| --- | --- |

27.

soovitab kaaluda toetuse järk-järgulist vähendamist, et kiirendada üleminekuprotsessi: raudtee-ettevõtteid, kes otsustavad varakult ERTMSi rakendamise kasuks, tuleks rohkem toetada kui mahajäänud ettevõtteid, kuna esimesed võtavad kõrgema investeerimisriski, ilma et esialgu oleks võimalik täielikult ära kasutada uue süsteemi eeliseid;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles enam järele mõtlema veeremipargiga seotud liisingumudelite toetamise võimaluste üle, sest nii on võimalik vähendada suuri algseid kulusid ning hõlbustada seega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete turulepääsemist; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles enam järele mõtlema veeremipargiga seotud liisingumudelite toetamise võimaluste üle, sest nii on võimalik vähendada suuri algseid kulusid ning hõlbustada seega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete turulepääsemist;

| 29. | on arvamusel, et EL peaks toetama ERMTSi üleeuroopaliste transpordivõrkude, regionaalarengu ja ühtekuuluvuse eelarvevahenditest, samuti ELi teadusuuringute eelarve vahenditest; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et EL peaks toetama ERMTSi üleeuroopaliste transpordivõrkude, regionaalarengu ja ühtekuuluvuse eelarvevahenditest, samuti ELi teadusuuringute eelarve vahenditest;

| 30. | on arvamusel, et EL peaks siduma raudteeinfrastruktuuride ühenduse vahenditest - nagu üleeuroopaliste transpordivõrkude ja ühtekuuluvuse eelarvevahendid - rahastamise ERTMSi paigaldamise kohustusega; |
| --- | --- |

30.

on arvamusel, et EL peaks siduma raudteeinfrastruktuuride ühenduse vahenditest - nagu üleeuroopaliste transpordivõrkude ja ühtekuuluvuse eelarvevahendid - rahastamise ERTMSi paigaldamise kohustusega;

| 31. | rõhutab raudteesektorile esitatud ootust võtta ERTMSi rakendamisel vajalikul määral arvesse töötajate sotsiaalseid ja kutsealaseid huvisid ning arendada välja vastavad kutsekvalifikatsiooni- ning täiendkoolitusprogrammid; eeldab, et ERTMSi rakendamine aitab ühelt poolt võimaliku edu tõttu ekspordi valdkonnas, teiselt poolt raudtee oodatava suurema turuosa tõttu kindlustada töökohti keskpika ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

31.

rõhutab raudteesektorile esitatud ootust võtta ERTMSi rakendamisel vajalikul määral arvesse töötajate sotsiaalseid ja kutsealaseid huvisid ning arendada välja vastavad kutsekvalifikatsiooni- ning täiendkoolitusprogrammid; eeldab, et ERTMSi rakendamine aitab ühelt poolt võimaliku edu tõttu ekspordi valdkonnas, teiselt poolt raudtee oodatava suurema turuosa tõttu kindlustada töökohti keskpika ajavahemiku jooksul;

| 32. | tunnistab viimaks, et ERTMS võib Euroopa raudteetranspordi, eriti pikamaa-raudteekaubavedude tõhusust ja ligitõmbavust oluliselt suurendada; rõhutab siiski, et lisaks ERTMSile võib käivitada veel terve rea muid ühtlustamisalgatusi, et rahvusvahelise raudteetranspordi tõhusust suhteliselt lühikese aja jooksul parandada; kutsub Euroopa ERMTSi koordinaatorit ja tulevast üleeuroopaliste võrkude (TEN) agentuuri üles uurima ka näiteks rongi pikkuse, teljekoormuse, kandevõime jms ühtlustamise võimalusi; on arvamusel, et nende projektide rahaline mõju oleks üsnagi piiratud, kuid tõhususe seisukohalt võib tulemus olla siiski üsna märkimisväärne; |
| --- | --- |

32.

tunnistab viimaks, et ERTMS võib Euroopa raudteetranspordi, eriti pikamaa-raudteekaubavedude tõhusust ja ligitõmbavust oluliselt suurendada; rõhutab siiski, et lisaks ERTMSile võib käivitada veel terve rea muid ühtlustamisalgatusi, et rahvusvahelise raudteetranspordi tõhusust suhteliselt lühikese aja jooksul parandada; kutsub Euroopa ERMTSi koordinaatorit ja tulevast üleeuroopaliste võrkude (TEN) agentuuri üles uurima ka näiteks rongi pikkuse, teljekoormuse, kandevõime jms ühtlustamise võimalusi; on arvamusel, et nende projektide rahaline mõju oleks üsnagi piiratud, kuid tõhususe seisukohalt võib tulemus olla siiski üsna märkimisväärne;

*

- *

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.

(2)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.

(3)  ELT L 167, 30.4.2004, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0403.

P6_TA(2006)0276

Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid

Euroopa Parlamendi resolutsioon rannalähedase püügi ja rannikualade kogukondade probleemide kohta (2004/2264(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühist kalanduspoliitikat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist kalanduspoliitikat;

| — | võttes arvesse Euroopa Kalandusfondi käsitlevaid määruseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kalandusfondi käsitlevaid määruseid;

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord) (1) artiklit 11; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord) (1) artiklit 11;

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2001. aasta resolutsiooni kalanduse kohta: ohutus ja õnnetuste põhjused (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2001. aasta resolutsiooni kalanduse kohta: ohutus ja õnnetuste põhjused (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1421/2004 (millega muudetakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikke eeskirju ja korda kehtestavat määrust (EÜ) nr 2792/1999) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1421/2004 (millega muudetakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikke eeskirju ja korda kehtestavat määrust (EÜ) nr 2792/1999) (4);

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni naiste võrgustike kohta: kalandus, põllumajandus ja mitmekesistamine (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni naiste võrgustike kohta: kalandus, põllumajandus ja mitmekesistamine (5);

| — | võttes arvesse Lissaboni strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni strateegiat;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0141/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0141/2006),

| A. | arvestades, et rannalähedane püük, eriti väikesemahuline rannapüük ja traditsiooniline püük, aitab märkimisväärselt kaasa rannikualade elanike sotsiaalmajanduslikule heaolule, aidates kaasa kohalikule arengule, nii eelmise kui ka järgmise tasandi töökohtade säilitamisele/loomisele, värske kala varudele ja traditsiooniliste kohalike kultuuride säilitamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rannalähedane püük, eriti väikesemahuline rannapüük ja traditsiooniline püük, aitab märkimisväärselt kaasa rannikualade elanike sotsiaalmajanduslikule heaolule, aidates kaasa kohalikule arengule, nii eelmise kui ka järgmise tasandi töökohtade säilitamisele/loomisele, värske kala varudele ja traditsiooniliste kohalike kultuuride säilitamisele;

| B. | arvestades, et kalandussektorit mõjutav majanduslik ja sotsiaalne kriis valmistab erilist muret väiksema konkurentsivõimega laevastiku osadele, eriti rannalähedasele kalandusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kalandussektorit mõjutav majanduslik ja sotsiaalne kriis valmistab erilist muret väiksema konkurentsivõimega laevastiku osadele, eriti rannalähedasele kalandusele;

| C. | arvestades, et hetkel on paljudes ühenduse õigusaktides mitmeid erinevaid meetmeid, mis on seotud väikesemahulise kalapüügi erinevate aspektidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hetkel on paljudes ühenduse õigusaktides mitmeid erinevaid meetmeid, mis on seotud väikesemahulise kalapüügi erinevate aspektidega;

| D. | arvestades, et ühine kalanduspoliitika ja selle vahendid peavad, eriti seoses tulevase Euroopa Kalandusfondiga, võtma arvesse rannalähedast püüki ning kohanema selle konkreetsete probleemidega, eelkõige seoses väikesemahulise ja traditsioonilise rannalähedase püügiga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühine kalanduspoliitika ja selle vahendid peavad, eriti seoses tulevase Euroopa Kalandusfondiga, võtma arvesse rannalähedast püüki ning kohanema selle konkreetsete probleemidega, eelkõige seoses väikesemahulise ja traditsioonilise rannalähedase püügiga;

| E. | arvestades, et oluline on tagada rannalähedase püügi tulevik Euroopa Liidus, võttes arvesse selle väga vajalikku panust rannikualade tööhõivesse, järgides samas vajadust vältida nimetatud laevastiku osade liigset püügimahtu ja sellest tulenevat varude ammendamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oluline on tagada rannalähedase püügi tulevik Euroopa Liidus, võttes arvesse selle väga vajalikku panust rannikualade tööhõivesse, järgides samas vajadust vältida nimetatud laevastiku osade liigset püügimahtu ja sellest tulenevat varude ammendamist;

| F. | arvestades, et vaatamata kõrgele töötusele ja rannapüügiga tegelevale vananevale rahvastikule, puudub mõnedel rannikualadel noorte värbamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaatamata kõrgele töötusele ja rannapüügiga tegelevale vananevale rahvastikule, puudub mõnedel rannikualadel noorte värbamine;

| G. | arvestades, et teatud rannikualad, eriti saared ja äärepoolsed rannikualad, sõltuvad oluliselt kalastustegevusest ja sellega seotud tööstusharudest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatud rannikualad, eriti saared ja äärepoolsed rannikualad, sõltuvad oluliselt kalastustegevusest ja sellega seotud tööstusharudest;

| H. | arvestades, et suurele osale äärepoolseimate piirkondade töötlemissektorist on konkurentsivõime ja majanduslik elujõulisus tagatud ühenduse antava abiga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suurele osale äärepoolseimate piirkondade töötlemissektorist on konkurentsivõime ja majanduslik elujõulisus tagatud ühenduse antava abiga;

| I. | arvestades, et paljudes liikmesriikides puuduvad rannalähedase püügi sektorit käsitlevad täpsed statistilised andmed, mis ei võimalda sektori tõsist analüüsi ja võrdlust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljudes liikmesriikides puuduvad rannalähedase püügi sektorit käsitlevad täpsed statistilised andmed, mis ei võimalda sektori tõsist analüüsi ja võrdlust;

| J. | arvestades, et uus ühenduse algatus võib olla kasulik sektori edasisele arengule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uus ühenduse algatus võib olla kasulik sektori edasisele arengule;

| K. | arvestades esindusorganisatsioonide olulist potentsiaalset rolli sektoris ja kohalike asutuste olulist rolli selle arengus kohalikul tasandil, on vajadus selle järele, et eelmainitud üksuste poolt arendatavaid projekte ja meetmeid, mis toetavad rannalähedast püüki, eriti väikesemahulist ja traditsioonilist püüki, julgustatakse ja toetatakse ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

K.

arvestades esindusorganisatsioonide olulist potentsiaalset rolli sektoris ja kohalike asutuste olulist rolli selle arengus kohalikul tasandil, on vajadus selle järele, et eelmainitud üksuste poolt arendatavaid projekte ja meetmeid, mis toetavad rannalähedast püüki, eriti väikesemahulist ja traditsioonilist püüki, julgustatakse ja toetatakse ühenduse tasandil;

| L. | arvestades, et rannakalurite jaoks on oluline osaleda kaubavahetusprotsessis, täiustades mehhanisme nende toodete turustamiseks ja edendades kalandustoodete ühise turukorralduse läbivaatamist, et tagada õiglasemad esialgsed müügihinnad ja edendada lisandväärtuse paremat jaotamist piki väärtusahelat; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rannakalurite jaoks on oluline osaleda kaubavahetusprotsessis, täiustades mehhanisme nende toodete turustamiseks ja edendades kalandustoodete ühise turukorralduse läbivaatamist, et tagada õiglasemad esialgsed müügihinnad ja edendada lisandväärtuse paremat jaotamist piki väärtusahelat;

| M. | arvestades, et väga oluline on tagada rannakalurite ja nende esindusorganisatsioonide osalemine ühise kalanduspoliitika otsustamisprotsessis, merekeskkonna kaitses ja kalavarude taastamises, edendades ühise kalanduspoliitika kaasjuhtimispõhimõtte ja detsentraliseerimise kohaldamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et väga oluline on tagada rannakalurite ja nende esindusorganisatsioonide osalemine ühise kalanduspoliitika otsustamisprotsessis, merekeskkonna kaitses ja kalavarude taastamises, edendades ühise kalanduspoliitika kaasjuhtimispõhimõtte ja detsentraliseerimise kohaldamist;

| N. | võttes arvesse sissetulekuid ja palku mõjutavat ebakindlust sektoris, mis tuleneb selle turustamistavadest ja hinnakujundusmeetoditest esmasel müügil ning tegevuse ebakorrapärasusest; |
| --- | --- |

N.

võttes arvesse sissetulekuid ja palku mõjutavat ebakindlust sektoris, mis tuleneb selle turustamistavadest ja hinnakujundusmeetoditest esmasel müügil ning tegevuse ebakorrapärasusest;

| O. | arvestades, et rannalähedase püügi sektorit mõjutab ka muutuvkulude kasv koos kütusehindade suure ebastabiilsusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rannalähedase püügi sektorit mõjutab ka muutuvkulude kasv koos kütusehindade suure ebastabiilsusega;

| P. | arvestades, et elatise teenimise eesmärgil kalastavate rannakalurite ja harrastuskalastajate vaheline pinge ja konkurents ressursside pärast kasvab ning arvestades, et selle probleemiga on vaja tegeleda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et elatise teenimise eesmärgil kalastavate rannakalurite ja harrastuskalastajate vaheline pinge ja konkurents ressursside pärast kasvab ning arvestades, et selle probleemiga on vaja tegeleda;

| Q. | arvestades, et on vaja tagada, et rannalähedase püügi tehnikad aitavad jätkuvalt kaasa ka keskkonnakaitse parandamisele ja kalandussektori säästvale arengule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et on vaja tagada, et rannalähedase püügi tehnikad aitavad jätkuvalt kaasa ka keskkonnakaitse parandamisele ja kalandussektori säästvale arengule;

| R. | võttes arvesse vajadust soodustada rannakalurite kutseõpet, |
| --- | --- |

R.

võttes arvesse vajadust soodustada rannakalurite kutseõpet,

| 1. | rõhutab, et rannalähedane püük annab olulise panuse mitte üksnes kohalikule majandusele, vaid ka rannikualade elanikkonna sotsiaalse struktuuri säilitamisele, arvestades, et rannalähedane püük annab rohkem töökohti püütud kala koguse kohta kui teised laevastiku osad, eriti saartel ja äärepoolsetel rannikualadel; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et rannalähedane püük annab olulise panuse mitte üksnes kohalikule majandusele, vaid ka rannikualade elanikkonna sotsiaalse struktuuri säilitamisele, arvestades, et rannalähedane püük annab rohkem töökohti püütud kala koguse kohta kui teised laevastiku osad, eriti saartel ja äärepoolsetel rannikualadel;

| 2. | usub, et rannalähedane püük on oluline kultuuritraditsioonide ja -tavade säilitamise seisukohast, tagades mitte ainult kultuurilise mitmekesisuse kaitse asjaomastes piirkondades, vaid ka tervete rannikualade kogukondade püsimajäämise; lisaks sellele usub, et nimetatud traditsioone ja tavasid tuleb säilitada; |
| --- | --- |

2.

usub, et rannalähedane püük on oluline kultuuritraditsioonide ja -tavade säilitamise seisukohast, tagades mitte ainult kultuurilise mitmekesisuse kaitse asjaomastes piirkondades, vaid ka tervete rannikualade kogukondade püsimajäämise; lisaks sellele usub, et nimetatud traditsioone ja tavasid tuleb säilitada;

| 3. | tõdeb, et rannalähedane püük saab ja peab etendama rannikualade merekeskkonna kaitsmises ja säilitamises olulist abistavat rolli; |
| --- | --- |

3.

tõdeb, et rannalähedane püük saab ja peab etendama rannikualade merekeskkonna kaitsmises ja säilitamises olulist abistavat rolli;

| 4. | mõistab siiski, et kui rannasõidu kalalaevastike püügimaht on liiga suur, võivad ka need aidata kaasa varude ammendamisele; |
| --- | --- |

4.

mõistab siiski, et kui rannasõidu kalalaevastike püügimaht on liiga suur, võivad ka need aidata kaasa varude ammendamisele;

| 5. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid regionaalpoliitika osana rakendama rannalähedase püügi kaitseks ühiseid mehhanisme, et tagada selle jätkumine, ning peaksid eemärkide saavutamise ja teatud sätete rakendamise asetama sõltuvusse rannalähedaste vööndite looduslikest tingimustest ja varude kaitsest; rannalähedased vööndid on alad, kus koevad paljud kalaliigid, sealhulgas tööstuslikud kalaliigid, ja kus kasvatatakse noori kalu; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid regionaalpoliitika osana rakendama rannalähedase püügi kaitseks ühiseid mehhanisme, et tagada selle jätkumine, ning peaksid eemärkide saavutamise ja teatud sätete rakendamise asetama sõltuvusse rannalähedaste vööndite looduslikest tingimustest ja varude kaitsest; rannalähedased vööndid on alad, kus koevad paljud kalaliigid, sealhulgas tööstuslikud kalaliigid, ja kus kasvatatakse noori kalu;

| 6. | usub siiski, et rannalähedase püügi rolli ja mõju on vaja jätkuvalt uurida, et tagada selle püügi hoidmine säästval tasemel, sarnaselt kogu kalapüügiga; |
| --- | --- |

6.

usub siiski, et rannalähedase püügi rolli ja mõju on vaja jätkuvalt uurida, et tagada selle püügi hoidmine säästval tasemel, sarnaselt kogu kalapüügiga;

| 7. | arvab, et vajalikud on eriuuringud, mis käsitlevad kaldast kuni kolme meremiili kaugusel toimuva püügi kaitset, kui püüki teostavad kuni 12 m pikkused laevad, mis kasutavad passiivpüüniseid; |
| --- | --- |

7.

arvab, et vajalikud on eriuuringud, mis käsitlevad kaldast kuni kolme meremiili kaugusel toimuva püügi kaitset, kui püüki teostavad kuni 12 m pikkused laevad, mis kasutavad passiivpüüniseid;

| 8. | teeb ettepaneku lõpetada selliste kalapüügivahendite kasutamine, mis ohustavad rannikuvarude jätkusuutlikkust ja kalandussektoriga seotud sotsiaalse struktuuri elujõulisust; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku lõpetada selliste kalapüügivahendite kasutamine, mis ohustavad rannikuvarude jätkusuutlikkust ja kalandussektoriga seotud sotsiaalse struktuuri elujõulisust;

| 9. | tunnistab raskusi, mis ilmnevad ELi tasandil rannalähedase püügi mõiste ühise määratluse kehtestamisel ning usub seetõttu, et on tungiv vajadus selle järele, et asjaomased pooled sätestaksid kõikidele vastuvõetavad miinimumkriteeriumid, mis loovad tasakaalu ranna-, avamere-, ja harrastuskalapüügi vahel; |
| --- | --- |

9.

tunnistab raskusi, mis ilmnevad ELi tasandil rannalähedase püügi mõiste ühise määratluse kehtestamisel ning usub seetõttu, et on tungiv vajadus selle järele, et asjaomased pooled sätestaksid kõikidele vastuvõetavad miinimumkriteeriumid, mis loovad tasakaalu ranna-, avamere-, ja harrastuskalapüügi vahel;

| 10. | usub, et miinimumkriteeriumid peavad muuhulgas arvestama näiteks järgmiste aspektidega:






  a) | väikesemahuline rannalähedane kalapüük; |
| --- | --- | --- |

10.

usub, et miinimumkriteeriumid peavad muuhulgas arvestama näiteks järgmiste aspektidega:

a)

väikesemahuline rannalähedane kalapüük;

| b) | laevade pikkus; |
| --- | --- |

b)

laevade pikkus;

| c) | kaugus kodusadamast, mille piires laevad tegutsevad, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid geograafilisi ja meretingimusi; |
| --- | --- |

c)

kaugus kodusadamast, mille piires laevad tegutsevad, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid geograafilisi ja meretingimusi;

| d) | maksimaalne ajavahemik, mille jooksul laev sadamast ära on; |
| --- | --- |

d)

maksimaalne ajavahemik, mille jooksul laev sadamast ära on;

| e) | laevad, mis pöörduvad iga päev sadamasse tagasi ja müüvad oma saaki värskelt; |
| --- | --- |

e)

laevad, mis pöörduvad iga päev sadamasse tagasi ja müüvad oma saaki värskelt;

| 11. | usub, et ühtlustatud lähenemine rannalähedast püüki käsitlevate andmete kogumisele on oluline selleks, et esitada rannalähedase püügi kohta täpsed andmed, mis on ühise määratluse kehtestamise eeltingimus; |
| --- | --- |

11.

usub, et ühtlustatud lähenemine rannalähedast püüki käsitlevate andmete kogumisele on oluline selleks, et esitada rannalähedase püügi kohta täpsed andmed, mis on ühise määratluse kehtestamise eeltingimus;

| 12. | kutsub komisjoni üles viivitamata esitama meetodeid selle kohta, kuidas ühtlustada rannalähedast püüki käsitlevaid andmeid kogu Euroopa Liidus, kaitstes igale riiklikule ja piirkondlikule püügile iseloomulikke tunnuseid; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles viivitamata esitama meetodeid selle kohta, kuidas ühtlustada rannalähedast püüki käsitlevaid andmeid kogu Euroopa Liidus, kaitstes igale riiklikule ja piirkondlikule püügile iseloomulikke tunnuseid;

| 13. | rõhutab, et on tungiv vajadus tegeleda rannalähedase püügi sektori arvukate probleemidega, eriti juhtimise, struktuurilise tõhustamise, arendamise, hariduse ja koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et on tungiv vajadus tegeleda rannalähedase püügi sektori arvukate probleemidega, eriti juhtimise, struktuurilise tõhustamise, arendamise, hariduse ja koolituse valdkonnas;

| 14. | usub, et rannakalurite ja neist sõltuvate kogukondade jaoks on oluline olla otsesemalt kaasatud töötlemisse ja kaubavahetusse, et tugevdada oma tulubaasi ja parandada elatustaset; |
| --- | --- |

14.

usub, et rannakalurite ja neist sõltuvate kogukondade jaoks on oluline olla otsesemalt kaasatud töötlemisse ja kaubavahetusse, et tugevdada oma tulubaasi ja parandada elatustaset;

| 15. | teeb ettepaneku säilitada toetus äärepoolseimate piirkondade kalandustoodete töötlemise sektoris, eriti tuunikala konserveerimiseks kasutatava oliiviõli jaoks antav abi; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku säilitada toetus äärepoolseimate piirkondade kalandustoodete töötlemise sektoris, eriti tuunikala konserveerimiseks kasutatava oliiviõli jaoks antav abi;

| 16. | kutsub komisjoni üles tunnistama rannalähedase ja traditsioonilise püügi eripära ühises kalanduspoliitikas ja määrama kindlaks, kui suures ulatuses on olemasolevad vahendid sobilikud vastama sektori vajadustele, neid vastavalt kohandades; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles tunnistama rannalähedase ja traditsioonilise püügi eripära ühises kalanduspoliitikas ja määrama kindlaks, kui suures ulatuses on olemasolevad vahendid sobilikud vastama sektori vajadustele, neid vastavalt kohandades;

| 17. | tunnistab praegustes ELi õigusaktides teatud sätete olemasolu, mis käsitlevad konkreetselt rannalähedase püügi sektori juhtimist ja struktuurilist tõhustamist; |
| --- | --- |

17.

tunnistab praegustes ELi õigusaktides teatud sätete olemasolu, mis käsitlevad konkreetselt rannalähedase püügi sektori juhtimist ja struktuurilist tõhustamist;

| 18. | usub, et tulevane Euroopa Kalandusfond sobib rahastama kütusesäästlike mootorite ja keskkonnasõbralike püügivahendite ostmist ning rannalähedase püügi sektori töötingimuste parandamist pardal, eeldusel et see ei too kaasa püügimahu suurenemist; |
| --- | --- |

18.

usub, et tulevane Euroopa Kalandusfond sobib rahastama kütusesäästlike mootorite ja keskkonnasõbralike püügivahendite ostmist ning rannalähedase püügi sektori töötingimuste parandamist pardal, eeldusel et see ei too kaasa püügimahu suurenemist;

| 19. | kutsub komisjoni üles rahastama rannalähedase püügiga tegelevate kalalaevade moderniseerimist; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles rahastama rannalähedase püügiga tegelevate kalalaevade moderniseerimist;

| 20. | kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma võimalust algatada nimetatud tähtsa tegevusvaldkonna jaoks uus ühenduse algatus; |
| --- | --- |

20.

kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma võimalust algatada nimetatud tähtsa tegevusvaldkonna jaoks uus ühenduse algatus;

| 21. | lisaks palub komisjonil seoses sellega tagada, et kättesaadavaks tehtaks konkreetsed ja piisavad rahalised vahendid, mis võimaldaks mis tahes uue poliitika nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

21.

lisaks palub komisjonil seoses sellega tagada, et kättesaadavaks tehtaks konkreetsed ja piisavad rahalised vahendid, mis võimaldaks mis tahes uue poliitika nõuetekohast rakendamist;

| 22. | rõhutab, et ranniku majandamiskavadel on nendes liikmesriikides, kus neid loodi, olnud sektorile positiivne mõju ning seetõttu usub, et ranniku majandamiskavad peaksid moodustama olulise osa igast uuest ELi algatusest; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et ranniku majandamiskavadel on nendes liikmesriikides, kus neid loodi, olnud sektorile positiivne mõju ning seetõttu usub, et ranniku majandamiskavad peaksid moodustama olulise osa igast uuest ELi algatusest;

| 23. | rõhutab, et praegu on sektori jaoks mõeldud kutseõpe liikmesriikides kas täiesti ebapiisav või olematu; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et praegu on sektori jaoks mõeldud kutseõpe liikmesriikides kas täiesti ebapiisav või olematu;

| 24. | juhib tähelepanu vajadusele luua viivitamatult koolitusprogramm, mis hõlmab tööohutust kalatööstuses, merekeskkonna kaitset, varude kaitset, mere- ja rannalähedaste alade kaitset, kalasaagi kvaliteeti ning turustamist ja juhtimist kalatöötlemissektoris; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu vajadusele luua viivitamatult koolitusprogramm, mis hõlmab tööohutust kalatööstuses, merekeskkonna kaitset, varude kaitset, mere- ja rannalähedaste alade kaitset, kalasaagi kvaliteeti ning turustamist ja juhtimist kalatöötlemissektoris;

| 25. | kinnitab, et asjakohane ja spetsiifiline koolitus ja väljaõpe on olulised, kui me tahame rannikupiirkondade noori julgustada säilitama rannapüüki ja selle traditsioone; |
| --- | --- |

25.

kinnitab, et asjakohane ja spetsiifiline koolitus ja väljaõpe on olulised, kui me tahame rannikupiirkondade noori julgustada säilitama rannapüüki ja selle traditsioone;

| 26. | kutsub seetõttu komisjoni üles esitama rannalähedase püügi sektori jaoks konkreetseid haridus- ja koolituskavasid, eriti selleks, et julgustada noorte spetsialistide tulekut sektorisse ning tagada piisavad rahalised vahendid selleks, et kindlustada nende programmide täielik rakendamine ja edu; |
| --- | --- |

26.

kutsub seetõttu komisjoni üles esitama rannalähedase püügi sektori jaoks konkreetseid haridus- ja koolituskavasid, eriti selleks, et julgustada noorte spetsialistide tulekut sektorisse ning tagada piisavad rahalised vahendid selleks, et kindlustada nende programmide täielik rakendamine ja edu;

| 27. | nõuab seoses sellega lisaks, et võetud meetmeid reklaamitakse vajalikul määral, tagamaks, et koolitusvõimalusi käsitlev põhjalik teave on hõlpsasti kättesaadav kõikidele huvitatud pooltele; |
| --- | --- |

27.

nõuab seoses sellega lisaks, et võetud meetmeid reklaamitakse vajalikul määral, tagamaks, et koolitusvõimalusi käsitlev põhjalik teave on hõlpsasti kättesaadav kõikidele huvitatud pooltele;

| 28. | usub, et igas uues rannalähedast püüki käsitlevas õigusaktis tuleb pöörata erilist tähelepanu vajadusele luua ja säilitada ohutuskultuur, milles ohutus on kõige olulisem, ning tagada rannalähedase püügi sektorile kohaste ohutuseeskirjade nõuetekohane rakendamine; nõuab kindlalt, et selline ohutuskultuur peab algama turvalisema ja kaasaegsema, uusi ohutusseadmeid ja -materjale kaasata suutva laevastiku tagamisega, kusjuures sel eesmärgil on vajalik jätkata abi andmist laevastiku uurimiseks ja moderniseerimiseks tulevase Euroopa Kalandusfondi raames, nagu Euroopa Parlament on juba heaks kiitnud; |
| --- | --- |

28.

usub, et igas uues rannalähedast püüki käsitlevas õigusaktis tuleb pöörata erilist tähelepanu vajadusele luua ja säilitada ohutuskultuur, milles ohutus on kõige olulisem, ning tagada rannalähedase püügi sektorile kohaste ohutuseeskirjade nõuetekohane rakendamine; nõuab kindlalt, et selline ohutuskultuur peab algama turvalisema ja kaasaegsema, uusi ohutusseadmeid ja -materjale kaasata suutva laevastiku tagamisega, kusjuures sel eesmärgil on vajalik jätkata abi andmist laevastiku uurimiseks ja moderniseerimiseks tulevase Euroopa Kalandusfondi raames, nagu Euroopa Parlament on juba heaks kiitnud;

| 29. | tunnistab, et naised etendavad rannalähedase püügi sektoris tähtsat osa, eriti juhtimise, müügi ja turustamise, akvakultuuri, töötlemise ja teadusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

tunnistab, et naised etendavad rannalähedase püügi sektoris tähtsat osa, eriti juhtimise, müügi ja turustamise, akvakultuuri, töötlemise ja teadusuuringute valdkonnas;

| 30. | usub, et naiste võrgustikud saavad anda olulise panuse kalapüügist sõltuvate kogukondade, eriti rannikualade kogukondade sotsiaalmajanduslikku arengusse; |
| --- | --- |

30.

usub, et naiste võrgustikud saavad anda olulise panuse kalapüügist sõltuvate kogukondade, eriti rannikualade kogukondade sotsiaalmajanduslikku arengusse;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma järjekindlalt arvesse soolist aspekti ja soolist võrdõiguslikkust, kui käsitletakse rannalähedase püügiga seotud olukordi või probleeme ning ühise kalanduspoliitika ja struktuurifondide raames rahastatud katseprojektides, kuna seda tüüpi püüki iseloomustab majandusstruktuur, mis põhineb peamiselt väikestel pereettevõtetel, kus naistel on väga oluline roll, mida tuleks õiguslikult ja ühiskondlikult tunnustada; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma järjekindlalt arvesse soolist aspekti ja soolist võrdõiguslikkust, kui käsitletakse rannalähedase püügiga seotud olukordi või probleeme ning ühise kalanduspoliitika ja struktuurifondide raames rahastatud katseprojektides, kuna seda tüüpi püüki iseloomustab majandusstruktuur, mis põhineb peamiselt väikestel pereettevõtetel, kus naistel on väga oluline roll, mida tuleks õiguslikult ja ühiskondlikult tunnustada;

| 32. | on arvamusel, et rannalähedasest püügist sõltuvates kogukondades toimuvad muutused mõjutavad naisi nii otseselt kui ka kaudselt, ning palub seetõttu komisjonil toetada eriprojekte, mille eesmärk on tunnustada, edendada ja mitmekesistada naiste rolli kalandusega seotud valdkondades ning rakendada tegevuse mitmekesistamiseks ja selliste kogukondade ümberkorraldamiseks vajalikke lahendusi, mida ei toeta ainuüksi kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud valitsused ning Euroopa Liit, vaid mis saavad kasu ka naiste ja meeste võrdsest osalemisest; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et rannalähedasest püügist sõltuvates kogukondades toimuvad muutused mõjutavad naisi nii otseselt kui ka kaudselt, ning palub seetõttu komisjonil toetada eriprojekte, mille eesmärk on tunnustada, edendada ja mitmekesistada naiste rolli kalandusega seotud valdkondades ning rakendada tegevuse mitmekesistamiseks ja selliste kogukondade ümberkorraldamiseks vajalikke lahendusi, mida ei toeta ainuüksi kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud valitsused ning Euroopa Liit, vaid mis saavad kasu ka naiste ja meeste võrdsest osalemisest;

| 33. | nõuab tungivalt, et komisjon koostöös tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga esiteks koguks ja analüüsiks andmeid sooliste erinevuste kohta rannalähedase püügi puhul ning teiseks selgitaks välja ja pakuks lahendusi naiste eriprobleemidele rannalähedase püügiga tegelevates kogukondades; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et komisjon koostöös tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga esiteks koguks ja analüüsiks andmeid sooliste erinevuste kohta rannalähedase püügi puhul ning teiseks selgitaks välja ja pakuks lahendusi naiste eriprobleemidele rannalähedase püügiga tegelevates kogukondades;

| 34. | märgib, et rasked töötingimused võivad sageli mõjutada rannalähedases püügis otseselt osalevate naiste tervist, kuid kuna neil puudub õiguslik töötaja staatus, siis enamikul juhtudest tähendab see seda, et neil ei ole meestega võrdväärset juurdepääsu tervishoiusüsteemile; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma sellele probleemile kiiret lahendust võttes vajalikud meetmed, mis tagavad nendele naistele majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, eriti nende juurdepääsuõiguse sotsiaalkindlustusele ja tervishoiuteenustele, ning meetmed, mis parandavad nende naiste ohutust ja tervishoidu töökeskkonnas; |
| --- | --- |

34.

märgib, et rasked töötingimused võivad sageli mõjutada rannalähedases püügis otseselt osalevate naiste tervist, kuid kuna neil puudub õiguslik töötaja staatus, siis enamikul juhtudest tähendab see seda, et neil ei ole meestega võrdväärset juurdepääsu tervishoiusüsteemile; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma sellele probleemile kiiret lahendust võttes vajalikud meetmed, mis tagavad nendele naistele majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, eriti nende juurdepääsuõiguse sotsiaalkindlustusele ja tervishoiuteenustele, ning meetmed, mis parandavad nende naiste ohutust ja tervishoidu töökeskkonnas;

| 35. | usub põhimõtteliselt, et rannakalurid, väiketöötlejad ja muud rannikualade üksused, mis tegelevad otseselt rannalähedase püügiga või on sellest mõjutatud, tuleks kaasata sektori juhtimisse; |
| --- | --- |

35.

usub põhimõtteliselt, et rannakalurid, väiketöötlejad ja muud rannikualade üksused, mis tegelevad otseselt rannalähedase püügiga või on sellest mõjutatud, tuleks kaasata sektori juhtimisse;

| 36. | kutsub komisjoni üles konsulteerima rannalähedase püügi sektoriga ja tagama nimetatud sektori aktiivne kaasamine sobival poliitilisel tasandil sektorit otseselt mõjutavas otsusetegemise protsessis; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles konsulteerima rannalähedase püügi sektoriga ja tagama nimetatud sektori aktiivne kaasamine sobival poliitilisel tasandil sektorit otseselt mõjutavas otsusetegemise protsessis;

| 37. | usub, et piirkondlikud nõuandekomisjonid etendavad selles osas tähtsat rolli; |
| --- | --- |

37.

usub, et piirkondlikud nõuandekomisjonid etendavad selles osas tähtsat rolli;

| 38. | palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile aru kõigi uute algatuste kohta, mis hõlmavad rannalähedase püügi sektori erikohtlemist; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile aru kõigi uute algatuste kohta, mis hõlmavad rannalähedase püügi sektori erikohtlemist;

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 485/2005 (ELT L 81, 30.3.2005, lk 1).

(2)  EÜT C 21 E, 24.1.2002, lk 359.

(3)  ELT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(4)  ELT L 260, 6.8.2004, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0532.

P6_TA(2006)0277

Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus (2004)

Euroopa Parlamendi resolutsioon Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne (2005/2184(INI))

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 19. juuli 2005. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga “Ühenduse finantshuvide kaitse - Pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne” (KOM(2005)0323), kaasa arvatud lisasid (SEK(2005)0973, SEK(2005)0974); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. juuli 2005. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga “Ühenduse finantshuvide kaitse - Pettusevastane võitlus - 2004. aasta aruanne” (KOM(2005)0323), kaasa arvatud lisasid (SEK(2005)0973, SEK(2005)0974);

| — | võttes arvesse OLAFi täiendavat tegevusaruannet ajavahemiku juuli - detsember 2004 kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi täiendavat tegevusaruannet ajavahemiku juuli - detsember 2004 kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet 2004. eelarveaasta eelarve täitmise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet 2004. eelarveaasta eelarve täitmise kohta (2);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 276 lõiget 3 ja artikli 280 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 276 lõiget 3 ja artikli 280 lõiget 5;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0185/2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0185/2006),

Teatatud eeskirjade eiramisjuhtude ja pettuste maht

| 1. | tervitab, et komisjoni finantshuvide kaitse aastaaruande ja OLAFi tegevusaruande aruandeperioodid on lõpuks üksteisega kohandatud ning seeläbi on nende võrreldavust parandatud; |
| --- | --- |

1.

tervitab, et komisjoni finantshuvide kaitse aastaaruande ja OLAFi tegevusaruande aruandeperioodid on lõpuks üksteisega kohandatud ning seeläbi on nende võrreldavust parandatud;

| 2. | märgib, et 2004. aastal teatasid liikmesriigid omavahendite, põllumajanduse ja struktuuripoliitika valdkondades eeskirjade eiramisjuhtudest ja pettustest kokku ligikaudu 982,3 miljoni EUR väärtuses (2003. aastal: 922 miljonit EUR, 2002. aastal: 1,15 miljardit EUR); liikmesriikide poolt Brüsselisse edastatud arvnäitajaid on võimalik liigendada järgnevalt:






  — | omavahendid: 205,7 miljonit EUR (2003. aastal: 269,9 miljonit EUR, 2002. aastal: 341,9 miljonit EUR); |
| --- | --- | --- |

2.

märgib, et 2004. aastal teatasid liikmesriigid omavahendite, põllumajanduse ja struktuuripoliitika valdkondades eeskirjade eiramisjuhtudest ja pettustest kokku ligikaudu 982,3 miljoni EUR väärtuses (2003. aastal: 922 miljonit EUR, 2002. aastal: 1,15 miljardit EUR); liikmesriikide poolt Brüsselisse edastatud arvnäitajaid on võimalik liigendada järgnevalt:

—

omavahendid: 205,7 miljonit EUR (2003. aastal: 269,9 miljonit EUR, 2002. aastal: 341,9 miljonit EUR);

| — | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu: 82,1 miljonit EUR (2003. aastal: 169,7 miljonit EUR, 2002. aastal: 198,1 miljonit EUR); |
| --- | --- |

—

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu: 82,1 miljonit EUR (2003. aastal: 169,7 miljonit EUR, 2002. aastal: 198,1 miljonit EUR);

| — | struktuuripoliitika meetmed: 694,5 miljonit EUR (2003. aastal: 482,2 miljonit EUR, 2002. aastal: 614,1 miljonit EUR); |
| --- | --- |

—

struktuuripoliitika meetmed: 694,5 miljonit EUR (2003. aastal: 482,2 miljonit EUR, 2002. aastal: 614,1 miljonit EUR);

| 3. | rõhutab, et teatatud kahjude mahu kõikumistele aastast aastasse ei tohi omistada ülemäärast tähendust ja et seda võivad mõjutada arvukad tegurid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et teatatud kahjude mahu kõikumistele aastast aastasse ei tohi omistada ülemäärast tähendust ja et seda võivad mõjutada arvukad tegurid;

| 4. | peab täiesti vastuvõetamatuks, et on ikka veel vanu liikmesriike (Saksamaa, Kreeka ja Hispaania), mis ei edasta teavet eeskirjade eiramisjuhtude kohta komisjonile elektrooniliselt, et teave on puudulik ja et edastamisel esineb mitmeaastaseid viivitusi; |
| --- | --- |

4.

peab täiesti vastuvõetamatuks, et on ikka veel vanu liikmesriike (Saksamaa, Kreeka ja Hispaania), mis ei edasta teavet eeskirjade eiramisjuhtude kohta komisjonile elektrooniliselt, et teave on puudulik ja et edastamisel esineb mitmeaastaseid viivitusi;

| 5. | märgib, et omavahendite valdkonnas on teatatud kahjude maht vähenenud 269,9 miljonilt eurolt (2003. aasta) 205,7 miljoni euroni (2004. aasta); kõige enam pettusi esines sigarettide, telerite ja suhkru osas; Belgias (+58 %), Rootsis (+36 %) ja Prantsusmaal (+30 %) on juhtude arv tunduvalt suurenenud; 54,8 miljonit EUR (27 %) on juba tagasi saadud; |
| --- | --- |

5.

märgib, et omavahendite valdkonnas on teatatud kahjude maht vähenenud 269,9 miljonilt eurolt (2003. aasta) 205,7 miljoni euroni (2004. aasta); kõige enam pettusi esines sigarettide, telerite ja suhkru osas; Belgias (+58 %), Rootsis (+36 %) ja Prantsusmaal (+30 %) on juhtude arv tunduvalt suurenenud; 54,8 miljonit EUR (27 %) on juba tagasi saadud;

| 6. | märgib, et põllumajanduskulude valdkonnas on teatatud kahjude maht vähenenud enam kui 50 %: 169,7 miljonilt eurolt (2003. aasta) 82,1 miljoni euroni (2004. aasta); kahetseb, et juhtudest teatamise valmisolek väheneb koos toetuste summa suurenemisega; kritiseerib jätkuvalt, et Saksamaa, Kreeka ja Hispaania ei ole ikka veel kasutusele võtnud elektroonilist teavitamise süsteemi; lisaks sellele ei täida eelkõige Saksamaa ja Holland kohustust edastada eeskirjade tuvastatud eiramisjuhtudega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute andmed; |
| --- | --- |

6.

märgib, et põllumajanduskulude valdkonnas on teatatud kahjude maht vähenenud enam kui 50 %: 169,7 miljonilt eurolt (2003. aasta) 82,1 miljoni euroni (2004. aasta); kahetseb, et juhtudest teatamise valmisolek väheneb koos toetuste summa suurenemisega; kritiseerib jätkuvalt, et Saksamaa, Kreeka ja Hispaania ei ole ikka veel kasutusele võtnud elektroonilist teavitamise süsteemi; lisaks sellele ei täida eelkõige Saksamaa ja Holland kohustust edastada eeskirjade tuvastatud eiramisjuhtudega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute andmed;

| 7. | tõstab siiski esile, et pikemas perspektiivis näitab kahjude maht EAGGF valdkonnas selgelt vähenevat tendentsi, samal ajal kui struktuurifondide valdkonnas on täheldatav tugev tõus; nii moodustas näiteks teatatud kahjude maht 2000. aastal EAGGF valdkonnas veel 474,6 miljonit EUR, samal ajal kui struktuurifondides oli see 2000. aastal vaid 114,2 miljonit EUR; vahepealsel ajal on mõlema valdkonna suhteline tähtsus pettuste statistikas peaaegu vastupidiseks muutunud; |
| --- | --- |

7.

tõstab siiski esile, et pikemas perspektiivis näitab kahjude maht EAGGF valdkonnas selgelt vähenevat tendentsi, samal ajal kui struktuurifondide valdkonnas on täheldatav tugev tõus; nii moodustas näiteks teatatud kahjude maht 2000. aastal EAGGF valdkonnas veel 474,6 miljonit EUR, samal ajal kui struktuurifondides oli see 2000. aastal vaid 114,2 miljonit EUR; vahepealsel ajal on mõlema valdkonna suhteline tähtsus pettuste statistikas peaaegu vastupidiseks muutunud;

| 8. | rõhutab, et väheneva tendentsiga arvnäitajaid põllumajandusvaldkonnas on võimalik seletada ka integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) hea toimimisega; nõuab seetõttu selle süsteemi kohaldamist kõikides liikmesriikides; peab kahetsusväärseks, et vastavalt Euroopa Kontrollikoja 2004. aasta aruande punktile 4.8 ei ole Kreekas enam kui seitse aastat pärast süsteemi täieliku rakendamise tähtaega integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi veel täiel määral rakendatud; märgib, et Kreeka valitsus on need väited ümber lükanud ja peab alates 2005. aasta novembrist komisjoniga läbirääkimisi küsimuse lahendamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et väheneva tendentsiga arvnäitajaid põllumajandusvaldkonnas on võimalik seletada ka integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) hea toimimisega; nõuab seetõttu selle süsteemi kohaldamist kõikides liikmesriikides; peab kahetsusväärseks, et vastavalt Euroopa Kontrollikoja 2004. aasta aruande punktile 4.8 ei ole Kreekas enam kui seitse aastat pärast süsteemi täieliku rakendamise tähtaega integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi veel täiel määral rakendatud; märgib, et Kreeka valitsus on need väited ümber lükanud ja peab alates 2005. aasta novembrist komisjoniga läbirääkimisi küsimuse lahendamiseks;

| 9. | juhib tähelepanu, et enam kui 65 % kahjusummast jaguneb Hispaania (35 miljonit EUR) ja Saksamaa (19 miljonit EUR) vahel; eriti palju esines eeskirjade eiramisjuhte otsetoetuste (29 miljonit EUR: eelkõige fiktiivsete pindalade teatamise kaudu), eksporditoetuste (21 miljonit EUR: sageli kasutati võltsitud tollidokumente) ja turustamistoetuste meetmete (20 miljonit EUR: eriti palju esines pettusi tsitrusviljade ja värske köögivilja osas) puhul; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et enam kui 65 % kahjusummast jaguneb Hispaania (35 miljonit EUR) ja Saksamaa (19 miljonit EUR) vahel; eriti palju esines eeskirjade eiramisjuhte otsetoetuste (29 miljonit EUR: eelkõige fiktiivsete pindalade teatamise kaudu), eksporditoetuste (21 miljonit EUR: sageli kasutati võltsitud tollidokumente) ja turustamistoetuste meetmete (20 miljonit EUR: eriti palju esines pettusi tsitrusviljade ja värske köögivilja osas) puhul;

| 10. | juhib tähelepanu, et 2004. aastal tõusis jällegi tugevalt kahjude maht struktuuripoliitika meetmete osas: 482,2 miljonilt eurolt (2003. aasta) 694,5 miljoni euroni (2004. aasta, kaasa arvatud ühtekuuluvusfondiga seotud 163 miljonit EUR); üldjuhul teatatakse 86 % eeskirjade eiramisjuhtudest alles kaks aastat pärast nende avastamist; struktuurifondi 532 miljoni EUR suurusest kahjude mahust oli 485 miljonit EUR seotud Euroopa Regionaalarengu Fondiga; Itaaliast (194,9 miljonit EUR), Saksamaalt (127,5 miljonit EUR) ja Kreekast (112 miljonit EUR) teatatud kahjusummad moodustavad 81,6 % teatatud kahjusummast; eeskirjade eiramisjuhtude kõige sagedasemateks põhjusteks olid puudulikult rakendatud meetmed ning lepingusätete rikkumine; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu, et 2004. aastal tõusis jällegi tugevalt kahjude maht struktuuripoliitika meetmete osas: 482,2 miljonilt eurolt (2003. aasta) 694,5 miljoni euroni (2004. aasta, kaasa arvatud ühtekuuluvusfondiga seotud 163 miljonit EUR); üldjuhul teatatakse 86 % eeskirjade eiramisjuhtudest alles kaks aastat pärast nende avastamist; struktuurifondi 532 miljoni EUR suurusest kahjude mahust oli 485 miljonit EUR seotud Euroopa Regionaalarengu Fondiga; Itaaliast (194,9 miljonit EUR), Saksamaalt (127,5 miljonit EUR) ja Kreekast (112 miljonit EUR) teatatud kahjusummad moodustavad 81,6 % teatatud kahjusummast; eeskirjade eiramisjuhtude kõige sagedasemateks põhjusteks olid puudulikult rakendatud meetmed ning lepingusätete rikkumine;

| 11. | on sellega seoses seisukohal, et 2005. aasta aruandeperioodil tuleks erilist tähelepanu pöörata eeskirjade eiramisjuhtudele struktuuripoliitika meetmete valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

on sellega seoses seisukohal, et 2005. aasta aruandeperioodil tuleks erilist tähelepanu pöörata eeskirjade eiramisjuhtudele struktuuripoliitika meetmete valdkonnas;

| 12. | võtab teadmiseks, aga ei mõista (3), et Saksamaa ei täida põllumajandus- ja struktuuriliste kulude valdkonnas täies ulatuses eeskirjade tuvastatud eiramisjuhtudest aruandluskohustust ja esitas ainult kolmel juhul kokku 1798 teatatud juhust andmed osalenud isikute või firmade kohta; märgib lisaks sellele, et Holland ei täida teatamiskohustust põllumajanduskulude valdkonnas ja esitas ainult ühel juhul 307 teatatud juhust andmed osalenud isikute või firmade kohta; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks, aga ei mõista (3), et Saksamaa ei täida põllumajandus- ja struktuuriliste kulude valdkonnas täies ulatuses eeskirjade tuvastatud eiramisjuhtudest aruandluskohustust ja esitas ainult kolmel juhul kokku 1798 teatatud juhust andmed osalenud isikute või firmade kohta; märgib lisaks sellele, et Holland ei täida teatamiskohustust põllumajanduskulude valdkonnas ja esitas ainult ühel juhul 307 teatatud juhust andmed osalenud isikute või firmade kohta;

| 13. | ootab seetõttu komisjonilt enne 1. novembrit 2006 aruannet selle kohta, milliseid abinõusid on komisjon tarvitusele võtnud, et sundida asjaomaseid liikmesriike oma lepingulisi kohustusi täitma; |
| --- | --- |

13.

ootab seetõttu komisjonilt enne 1. novembrit 2006 aruannet selle kohta, milliseid abinõusid on komisjon tarvitusele võtnud, et sundida asjaomaseid liikmesriike oma lepingulisi kohustusi täitma;

| 14. | juhib tähelepanu, et aastatel 2002 - 2004 esines ühinemiseelse abi kasutamisel eeskirjade eiramisjuhte (sh kõik liikmesriikide, ELi ja muude toetajate rahastamisallikad) 2,38 miljardi EUR väärtuses: PHARE puhul ulatus kahjude maht 1,118 miljardi euroni, ISPA puhul 1,105 miljardi euroni ja SAPARDi puhul 158 miljoni euroni; eriti puudutas see meetmeid, mille puhul abikõlblikud kulud jäid vahemikku 100 000 EUR kuni 1 miljon EUR; samuti avastati enamik eeskirjade eiramisjuhtusid haldus- ja finantskontrollide käigus; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu, et aastatel 2002 - 2004 esines ühinemiseelse abi kasutamisel eeskirjade eiramisjuhte (sh kõik liikmesriikide, ELi ja muude toetajate rahastamisallikad) 2,38 miljardi EUR väärtuses: PHARE puhul ulatus kahjude maht 1,118 miljardi euroni, ISPA puhul 1,105 miljardi euroni ja SAPARDi puhul 158 miljoni euroni; eriti puudutas see meetmeid, mille puhul abikõlblikud kulud jäid vahemikku 100 000 EUR kuni 1 miljon EUR; samuti avastati enamik eeskirjade eiramisjuhtusid haldus- ja finantskontrollide käigus;

| 15. | võtab murega teadmiseks, et ühinemiseelse abi puhul ei olnud komisjonil 90 % kõikidest teatatud juhtudest võimalik teada saada, millist liiki olid eeskirjade avastatud eiramisjuhud, millised summad suudeti tagasi saada ja millised summad tuleb veel sisse nõuda; komisjon peab selle põhjuseks asjaomaste riikide puuduvaid kogemusi; jagab Euroopa Kontrollikoja 2004. aastaaruande punktis 8.9 väljendatud arvamust, et rahaliste vahendite eraldamiseks tuleks anda nõusolek ainult juhul, kui riigil on tulemuslik haldussuutlikkus; |
| --- | --- |

15.

võtab murega teadmiseks, et ühinemiseelse abi puhul ei olnud komisjonil 90 % kõikidest teatatud juhtudest võimalik teada saada, millist liiki olid eeskirjade avastatud eiramisjuhud, millised summad suudeti tagasi saada ja millised summad tuleb veel sisse nõuda; komisjon peab selle põhjuseks asjaomaste riikide puuduvaid kogemusi; jagab Euroopa Kontrollikoja 2004. aastaaruande punktis 8.9 väljendatud arvamust, et rahaliste vahendite eraldamiseks tuleks anda nõusolek ainult juhul, kui riigil on tulemuslik haldussuutlikkus;

OLAFi täiendav tegevusaruanne ajavahemiku juuli - detsember 2004 kohta

| 16. | märgib, et OLAF registreeris aruandeperioodil 720 uut juhtu ja et kõikide 31. detsembril 2004. aastal veel lõpetamata juurdluste raames käsitletavate juhtude finantsmõju hinnatakse 1,225 miljardile eurole; aruandeperioodi lõpu seisuga oli läbivaatamisel 195 juhtu, 469 puhul algatati uurimine ja 655 juhul osutusid vajalikuks järelmeetmed; |
| --- | --- |

16.

märgib, et OLAF registreeris aruandeperioodil 720 uut juhtu ja et kõikide 31. detsembril 2004. aastal veel lõpetamata juurdluste raames käsitletavate juhtude finantsmõju hinnatakse 1,225 miljardile eurole; aruandeperioodi lõpu seisuga oli läbivaatamisel 195 juhtu, 469 puhul algatati uurimine ja 655 juhul osutusid vajalikuks järelmeetmed;

| 17. | märgib lisaks, et kõikide juhtude, mille osas OLAF oli aruandeperioodi lõpuks (31. detsember 2004) algatanud järelmeetmeid, kahjusumma ulatus 1,78 miljardi euroni (4); järelmeetmed puudutasid eelkõige käibemaksu valdkonda, struktuuripoliitika meetmeid ning välisabi ja otsetoetusi; |
| --- | --- |

17.

märgib lisaks, et kõikide juhtude, mille osas OLAF oli aruandeperioodi lõpuks (31. detsember 2004) algatanud järelmeetmeid, kahjusumma ulatus 1,78 miljardi euroni (4); järelmeetmed puudutasid eelkõige käibemaksu valdkonda, struktuuripoliitika meetmeid ning välisabi ja otsetoetusi;

| 18. | kutsub OLAFit üles teavitama Euroopa Parlamenti järgmises tegevusaruandes, kuidas lõppes komisjoni ja liikmesriikide poolt OLAFi juurdluste alusel algatatud administratiivne, rahandusalane ja karistusõiguslik järelmeede; |
| --- | --- |

18.

kutsub OLAFit üles teavitama Euroopa Parlamenti järgmises tegevusaruandes, kuidas lõppes komisjoni ja liikmesriikide poolt OLAFi juurdluste alusel algatatud administratiivne, rahandusalane ja karistusõiguslik järelmeede;

| 19. | tervitab, et OLAF suutis saadud teabe hindamisperioodi 3,5 kuuni lühendada; samuti suudeti juurdluste kestust lühendada 30 kuult (2000. aasta) 23 kuuni (2004. aasta); teabeallikaks on 32,6 % juhtudest informaatorid, 30,6 % juhtudest edastab teabe komisjon ja 15,7 % juhtudest tuleb teave liikmesriikidelt; |
| --- | --- |

19.

tervitab, et OLAF suutis saadud teabe hindamisperioodi 3,5 kuuni lühendada; samuti suudeti juurdluste kestust lühendada 30 kuult (2000. aasta) 23 kuuni (2004. aasta); teabeallikaks on 32,6 % juhtudest informaatorid, 30,6 % juhtudest edastab teabe komisjon ja 15,7 % juhtudest tuleb teave liikmesriikidelt;

| 20. | märgib, et vanade liikmesriikide osas laekus enamik juhtudest Itaaliast, Saksamaalt ja Belgiast, uute liikmesriikide, kandidaat- ja liituvate riikide osas Rumeeniast ja Poolast ning kolmandate riikide osas Aasiast ja teistest Euroopa riikidest; |
| --- | --- |

20.

märgib, et vanade liikmesriikide osas laekus enamik juhtudest Itaaliast, Saksamaalt ja Belgiast, uute liikmesriikide, kandidaat- ja liituvate riikide osas Rumeeniast ja Poolast ning kolmandate riikide osas Aasiast ja teistest Euroopa riikidest;

| 21. | rõhutab, et eriti palju pettusi esines tolli, põllumajanduse ja välisabi valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et eriti palju pettusi esines tolli, põllumajanduse ja välisabi valdkonnas;

| 22. | tervitab, et nüüd kasutatakse süstemaatiliselt võimalust ilmselt alusetute süüdistuste (Prima Facie Non-Cases) korral kohe alguses juurdlusest loobuda; kutsub OLAFi järelevalvekomiteed üles analüüsima kõnealust uut tava järgmises aastaaruandes; |
| --- | --- |

22.

tervitab, et nüüd kasutatakse süstemaatiliselt võimalust ilmselt alusetute süüdistuste (Prima Facie Non-Cases) korral kohe alguses juurdlusest loobuda; kutsub OLAFi järelevalvekomiteed üles analüüsima kõnealust uut tava järgmises aastaaruandes;

| 23. | võtab teadmiseks, et nn vanade juhtude töörühm (Task Force “Old Cases”) esitas 2004. aasta oktoobris vahearuande 215 juhu kohta (ajavahemik 1992. aastast kuni 1999. aastani); 206 kõnealust juhtu lõppesid kohtumenetlusega; palub OLAFi direktoril anda sellest aru eelarvekontrollikomisjonis; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks, et nn vanade juhtude töörühm (Task Force “Old Cases”) esitas 2004. aasta oktoobris vahearuande 215 juhu kohta (ajavahemik 1992. aastast kuni 1999. aastani); 206 kõnealust juhtu lõppesid kohtumenetlusega; palub OLAFi direktoril anda sellest aru eelarvekontrollikomisjonis;

OLAFi määruse muutmise ettevalmistamine

| 24. | võtab teadmiseks, et kolm asjaomast institutsiooni (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) jõudsid 7. veebruaril 2006. aastal kokkuleppele OLAFi direktori ametikoha täitmise osas ja et 14. veebruaril 2006. aastal nimetas komisjon direktori ametisse; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks, et kolm asjaomast institutsiooni (Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon) jõudsid 7. veebruaril 2006. aastal kokkuleppele OLAFi direktori ametikoha täitmise osas ja et 14. veebruaril 2006. aastal nimetas komisjon direktori ametisse;

| 25. | kritiseerib, et OLAFi direktori ametisse nimetamine võttis ebamõistlikult kaua aega ja et menetlusel oli puudusi, mida tuleb järgmisel korral vältida; |
| --- | --- |

25.

kritiseerib, et OLAFi direktori ametisse nimetamine võttis ebamõistlikult kaua aega ja et menetlusel oli puudusi, mida tuleb järgmisel korral vältida;

| 26. | juhib tähelepanu, et alates 2003. aastast on toimunud tulemusteta arutelud pettusevastast võitlust käsitlevate õigusaktide parandamise teemal, ning kordab, et Euroopa Parlament soovib kõnealuse ülesande täitmisel aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu, et alates 2003. aastast on toimunud tulemusteta arutelud pettusevastast võitlust käsitlevate õigusaktide parandamise teemal, ning kordab, et Euroopa Parlament soovib kõnealuse ülesande täitmisel aktiivselt osaleda;

| 27. | rõhutab, et Euroopa Parlament ei nõustu ühegi ettepanekuga, mis piiraks tema seniseid õigusi; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et Euroopa Parlament ei nõustu ühegi ettepanekuga, mis piiraks tema seniseid õigusi;

| 28. | märgib, et komisjon on võtnud vastu uue ettepaneku (KOM(2006)0244), millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (5); |
| --- | --- |

28.

märgib, et komisjon on võtnud vastu uue ettepaneku (KOM(2006)0244), millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (5);

| 29. | tervitab ja toetab sellega seoses Euroopa Kontrollikoja arvamuse nr 8/2005 (6) punktis 36 sisalduvat soovitust lihtsustada ja konsolideerida hetkel kehtivad pettusevastast võitlust käsitlevad õigusaktid ning kõrvaldada selle raames praegused nõrgad kohad; |
| --- | --- |

29.

tervitab ja toetab sellega seoses Euroopa Kontrollikoja arvamuse nr 8/2005 (6) punktis 36 sisalduvat soovitust lihtsustada ja konsolideerida hetkel kehtivad pettusevastast võitlust käsitlevad õigusaktid ning kõrvaldada selle raames praegused nõrgad kohad;

| 30. | pooldab eriti OLAFi kõikide juurdlusõiguste koondamist ühteainsasse määrusesse; |
| --- | --- |

30.

pooldab eriti OLAFi kõikide juurdlusõiguste koondamist ühteainsasse määrusesse;

| 31. | soovitab sellel eesmärgil ajakohastada nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (7), sätted ja integreerida need määrusesse (EÜ) nr 1073/1999; ootab komisjonilt vastavaid ettepanekuid; |
| --- | --- |

31.

soovitab sellel eesmärgil ajakohastada nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (7), sätted ja integreerida need määrusesse (EÜ) nr 1073/1999; ootab komisjonilt vastavaid ettepanekuid;

| 32. | kutsub komisjoni lisaks üles esitama Euroopa Ühenduste Kohtu asjakohaste lahendite valguses ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (8); tuletab meelde, et kõnealused muudatused tuleb nüüdsest vastu võtta kaasotsustamismenetluse raames; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni lisaks üles esitama Euroopa Ühenduste Kohtu asjakohaste lahendite valguses ettepanekuid vajalike muudatuste tegemiseks nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (8); tuletab meelde, et kõnealused muudatused tuleb nüüdsest vastu võtta kaasotsustamismenetluse raames;

| 33. | kutsub komisjoni üles kontrollima, kas ja millises ulatuses oleks võimalik arvestada määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 läbivaatamisel määruse ettepanekus vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitseks kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu (9) sätestatud komisjoni ja OLAFi pädevusi käibemaksupettuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles kontrollima, kas ja millises ulatuses oleks võimalik arvestada määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 läbivaatamisel määruse ettepanekus vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitseks kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu (9) sätestatud komisjoni ja OLAFi pädevusi käibemaksupettuste vastu võitlemisel;

| 34. | tervitab Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti II järeldust, et OLAFi kui iseseisvalt juurdlusi läbiviiva, kuid oma teiste ülesannete kohta komisjonile aruandeid esitava ameti “hübriidne staatus” ei ole juurdluste sõltumatust negatiivselt mõjutanud (10); rõhutab, et juurdluste sõltumatuse tagamine on OLAFi järelevalvekomitee ülesanne (11); |
| --- | --- |

34.

tervitab Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti II järeldust, et OLAFi kui iseseisvalt juurdlusi läbiviiva, kuid oma teiste ülesannete kohta komisjonile aruandeid esitava ameti “hübriidne staatus” ei ole juurdluste sõltumatust negatiivselt mõjutanud (10); rõhutab, et juurdluste sõltumatuse tagamine on OLAFi järelevalvekomitee ülesanne (11);

| 35. | juhib siiski tähelepanu Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti 93 järeldusele, mille kohaselt tuleks OLAFi järelevalvekomitee roll uuesti üle vaadata, vältimaks igasugust käimasolevatesse juurdlustesse sekkumise riski; |
| --- | --- |

35.

juhib siiski tähelepanu Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti 93 järeldusele, mille kohaselt tuleks OLAFi järelevalvekomitee roll uuesti üle vaadata, vältimaks igasugust käimasolevatesse juurdlustesse sekkumise riski;

OLAFi juurdlused ja põhiõiguste kaitse

| 36. | võtab murega teadmiseks esimese astme kohtu 6. aprilli 2006. aasta IRELA-afääriga seotud otsuse (12), kus komisjoni kohustati maksma ametnikule kahjutasu; |
| --- | --- |

36.

võtab murega teadmiseks esimese astme kohtu 6. aprilli 2006. aasta IRELA-afääriga seotud otsuse (12), kus komisjoni kohustati maksma ametnikule kahjutasu;

| 37. | võtab teadmiseks kohtu järeldused, mille kohaselt tegutses OLAF juurdluste läbiviimisel ja uuringuaruande koostamisel ebaseaduslikult, rikkudes tõsiselt ja ilmselt erapooletuse nõuet; |
| --- | --- |

37.

võtab teadmiseks kohtu järeldused, mille kohaselt tegutses OLAF juurdluste läbiviimisel ja uuringuaruande koostamisel ebaseaduslikult, rikkudes tõsiselt ja ilmselt erapooletuse nõuet;

| 38. | peab selle otsuse põhjal OLAFi järelevalvekomitee hinnangut põhjendatuks, kes on pidevalt suure järjekindlusega rõhutanud põhiõiguste tagamise vajalikkust ja on osutanud, et see on eeltingimus OLAFi tõhusate juurdluste läbiviimiseks, mille tulemusi tuleb vajaduse korral kohtus kasutada; |
| --- | --- |

38.

peab selle otsuse põhjal OLAFi järelevalvekomitee hinnangut põhjendatuks, kes on pidevalt suure järjekindlusega rõhutanud põhiõiguste tagamise vajalikkust ja on osutanud, et see on eeltingimus OLAFi tõhusate juurdluste läbiviimiseks, mille tulemusi tuleb vajaduse korral kohtus kasutada;

| 39. | tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti IX seisukohta, et käimasolevate juurdluste õiguspärasuse ja uurimise all olevate isikute põhiõiguste respekteerimise sõltumatu kontroll ei ole tagatud; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti IX seisukohta, et käimasolevate juurdluste õiguspärasuse ja uurimise all olevate isikute põhiõiguste respekteerimise sõltumatu kontroll ei ole tagatud;

| 40. | on seisukohal, et OLAF peab tegema Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektoriga usalduslikku koostööd; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et OLAF peab tegema Euroopa ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektoriga usalduslikku koostööd;

| 41. | tõstab esile, et Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asutamine parandab tunduvalt OLAFi ühenduse ametnike ja teenistujatega seotud juurdluste kohtuliku kontrolli võimalusi; |
| --- | --- |

41.

tõstab esile, et Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu asutamine parandab tunduvalt OLAFi ühenduse ametnike ja teenistujatega seotud juurdluste kohtuliku kontrolli võimalusi;

| 42. | ootab, et OLAFi direktor hoolitseks OLAFi teenistujate teostatavate juurdluste kvaliteedi range järelevalve eest; |
| --- | --- |

42.

ootab, et OLAFi direktor hoolitseks OLAFi teenistujate teostatavate juurdluste kvaliteedi range järelevalve eest;

OLAFi töö prioriteedid ja perspektiivid

| 43. | tuletab meelde, et ka OLAFi suhtes kehtib subsidiaarsuse põhimõte, seega nõue keskenduda valdkondadele, mis ei kuulu liikmesriikide asutuste pädevusse (asutuste ja institutsioonide sisejuurdlused ja komisjoni poolt otseselt hallatavate toetustega seotud juurdlused) või kus nad ei tee omal algatusel piisavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et ka OLAFi suhtes kehtib subsidiaarsuse põhimõte, seega nõue keskenduda valdkondadele, mis ei kuulu liikmesriikide asutuste pädevusse (asutuste ja institutsioonide sisejuurdlused ja komisjoni poolt otseselt hallatavate toetustega seotud juurdlused) või kus nad ei tee omal algatusel piisavaid jõupingutusi;

| 44. | toetab Euroopa Kontrollikoja ülalviidatud arvamuse nr 8/2005 punkti 37 soovitust suunata OLAFi tegevus juurdlusfunktsiooni täitmisele; |
| --- | --- |

44.

toetab Euroopa Kontrollikoja ülalviidatud arvamuse nr 8/2005 punkti 37 soovitust suunata OLAFi tegevus juurdlusfunktsiooni täitmisele;

| 45. | tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti 76 järeldust, et toetus-ja kooskõlastustegevuste juurdlustega võrdsetena käsitlemine, nagu OLAF seda praegu teeb, muudab ressursside kontrolli keeruliseks; ootab, et OLAFi tippjuhid hoolitsevad tulevikus ülesannete selge jaotuse eest, mis peab ka korralduslikust aspektist olema esimesel pilgul arusaadav; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punkti 76 järeldust, et toetus-ja kooskõlastustegevuste juurdlustega võrdsetena käsitlemine, nagu OLAF seda praegu teeb, muudab ressursside kontrolli keeruliseks; ootab, et OLAFi tippjuhid hoolitsevad tulevikus ülesannete selge jaotuse eest, mis peab ka korralduslikust aspektist olema esimesel pilgul arusaadav;

| 46. | tervitab, et kontrollikoja mainitud soovitused kattuvad seisukohaga, mille Euroopa Parlament sõnastas juba 4. detsembri 2003. aasta resolutsioonis, mis käsitleb komisjoni raportit Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tegevuse hindamise kohta (13); on kontrollikojaga ühel meelel ka selles, et OLAFi kooskõlastusfunktsiooni laiendamine liikmesriikide asutuste suhtes ei tohi toimuda OLAFi juurdlusalase töö arvelt; |
| --- | --- |

46.

tervitab, et kontrollikoja mainitud soovitused kattuvad seisukohaga, mille Euroopa Parlament sõnastas juba 4. detsembri 2003. aasta resolutsioonis, mis käsitleb komisjoni raportit Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tegevuse hindamise kohta (13); on kontrollikojaga ühel meelel ka selles, et OLAFi kooskõlastusfunktsiooni laiendamine liikmesriikide asutuste suhtes ei tohi toimuda OLAFi juurdlusalase töö arvelt;

Sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise vastane võitlus

| 47. | juhib tähelepanu, et liikmesriikide hinnangu kohaselt laekus 2004. aastal sigarettide salakaubaveo tõttu ligikaudu 418,5 miljonit EUR vähem omavahendeid ja et kahju kogusumma võib olla veel väga palju suurem; võtab kohkumusega teadmiseks, et see tähendab 2003. aastaga võrreldes kahjusumma kahekordistumist (2003. aasta: ligikaudu 200 miljonit EUR) (14); |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu, et liikmesriikide hinnangu kohaselt laekus 2004. aastal sigarettide salakaubaveo tõttu ligikaudu 418,5 miljonit EUR vähem omavahendeid ja et kahju kogusumma võib olla veel väga palju suurem; võtab kohkumusega teadmiseks, et see tähendab 2003. aastaga võrreldes kahjusumma kahekordistumist (2003. aasta: ligikaudu 200 miljonit EUR) (14);

| 48. | märgib, et 2004. aastal konfiskeerisid pädevad asutused enam kui 3,5 miljardit sigaretti ning et salakaubaveo ja võltstoodete turustamise probleem on alates 2001. aastast tunduvalt teravamaks muutunud; |
| --- | --- |

48.

märgib, et 2004. aastal konfiskeerisid pädevad asutused enam kui 3,5 miljardit sigaretti ning et salakaubaveo ja võltstoodete turustamise probleem on alates 2001. aastast tunduvalt teravamaks muutunud;

| 49. | rõhutab, et OLAF hindab alates 2000. aastast sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise tõttu tekkinud finantskahju suuruseks 1,317 miljardit EUR; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et OLAF hindab alates 2000. aastast sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise tõttu tekkinud finantskahju suuruseks 1,317 miljardit EUR;

| 50. | on teadlik, et eriti kannatavad sigarettide suureneva salakaubaveo tõttu Euroopa Liidu idapoolse välispiiri ääres asuvad uued liikmesriigid; |
| --- | --- |

50.

on teadlik, et eriti kannatavad sigarettide suureneva salakaubaveo tõttu Euroopa Liidu idapoolse välispiiri ääres asuvad uued liikmesriigid;

| 51. | rõhutab sellega seoses uuesti komisjoni (koos Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Hollandi, Portugali ja Soomega) ja Philip Morris International (PMI) vahel sõlmitud sigarettide salakaubaveo tõkestamise kokkuleppe tähtsust; kiidab komisjoni ja OLAFi edukat koostööd ja tervitab OLAFi töörühma otsustava tähtsusega operatiivset toetust sigarettide salakaubaveo tõkestamisel; kokkulepe näeb ette meetmed sigarettide salakaubaveo pikaajaliseks ennetamiseks ning samal ajal tehakse katse lahendada ühenduse ja PMI vahelisi vaidlusküsimusi; lisaks sellele maksab PMI 12-aastase perioodi jooksul ühendusele ja liikmesriikidele ligikaudu 1,25 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

51.

rõhutab sellega seoses uuesti komisjoni (koos Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Hollandi, Portugali ja Soomega) ja Philip Morris International (PMI) vahel sõlmitud sigarettide salakaubaveo tõkestamise kokkuleppe tähtsust; kiidab komisjoni ja OLAFi edukat koostööd ja tervitab OLAFi töörühma otsustava tähtsusega operatiivset toetust sigarettide salakaubaveo tõkestamisel; kokkulepe näeb ette meetmed sigarettide salakaubaveo pikaajaliseks ennetamiseks ning samal ajal tehakse katse lahendada ühenduse ja PMI vahelisi vaidlusküsimusi; lisaks sellele maksab PMI 12-aastase perioodi jooksul ühendusele ja liikmesriikidele ligikaudu 1,25 miljardit USA dollarit;

| 52. | märgib rõõmuga, et alates 2004. aasta juulist on 14 liikmesriiki (Austria, Eesti, Iirimaa, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ungari) allkirjastanud kokkuleppe ning liitunud ühenduse ja kümne varem alla kirjutanud liikmesriigiga; |
| --- | --- |

52.

märgib rõõmuga, et alates 2004. aasta juulist on 14 liikmesriiki (Austria, Eesti, Iirimaa, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Rootsi, Slovakkia, Sloveenia, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ungari) allkirjastanud kokkuleppe ning liitunud ühenduse ja kümne varem alla kirjutanud liikmesriigiga;

| 53. | kritiseerib Ühendkuningriiki, kes liikmesriikidest ainsana pole kokkuleppele alla kirjutanud; kutsub Ühendkuningriiki üles kokkuleppele võimalikult kiiresti alla kirjutama; |
| --- | --- |

53.

kritiseerib Ühendkuningriiki, kes liikmesriikidest ainsana pole kokkuleppele alla kirjutanud; kutsub Ühendkuningriiki üles kokkuleppele võimalikult kiiresti alla kirjutama;

| 54. | kahetseb, et komisjon ei ole seni suutnud PMI poolt kokkuleppe alusel tasutud makseid otstarbekalt kasutada; peab vastuvõetamatuks, et liikmesriikidele tehti suuremaid, tingimustega sidumata ülekandeid; selline toimimisviis on vastuolus kokkuleppes sätestatud kavatsusega kasutada kõnealuseid summasid pettusevastase võitluse meetmete jaoks, mis on sigarettide salakaubaveo ja kaubamärgi piraatluse tõkestamisel esmatähtsad; |
| --- | --- |

54.

kahetseb, et komisjon ei ole seni suutnud PMI poolt kokkuleppe alusel tasutud makseid otstarbekalt kasutada; peab vastuvõetamatuks, et liikmesriikidele tehti suuremaid, tingimustega sidumata ülekandeid; selline toimimisviis on vastuolus kokkuleppes sätestatud kavatsusega kasutada kõnealuseid summasid pettusevastase võitluse meetmete jaoks, mis on sigarettide salakaubaveo ja kaubamärgi piraatluse tõkestamisel esmatähtsad;

| 55. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama PMI poolt sooritatud makseid sigarettide salakaubaveo, kaasa arvatud võltsimine, ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama PMI poolt sooritatud makseid sigarettide salakaubaveo, kaasa arvatud võltsimine, ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmete rahastamiseks;

| 56. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid kõnealuste tulude olulise osa kasutamiseks ja esitama vajadusel paranduseelarve eelnõu ning ettepanekud vastavate õiguslike aluste kohta; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile 1. detsembriks 2006 raporti kokkuleppe raames laekunud summade ning nende jagamise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid kõnealuste tulude olulise osa kasutamiseks ja esitama vajadusel paranduseelarve eelnõu ning ettepanekud vastavate õiguslike aluste kohta; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile 1. detsembriks 2006 raporti kokkuleppe raames laekunud summade ning nende jagamise ja kasutamise kohta;

| 57. | on seisukohal, et kokkulepe PMIga on nii kaugeleulatuva tähtsusega, et OLAF ja komisjon peaksid tegema kõik, et sõlmida sarnased kokkulepped teiste rahvusvaheliste sigaretitootjatega; kutsub OLAFit üles andma antud valdkonnas tehtud edusammudest aru 1. detsembriks 2006; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et kokkulepe PMIga on nii kaugeleulatuva tähtsusega, et OLAF ja komisjon peaksid tegema kõik, et sõlmida sarnased kokkulepped teiste rahvusvaheliste sigaretitootjatega; kutsub OLAFit üles andma antud valdkonnas tehtud edusammudest aru 1. detsembriks 2006;

| 58. | kutsub komisjoni lisaks üles teavitama Euroopa Parlamenti 1. detsembriks 2006 edusammudest läbirääkimistel WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni ja võimalike protokollide üle; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni lisaks üles teavitama Euroopa Parlamenti 1. detsembriks 2006 edusammudest läbirääkimistel WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni ja võimalike protokollide üle;

| 59. | tõstab esile, et omistab sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise küsimusele nii suure tähtsuse, et esitab selle kohta enda raporti; lisaks tellitakse uuring, mis peab käsitlema sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise tähendust ühenduse omavahendite aspektist; |
| --- | --- |

59.

tõstab esile, et omistab sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise küsimusele nii suure tähtsuse, et esitab selle kohta enda raporti; lisaks tellitakse uuring, mis peab käsitlema sigarettide salakaubaveo ja võltstoodete turustamise tähendust ühenduse omavahendite aspektist;

Käibemaksupettuste vastane võitlus

| 60. | on äärmiselt mures finantskahju tõttu, mida tekitavad nn karussellitehingud; nii arvutas Saksamaa Majandusuuringute Instituut saamatajäänud riiklike käibemaksutulude summaks 2003. aastast 2005. aastani 17 kuni 18 miljardit EUR aastas; liikmesriigid lähtuvad üldistatult sellest, et kaotavad igal aastal ligikaudu 10 % käibemaksutuludest; sealjuures on saamatajäänud tulu põhjuseks ühe kolmandiku ulatuses piiriülesed karussellitehingud; |
| --- | --- |

60.

on äärmiselt mures finantskahju tõttu, mida tekitavad nn karussellitehingud; nii arvutas Saksamaa Majandusuuringute Instituut saamatajäänud riiklike käibemaksutulude summaks 2003. aastast 2005. aastani 17 kuni 18 miljardit EUR aastas; liikmesriigid lähtuvad üldistatult sellest, et kaotavad igal aastal ligikaudu 10 % käibemaksutuludest; sealjuures on saamatajäänud tulu põhjuseks ühe kolmandiku ulatuses piiriülesed karussellitehingud;

| 61. | tuletab meelde, et käibemaksu omavahendite kogumisel on võimalik kaasata ainult tegelikud tulud; |
| --- | --- |

61.

tuletab meelde, et käibemaksu omavahendite kogumisel on võimalik kaasata ainult tegelikud tulud;

| 62. | tervitab, et kontrollikoda (15). hakkab kontrollima haldusasutuste koostööd käibemaksu kohaldamisel ühendusesiseses kaubanduses, kaasa arvatud käibemaksupettuste vastane võitlus nn karussellitehingute puhul (16); |
| --- | --- |

62.

tervitab, et kontrollikoda (15). hakkab kontrollima haldusasutuste koostööd käibemaksu kohaldamisel ühendusesiseses kaubanduses, kaasa arvatud käibemaksupettuste vastane võitlus nn karussellitehingute puhul (16);

| 63. | tervitab samuti, et komisjon on tellinud uuringu käibemaksupettuste vastase võitluse kohta ja kutsub komisjoni üles edastama pärast valmimist eelarvekontrollikomisjonile selle koopia; |
| --- | --- |

63.

tervitab samuti, et komisjon on tellinud uuringu käibemaksupettuste vastase võitluse kohta ja kutsub komisjoni üles edastama pärast valmimist eelarvekontrollikomisjonile selle koopia;

Sisepoliitikavaldkonnad

| 64. | märgib murega, et Euroopa Kontrollikoda juhib 2004. aastaaruande punktis 6.4 jällegi - nagu juba aastaid - tähelepanu järelevalve- ja kontrollisüsteemide nõrkadele kohtadele sisepoliitikavaldkondades, mis viivad selleni, et toetusesaajate tasandil jäävad vead õigeaegselt avastamata; samal ajal on kontrollimiste arv 2004. aastal 2003. aastaga võrreldes vähenenud; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku, kuidas kõnealused nõrgad kohad kõrvaldada; |
| --- | --- |

64.

märgib murega, et Euroopa Kontrollikoda juhib 2004. aastaaruande punktis 6.4 jällegi - nagu juba aastaid - tähelepanu järelevalve- ja kontrollisüsteemide nõrkadele kohtadele sisepoliitikavaldkondades, mis viivad selleni, et toetusesaajate tasandil jäävad vead õigeaegselt avastamata; samal ajal on kontrollimiste arv 2004. aastal 2003. aastaga võrreldes vähenenud; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku, kuidas kõnealused nõrgad kohad kõrvaldada;

| 65. | avaldab kahetsust tõsiasja üle, et komisjon pole seni koostanud sisemist musta nimekirja - mis hõlmaks kõiki peadirektoraate ja peadirektoraatide kõiki direktoraate - uurimis- ja arendustegevuse programmides osalevatest äriühingutest ning äriühingute ja laboratooriumide filiaalidest, kes on sisekontrolli või OLAFi kontrolli tulemusena või tavalises kohtus tunnistatud süüdi pettuses; on seisukohal, et selline nimekiri peaks takistama äriühingul, laboratooriumil või muul asutusel saada ühenduse toetust ka teistest direktoraatidest lisaks sellele, kus pettus avastati; |
| --- | --- |

65.

avaldab kahetsust tõsiasja üle, et komisjon pole seni koostanud sisemist musta nimekirja - mis hõlmaks kõiki peadirektoraate ja peadirektoraatide kõiki direktoraate - uurimis- ja arendustegevuse programmides osalevatest äriühingutest ning äriühingute ja laboratooriumide filiaalidest, kes on sisekontrolli või OLAFi kontrolli tulemusena või tavalises kohtus tunnistatud süüdi pettuses; on seisukohal, et selline nimekiri peaks takistama äriühingul, laboratooriumil või muul asutusel saada ühenduse toetust ka teistest direktoraatidest lisaks sellele, kus pettus avastati;

Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta resolutsioonile ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta järgnevad komisjoni meetmed (17)

| 66. | võtab teadmiseks, et komisjon esitas 20. oktoobril 2005 Euroopa Parlamendile aruande “mustade nimekirjade” kasutamise kohta põllumajandusvaldkonnas; |
| --- | --- |

66.

võtab teadmiseks, et komisjon esitas 20. oktoobril 2005 Euroopa Parlamendile aruande “mustade nimekirjade” kasutamise kohta põllumajandusvaldkonnas;

| 67. | võtab teadmiseks komisjoni vastuse Euroopa Parlamendi resolutsiooni punktile 25, mis käsitleb ülemäära või vääralt makstud vahendite sissenõudmist; peab seda siiski ebarahuldavaks; juhib seetõttu tähelepanu järgnevale:






  — | kõnealuses valdkonnas on edu saavutatud suures osas tänu Euroopa Parlamendi survele; |
| --- | --- | --- |

67.

võtab teadmiseks komisjoni vastuse Euroopa Parlamendi resolutsiooni punktile 25, mis käsitleb ülemäära või vääralt makstud vahendite sissenõudmist; peab seda siiski ebarahuldavaks; juhib seetõttu tähelepanu järgnevale:

—

kõnealuses valdkonnas on edu saavutatud suures osas tänu Euroopa Parlamendi survele;

| — | Euroopa Parlament peab antud küsimust väga tähtsaks ja koostab seetõttu sellel teemal oma raporti; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament peab antud küsimust väga tähtsaks ja koostab seetõttu sellel teemal oma raporti;

| — | tervitab, et komisjon kontrollis 2004. aastal pisteliselt liikmesriikide sissenõudmismenetlusi; tervitab sellega seoses samuti, et komisjon lükkas tagasi 50 % tagastamisnõuete vähendamise taotlustest; see vastab 35,46 miljonile eurole, mille liikmesriigid peavad sisse nõudma; |
| --- | --- |

—

tervitab, et komisjon kontrollis 2004. aastal pisteliselt liikmesriikide sissenõudmismenetlusi; tervitab sellega seoses samuti, et komisjon lükkas tagasi 50 % tagastamisnõuete vähendamise taotlustest; see vastab 35,46 miljonile eurole, mille liikmesriigid peavad sisse nõudma;

| — | põllumajandusvaldkonnas tuleb 2004. aastast sisse nõuda veel 63,76 miljonit eurot; lisanduvad eelmiste aastate võlad summas 2,078 miljardit eurot; 811 miljoni euro suuruse summa kohta on käimas kohtumenetlused; |
| --- | --- |

—

põllumajandusvaldkonnas tuleb 2004. aastast sisse nõuda veel 63,76 miljonit eurot; lisanduvad eelmiste aastate võlad summas 2,078 miljardit eurot; 811 miljoni euro suuruse summa kohta on käimas kohtumenetlused;

| — | struktuurifondide valdkonnas tuleb 2004. aastast sisse nõuda veel 357,4 miljonit eurot (pluss 40,5 miljonit ühtekuuluvusfondidest); lisanduvad eelmiste aastate võlad summas 689,2 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

struktuurifondide valdkonnas tuleb 2004. aastast sisse nõuda veel 357,4 miljonit eurot (pluss 40,5 miljonit ühtekuuluvusfondidest); lisanduvad eelmiste aastate võlad summas 689,2 miljonit eurot;

| — | rõhutab liikmesriikide esmast vastutust saamatajäänud eelarvevahendite kiire ja tõhusa sissenõudmise eest; kahetseb, et liikmesriigid on kõnealuse vastutusega seni üksnes ebapiisavalt toime tulnud ja täidavad eriti aruandekohustust komisjoni ees vaid lünklikult; |
| --- | --- |

—

rõhutab liikmesriikide esmast vastutust saamatajäänud eelarvevahendite kiire ja tõhusa sissenõudmise eest; kahetseb, et liikmesriigid on kõnealuse vastutusega seni üksnes ebapiisavalt toime tulnud ja täidavad eriti aruandekohustust komisjoni ees vaid lünklikult;

| — | küsib, milline on liikmesriikide reageering komisjoni kirjadele, mille alusel peavad liikmesriigid põllumajandusvaldkonnas sisse nõudma 650 miljonit eurot (18); |
| --- | --- |

—

küsib, milline on liikmesriikide reageering komisjoni kirjadele, mille alusel peavad liikmesriigid põllumajandusvaldkonnas sisse nõudma 650 miljonit eurot (18);

| — | küsib lisaks sellele, kas OLAF ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (DG AGRI) on kokku leppinud tööjaotuses, mille kohaselt hakkab OLAF tulevikus vastutama juurdluste eest ning vahendite sissenõudmise eest hakkab vastutama DG AGRI (19); |
| --- | --- |

—

küsib lisaks sellele, kas OLAF ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (DG AGRI) on kokku leppinud tööjaotuses, mille kohaselt hakkab OLAF tulevikus vastutama juurdluste eest ning vahendite sissenõudmise eest hakkab vastutama DG AGRI (19);

| 68. | kritiseerib, et komisjon on jätnud 2005. aasta 1. septembriks esitamata kõikide alates 2000. aastast riigihangete asutustega sõlmitud lepingute nimekirja; kõnealune nimekiri peaks samuti sisaldama andmeid lepinguperioodi, hankemenetluse ja vastavate maksete suuruse kohta; |
| --- | --- |

68.

kritiseerib, et komisjon on jätnud 2005. aasta 1. septembriks esitamata kõikide alates 2000. aastast riigihangete asutustega sõlmitud lepingute nimekirja; kõnealune nimekiri peaks samuti sisaldama andmeid lepinguperioodi, hankemenetluse ja vastavate maksete suuruse kohta;

| 69. | tuletab OLAFile meelde, vastavalt dialoogivalmidusele, millest ta andis märku 30. juuni 2005. aasta kirjas, jätkata 2004. aasta novembris alustatud dialoogi küsimuse kohta, millisele teabele on Euroopa Parlamendil võimalik oma tööga seonduvalt juurde pääseda; eesmärgiks on leida tee vastavalt õigusaktidele, eelkõige vastavalt OLAFi määruse artikli 12 lõikele 3 Euroopa Parlamendi kontrolliõiguste teostamiseks ja säilitada samal ajal OLAFi juurdluste konfidentsiaalsus; ootab, et OLAF esitaks eelarvekontrollikomisjonile 1. septembriks 2006 kirjalikud ettepanekud; |
| --- | --- |

69.

tuletab OLAFile meelde, vastavalt dialoogivalmidusele, millest ta andis märku 30. juuni 2005. aasta kirjas, jätkata 2004. aasta novembris alustatud dialoogi küsimuse kohta, millisele teabele on Euroopa Parlamendil võimalik oma tööga seonduvalt juurde pääseda; eesmärgiks on leida tee vastavalt õigusaktidele, eelkõige vastavalt OLAFi määruse artikli 12 lõikele 3 Euroopa Parlamendi kontrolliõiguste teostamiseks ja säilitada samal ajal OLAFi juurdluste konfidentsiaalsus; ootab, et OLAF esitaks eelarvekontrollikomisjonile 1. septembriks 2006 kirjalikud ettepanekud;

| 70. | kritiseerib, et teave Eurostati juhtumi kohta, mille komisjon esitas 12. aprillil 2006, on väga üldine; nõuab 1. oktoobriks 2006 üksikasjalikku teavet eelkõige eeskirjade eiramise rahaliste tagajärgede kohta (kaotatud summad, eeskirjade vastaselt kulutatud summad, saadaolevad summad ja esitatud sissenõudekorraldused, tegelikult tagasi saadud summad, tagasinõutavad summad, kuludesse kantud summad) ning avalike hangete eeskirjade eiramise kohta, eriti seoses lepingutega, mille puhul ei kasutata all-lepinguid (selliste lepingute alusel toetuse saajate nimekiri, asjaomased summad, avastatud eeskirjade eiramised); |
| --- | --- |

70.

kritiseerib, et teave Eurostati juhtumi kohta, mille komisjon esitas 12. aprillil 2006, on väga üldine; nõuab 1. oktoobriks 2006 üksikasjalikku teavet eelkõige eeskirjade eiramise rahaliste tagajärgede kohta (kaotatud summad, eeskirjade vastaselt kulutatud summad, saadaolevad summad ja esitatud sissenõudekorraldused, tegelikult tagasi saadud summad, tagasinõutavad summad, kuludesse kantud summad) ning avalike hangete eeskirjade eiramise kohta, eriti seoses lepingutega, mille puhul ei kasutata all-lepinguid (selliste lepingute alusel toetuse saajate nimekiri, asjaomased summad, avastatud eeskirjade eiramised);

| 71. | kahetseb, et komisjon ei ole senini koostanud ülevaadet, millest nähtuks, millised rahvusvahelised nõustamisettevõtted on komisjoni jaoks otsetoetuste valdkondades töötanud (20); ootab nüüd ülevaadet 1. novembriks 2006; kutsub komisjoni samal ajal üles avaldama liikmesriikidele survet teabe edastamiseks kaudsete kulude valdkonnas; |
| --- | --- |

71.

kahetseb, et komisjon ei ole senini koostanud ülevaadet, millest nähtuks, millised rahvusvahelised nõustamisettevõtted on komisjoni jaoks otsetoetuste valdkondades töötanud (20); ootab nüüd ülevaadet 1. novembriks 2006; kutsub komisjoni samal ajal üles avaldama liikmesriikidele survet teabe edastamiseks kaudsete kulude valdkonnas;

| 72. | on rahulolematu komisjoni ebaselge teabega, mis puudutab Berlaymonti hoonete renoveerimist; küsib, kas on esinenud eeskirjade eiramisjuhte kolmandate isikute poolt ja milliseid haldusmeetmeid komisjonisiseselt võeti; |
| --- | --- |

72.

on rahulolematu komisjoni ebaselge teabega, mis puudutab Berlaymonti hoonete renoveerimist; küsib, kas on esinenud eeskirjade eiramisjuhte kolmandate isikute poolt ja milliseid haldusmeetmeid komisjonisiseselt võeti;

| 73. | avaldab sügavat muret teadete üle väidetavalt liiga kõrgete rendihindade kohta, mida Euroopa Parlament on maksnud Strasbourg'i linnale seoses parlamendihoonetega SDM ja WIC, ning nimetatud hoonete liiga kõrgete ostuhindade kohta; on kindlalt otsustanud neid väiteid kontrollida, uurides kõnealust küsimust aktiivselt ning kiirel, rangel ja läbipaistval viisil, et tagada Euroopa Liidu ja Euroopa maksumaksjate huvide piisav kaitse; |
| --- | --- |

73.

avaldab sügavat muret teadete üle väidetavalt liiga kõrgete rendihindade kohta, mida Euroopa Parlament on maksnud Strasbourg'i linnale seoses parlamendihoonetega SDM ja WIC, ning nimetatud hoonete liiga kõrgete ostuhindade kohta; on kindlalt otsustanud neid väiteid kontrollida, uurides kõnealust küsimust aktiivselt ning kiirel, rangel ja läbipaistval viisil, et tagada Euroopa Liidu ja Euroopa maksumaksjate huvide piisav kaitse;

| 74. | tervitab, et komisjon peatas 2005. aasta lõpuks tapmisele saadetavate elusloomade eksporditoetused; võtab samal ajal teadmiseks, et 2004. aastal vääralt makstud eksporditoetused summas 218 560 EUR tuleb veel sisse nõuda (2003. aastast: 58 680 EUR); |
| --- | --- |

74.

tervitab, et komisjon peatas 2005. aasta lõpuks tapmisele saadetavate elusloomade eksporditoetused; võtab samal ajal teadmiseks, et 2004. aastal vääralt makstud eksporditoetused summas 218 560 EUR tuleb veel sisse nõuda (2003. aastast: 58 680 EUR);

Erinevad üksikteemad

| 75. | tervitab Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse (21) alusel taaskäivitunud arutelu Euroopa seadusandja pädevuste osas kriminaalõiguse valdkonnas; rõhutab, et peab vastupidiselt komisjoni lähenemisviisile (22) vajalikuks käimasolevate seadusandlike ettepanekute ükshaaval kontrollimist; jääb arvamusele, et direktiivi eelnõu ühenduse finantshuvide kriminaalõigusliku kaitse kohta peab tuginema EÜ asutamislepingu artiklile 280 (23); kutsub nõukogu üles loobuma tõrjuvast hoiakust ühenduse finantshuvide kaitse tugevdamise suhtes kriminaalõiguslike meetmete abil ja alustama esimest lugemist; |
| --- | --- |

75.

tervitab Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse (21) alusel taaskäivitunud arutelu Euroopa seadusandja pädevuste osas kriminaalõiguse valdkonnas; rõhutab, et peab vastupidiselt komisjoni lähenemisviisile (22) vajalikuks käimasolevate seadusandlike ettepanekute ükshaaval kontrollimist; jääb arvamusele, et direktiivi eelnõu ühenduse finantshuvide kriminaalõigusliku kaitse kohta peab tuginema EÜ asutamislepingu artiklile 280 (23); kutsub nõukogu üles loobuma tõrjuvast hoiakust ühenduse finantshuvide kaitse tugevdamise suhtes kriminaalõiguslike meetmete abil ja alustama esimest lugemist;

| 76. | tunneb muret, et praegu olemasoleva linnugripiohu taustal on linnuliha illegaalne import Euroopa Liidu jaoks keelatud maadest (eelkõige Hiinast) uueks jälgitavaks trendiks; kutsub komisjoni üles edastama Euroopa Parlamendile 31. oktoobriks 2006 üksikasjaliku teabe pettuste kohta linnuliha importimisel, millest on teatatud alates 2004. aasta algusest toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) vahendusel; kutsub komisjoni ja OLAFit üles võimalikult kiiresti võtma vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

76.

tunneb muret, et praegu olemasoleva linnugripiohu taustal on linnuliha illegaalne import Euroopa Liidu jaoks keelatud maadest (eelkõige Hiinast) uueks jälgitavaks trendiks; kutsub komisjoni üles edastama Euroopa Parlamendile 31. oktoobriks 2006 üksikasjaliku teabe pettuste kohta linnuliha importimisel, millest on teatatud alates 2004. aasta algusest toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) vahendusel; kutsub komisjoni ja OLAFit üles võimalikult kiiresti võtma vajalikke meetmeid;

*

- *

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile. |
| --- | --- |

77.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2004/en.pdf.

(2)  ELT C 301, 30.11.2005, lk 1.

(3)  Vt komisjoni talituste töödokumenti SEK(2005)0974, tabelid 1.2. ja 1.8.

(4)  Kõikide OLAFi ja tema eelkäijaorganisatsiooni poolt uuritud juhtude finantskahju hinnatakse ligikaudu 5,8 miljardile eurole.

(5)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(6)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 8/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta vastastikuse haldusabi osas ühenduse finantshuvide kaitseks pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu (ELT C 313, 9.12.2005, lk 1).

(7)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(9)  Komisjoni 20. juuli 2004 ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitseks kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu (KOM(2004)0509).

(10)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta koos komisjoni vastustega (ELT C 202, 18.8.2005, lk 3).

(11)  Vt. määruse (EÜ) nr 1073/1999 artikli 11 lõike 1 punkti 1.

(12)  Kohtuasi T-309/03, Camós Grau vs komisjon (pole veel EKLis avaldatud).

(13)  ELT C 89 E, 14.4.2004, lk 153.

(14)  Nende arvnäitajate puhul on tegemist hinnangutega. Arvestus põhineb 24 liikmesriigi poolt teatatud juhtudel konfiskeeritud sigarettide kohta. Lisaks lähtub OLAF sellest, et ainult 10 % salakaubast saadakse kätte.

(15)  Vt Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta tööprogrammi, 10.1.2006, lk 3

(16)  Kontrollimise aluseks on nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas ja määruse (EMÜ) nr 218/92 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 264, 15.10.2003, lk 1) rakendamine. Muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

(17)  

  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 232.

(18)  Vt eespool nimetatud 7. juuni 2005. aasta resolutsiooni punkti 16.

(19)  Vt eespool nimetatud 7. juuni 2005. aasta resolutsiooni punkti 10.

(20)  Vt eespool nimetatud 7. juuni 2005. aasta resolutsiooni punkti 73.

(21)  Kohtuasi C-176/03, komisjon vs nõukogu, EKL 2005, I-7879.

(22)  Vt komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärgede kohta (C-176/03, komisjon vs nõukogu) (KOM (2005)0583).

(23)  Vt Euroopa Parlamendi 29. novembri 2001. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse finantshuvide kaitsmiste kohta kriminaalõigusega (EÜT C 153, 27.6.2002, lk 253) ning eespool nimetatud 4. detsembri 2003. aasta resolutsiooni.

P6_TA(2006)0278

Ida-Timor

Euroopa Parlamendi resolutsioon Ida-Timori kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ida-Timori kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ida-Timori kohta;

| — | võttes arvesse 31. mail 2006. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Ida-Timori kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. mail 2006. aastal eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Ida-Timori kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri eriesindaja esitatud lühikokkuvõtet Julgeolekunõukogus (5432. istung); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri eriesindaja esitatud lühikokkuvõtet Julgeolekunõukogus (5432. istung);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et vägivald on lõhestanud Ida-Timorit alates 2006. aasta aprillist, kui vallandati peaaegu 600 sõdurit, mis moodustab ühe kolmandiku kogu relvajõududest; ning arvestades, et 28.-29. aprillil 2006 põhjustas relvajõudude ja vallandatud sõjaväelaste ning nende tsiviilisikutest toetajate vahel toimunud relvastatud kokkupõrge täpsustamata arvu inimohvreid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vägivald on lõhestanud Ida-Timorit alates 2006. aasta aprillist, kui vallandati peaaegu 600 sõdurit, mis moodustab ühe kolmandiku kogu relvajõududest; ning arvestades, et 28.-29. aprillil 2006 põhjustas relvajõudude ja vallandatud sõjaväelaste ning nende tsiviilisikutest toetajate vahel toimunud relvastatud kokkupõrge täpsustamata arvu inimohvreid;

| B. | arvestades, et rahutuste, mässu ja jõukude vägivalla tagajärjel on mitmed inimesed hukkunud, paljud saanud vigastada ja kümned tuhanded elanikud on paanikas pealinnast põgenenud ning peatuvad ümberkaudsetes mägedes või on nad ümber asustatud kiriku, ÜRO või saatkondade kaitse all; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahutuste, mässu ja jõukude vägivalla tagajärjel on mitmed inimesed hukkunud, paljud saanud vigastada ja kümned tuhanded elanikud on paanikas pealinnast põgenenud ning peatuvad ümberkaudsetes mägedes või on nad ümber asustatud kiriku, ÜRO või saatkondade kaitse all;

| C. | arvestades, et ÜRO teabe kohaselt avasid sõdurid 25. mail 2006. aastal tule relvastamata politseiametnike pihta, surmates üheksa ja haavates 27 isikut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO teabe kohaselt avasid sõdurid 25. mail 2006. aastal tule relvastamata politseiametnike pihta, surmates üheksa ja haavates 27 isikut;

| D. | arvestades, et poliitiliselt ebastabiilne olukord Ida-Timoris püsib jätkuvalt, vaatamata siseministri ja kaitseministri tagasiastumisele ning Ida-Timori ametivõimude pingutustele ja võetud meetmetele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et poliitiliselt ebastabiilne olukord Ida-Timoris püsib jätkuvalt, vaatamata siseministri ja kaitseministri tagasiastumisele ning Ida-Timori ametivõimude pingutustele ja võetud meetmetele;

| E. | arvestades, et meeleavaldajad nõuavad peaminister Mari Alkatiri tagasiastumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meeleavaldajad nõuavad peaminister Mari Alkatiri tagasiastumist;

| F. | arvestades, et dramaatilise julgeolekualase olukorra halvenemine ja poliitilise kriisi süvenemine viisid selleni, et Ida-Timori võimud palusid ohjeldamatu vägivalla kontrolli alla saamiseks ja seaduslikkuse ning korra taastamiseks välisvägede abi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et dramaatilise julgeolekualase olukorra halvenemine ja poliitilise kriisi süvenemine viisid selleni, et Ida-Timori võimud palusid ohjeldamatu vägivalla kontrolli alla saamiseks ja seaduslikkuse ning korra taastamiseks välisvägede abi;

| G. | julgustades president Xanana Gusmão ja vanemminister Ramos Horta valitsuse nimel tehtud pingutusi poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse taastamiseks, sealhulgas kõnelusi ÜRO vaatlejate kohaloleku ajal organisatsioonilistest struktuuridest lahkunud vallandatud sõdurite, politseiametnike ja agentide esindajatega; |
| --- | --- |

G.

julgustades president Xanana Gusmão ja vanemminister Ramos Horta valitsuse nimel tehtud pingutusi poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse taastamiseks, sealhulgas kõnelusi ÜRO vaatlejate kohaloleku ajal organisatsioonilistest struktuuridest lahkunud vallandatud sõdurite, politseiametnike ja agentide esindajatega;

| H. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemkomissar on teatanud enam kui 100 000 ümberasustatud isikust, kes on pidanud lahkuma oma kodust rahutuste tõttu, mis vallandusid seoses ühe kolmandiku relvajõudude vallandamisega ja politseijõudude killustatusega ning mida süvendab veelgi jõukude poolt põhjustatud vägivald; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemkomissar on teatanud enam kui 100 000 ümberasustatud isikust, kes on pidanud lahkuma oma kodust rahutuste tõttu, mis vallandusid seoses ühe kolmandiku relvajõudude vallandamisega ja politseijõudude killustatusega ning mida süvendab veelgi jõukude poolt põhjustatud vägivald;

| I. | arvestades, et ÜRO missioon Ida-Timoris (praegu UNOTIL), mis koosnes alguses 11 000 sõjaväelasest ja tsiviiltöötajast ning mida kärbiti 130 töötaja, politseiniku ja sõjaväelise nõunikuni, omab mandaati kuni 20. juunini 2006, kuna ÜRO Julgeolekunõukogu pikendas 2006. aasta mais mandaati ainult ühe kuu võrra, vaatamata ÜRO peasekretäri ettepanekule pikendada seda ühe aasta võrra; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO missioon Ida-Timoris (praegu UNOTIL), mis koosnes alguses 11 000 sõjaväelasest ja tsiviiltöötajast ning mida kärbiti 130 töötaja, politseiniku ja sõjaväelise nõunikuni, omab mandaati kuni 20. juunini 2006, kuna ÜRO Julgeolekunõukogu pikendas 2006. aasta mais mandaati ainult ühe kuu võrra, vaatamata ÜRO peasekretäri ettepanekule pikendada seda ühe aasta võrra;

| J. | arvestades, et tööpuuduse tase Ida-Timoris püsib umbes 80 % juures, millest 40 % moodustavad allpool vaesuspiiri elavad inimesed ja 60 % 18aastased ja nooremad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tööpuuduse tase Ida-Timoris püsib umbes 80 % juures, millest 40 % moodustavad allpool vaesuspiiri elavad inimesed ja 60 % 18aastased ja nooremad;

| K. | arvestades Ida-Timori rahva võõrandamatuid suveräänseid õigusi, eriti õigust loodusvaradele, |
| --- | --- |

K.

arvestades Ida-Timori rahva võõrandamatuid suveräänseid õigusi, eriti õigust loodusvaradele,

| 1. | nõuab tungivalt, et kõik Ida-Timori pooled hoiduksid vägivallast ning võtaksid osa kõiki osapooli hõlmavast dialoogist, et lahendada poliitilised erimeelsused ja osaleda demokraatlikus protsessis õiguslikus ja põhiseaduslikus raamistikus, aidates sellega kaasa sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse taastamisele; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et kõik Ida-Timori pooled hoiduksid vägivallast ning võtaksid osa kõiki osapooli hõlmavast dialoogist, et lahendada poliitilised erimeelsused ja osaleda demokraatlikus protsessis õiguslikus ja põhiseaduslikus raamistikus, aidates sellega kaasa sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse taastamisele;

| 2. | suhtub positiivselt Ida-Timori ametivõimude otsusesse algatada rahvusvaheline uurimine 28.-29. aprilli 2006 ja 23., 24. ja 25. mai 2006 sündmuste kohta, kui Ida-Timori relvajõudude ja eelnevalt vallandatud sõdurite ning nende tsiviilisikutest toetajate vahel toimunud relvastatud kokkupõrked lõppesid täpsustamata arvu inimohvritega; |
| --- | --- |

2.

suhtub positiivselt Ida-Timori ametivõimude otsusesse algatada rahvusvaheline uurimine 28.-29. aprilli 2006 ja 23., 24. ja 25. mai 2006 sündmuste kohta, kui Ida-Timori relvajõudude ja eelnevalt vallandatud sõdurite ning nende tsiviilisikutest toetajate vahel toimunud relvastatud kokkupõrked lõppesid täpsustamata arvu inimohvritega;

| 3. | nõuab tungivalt, et Ida-Timori valitsus ja president teeksid kõik vajaliku selleks, et lõpetada vägivald ja taastada kindel ja stabiilne õhkkond, mis oleks täielikult kooskõlas Ida-Timori põhiseadusega; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Ida-Timori valitsus ja president teeksid kõik vajaliku selleks, et lõpetada vägivald ja taastada kindel ja stabiilne õhkkond, mis oleks täielikult kooskõlas Ida-Timori põhiseadusega;

| 4. | märgib, et rahvusvahelisel üldsusel ja eriti ÜROl ja selle Julgeolekunõukogul on väga oluline roll Ida-Timori riigi ning selle sõltumatuse ja suveräänsuse kindlustamisel, samuti demokraatia kindlustamisel selles noores riigis; |
| --- | --- |

4.

märgib, et rahvusvahelisel üldsusel ja eriti ÜROl ja selle Julgeolekunõukogul on väga oluline roll Ida-Timori riigi ning selle sõltumatuse ja suveräänsuse kindlustamisel, samuti demokraatia kindlustamisel selles noores riigis;

| 5. | rõhutab, et viimase nelja aasta jooksul toimunud ÜRO missiooni järkjärguline vähendamine Ida-Timoris tuleb peatada ning palub saata riiki kiiremas korras ÜRO juhitud politseijõud, mis aitaksid taastada stabiilsust, ja ÜRO mandaadiga rahuvalvejõud, mida Ida-Timori ametivõimud taotlesid 13. juunil 2006; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et viimase nelja aasta jooksul toimunud ÜRO missiooni järkjärguline vähendamine Ida-Timoris tuleb peatada ning palub saata riiki kiiremas korras ÜRO juhitud politseijõud, mis aitaksid taastada stabiilsust, ja ÜRO mandaadiga rahuvalvejõud, mida Ida-Timori ametivõimud taotlesid 13. juunil 2006;

| 6. | toetab ÜRO mandaadi pikendamist vastavalt peasekretäri ettepanekule ning nõuab rahuvalveüksuste ja tsiviilpolitseiüksuste jäämist Ida-Timorisse kuni selle riigi relvajõud ja politsei suudavad ülesannete täitmise ise üle võtta; |
| --- | --- |

6.

toetab ÜRO mandaadi pikendamist vastavalt peasekretäri ettepanekule ning nõuab rahuvalveüksuste ja tsiviilpolitseiüksuste jäämist Ida-Timorisse kuni selle riigi relvajõud ja politsei suudavad ülesannete täitmise ise üle võtta;

| 7. | soovitab, arvestades Ida-Timori suveräänsete ametivõimudega ja võttes arvesse ÜRO kontrolli ja järelevalve all praegu riigis paiknevatele erinevatele rahvusvahelistele vägedele antud mandaatide eripära, kehtestada rahvusvaheliste vägede vahel tõhusad horisontaalse suhtlemise ja koostöö kanalid, et toimida Ida-Timori inimeste, avaliku korra tõhusa taastamise ja institutsioonide toimimise normaalsuse kiire tagasipöördumise huvides; |
| --- | --- |

7.

soovitab, arvestades Ida-Timori suveräänsete ametivõimudega ja võttes arvesse ÜRO kontrolli ja järelevalve all praegu riigis paiknevatele erinevatele rahvusvahelistele vägedele antud mandaatide eripära, kehtestada rahvusvaheliste vägede vahel tõhusad horisontaalse suhtlemise ja koostöö kanalid, et toimida Ida-Timori inimeste, avaliku korra tõhusa taastamise ja institutsioonide toimimise normaalsuse kiire tagasipöördumise huvides;

| 8. | suhtub positiivselt Ida-Timori vastuvõtmisesse AKV riikide hulka; |
| --- | --- |

8.

suhtub positiivselt Ida-Timori vastuvõtmisesse AKV riikide hulka;

| 9. | tunnustab Ida-Timori vajadust poliitilise, tehnilise ja rahalise abi järele, et ehitada uuesti üles infrastruktuur ja haldusstruktuur, mis on riigi arengukava rakendamise jätkamiseks väga olulised; |
| --- | --- |

9.

tunnustab Ida-Timori vajadust poliitilise, tehnilise ja rahalise abi järele, et ehitada uuesti üles infrastruktuur ja haldusstruktuur, mis on riigi arengukava rakendamise jätkamiseks väga olulised;

| 10. | kutsub Euroopa Liitu ja rahvusvahelist üldusust üles jätkama ja suurendama toetust, mida Ida-Timor vajab demokraatia ja demokraatliku kultuuri kindlustamiseks, keskendudes mitmepartei kultuurile ja institutsioonide - täpsemalt parlamendi, valituse, kohtusüsteemi, julgeoleku ja korrakaitsevägede - ülesehitamisele, ning aitama kaasa massiteabevahendite kajastamise kiirele laiendamisele kogu riigi territooriumile ning tugevdama hariduse ja tervishoiu võrgustikke, osutades tähelepanu eriti laste ja naiste vajadustele; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Liitu ja rahvusvahelist üldusust üles jätkama ja suurendama toetust, mida Ida-Timor vajab demokraatia ja demokraatliku kultuuri kindlustamiseks, keskendudes mitmepartei kultuurile ja institutsioonide - täpsemalt parlamendi, valituse, kohtusüsteemi, julgeoleku ja korrakaitsevägede - ülesehitamisele, ning aitama kaasa massiteabevahendite kajastamise kiirele laiendamisele kogu riigi territooriumile ning tugevdama hariduse ja tervishoiu võrgustikke, osutades tähelepanu eriti laste ja naiste vajadustele;

| 11. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama oluliselt toetust tõhusale järelevalvele inimõiguste üle Ida-Timoris ning osutama abi kohalike inimõiguste rühmade ja väärkohtlemise ohvreid aitavate kohalike teenistuste loomisel; |
| --- | --- |

11.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama oluliselt toetust tõhusale järelevalvele inimõiguste üle Ida-Timoris ning osutama abi kohalike inimõiguste rühmade ja väärkohtlemise ohvreid aitavate kohalike teenistuste loomisel;

| 12. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõudma Ida-Timori ametivõimudelt poolsõjaväeliste rühmituste, relvastatud jõukude ja relvastatud tsiviilelanike keelustamist, laialisaatmist ja desarmeerimist ning tõstatama Euroopa muret politsei vägivalla pärast kõikidel ametlikel kohtumistel Ida-Timori valitsusega ja kõige kõrgemal tasandil; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõudma Ida-Timori ametivõimudelt poolsõjaväeliste rühmituste, relvastatud jõukude ja relvastatud tsiviilelanike keelustamist, laialisaatmist ja desarmeerimist ning tõstatama Euroopa muret politsei vägivalla pärast kõikidel ametlikel kohtumistel Ida-Timori valitsusega ja kõige kõrgemal tasandil;

| 13. | kutsub Ida-Timori riigi esindajaid üles toetama rahvusvahelisi inimõiguste standardeid ja tagama, et politsei ja relvajõud kohtleksid kodanikke kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normide ja standarditega; |
| --- | --- |

13.

kutsub Ida-Timori riigi esindajaid üles toetama rahvusvahelisi inimõiguste standardeid ja tagama, et politsei ja relvajõud kohtleksid kodanikke kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normide ja standarditega;

| 14. | kutsub esimeeste konverentsi üles lubama saata 2006. aasta sügisel Ida-Timorisse Euroopa Parlamendi ajutise delegatsioon, et hinnata poliitilist olukorda ja uurida ELi abiprogrammide adekvaatsust; |
| --- | --- |

14.

kutsub esimeeste konverentsi üles lubama saata 2006. aasta sügisel Ida-Timorisse Euroopa Parlamendi ajutise delegatsioon, et hinnata poliitilist olukorda ja uurida ELi abiprogrammide adekvaatsust;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ida-Timori riigivõimudele (täpsemalt presidendile, parlamendile ja valitsusele), komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretäri eriesindajale ja ÜRO Julgeolekunõukogule. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ida-Timori riigivõimudele (täpsemalt presidendile, parlamendile ja valitsusele), komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretäri eriesindajale ja ÜRO Julgeolekunõukogule.

P6_TA(2006)0279

Süüria: inimõiguste rikkumised

Euroopa Parlamendi resolutsioon Süüria kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eriti 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eriti 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut, mille osalised on Euroopa Ühendus ja Süüria, eriti selle artiklit 2, milles sätestatakse, et osaliste sise- ja välispoliitika lähtub demokraatia põhimõtete ja põhiõiguste austamisest ning moodustab olulise osa lepingust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingut, mille osalised on Euroopa Ühendus ja Süüria, eriti selle artiklit 2, milles sätestatakse, et osaliste sise- ja välispoliitika lähtub demokraatia põhimõtete ja põhiõiguste austamisest ning moodustab olulise osa lepingust;

| — | võttes arvesse 28. novembri 1995. aasta Barcelona protsessi deklaratsiooni ja selle rõhuasetust inimõiguste edendamisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 1995. aasta Barcelona protsessi deklaratsiooni ja selle rõhuasetust inimõiguste edendamisele;

| — | võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee Euroopa Parlamendi eesistumise 2005. aastal poliitilist prioriteeti, nimelt suurendada inimõigustealast dialoogi partnerriikide parlamentidega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee Euroopa Parlamendi eesistumise 2005. aastal poliitilist prioriteeti, nimelt suurendada inimõigustealast dialoogi partnerriikide parlamentidega;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Euroopa-Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: Tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks (KOM(2005)0139)”, eriti eesmärki keskenduda teemadele nagu inimõiguste kaitse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Euroopa-Vahemere partnerluse kümnes aastapäev: Tööprogramm järgmise viie aasta väljakutsetega toimetulemiseks (KOM(2005)0139)”, eriti eesmärki keskenduda teemadele nagu inimõiguste kaitse;

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni läbivaadatud Barcelona protsessi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni läbivaadatud Barcelona protsessi kohta (2);

| — | võttes arvesse ELi poliitikasuuniseid kolmandatele riikidele surmanuhtluse kohta (1998), piinamise ja muu julma, ebainimliku või väärikust alandava kohtlemise või karistamise kohta (2001), ning ELi suuniseid inimõigusteteemaliste dialoogide kohta (2001) ning inimõiguste kaitsjate kohta (2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poliitikasuuniseid kolmandatele riikidele surmanuhtluse kohta (1998), piinamise ja muu julma, ebainimliku või väärikust alandava kohtlemise või karistamise kohta (2001), ning ELi suuniseid inimõigusteteemaliste dialoogide kohta (2001) ning inimõiguste kaitsjate kohta (2004);

| — | võttes arvesse ELi eesistuja 19. mai 2006. aasta avaldust hiljutiste arreteerimiste kohta Süürias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistuja 19. mai 2006. aasta avaldust hiljutiste arreteerimiste kohta Süürias;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõiget 1 ja EÜ asutamislepingu artiklit 177, mis sätestavad inimõiguste edendamise ühise välis- ja julgeolekupoliitika ühe eesmärgina; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõiget 1 ja EÜ asutamislepingu artiklit 177, mis sätestavad inimõiguste edendamise ühise välis- ja julgeolekupoliitika ühe eesmärgina;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades Euroopa Liidu ja Süüria vaheliste poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste sidemete tähtsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades Euroopa Liidu ja Süüria vaheliste poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste sidemete tähtsust;

| B. | arvestades, et praeguse presidendi Bashar al-Assadi võimuletulek äratab Süürias uusi lootusi ning on aidanud kaasa Süüria poliitilise süsteemi avanemisele, milles aastaid on domineerinud Baath-partei; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguse presidendi Bashar al-Assadi võimuletulek äratab Süürias uusi lootusi ning on aidanud kaasa Süüria poliitilise süsteemi avanemisele, milles aastaid on domineerinud Baath-partei;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament ja tema president on juba mitmeid kordi sekkunud Süüria vanglates kinnipeetavate parlamendiliikmete vabastamise eesmärgil ning arvestades, et Euroopa Liidu eesistuja kutsus 19. mail 2006 Süüria valitsust üles täielikult austama sõna- ja kogunemisvabadust, mis on kaitstud Süüria poolt 1969. aastal ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktiga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament ja tema president on juba mitmeid kordi sekkunud Süüria vanglates kinnipeetavate parlamendiliikmete vabastamise eesmärgil ning arvestades, et Euroopa Liidu eesistuja kutsus 19. mail 2006 Süüria valitsust üles täielikult austama sõna- ja kogunemisvabadust, mis on kaitstud Süüria poolt 1969. aastal ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktiga;

| D. | arvestades, et pärast petitsiooni allkirjastamist Süüria-Liibanoni vaheliste suhete parandamiseks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1680 valguses oli 2006. aasta mais teatatud mitme tsiviilisikust aktivisti arreteerimisest ja piinamisest, sealhulgas eriti advokaat Anwar al Bunni ja kirjanik Michel Kilo, samuti muud isikud, nagu näiteks Khalil Hussein, doktor Safwan Tayfour, Mahmoud 'Issa, Fateh Jammous, professor Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud ja Mahmoud Meri'i ning hiljuti Yasser Melhem ja Omar Adlabi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast petitsiooni allkirjastamist Süüria-Liibanoni vaheliste suhete parandamiseks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1680 valguses oli 2006. aasta mais teatatud mitme tsiviilisikust aktivisti arreteerimisest ja piinamisest, sealhulgas eriti advokaat Anwar al Bunni ja kirjanik Michel Kilo, samuti muud isikud, nagu näiteks Khalil Hussein, doktor Safwan Tayfour, Mahmoud 'Issa, Fateh Jammous, professor Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud ja Mahmoud Meri'i ning hiljuti Yasser Melhem ja Omar Adlabi;

| E. | arvestades, et inimõigustega seotud juhtumitele spetsialiseerunud advokaat Anwar Al Bunni arreteeriti Damaskuse tänavatel vahetult enne seda, kui ta pidi asuma Euroopa Liidu rahastatava inimõiguste keskuse direktori ametisse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõigustega seotud juhtumitele spetsialiseerunud advokaat Anwar Al Bunni arreteeriti Damaskuse tänavatel vahetult enne seda, kui ta pidi asuma Euroopa Liidu rahastatava inimõiguste keskuse direktori ametisse;

| F. | arvestades, et 2005. aasta novembris teatasid Amnesty International ja Human Rights Watch praegu oma vaadete väljendamise eest eluaegse vanglakaristusega silmitsi seisva rahumeelse aktivisti Kamal Al -Labwani arreteerimisest ja võimalikust piinamisest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2005. aasta novembris teatasid Amnesty International ja Human Rights Watch praegu oma vaadete väljendamise eest eluaegse vanglakaristusega silmitsi seisva rahumeelse aktivisti Kamal Al -Labwani arreteerimisest ja võimalikust piinamisest;

| G. | arvestades, et Süüria võimud on teadete kohaselt viimase kahe kuu jooksul samuti arreteerinud hulgaliselt ajakirjanikke ja tsiviilühiskonna aktiviste; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Süüria võimud on teadete kohaselt viimase kahe kuu jooksul samuti arreteerinud hulgaliselt ajakirjanikke ja tsiviilühiskonna aktiviste;

| H. | arvestades, et nimetatud arreteerimislaine on otsene kättemaks 12. mail 2006. aastal levitatud ja ligikaudu 500 isiku poolt allkirjastatud petitsioonile, milles kutsuti üles Liibanoni ja Süüria vaheliste suhete normaliseerimisele; arvestades, et tegemist on Süüria ja Liibanoni haritlaste ning inimõiguste kaitsjate ühisalgatusega, mis on esimene omataoline petitsioon, ning millel on väga eriline tähtsus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nimetatud arreteerimislaine on otsene kättemaks 12. mail 2006. aastal levitatud ja ligikaudu 500 isiku poolt allkirjastatud petitsioonile, milles kutsuti üles Liibanoni ja Süüria vaheliste suhete normaliseerimisele; arvestades, et tegemist on Süüria ja Liibanoni haritlaste ning inimõiguste kaitsjate ühisalgatusega, mis on esimene omataoline petitsioon, ning millel on väga eriline tähtsus;

| I. | arvestades, et eelmisel aastal väljendas ÜRO inimõiguste komisjon muret seoses inimõiguste valitsusväliste organisatsioonide registreerimise ja vaba tegutsemise takistamisega Süürias ning seoses inimõiguste kaitsjate hirmutamise ja tagakiusamisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelmisel aastal väljendas ÜRO inimõiguste komisjon muret seoses inimõiguste valitsusväliste organisatsioonide registreerimise ja vaba tegutsemise takistamisega Süürias ning seoses inimõiguste kaitsjate hirmutamise ja tagakiusamisega;

| J. | arvestades, et Süüriat juhitakse 43 aastat tagasi kehtestatud erakorraliste õigusaktide alusel, millega on harjutud õigustama inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Süüriat juhitakse 43 aastat tagasi kehtestatud erakorraliste õigusaktide alusel, millega on harjutud õigustama inimõiguste rikkumist;

| 1. | õhutab Süüria võime viivitamatult vabastama kõiki aktiviste, keda peetakse kinni Süüria-Liibanoni vaheliste suhete parandamisele kutsuva petitsiooni allkirjastamise eest; |
| --- | --- |

1.

õhutab Süüria võime viivitamatult vabastama kõiki aktiviste, keda peetakse kinni Süüria-Liibanoni vaheliste suhete parandamisele kutsuva petitsiooni allkirjastamise eest;

| 2. | lisaks kutsub Süüria võime üles vaatama uuesti läbi kõik poliitvangide juhtumid ja viivitamatult vabastama kõik siseveendumuste pärast kinnipeetavad vangid ning tagama et:






  a) | kinnipeetavaid koheldakse hästi, et neid ei piinata ega kohelda muul moel halvasti; |
| --- | --- | --- |

2.

lisaks kutsub Süüria võime üles vaatama uuesti läbi kõik poliitvangide juhtumid ja viivitamatult vabastama kõik siseveendumuste pärast kinnipeetavad vangid ning tagama et:

a)

kinnipeetavaid koheldakse hästi, et neid ei piinata ega kohelda muul moel halvasti;

| b) | kinnipeetud või vangistatud isikutele võimaldatakse viivitamatult, regulaarselt ja piiranguteta kohtuda oma advokaatide, arstide ja pereliikmetega; |
| --- | --- |

b)

kinnipeetud või vangistatud isikutele võimaldatakse viivitamatult, regulaarselt ja piiranguteta kohtuda oma advokaatide, arstide ja pereliikmetega;

| 3. | kutsub Süüria võime üles ratifitseerima piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni; |
| --- | --- |

3.

kutsub Süüria võime üles ratifitseerima piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni;

| 4. | toetab tugevalt ELi eesistuja 19. mai 2006. aasta avaldust ELi nimel seoses hiljutiste arreteerimistega Süürias; |
| --- | --- |

4.

toetab tugevalt ELi eesistuja 19. mai 2006. aasta avaldust ELi nimel seoses hiljutiste arreteerimistega Süürias;

| 5. | rõhutab, et inimõiguste austamine on mis tahes tulevase ELi-Süüria vahelise assotsiatsioonilepingu oluline osa ja kutsub Süüriat üles austama oma kohustusi Barcelona protsessi raames ning kooskõlas Euroopa naabruspoliitikaga; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et inimõiguste austamine on mis tahes tulevase ELi-Süüria vahelise assotsiatsioonilepingu oluline osa ja kutsub Süüriat üles austama oma kohustusi Barcelona protsessi raames ning kooskõlas Euroopa naabruspoliitikaga;

| 6. | taaskinnitab vajadust, et komisjon ja nõukogu annaksid samuti endast parima, et tagada, et Süüriaga sõlmitav veel allkirjastamata assotsiatsioonileping viiks inimõiguste paranemisele Süürias; |
| --- | --- |

6.

taaskinnitab vajadust, et komisjon ja nõukogu annaksid samuti endast parima, et tagada, et Süüriaga sõlmitav veel allkirjastamata assotsiatsioonileping viiks inimõiguste paranemisele Süürias;

| 7. | kutsub komisjoni üles hindama igal aastal Süüria inimõiguste olukorda ja Süüria vastamist Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu kohustustele ning esitama aruande oma järelduste kohta Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse raames; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles hindama igal aastal Süüria inimõiguste olukorda ja Süüria vastamist Euroopa - Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu kohustustele ning esitama aruande oma järelduste kohta Euroopa - Vahemere piirkonna partnerluse raames;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Süüria valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Süüria valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0340.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0412.

P6_TA(2006)0280

Põhja-Korea: inimõiguste rikkumised

Euroopa Parlamendi resolutsioon Põhja-Korea kohta

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhja-Korea kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Põhja-Korea kohta;

| — | võttes arvesse suuniseid, mis käsitlevad ELi poliitikat kolmandate riikide suhtes seoses surmanuhtlusega (1998) ning seoses piinamise ja muu julma, ebainimliku või väärikust alandava kohtlemisega (2001), ning EL suuniseid inimõigustealase dialoogi (2001) ja inimõiguste kaitsjate kohta (2004); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuniseid, mis käsitlevad ELi poliitikat kolmandate riikide suhtes seoses surmanuhtlusega (1998) ning seoses piinamise ja muu julma, ebainimliku või väärikust alandava kohtlemisega (2001), ning EL suuniseid inimõigustealase dialoogi (2001) ja inimõiguste kaitsjate kohta (2004);

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komisjoni 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud resolutsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komisjoni 16. aprillil 2003. aastal vastu võetud resolutsiooni;

| — | võttes arvesse 31. mai 2006. aasta avaldust, mille tegid ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste küsimustes, ÜRO meelevaldse kinnipidamise töörühma esimees-raportöör, ÜRO eriraportöör piinamise küsimustes ning ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis (Korea RDV); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. mai 2006. aasta avaldust, mille tegid ÜRO eriraportöör kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste küsimustes, ÜRO meelevaldse kinnipidamise töörühma esimees-raportöör, ÜRO eriraportöör piinamise küsimustes ning ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis (Korea RDV);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ÜRO inimõiguste komisjoni resolutsioonis väljendatakse sügavat muret seoses sellega, et Korea RDVs leiavad aset “piinamised ja muud julmad, ebainimlikud või väärikust alandavad kohtlemisviisid või karistamised [ning] avalikud hukkamised”, samuti seoses “kõikjale ulatuvate ja rangete mõtte-, südametunnistuse-, usu-, arvamus- ja sõnavabaduse piirangutega”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO inimõiguste komisjoni resolutsioonis väljendatakse sügavat muret seoses sellega, et Korea RDVs leiavad aset “piinamised ja muud julmad, ebainimlikud või väärikust alandavad kohtlemisviisid või karistamised [ning] avalikud hukkamised”, samuti seoses “kõikjale ulatuvate ja rangete mõtte-, südametunnistuse-, usu-, arvamus- ja sõnavabaduse piirangutega”;

| B. | arvestades, et Korea RDV valitsus keeldub jätkuvalt riiki lubamast ÜRO eriraportööri inimõiguste küsimustes Korea RDVs, õigusega toidule tegelevat ÜRO eriraportööri ja valitsusväliseid inimõigusorganisatsioone, mis takistab inimõigustealase olukorra uurimist; arvestades, et arvukad teated, mis pärinevad eelkõige ohvritelt, kellel on õnnestunud riigist põgeneda, kinnitavad samas kõige tõsisema ulatusega rikkumisi, sealhulgas poliitvangide hukkamisi, piinamist ja kinnipidamist ning ebainimlikke kinnipidamistingimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Korea RDV valitsus keeldub jätkuvalt riiki lubamast ÜRO eriraportööri inimõiguste küsimustes Korea RDVs, õigusega toidule tegelevat ÜRO eriraportööri ja valitsusväliseid inimõigusorganisatsioone, mis takistab inimõigustealase olukorra uurimist; arvestades, et arvukad teated, mis pärinevad eelkõige ohvritelt, kellel on õnnestunud riigist põgeneda, kinnitavad samas kõige tõsisema ulatusega rikkumisi, sealhulgas poliitvangide hukkamisi, piinamist ja kinnipidamist ning ebainimlikke kinnipidamistingimusi;

| C. | arvestades, et mis tahes opositsioon on keelatud ning igaüht, kes väljendab arvamust, mis läheb vastuollu valitseva Korea Töölispartei seisukohaga, ootab ees karm karistus, niisamuti paljudel juhtudel nende perekondi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mis tahes opositsioon on keelatud ning igaüht, kes väljendab arvamust, mis läheb vastuollu valitseva Korea Töölispartei seisukohaga, ootab ees karm karistus, niisamuti paljudel juhtudel nende perekondi;

| D. | arvestades, et riiklik julgeolekuamet väidetavalt piinas Son Jong Nami, kes Hiinas elades käis kirikus ja võttis omaks kristluse, ning seejärel määrati talle väidetava riigireetmise eest surmanuhtlus ilma kohtuprotsessita ning ilma, et tal oleks olnud võimalik kasutada mingeid menetluslikke tagatisi, mida nõuab rahvusvaheline inimõigustealane õigus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riiklik julgeolekuamet väidetavalt piinas Son Jong Nami, kes Hiinas elades käis kirikus ja võttis omaks kristluse, ning seejärel määrati talle väidetava riigireetmise eest surmanuhtlus ilma kohtuprotsessita ning ilma, et tal oleks olnud võimalik kasutada mingeid menetluslikke tagatisi, mida nõuab rahvusvaheline inimõigustealane õigus;

| E. | arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid, sealhulgas ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Korea RDVs, kes kutsusid Korea RDV valitsust üles hukkamise täideviimist edasi lükkama ja süüdimõistvat kohtuotsust uuesti läbi vaatama, on jahmunud valitsuse vastusest, milles ekspertide kirja nimetatakse “osaks vandenõust, mida viiakse ellu pahatahtliku eesmärgiga levitada väljamõeldud informatsiooni, jätkates vaenulike jõudude katseid inimõiguste ettekäändel laimata, murendada ja kukutada Korea RDV riiki ja sotsiaalsüsteemi”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid, sealhulgas ÜRO eriraportöör inimõiguste küsimustes Korea RDVs, kes kutsusid Korea RDV valitsust üles hukkamise täideviimist edasi lükkama ja süüdimõistvat kohtuotsust uuesti läbi vaatama, on jahmunud valitsuse vastusest, milles ekspertide kirja nimetatakse “osaks vandenõust, mida viiakse ellu pahatahtliku eesmärgiga levitada väljamõeldud informatsiooni, jätkates vaenulike jõudude katseid inimõiguste ettekäändel laimata, murendada ja kukutada Korea RDV riiki ja sotsiaalsüsteemi”;

| F. | arvestades, et Korea RDV on ratifitseerinud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Korea RDV on ratifitseerinud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti;

| G. | arvestades, et alates 2001. aastast on Korea RDV valitsus vähendanud surmanuhtluse määramise aluste arvu kolmekümne kolmelt viieni, kuid samas on nendest viiest neli olemuselt poliitilised; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2001. aastast on Korea RDV valitsus vähendanud surmanuhtluse määramise aluste arvu kolmekümne kolmelt viieni, kuid samas on nendest viiest neli olemuselt poliitilised;

| H. | arvestades, et kodumaine uudistemeedia on rangelt tsenseeritud ning juurdepääs rahvusvahelisele meediaringhäälingule on piiratud; arvestades, et raadiod ja televiisorid on häälestatud vastu võtma ainult riiklikke kanaleid ning neid, kes kuulavad välismaiseid raadiojaamu, ähvardab karistus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kodumaine uudistemeedia on rangelt tsenseeritud ning juurdepääs rahvusvahelisele meediaringhäälingule on piiratud; arvestades, et raadiod ja televiisorid on häälestatud vastu võtma ainult riiklikke kanaleid ning neid, kes kuulavad välismaiseid raadiojaamu, ähvardab karistus;

| I. | arvestades, et igasuguseid loata kogunemisi või ühendusi peetakse “kollektiivseks rahurikkumiseks”, mis on karistatav; arvestades, et kuigi usuvabadus on põhiseaduses tagatud, piiratakse seda praktikas rangelt; arvestades teateid avalikus ja eraviisilises religioosses tegevuses osalevate inimeste karmi represseerimise kohta vangistamise, piinamise ja hukkamiste läbi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et igasuguseid loata kogunemisi või ühendusi peetakse “kollektiivseks rahurikkumiseks”, mis on karistatav; arvestades, et kuigi usuvabadus on põhiseaduses tagatud, piiratakse seda praktikas rangelt; arvestades teateid avalikus ja eraviisilises religioosses tegevuses osalevate inimeste karmi represseerimise kohta vangistamise, piinamise ja hukkamiste läbi;

| J. | arvestades, et tunnistajate hinnangul ulatub kinnipeetavate isikute arv nn ümberkasvatuslaagrites (töölaagrites), nn kinnipidamislaagrites ja vanglates kahesaja tuhandeni, samuti teateid, mis pärinevad muuhulgas sellistest laagritest nagu Kang Chol Hwan vabanenud isikutelt, et piinamine ja väärkohtlemine on laialt levinud ning tingimused on väga karmid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tunnistajate hinnangul ulatub kinnipeetavate isikute arv nn ümberkasvatuslaagrites (töölaagrites), nn kinnipidamislaagrites ja vanglates kahesaja tuhandeni, samuti teateid, mis pärinevad muuhulgas sellistest laagritest nagu Kang Chol Hwan vabanenud isikutelt, et piinamine ja väärkohtlemine on laialt levinud ning tingimused on väga karmid;

| K. | arvestades, et paljudel inimestel Korea RDVs ei jätku toitu ning nad sõltuvad humanitaarabist, mida riik saab sellistelt doonoritelt nagu EL, kes otsustas 2005. aastal eraldada Korea RDVle 13 715 000 EUR, ning ÜRO maailma toiduabi programmilt, kes saavutas 10. mail 2006. aastal valitsusega kokkuleppe jagada kahe aasta jooksul 1,9 miljonile põhjakorealasele 150 000 tonni tarbekaupu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudel inimestel Korea RDVs ei jätku toitu ning nad sõltuvad humanitaarabist, mida riik saab sellistelt doonoritelt nagu EL, kes otsustas 2005. aastal eraldada Korea RDVle 13 715 000 EUR, ning ÜRO maailma toiduabi programmilt, kes saavutas 10. mail 2006. aastal valitsusega kokkuleppe jagada kahe aasta jooksul 1,9 miljonile põhjakorealasele 150 000 tonni tarbekaupu;

| L. | arvestades, et kümned tuhanded põhjakorealased on põgenenud Hiinasse, lahkudes Korea RDVst repressioonide ja laialt levinud nälja tõttu, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kümned tuhanded põhjakorealased on põgenenud Hiinasse, lahkudes Korea RDVst repressioonide ja laialt levinud nälja tõttu,

| 1. | mõistab hukka asjaolu, et Korea RDV keeldub koostööst rahvusvaheliste inimõiguste institutsioonidega, ning eelkõige keeldumise järgida ÜRO inimõiguste komisjoni menetlusi; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka asjaolu, et Korea RDV keeldub koostööst rahvusvaheliste inimõiguste institutsioonidega, ning eelkõige keeldumise järgida ÜRO inimõiguste komisjoni menetlusi;

| 2. | kutsub Põhja-Korea valitsust üles:






  — | pidama kinni põhimõtetest, mis on sätestatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, mille Põhja-Korea on ratifitseerinud (nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt), ning võtma need põhimõtted üle siseriiklikusse õigusesse; |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub Põhja-Korea valitsust üles:

—

pidama kinni põhimõtetest, mis on sätestatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes, mille Põhja-Korea on ratifitseerinud (nagu kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt), ning võtma need põhimõtted üle siseriiklikusse õigusesse;

| — | tühistama surmanuhtluse; |
| --- | --- |

—

tühistama surmanuhtluse;

| — | vabastama kõik inimesed, keda peetakse vahi all või vangistuses põhiliste inimõiguste rahumeelse kasutamise eest; |
| --- | --- |

—

vabastama kõik inimesed, keda peetakse vahi all või vangistuses põhiliste inimõiguste rahumeelse kasutamise eest;

| — | tagama kõikidele põhjakorealastele sõnavabaduse ja liikumisvabaduse; |
| --- | --- |

—

tagama kõikidele põhjakorealastele sõnavabaduse ja liikumisvabaduse;

| — | kehtivad õigusaktid läbi vaatama, et tagada nende kooskõla rahvusvaheliste inimõigustealaste standarditega, ning kehtestama kaitsemeetmed, mis tagaksid kodanikele kaitse inimõiguste rikkumiste eest ja vastavad heastamisvahendid; |
| --- | --- |

—

kehtivad õigusaktid läbi vaatama, et tagada nende kooskõla rahvusvaheliste inimõigustealaste standarditega, ning kehtestama kaitsemeetmed, mis tagaksid kodanikele kaitse inimõiguste rikkumiste eest ja vastavad heastamisvahendid;

| 3. | nõuab tungivalt, et Korea RDV valitsus annaks informatsiooni Son Jong Nami juhtumi kohta ning peataks tema surmanuhtluse täideviimise; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Korea RDV valitsus annaks informatsiooni Son Jong Nami juhtumi kohta ning peataks tema surmanuhtluse täideviimise;

| 4. | palub komisjonil ja nõukogul nõuda tungivalt Korea RDV valitsuselt nimetatud inimõiguste rikkumiste lõpetamist ning informatsiooni andmist Son Jong Nami juhtumi kohta ja tema surmanuhtluse täideviimise peatamist; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja nõukogul nõuda tungivalt Korea RDV valitsuselt nimetatud inimõiguste rikkumiste lõpetamist ning informatsiooni andmist Son Jong Nami juhtumi kohta ja tema surmanuhtluse täideviimise peatamist;

| 5. | palub Korea RDV valitsusel hoolikalt läbi vaadata kõikide nende isikute olukord, kellele on määratud surmanuhtlus, ja peatada nende surmanuhtluse täideviimine ning nõuab, et ÜRO eriraportööril inimõiguste küsimustes Põhja-Koreas, professor Vitit Muntarbhornil lubataks neid külastada; |
| --- | --- |

5.

palub Korea RDV valitsusel hoolikalt läbi vaadata kõikide nende isikute olukord, kellele on määratud surmanuhtlus, ja peatada nende surmanuhtluse täideviimine ning nõuab, et ÜRO eriraportööril inimõiguste küsimustes Põhja-Koreas, professor Vitit Muntarbhornil lubataks neid külastada;

| 6. | nõuab tungivalt, et Korea RDV valitsus lõpetaks tõsised inimõiguste rikkumised, sealhulgas nende kodanike kinnipidamised ja hukkamised religiooni või veendumuste alusel, kes ei ole ühinenud riigi poolt toetatavate usuühendustega, ning võimaldaks usklikel vabalt palvusteks koguneda, samuti rajada ja kasutada pühakodasid ning vabalt välja anda religioosset kirjandust; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et Korea RDV valitsus lõpetaks tõsised inimõiguste rikkumised, sealhulgas nende kodanike kinnipidamised ja hukkamised religiooni või veendumuste alusel, kes ei ole ühinenud riigi poolt toetatavate usuühendustega, ning võimaldaks usklikel vabalt palvusteks koguneda, samuti rajada ja kasutada pühakodasid ning vabalt välja anda religioosset kirjandust;

| 7. | märgib, et EL oli esimene ja ainus osaline inimõigustealase dialoogi loomises Korea RDVga pärast nn troika visiiti 2001. aastal, mida juhtisid Rootsi peaminister ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Göran Persson, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär Javier Solana ja välissuhete volinik Chris Patten, ning et nimetatud dialoog katkes 2003. aastal, kui Ministrite Nõukogu toetas inimõigusi käsitlevat resolutsiooni ÜRO inimõiguste komisjonis ilma põhjakorealasi teavitamata; ergutab sellega seoses mõlemat poolt tegema jõupingutusi inimõigustealase dialoogi taasalustamiseks ELi ja Korea RDV vahel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et EL oli esimene ja ainus osaline inimõigustealase dialoogi loomises Korea RDVga pärast nn troika visiiti 2001. aastal, mida juhtisid Rootsi peaminister ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Göran Persson, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär Javier Solana ja välissuhete volinik Chris Patten, ning et nimetatud dialoog katkes 2003. aastal, kui Ministrite Nõukogu toetas inimõigusi käsitlevat resolutsiooni ÜRO inimõiguste komisjonis ilma põhjakorealasi teavitamata; ergutab sellega seoses mõlemat poolt tegema jõupingutusi inimõigustealase dialoogi taasalustamiseks ELi ja Korea RDV vahel;

| 8. | kutsub Korea RDV valitsust üles täitma oma kohustusi vastavalt inimõigustealastele dokumentidele, millega ta on ühinenud, ning tagama humanitaarorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele, ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Korea RDVs ning ÜRO eriraportöörile usu- ja mõttevabaduse küsimustes vaba sissepääs riiki; |
| --- | --- |

8.

kutsub Korea RDV valitsust üles täitma oma kohustusi vastavalt inimõigustealastele dokumentidele, millega ta on ühinenud, ning tagama humanitaarorganisatsioonidele, sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele, ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Korea RDVs ning ÜRO eriraportöörile usu- ja mõttevabaduse küsimustes vaba sissepääs riiki;

| 9. | tervitab maailma toiduabi programmi ja Korea RDV valitsuse kokkulepet toetada 1,9 miljonit kõige haavatavamat inimest, eriti naisi ja väikelapsi; mõistab hukka Põhja-Korea rahva jätkuvad ja asjatud kannatused valitsuse poliitika tõttu; rõhutab, et toidu jagamine riigis peaks alati olema suunatud ja õiglane; nõuab tungivalt, et Korea RDV valitsus lõpetaks diskrimineerimise toidu jagamisel töölispartei kõrgemate ametnike ning sõjaväe-, luure- ja politseiametnike kasuks; |
| --- | --- |

9.

tervitab maailma toiduabi programmi ja Korea RDV valitsuse kokkulepet toetada 1,9 miljonit kõige haavatavamat inimest, eriti naisi ja väikelapsi; mõistab hukka Põhja-Korea rahva jätkuvad ja asjatud kannatused valitsuse poliitika tõttu; rõhutab, et toidu jagamine riigis peaks alati olema suunatud ja õiglane; nõuab tungivalt, et Korea RDV valitsus lõpetaks diskrimineerimise toidu jagamisel töölispartei kõrgemate ametnike ning sõjaväe-, luure- ja politseiametnike kasuks;

| 10. | kutsub Korea RDV valitsust üles andma lõpuks välja kogu teabe viimastel aastakümnetel röövitud Lõuna-Korea ja Jaapani kodanike kohta ning siiani riigis kinni peetavad röövitud isikud viivitamatult vabastama; |
| --- | --- |

10.

kutsub Korea RDV valitsust üles andma lõpuks välja kogu teabe viimastel aastakümnetel röövitud Lõuna-Korea ja Jaapani kodanike kohta ning siiani riigis kinni peetavad röövitud isikud viivitamatult vabastama;

| 11. | kutsub Hiina Rahvavabariigi valitsust üles peatama Põhja-Korea kodanike tagasisaatmist Korea RDVsse, kus neid lahkumise põhjustest sõltumata ähvardab karm kohtlemine alates kinnipidamisest kuni piinamise, pikaajalise vangistuse ja isegi hukkamiseni; palub Korea Vabariigil võtta enda kanda vastutus Põhja-Korea pagulaste eest Hiinas ning Korea Vabariigi valitsusel võimaldada neil sõita Lõuna-Koreasse; |
| --- | --- |

11.

kutsub Hiina Rahvavabariigi valitsust üles peatama Põhja-Korea kodanike tagasisaatmist Korea RDVsse, kus neid lahkumise põhjustest sõltumata ähvardab karm kohtlemine alates kinnipidamisest kuni piinamise, pikaajalise vangistuse ja isegi hukkamiseni; palub Korea Vabariigil võtta enda kanda vastutus Põhja-Korea pagulaste eest Hiinas ning Korea Vabariigi valitsusel võimaldada neil sõita Lõuna-Koreasse;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Korea RDV valitsusele, Korea Vabariigi valitsusele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, ÜRO eriraportöörile kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste küsimustes, ÜRO inimõiguste komisjoni meelevaldse kinnipidamise töörühma esimehele-raportöörile, ÜRO eriraportöörile piinamise küsimustes ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Korea RDVs. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Korea RDV valitsusele, Korea Vabariigi valitsusele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele, ÜRO eriraportöörile kohtuväliste, lihtmenetluse korras toimuvate ja meelevaldsete hukkamiste küsimustes, ÜRO inimõiguste komisjoni meelevaldse kinnipidamise töörühma esimehele-raportöörile, ÜRO eriraportöörile piinamise küsimustes ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Korea RDVs.

---