# Europos Sąjungos C 330/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 330 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. gruodžio 30d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 330

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. gruodžio 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Jungtinė Parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai |
| | 12-oji sesija įvyko Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d. |
| 2006/C 330/01 | 2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio Protokolas | 1 |
| Iškilmingas posėdžio atidarymas


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis


  Ne parlamentų atstovų akreditavimas


  Pavaduojantys nariai


  Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR ir ES/3932/06)


  Vienuoliktosios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 307, 2006 12 15)


  Komisijos nario Louis Michelio, atsakingo už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, pranešimas


  Tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į 11-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, vykusios 2006 m. birželio 19-22 d. Austrijoje, Vienoje, metu priimtas rezoliucijas


  Klausimų Komisijai valanda


  Diskusijos su Komisija


  1 skubus klausimas. Padėtis AKR grupės Rytų Afrikos regione |
| 2006/C 330/02 | 2006 m. lapkričio 21 d., antradienio, posėdžio Protokolas | 3 |
| Pavaduojantys nariai


  Diskusija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (be rezoliucijos)


  Barbadoso Turizmo ir tarptautinio transporto ministro Noelio A. Lyncho pranešimas


  Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas


  Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pavaduotojo Marko Mallocho Browno kalba Jungtinių Tautų veikla ir vaidmuo XXI amžiuje |
| 2006/C 330/03 | 2006 m. lapkričio 22 d., trečiadienio, posėdžio Protokolas | 4 |
| Pavaduojantys nariai


  2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio ir lapkričio 21 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolų tvirtinimas


  ES Taryboje pirmininkaujančios Suomijos užsienio prekybos ir plėtros ministrės Paulos Lehtomäki pranešimas


  Dominikos Respublikos Valstybės sekretoriaus ir EPF nacionalinio leidimus duodančio pareigūno dr. Onofre Rojas, pavaduojančio dabartinės AKR Tarybos pirmininką, Gabono plėtros planavimo ir programavimo ministrą Casimirą Oye Mba, pranešimas


  Klausimų Tarybai valanda


  Diskusijos su Taryba


  Anos Gomes ir Williamo Duguid'o (Barbadosas) pranešimas Politinių reikalų komiteto vardu Šaulių ginklai ir lengvoji ginkluotė bei tvarus vystymasis (AKR/ES 3892/06/gal)


  2 skubus klausimas. Derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalga


  Eijos-Riittos Korholos ir Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pranešimas Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto vardu Vanduo besivystančiose šalyse (AKR/ES 3916/06/gal.) |
| 2006/C 330/04 | 2006 m. lapkričio 23 d., ketvirtadienio, posėdžio Protokolas | 6 |
| Pavaduojantys nariai


  2006 m. lapkričio 22 d., trečiadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas


  Trumpa darbo grupių veiklos apžvalga


  Pasaulio prekybos organizacijos generalinio direktoriaus Pascalio Lamy pranešimas


  Balsavimas dėl Darbo tvarkos taisyklių pataisų


  Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų


  Balsavimas dėl skubių rezoliucijų pasiūlymų


  Kiti klausimai


  13-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta |
| I Priedas   Abėcėlinis Jungtinės Parlamentinės asamblėjos narių sąrašas | 8 |
| II Priedas   Lapkričio 20-23 d. bridžtaune vykusios sesijos dalyvių sąrašas | 11 |
| III Priedas   2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio priedas | 14 |
| IV Priedas   Patvirtintos Rezoliucijos | 15 |
| —   Rezoliucija dėl turizmo poveikio AKR šalių vystymuisi | 15 |
| —   Rezoliucija dėl šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi | 22 |
| —   Rezoliucija dėl vandens besivystančiose šalyse | 31 |
| —   Rezoliucija dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) apžvalgos | 36 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Jungtinė Parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai

12-oji sesija įvyko Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.

2006/C 330/01

2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio Protokolas

1

Iškilmingas posėdžio atidarymas

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pavaduojantys nariai

Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR ir ES/3932/06)

Vienuoliktosios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 307, 2006 12 15)

Komisijos nario Louis Michelio, atsakingo už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, pranešimas

Tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į 11-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, vykusios 2006 m. birželio 19-22 d. Austrijoje, Vienoje, metu priimtas rezoliucijas

Klausimų Komisijai valanda

Diskusijos su Komisija

1 skubus klausimas. Padėtis AKR grupės Rytų Afrikos regione

2006/C 330/02

2006 m. lapkričio 21 d., antradienio, posėdžio Protokolas

3

Pavaduojantys nariai

Diskusija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (be rezoliucijos)

Barbadoso Turizmo ir tarptautinio transporto ministro Noelio A. Lyncho pranešimas

Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pavaduotojo Marko Mallocho Browno kalba Jungtinių Tautų veikla ir vaidmuo XXI amžiuje

2006/C 330/03

2006 m. lapkričio 22 d., trečiadienio, posėdžio Protokolas

4

Pavaduojantys nariai

2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio ir lapkričio 21 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolų tvirtinimas

ES Taryboje pirmininkaujančios Suomijos užsienio prekybos ir plėtros ministrės Paulos Lehtomäki pranešimas

Dominikos Respublikos Valstybės sekretoriaus ir EPF nacionalinio leidimus duodančio pareigūno dr. Onofre Rojas, pavaduojančio dabartinės AKR Tarybos pirmininką, Gabono plėtros planavimo ir programavimo ministrą Casimirą Oye Mba, pranešimas

Klausimų Tarybai valanda

Diskusijos su Taryba

Anos Gomes ir Williamo Duguid'o (Barbadosas) pranešimas Politinių reikalų komiteto vardu Šaulių ginklai ir lengvoji ginkluotė bei tvarus vystymasis (AKR/ES 3892/06/gal)

2 skubus klausimas. Derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalga

Eijos-Riittos Korholos ir Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pranešimas Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto vardu Vanduo besivystančiose šalyse (AKR/ES 3916/06/gal.)

2006/C 330/04

2006 m. lapkričio 23 d., ketvirtadienio, posėdžio Protokolas

6

Pavaduojantys nariai

2006 m. lapkričio 22 d., trečiadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Trumpa darbo grupių veiklos apžvalga

Pasaulio prekybos organizacijos generalinio direktoriaus Pascalio Lamy pranešimas

Balsavimas dėl Darbo tvarkos taisyklių pataisų

Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Balsavimas dėl skubių rezoliucijų pasiūlymų

Kiti klausimai

13-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

I Priedas   Abėcėlinis Jungtinės Parlamentinės asamblėjos narių sąrašas

8

II Priedas   Lapkričio 20-23 d. bridžtaune vykusios sesijos dalyvių sąrašas

11

III Priedas   2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio priedas

14

IV Priedas   Patvirtintos Rezoliucijos

15

—   Rezoliucija dėl turizmo poveikio AKR šalių vystymuisi

15

—   Rezoliucija dėl šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi

22

—   Rezoliucija dėl vandens besivystančiose šalyse

31

—   Rezoliucija dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) apžvalgos

36

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Jungtinė Parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai

12-oji sesija įvyko Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 330/1

---

2006 M. LAPKRIČIO 20 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2006/C 330/01)

(Posėdis prasidėjo 11.05 val.)

Iškilmingas posėdžio atidarymas

Į asamblėją kreipėsi:

Barbadoso Vyresnioji ministrė, Užsienio reikalų ir užsienio prekybos ministrė Dame Billie A. Miller, vienas iš AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų René Radembino-Coniquet, viena iš AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirminink(i)ų Glenys Kinnock ir Barbadoso Ministras Pirmininkas ir Finansų ministras Owen S. Arthur, kuris paskelbė 12-ąją sesiją atidaryta.

(Posėdis nutrauktas 12.20 val. ir pratęstas 15.10 val.)

PIRMININKAVO: R. RADEMBINO-CONIQUET

Viena iš pirmininkų

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino visus dalyvius.

1.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkė pranešė, kad toks Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas, kokį perdavė AKR valstybių valdžios atstovai ir Europos Parlamento Pirmininkas, bus pateiktas šio protokolo priede.

2.   Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkas pranešė, kad AKR valstybių valdžios institucijos atsiuntė ne parlamentų atstovų sąrašus. Ji pasiūlė pagal Partnerystės sutarties 17 straipsnio 1 dalies ir Jungtinės Parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio nuostatas akredituoti šiuos atstovus ir įtraukti jų pavardes į šio protokolo priedą.

Jungtinė parlamentinė asamblėja pritarė pirmininko pasiūlymui.

3.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: M. Badia i Cuchet (pavaduoja E. Ferreirą), D. Budreikaitė (pavaduoja Kułakowskį), P. Bushill-Matthews (pavaduoja C. Coelho), J. Evans (pavaduoja A. Dobolyi), C. Klass (pavaduoja R. Langendries), V. Lavarra (pavaduoja K. Arifą), R. Myller (pavaduoja D. Rosati), R. Seeber (pavaduoja J. Schröderį) ir Z. Zaleski (pavaduoja A. Wijkmaną).

4.   Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR ir ES/3932/06)

Pirmininkas paskelbė tokius pateikimo terminus:

| — | nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų: lapkričio 20 d., pirmadienis, 18.00 val.; |
| --- | --- |

—

nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų: lapkričio 20 d., pirmadienis, 18.00 val.;

| — | pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų pakeitimų: lapkričio 21 d., antradienis, 15.00 val.; |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų pakeitimų: lapkričio 21 d., antradienis, 15.00 val.;

| — | klausimų dėl balsavimo būdų: lapkričio 23 d., ketvirtadienis, 9.00 val., (raštu). |
| --- | --- |

—

klausimų dėl balsavimo būdų: lapkričio 23 d., ketvirtadienis, 9.00 val., (raštu).

Patvirtintas šiame protokole pateikiamas darbotvarkės projektas.

5.   Vienuoliktosios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 307, 2006 12 15)

Protokolai patvirtinti.

6.   Komisijos nario Louis Michelio, atsakingo už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, pranešimas

Europos Komisijos vardu kalbėjo L. Michel, ypač pabrėždamas dešimtojo Europos plėtros fondo programavimą.

7.   Tolesni Komisijos veiksmai atsižvelgiant į 11-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, vykusios 2006 m. birželio 19-22 d. Austrijoje, Vienoje, metu priimtas rezoliucijas

Komisijos narys rėmėsi dokumentu, kurio kopijos buvo išdalytos ir kuriame Komisija detaliai išdėstė tolesnius veiksmus, susijusius su Vienoje priimtomis rezoliucijomis.

8.   Klausimų Komisijai valanda

Komisijai pateikti dvidešimt du klausimai.

L. Michel atsakė į klausimus raštu ir į papildomus klausimus, kuriuos pateikė toliau išvardyti asmenys, atsakė žodžiu:

1 klausimą pateikė F. Kaczmarek dėl dešimtojo EPF programavimo;

11 klausimą pateikė V. Agnoletto (pavaduojantis L. Morgantini) dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo;

22 klausimą pateikė M. Duguidas (Barbadosas) dėl didesnės paramos iš biudžeto;

6 klausimą pateikė K. Scheele dėl sveikatos ir socialinio vystymosi;

5 klausimą dėl vaistų klastojimo, kurį pateikė T. Cornillet;

7 klausimą pateikė M. H. Aubert dėl sveikatos apsaugos darbuotojų trūkumo;

8 klausimą pateikė J. Bowis dėl maliarijos ir tuberkuliozės vakcinų;

2 klausimą pateikė F. Hall dėl neteisėto miško kirtimo;

13 klausimą dėl kovos su nelegalia imigracija iš Afrikos, kurį pateikė P. Bushill-Matthews;

12 klausimą pateikė V. Agnoletto dėl ES tarptautinės prekybos politikos ir Afrikos migrantų į Europą;

21 klausimą pateikė H. Schnellhardt (pavaduojantis M. Gahlerį) dėl Togo;

15 klausimą pateikė A. M. Gomes dėl kalinių teismo proceso Etiopijoje;

20 klausimą pateikė C. Schlyter dėl nuodingų atliekų išmetimo Dramblio Kaulo Krante;

19 klausimą pateikė A. M. Gomes (pavaduojanti J. Fernandes) dėl choleros epidemijos Angoloje;

16 klausimą pateikė J. Van Hecke dėl Šiaurės Ugandos.

3 ir 17 klausimų autoriai (atitinkamai — H. Goudin ir M. A. Carlotti) papildomų klausimų neturėjo.

4, 9, 10, 14 ir 18 klausimų autoriai nedalyvavo.

9.   Diskusijos su Komisija

Kalbėjo: N. Deerpalsing (Mauricijus), L. McAvan, M. A. Carlotti, L. C. Nyassa (Kamerūnas), T. Cornillet, F. Schmidt, D. Budreikaitė, A. S. Barry (Senegalas), J. Van Hecke, E. Akpovi (Beninas), J. E. Cavuilati (Fidžis), B. Conteh (Siera Leonė), A. Sylla (Malis), G. Kinnock, L. B. Sebetela (Botsvana), M. H. Aubert ir H.G. Geingob (Namibija).

L. Michel atsakė į diskusijų metu pateiktus klausimus.

10.   1 skubus klausimas. Padėtis AKR grupės Rytų Afrikos regione

Kalbėjo: M. Gahler, A. M. Gomes, K. Darbo (Čadas), J. Van Hecke, A. G. Deng (Sudanas), M. H. Aubert, R. Berend, A. S. Omar (Džibutis), Teshoma Toga (Etiopija), J. Evans, K. Mugambe (Uganda), F. Kaczmarek ir M. Mantovani.

L. Michel atsakė į klausimus ir užbaigė diskusiją.

(Posėdis baigėsi 19.05 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 330/3

---

2006 M. LAPKRIČIO 21 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2006/C 330/02)

(Posėdis prasidėjo 9.15 val.)

PIRMININKAVO: G. KINNOCK

Viena iš pirmininkų

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: M. Badia i Cuchet (pavaduoja E. Ferreirą), D. Budreikaitė (pavaduoja Kułakowskį), P. Bushill-Matthews (pavaduoja C. Coelho), J. Evans (pavaduoja A. Dobolyi), G. Hegyi (pavaduoja A. Van Lanckerį), C. Klass (pavaduoja R. Langendries'ą), V. Lavarra (pavaduoja K. Arifą), L. Morgantini (pavaduoja F. Wurtzą), R. Myller (pavaduoja D. Rosati), H. Posdorf (pavaduoja J. Ribeiro e Castro), R. Seeber (pavaduoja J. Schröderį) ir Z. Zaleski (pavaduoja A. Wijkmaną).

2.   Diskusija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje (be rezoliucijos)

Kalbėjo: R. Berend, A. Sylla (Malis), J. Evans, E. Akpovi (Beninas) ir J. Van Hecke.

PIRMININKAVO: R. RADEMBINO-CONIQUET

Viena iš pirmininkų

Kalbėjo: M. H. Aubert, S. Nguema Owono (Pusiaujo Gvinėja), N. Deva, A. G. Deng (Sudanas), A. M. Gomes, F. Hall, B. de Sousa (Angola) ir Z. Zaleski.

Europos Komisijos narys L. Michel atsakė į diskusijų metu pateiktus klausimus.

Sprendimas: Jungtinės parlamentinės asamblėjos vardu parašyti laiškus Prezidentui J. Kabilai ir J. P. Bembai, kuriuose būtų prašoma gerbti rinkimų rezultatus.

PIRMININKAVO: G. KINNOCK

Viena iš pirmininkų

3.   L. Boyce Sebetelos (Botsvana) ir Hanso-Peterio Mayerio pranešimas Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto vardu „Turizmo įtaka AKR šalių vystymuisi “(AKR/ES 3871/06/gal.)

L. Boyce Sebetela (Botsvana) ir H. P. Mayeris pristatė savo pranešimą.

Į Asamblėją kreipėsi Barbadoso Turizmo ir tarptautinio transporto ministras Noelis A. Lynchas.

Kalbėjo: R. Berend, F. Jiménez (Dominikos Respublika), T. Cornillet, N. Deerpalsing (Mauricijus), C. Schlyter, B. Conteh (Siera Leonė), M. Martens, L. Novak, H. Schnellhardt, L. McAvan, R. Seeber ir Z. Zaleski.

N. A. Lynchas ir Europos Komisijos nariai M. Baum ir B. Martens atsakė į diskusijų metu pateiktus klausimus.

L. B. Sebetela (Botsvana) ir H. P. Mayeris užbaigė diskusiją.

Pirmininkė paragino Eritrėjos atstovą padaryti pranešimą dėl padėties AKR grupės Rytų Afrikos regione, nes išvakarėse vykstant diskusijoms jis per apsirikimą nebuvo įtrauktas į sąrašą. Deja, salėje jo nebuvo.

4.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

AKR ir ES Tęstinio darbo komiteto pirmininkas G. Dantin'as pristatė savo pranešimą.

(Posėdis nutrauktas 11.45 val. ir pratęstas 14.35 val.)

5.   Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pavaduotojo Marko Mallocho Browno kalba „Jungtinių Tautų veikla ir vaidmuo XXI amžiuje“

Mallochas Brownas padarė pranešimą.

Kalbėjo: G. Kinnock, M. A. Martínez Martínez, L. Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), N. Deva, V. Agnoletto, J. Bowis, A. M. Gomes, B. Conteh (Siera Leonė), J. Evans, L. B. Sebetela (Botsvana), R. Seeber ir A. G. Deng (Sudanas).

Mallochas Brownas atsakė į diskusijų metu pateiktus klausimus.

(Posėdis baigėsi 15.37 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 330/4

---

2006 M. LAPKRIČIO 22 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2006/C 330/03)

(Posėdis prasidėjo 9.11 val.)

PIRMININKAVO: R. RADEMBINO-CONIQUET

Viena iš pirmininkų

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: M. Badia i Cuchet (pavaduoja E. Ferreirą), D. Budreikaitė (pavaduoja Kułakowskį), P. Bushill-Matthews (pavaduoja C. Coelho), J. Evans (pavaduoja A. Dobolyi), G. Hegyi (pavaduoja A. Van Lanckerį), C. Klass (pavaduoja R. Langendries'ą), V. Lavarra (pavaduoja K. Arifą), M. Mauro (pavaduoja López-Istúriz White), A. L. Morgantini (pavaduoja F. Wurtzą), R. Myller (pavaduoja D. Rosati), J. J. Pomés Ruiz (pavaduoja P. Gaubert), H. Posdorf (pavaduoja J. Ribeiro e Castro), R. Seeber (pavaduoja J. Schröderį) ir Z. Zaleski (pavaduoja A. Wijkmaną).

2.   2006 m. lapkričio 20 d., pirmadienio, posėdžio ir lapkričio 21 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolų tvirtinimas

Kalbėjo: P. Bushill-Matthews.

Protokolai patvirtinti šiek šiek pakeitus formatą.

3.   ES Taryboje pirmininkaujančios Suomijos užsienio prekybos ir plėtros ministrės Paulos Lehtomäki pranešimas

P. Lehtomäki ES Tarybos vardu pasakė kalbą.

4.   Dominikos Respublikos Valstybės sekretoriaus ir EPF nacionalinio leidimus duodančio pareigūno dr. Onofre Rojas, pavaduojančio dabartinės AKR Tarybos pirmininką, Gabono plėtros planavimo ir programavimo ministrą Casimirą Oye Mba, pranešimas

Onofre Rojas AKR Tarybos vardu perskaitė pranešimą.

5.   Klausimų Tarybai valanda

AKR Tarybai buvo pateikti trys klausimai.

Onofre Rojas atsakė į šiuo klausimus:

1 klausimą dėl regioninių AKR ir ES konferencijų, kurį pateikė M. Carlotti.

2 ir 3 klausimų autoriai nedalyvavo.

ES Tarybai buvo pateikta šešiolika klausimų.

P. Lehtomäki atsakė į šiuos ir papildomus klausimus:

4 klausimą dėl 2007 m. AKR šalims, kurioms padarė poveikį Bendro cukraus rinkos organizavimo reforma, skirtos pagalbos, kurį pateikė B. Lehideux;

5 klausimą dėl nebaudžiamumo Afrikoje, kurį pateikė A. M. Gomes;

7 klausimą dėl Somalio, kurį pateikė J. Van Hecke;

8 klausimą dėl Zimbabvės atžvilgiu taikomos politikos ir skurstančių žmonių, kurį pateikė M. Gahleris;

9 klausimą dėl specialiosios nepriklausomos Rytų Timoro tyrimo komisijos, kurį pateikė J. Fernandesas;

11 klausimą dėl politinio dialogo dėl nelegalios imigracijos ir patvirtintų priemonių, kurį pateikė M. A. Martínez Martínez (pavaduojantis E. Valenciano Martínez-Orozco);

13 klausimą dėl kovos su nelegalia imigracija iš Afrikos, kurį pateikė P. Bushill-Matthews;

19 klausimą dėl nelegalios migracijos, kurį pateikė F. Schmidt;

15 klausimą dėl vaistų klastojimo, kurį pateikė T. Cornillet;

16 klausimą dėl sveikatos ir neįgalumo klausimų bei šalies strategijos dokumentų, kurį pateikė J. Bowis;

17 klausimą dėl Abujos deklaracijos dėl viešųjų išlaidų sveikatai ir Europos plėtros fondo, kurį pateikė V. Agnoletto;

18 klausimą dėl Europos Sąjungos kovos su terorizmu diplomatijos, kurį pateikė V. Agnoletto (pavaduojantis J. Holm);

Dr. O. Rojasas AKR tarybos vardu taip pat atsakė į papildomus klausimus — J. Bowiso pateiktą 16 klausimą ir V. Agnoletto pateiktą 17 klausimą.

Dėl toliau nurodytų klausimų papildomų klausimų pateikta nebuvo:

10 klausimo dėl ES žvejybos politikos trečiosiose šalyse, kurį pateikė H. Goudin;

6 klausimą dėl politinių kalinių Eritrėjoje, kurį pateikė M. Carlotti;

14 klausimo dėl agentūros FRONTEX ir vystymosi, kurį pateikė B. Lehideux (pavaduojantis L. Polfer).

12 klausimo autorius nedalyvavo.

6.   Diskusijos su Taryba

Kalbėjo: G. Willmott, M. Naib (Eritrėja), E. Akpovi (Beninas), E. Jardim Fernandez, L. Milebou-Aubusson (Gabonas), M. Tiheli (Lesotas), W. Mzembi (Zimbabvė), M. Gahler, S. Nguema Owono (Pusiaujo Gvinėja), H. G. Geingob (Namibija), A. M. Gomes, A. Sylla (Malis), viena iš pirmininkų G. Kinnock, H. P. Mayer, L. B. Sebetela (Botsvana), P. Lehtomäki (ES Taryba) ir O. Rojas (AKR Taryba).

7.   Anos Gomes ir Williamo Duguid'o (Barbadosas) pranešimas Politinių reikalų komiteto vardu „Šaulių ginklai ir lengvoji ginkluotė bei tvarus vystymasis “(AKR/ES 3892/06/gal)

A. Gomes ir W. Duguid'as (Barbadosas) pristatė savo pranešimą.

Kalbėjo: M. Gahler, A. Sylla (Malis), K. Jöns, S. Nguema Owono (Pusiaujo Gvinėja), J. Van Hecke, G. Deng (Sudanas), F. Schmidt, O. Nduwimana (Burundis), L. Morgantini, M. Ali (Etiopija), E. R. Korhola, H. P. Mayer ir M. Baum (Europos Komisija).

W. Duguid'as (Barbadosas) ir A. Gomes užbaigė diskusiją.

(Posėdis nutrauktas 1.10 val. ir pratęstas 15.10 val.)

PIRMININKAVO: G. KINNOCK

Viena iš pirmininkų

8.   2 skubus klausimas. Derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalga

Pirmininkė paskelbė, kad dėl techninių problemų nebus įmanoma surengti planuojamos vaizdo konferencijos su Briuselyje esančiu Komisijos nariu Peteriu Mandelsonu. Vis dėlto Komisijos atstovas paskelbs jo kalbą, o paskui išdalys ją nariams.

Kalbėjo: C. Schlyter.

Vyresnioji ministrė, Užsienio reikalų ir užsienio prekybos ministrė Dame Billie A. Miller padarė pranešimą.

Claude Martens (Europos Komisija) perskaitė Komisijos nario Mandelsono pranešimą.

Kalbėjo: R. Sturdy, N. Deerpalsing (Mauricijus), M. A. Carlotti, Mesfin Namatra (Etiopija), F. Hall, J. E. Cavuilati (Fidžis), François (Sent Lusija), C. Schlyter, V. Agnoletto, K. Mporogomyi (Tanzanija), M. Martens, B. Conteh (Siera Leonė), F. Schmidt, N. Deva, V. Dombrovskis, K. Osei-Ameyaw (Gana), H. Schnellhardt ir J. Larue (Seišeliai).

C. Martens ir Dame Billie A. Miller atsakė į diskusijų metu pateiktus klausimus.

9.   Eijos-Riittos Korholos ir Achille Tapsobos (Burkina Fasas) pranešimas Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto vardu „Vanduo besivystančiose šalyse “(AKR/ES 3916/06/gal.)

E. R. Korhola ir A. Tapsoba (Burkina Fasas) pristatė savo pranešimą.

PIRMININKAVO: E. AKPOVI

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: J. Bowis, V. Lavarra (pavaduoja K. Arifą), F. Jiménez (Dominikos Respublika), F. Hall ir B. Conteh (Siera Leonė).

PIRMININKAVO: G. KINNOCK

Viena iš pirmininkų

Kalbėjo: M. H. Aubert, L. Morgantini (pavaduoja F. Wurtzą), L. Aylward, P. Bushill-Matthews (pavaduoja C. Coelho), L.McAvan, C. Klass (pavaduoja R. Langendriesą), K. Scheele, B. Abdourhamane (Nigeris), L. Novak, Z. Roithová, R. Seeber (pavaduoja J. Schröderį), M. Awdu (Kamerūnas), A. Veneto ir M. Baum (Europos Komisija).

E. R. Korhola ir A. Tapsoba (Burkina Fasas) užbaigė diskusiją.

(Posėdis baigėsi 18.20 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 330/6

---

2006 M. LAPKRIČIO 23 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2006/C 330/04)

(Posėdis prasidėjo 9.10 val.)

PIRMININKAVO: G. KINNOCK

Viena iš pirmininkų

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: D. Budreikaitė (pavaduoja Kułakowskį), P. Bushill-Matthews (pavaduoja C. Coelho), J. M. García-Margallo y Marfil (pavaduoja E. Herranz García), G. Hegyi (pavaduoja A. Van Lanckerį), C. Klass (pavaduoja R. Langendries'ą), V. Lavarra (pavaduoja K. Arifą), M. Mauro (pavaduoja López-Istúriz White'ą), A. L. Morgantini (pavaduoja F. Wurtzą), R. Myller (pavaduoja D. Rosati), J. J. Pomés Ruiz (pavaduoja P. Gaubertą), H. Posdorf (pavaduoja J. Ribeiro e Castro), R. Seeber (pavaduoja J. Schröderį) ir Z. Zaleski (pavaduoja A. Wijkmaną).

2.   2006 m. lapkričio 22 d., trečiadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas patvirtintas.

3.   Trumpa darbo grupių veiklos apžvalga

| — | H. Bereaux (Trinidadas ir Tobagas) apie ES bendradarbiavimą siekiant pagrindinių AKR šalių prekių konkurencingumo: romas ir kiti AKR gaminiai. |
| --- | --- |

—

H. Bereaux (Trinidadas ir Tobagas) apie ES bendradarbiavimą siekiant pagrindinių AKR šalių prekių konkurencingumo: romas ir kiti AKR gaminiai.

| — | A. S. Barry (Senegalas) apie aplinkos valdymo sistemų elementus, skirtus saugoti vandens telkinių baseinus ir kranto ekosistemas. |
| --- | --- |

—

A. S. Barry (Senegalas) apie aplinkos valdymo sistemų elementus, skirtus saugoti vandens telkinių baseinus ir kranto ekosistemas.

| — | A. M. Gomes apie ŽIV/AIDS gydymą: išlaidų įvardijimas, apskaičiavimas ir apmokėjimas. |
| --- | --- |

—

A. M. Gomes apie ŽIV/AIDS gydymą: išlaidų įvardijimas, apskaičiavimas ir apmokėjimas.

4.   Pasaulio prekybos organizacijos generalinio direktoriaus Pascalio Lamy pranešimas

Pasaulio prekybos organizacijos generalinis direktorius Pascalis Lamy negalėjo padaryti šio pranešimo dėl techninių problemų. Jo kalba buvo išdalinta dalyviams.

(Posėdis nutrauktas 10.15 val. ir pratęstas 10.30 val.)

PIRMININKAVO: G. KINNOCK

Viena iš pirmininkų

5.   Balsavimas dėl Darbo tvarkos taisyklių pataisų

Kiekvieni rūmai balsavo atskirai (Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsnio 2 dalis).

AKR balsavo dėl visų pakeitimo en bloc.

ES rūmai dėl 1 pakeitimo balsavo atskirai, o dėl 2-5 pakeitimų — en bloc.

Visus pakeitimus patvirtino abu rūmai.

6.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Pranešimas dėl turizmo poveikio AKR šalių vystymuisi (AKR-ES 3871/06/gal.) — Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas. Pranešėjai: L. Boyce Sebetela (Botsvana) ir Hans Peter Mayer.
  Patvirtinti 1 ir 3 pakeitimai.
  Rezoliucija su pakeitimais priimta visais balsais, vienam nariui susilaikius. |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl turizmo poveikio AKR šalių vystymuisi (AKR-ES 3871/06/gal.) — Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas. Pranešėjai: L. Boyce Sebetela (Botsvana) ir Hans Peter Mayer.

Patvirtinti 1 ir 3 pakeitimai.

Rezoliucija su pakeitimais priimta visais balsais, vienam nariui susilaikius.

| — | Pranešimas dėl šaunamųjų ginklų, lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi (AKR ir ES/3892/06/gal.) — Politinių reikalų komitetas. Pranešėjai: Ana Gomes ir William Duguid (Barbadosas).
  Pranešėjai pristatė vieną pakeitimą žodžiu. Pakeitimas žodžiu buvo patvirtintas.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta niekam nebalsavus prieš ir dviems susilaikius. |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl šaunamųjų ginklų, lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi (AKR ir ES/3892/06/gal.) — Politinių reikalų komitetas. Pranešėjai: Ana Gomes ir William Duguid (Barbadosas).

Pranešėjai pristatė vieną pakeitimą žodžiu. Pakeitimas žodžiu buvo patvirtintas.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta niekam nebalsavus prieš ir dviems susilaikius.

| — | Pranešimas dėl vandens besivystančiose šalyse (AKR ir ES 3916/06/gal.) — Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas. Pranešėjai: Achille Tapsoba (Burkina Fasas) ir Eija-Riitta Korhola
  Patvirtinti 3, 7 ir 12-14 pakeitimai (ir žodinis pakeitimas dėl 14 pakeitimo).
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta niekam nebalsavus prieš ir keturiems susilaikius. |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl vandens besivystančiose šalyse (AKR ir ES 3916/06/gal.) — Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas. Pranešėjai: Achille Tapsoba (Burkina Fasas) ir Eija-Riitta Korhola

Patvirtinti 3, 7 ir 12-14 pakeitimai (ir žodinis pakeitimas dėl 14 pakeitimo).

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta niekam nebalsavus prieš ir keturiems susilaikius.

7.   Balsavimas dėl skubių rezoliucijų pasiūlymų

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalgos (AKR ir ES 3958/06/Comp.).
  Patvirtinti 1 ir 12 pakeitimai, 17 dalies pakeitimas žodžiu ir 17 pakeitimas.
  Rezoliucija su pakeitimais priimta visais balsais, vienam nariui susilaikius. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų apžvalgos (AKR ir ES 3958/06/Comp.).

Patvirtinti 1 ir 12 pakeitimai, 17 dalies pakeitimas žodžiu ir 17 pakeitimas.

Rezoliucija su pakeitimais priimta visais balsais, vienam nariui susilaikius.

| — | Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties AKR grupės Rytų Afrikos regione (AKR ir ES 3960/06/Comp.).
  Patvirtinti S ir T konstatuojamųjų dalių 1, 3, 7-8 pakeitimai, 35-36 dalių 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34 pakeitimai ir 38 pakeitimas. |
| --- | --- |

—

Skubus pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl padėties AKR grupės Rytų Afrikos regione (AKR ir ES 3960/06/Comp.).

Patvirtinti S ir T konstatuojamųjų dalių 1, 3, 7-8 pakeitimai, 35-36 dalių 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34 pakeitimai ir 38 pakeitimas.

Buvo paprašyta dėl visos rezoliucijos su pakeitimais balsuoti atskirais rūmais, slaptu balsavimu.

Kalbėjo: P. Sithole (Pietų Afrika) ir T. Cornillet.

Balsų skaičiuotojais buvo paskirti F. Kaczmarekas, F. Mauro, D.J. Sithole'as (Pietų Afrika) ir K. Mporogomyi (Tanzanija).

Rezoliucija su pakeitimais buvo atmesta (AKR balsavo: 11 — „už“, 27 — „prieš“, 2 susilaikiusieji; ES balsavo: 53 — „už“, 1 — „prieš“, 3 susilaikiusieji).

8.   Kiti klausimai

M. Gahler pristatė Vysbadeną, kuriame vyks kita JPA sesija.

Pirmininkas aptarė Johno Bryano Rose'o (ES sekretoriatas), kuris JPA dirbo 29 metus, atsistatydinimą.

Pirmininkė padėkojo Barbadoso institucijoms už pastangas surengti 12-ąją JPA sesiją ir visuomeninius renginius.

9.   13-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

13-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2007 m. birželio 23-28 d. Vysbadene (Vokietijoje).

(Posėdis baigėsi 11.52 val.)

René RADEMBINO-CONIQUET ir

Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Seras John KAPUTIN ir

Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

ABĖCĖLINIS JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS NARIŲ SĄRAŠAS

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| R. RADEMBINO-CONIQUET (GABONAS), Pirmininkas | G. KINNOCK, Pirmininkė |
| BENINAS (VP) | M. GAHLER (VP) |
| KAMERŪNAS (VP) | M. MANTOVANI (VP) |
| PUSIAUJO GVINĖJA (VP) | P. VERGES (VP) |
| GANA (VP) | M. A. CARLOTTI (VP) |
| JAMAIKA (VP) | G. MITCHELL (VP) |
| KENIJA (VP) | B. JOAN I MARÍ (VP) |
| NIUE (VP) | A. LULLING (VP) |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | M. T. KAMIŃSKI (VP) |
| SEIŠELIAI (VP) | T. CORNILLET (VP) |
| SALIAMONO SALOS (VP) | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| SVAZILANDAS (VP) | J. BOWIS (VP) |
| ZAMBIJA (VP) | H. GOUDIN (VP) |
| ANGOLA | V. AGNOLETTO |
| ANTIGVA IR BARBUDA | J. H. ALLISTER |
| BAHAMOS | K. ARIF |
| BARBADOSAS | M. H. AUBERT |
| BELIZAS | L. AYLWARD |
| BOTSVANA | R. BEREND |
| BURKINA FASAS | U. BULLMAN |
| BURUNDIS | N. BUSK |
| ŽALIASIS KYŠULYS | M. CALLANAN |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | C. COELHO |
| ČADAS | N. DEVA |
| KOMORAI | K. DILLEN |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | A. DOBOLYI |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | V. DOMBROVSKIS |
| KUKO SALOS | L. EK |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | E. J. FERNANDES |
| DŽIBUTIS | E. FERREIRA |
| DOMINIKA | P. GAUBERT |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | A. M. GOMES |
| ERITRĖJA | G. GRABOWSKA |
| ETIOPIJA | L. GRÖNER |
| FIDŽIS | E. HERRANZ GARCÍA |
| GAMBIJA | J. HAUG |
| GRENADA | F. HALL |
| GVINĖJA | J. HOLM |
| BISAU GVINĖJA | K. JÖNS |
| GAJANA | F. KACZMAREK |
| HAITIS | E.R. KORHOLA |
| KIRIBATIS | J.J. KUŁAKOWSKI |
| LESOTAS | S.KOZLIK |
| LIBERIJA | R. LANGENDRIES |
| MADAGASKARAS | A. LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAVIS | B. LEHIDEUX |
| MALIS | P. LOUIS |
| MARŠALOS SALOS (RESPUBLIKA) | M. MARTENS |
| MAURITANIJA | H. P. MAYER |
| MAURICIJUS | L. McAVAN |
| MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS | P. MORILLON |
| MOZAMBIKAS | L. NOVAK |
| NAMIBIJA | F. PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (Respublika) | L. POLFER |
| NIGERIS | J. RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIJA | Z. ROITHOVÁ |
| PALAU | D. ROSATI |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | A. SARTORI |
| RUANDA | H. SCHNELLHARDT |
| SENT KITSAS IR NEVIS | J. SCHRÖDER |
| SENT LUSIJA | R. STURDY |
| SAMOA | K. SCHEELE |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | M. SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGALAS | C. SCHLYTER |
| SIERA LEONĖ | F. SCHMIDT |
| SOMALIS | F. E. SPERONI |
| PIETŲ AFRIKA | A. VENETO |
| SUDANAS | E. VALENCIANO MARTINEZ-ORO |
| SURINAMAS | A. VAN LANCKER |
| TANZANIJA | J. VAN HECKE |
| RYTŲ TIMORAS | P. de VILLIERS |
| TOGAS | R. WIELAND |
| TONGA | A. WIJKMAN |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | G. WILLMOTT |
| TUVALU | F. WURTZ |
| UGANDA | A. ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | M. ZANI |
| ZIMBABVĖ | R. ZĪLE |

AKR atstovai

EP atstovai

R. RADEMBINO-CONIQUET (GABONAS), Pirmininkas

G. KINNOCK, Pirmininkė

BENINAS (VP)

M. GAHLER (VP)

KAMERŪNAS (VP)

M. MANTOVANI (VP)

PUSIAUJO GVINĖJA (VP)

P. VERGES (VP)

GANA (VP)

M. A. CARLOTTI (VP)

JAMAIKA (VP)

G. MITCHELL (VP)

KENIJA (VP)

B. JOAN I MARÍ (VP)

NIUE (VP)

A. LULLING (VP)

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

M. T. KAMIŃSKI (VP)

SEIŠELIAI (VP)

T. CORNILLET (VP)

SALIAMONO SALOS (VP)

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

SVAZILANDAS (VP)

J. BOWIS (VP)

ZAMBIJA (VP)

H. GOUDIN (VP)

ANGOLA

V. AGNOLETTO

ANTIGVA IR BARBUDA

J. H. ALLISTER

BAHAMOS

K. ARIF

BARBADOSAS

M. H. AUBERT

BELIZAS

L. AYLWARD

BOTSVANA

R. BEREND

BURKINA FASAS

U. BULLMAN

BURUNDIS

N. BUSK

ŽALIASIS KYŠULYS

M. CALLANAN

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

C. COELHO

ČADAS

N. DEVA

KOMORAI

K. DILLEN

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

A. DOBOLYI

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

V. DOMBROVSKIS

KUKO SALOS

L. EK

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

E. J. FERNANDES

DŽIBUTIS

E. FERREIRA

DOMINIKA

P. GAUBERT

DOMINIKOS RESPUBLIKA

A. M. GOMES

ERITRĖJA

G. GRABOWSKA

ETIOPIJA

L. GRÖNER

FIDŽIS

E. HERRANZ GARCÍA

GAMBIJA

J. HAUG

GRENADA

F. HALL

GVINĖJA

J. HOLM

BISAU GVINĖJA

K. JÖNS

GAJANA

F. KACZMAREK

HAITIS

E.R. KORHOLA

KIRIBATIS

J.J. KUŁAKOWSKI

LESOTAS

S.KOZLIK

LIBERIJA

R. LANGENDRIES

MADAGASKARAS

A. LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAVIS

B. LEHIDEUX

MALIS

P. LOUIS

MARŠALOS SALOS (RESPUBLIKA)

M. MARTENS

MAURITANIJA

H. P. MAYER

MAURICIJUS

L. McAVAN

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

P. MORILLON

MOZAMBIKAS

L. NOVAK

NAMIBIJA

F. PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (Respublika)

L. POLFER

NIGERIS

J. RIBEIRO E CASTRO

NIGERIJA

Z. ROITHOVÁ

PALAU

D. ROSATI

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

A. SARTORI

RUANDA

H. SCHNELLHARDT

SENT KITSAS IR NEVIS

J. SCHRÖDER

SENT LUSIJA

R. STURDY

SAMOA

K. SCHEELE

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

M. SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGALAS

C. SCHLYTER

SIERA LEONĖ

F. SCHMIDT

SOMALIS

F. E. SPERONI

PIETŲ AFRIKA

A. VENETO

SUDANAS

E. VALENCIANO MARTINEZ-ORO

SURINAMAS

A. VAN LANCKER

TANZANIJA

J. VAN HECKE

RYTŲ TIMORAS

P. de VILLIERS

TOGAS

R. WIELAND

TONGA

A. WIJKMAN

TRINIDADAS IR TOBAGAS

G. WILLMOTT

TUVALU

F. WURTZ

UGANDA

A. ZÁBORSKÁ

VANUATU

M. ZANI

ZIMBABVĖ

R. ZĪLE

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| O. NDUWIMANA (BURUNDIS), vienas iš pirmininkų | M. CALLANAN, vienas iš pirmininkų |
| C. LUTUNDULA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), VC | K. JÖNS |
| W. DUGUID (BARBADOSAS), VC | L. POLFER, VC |
| ANGOLA | M. A. CARLOTTI |
| BELIZAS | C. COELHO |
| BENINAS | K. DILLEN |
| KUKO SALOS | A. DOBOLYI |
| DŽIBUTIS | M. GAHLER |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | P. GAUBERT |
| FIDŽIS | A. M. GOMES |
| GRENADA | G. GRABOWSKA |
| GVINĖJA | L. GRÖNER |
| HAITIS | E. HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIJA | F. KACZMAREK |
| MAURITANIJA | M. T. KAMINSKI |
| NAMIBIJA | A. LÓPEZ-ISTÚRIZ |
| NIGERIJA | P. LOUIS |
| NIUE | M. MANTOVANI |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | P. MORILLON |
| SUDANAS | A. SARTORI |
| TOGAS | F. SCHMIDT |
| TUVALU | J. VAN HECKE |
| UGANDA | R. WIELAND |
| ZIMBABVĖ | F. WURTZ |
| | M. ZANI |

AKR nariai

EP nariai

O. NDUWIMANA (BURUNDIS), vienas iš pirmininkų

M. CALLANAN, vienas iš pirmininkų

C. LUTUNDULA (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), VC

K. JÖNS

W. DUGUID (BARBADOSAS), VC

L. POLFER, VC

ANGOLA

M. A. CARLOTTI

BELIZAS

C. COELHO

BENINAS

K. DILLEN

KUKO SALOS

A. DOBOLYI

DŽIBUTIS

M. GAHLER

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

P. GAUBERT

FIDŽIS

A. M. GOMES

GRENADA

G. GRABOWSKA

GVINĖJA

L. GRÖNER

HAITIS

E. HERRANZ GARCÍA

LIBERIJA

F. KACZMAREK

MAURITANIJA

M. T. KAMINSKI

NAMIBIJA

A. LÓPEZ-ISTÚRIZ

NIGERIJA

P. LOUIS

NIUE

M. MANTOVANI

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

P. MORILLON

SUDANAS

A. SARTORI

TOGAS

F. SCHMIDT

TUVALU

J. VAN HECKE

UGANDA

R. WIELAND

ZIMBABVĖ

F. WURTZ

M. ZANI

EKONOMINĖS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| M. FRANCOIS (SENT LUSIJA), vienas iš pirmininkų | C. SCHLYTER, vienas iš pirmininkų |
| L. B. SEBETELA (BOTSVANA), VC | V. DOMBROVSKIS, VC |
| K. DARBO (ČADAS), VC | J. RIBEIRO E CASTRO, VC |
| ANTIGVA IR BARBUDA | V. AGNOLETTO |
| KAMERŪNAS | R. BEREND |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | U. BULLMANN |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | N. BUSK |
| ERITRĖJA | T. CORNILLET |
| ETIOPIJA | N. DEVA |
| GABONAS | E. FERREIRA |
| GANA | B. JOAN I MARÍ |
| GAJANA | G. KINNOCK |
| KENIJA | S. KOZLIK |
| MALIS | R. LANGENDRIES |
| MAURICIJUS | B. LEHIDEUX |
| MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS | LULLING |
| PALAU | H. P. MAYER |
| SAMOA | L. McAVAN |
| SENEGALAS | G. MITCHELL |
| SIERA LEONĖ | F. PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| PIETŲ AFRIKA | D. ROSATI |
| SVAZILANDAS | F. E. SPERONI |
| TANZANIJA | R. STURDY |
| TONGA | A. VAN LANCKER |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | P. de VILLIERS |
| ZAMBIJA | R. ZĪLE |

AKR nariai

EP nariai

M. FRANCOIS (SENT LUSIJA), vienas iš pirmininkų

C. SCHLYTER, vienas iš pirmininkų

L. B. SEBETELA (BOTSVANA), VC

V. DOMBROVSKIS, VC

K. DARBO (ČADAS), VC

J. RIBEIRO E CASTRO, VC

ANTIGVA IR BARBUDA

V. AGNOLETTO

KAMERŪNAS

R. BEREND

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

U. BULLMANN

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

N. BUSK

ERITRĖJA

T. CORNILLET

ETIOPIJA

N. DEVA

GABONAS

E. FERREIRA

GANA

B. JOAN I MARÍ

GAJANA

G. KINNOCK

KENIJA

S. KOZLIK

MALIS

R. LANGENDRIES

MAURICIJUS

B. LEHIDEUX

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

LULLING

PALAU

H. P. MAYER

SAMOA

L. McAVAN

SENEGALAS

G. MITCHELL

SIERA LEONĖ

F. PLEGUEZUELOS AGUILAR

PIETŲ AFRIKA

D. ROSATI

SVAZILANDAS

F. E. SPERONI

TANZANIJA

R. STURDY

TONGA

A. VAN LANCKER

TRINIDADAS IR TOBAGAS

P. de VILLIERS

ZAMBIJA

R. ZĪLE

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS APSAUGOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| A. OUMAROU (NIGERIS), vienas iš pirmininkų | K. SCHEELE, pirmininkė |
| J. SANGA (SALIAMONO SALOS), VC | L. NOVAK, VC |
| A. R. SITHOLE (MOZAMBIKAS), VC | K. ARIF, VC |
| BAHAMOS | J. H. ALLISTER |
| BURKINA FASAS | M. H. AUBERT |
| ŽALIASIS KYŠULYS | L. AYLWARD |
| KOMORAI | J. BOWIS |
| DOMINIKA | L. EK |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | E. J. FERNANDES |
| GAMBIJA | H. GOUDIN |
| BISAU GVINĖJA | F. HALL |
| JAMAIKA | J. HAUG |
| KIRIBATIS | J. HOLM |
| LESOTAS | E.R. KORHOLA |
| MADAGASKARAS | J.J. KUŁAKOWSKI |
| MALAVIS | M. MARTENS |
| MARŠALO SALOS (RESPUBLIKA) | Z. ROITHOVÁ |
| NAURU | H. SCHNELLHARDT |
| RUANDA | J. SCHRÖDER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | M. SORNOSA MARTÍNEZ |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | E. VALENCIANO MARTINEZ-OROZCO |
| SEIŠELIAI | A. VENETO |
| SOMALIS | P. VERGES |
| SURINAMAS | A. WIJKMAN |
| RYTŲ TIMORAS | G. WILLMOTT |
| VANUATU | A. ZÁBORSKÁ |

AKR nariai

EP nariai

A. OUMAROU (NIGERIS), vienas iš pirmininkų

K. SCHEELE, pirmininkė

J. SANGA (SALIAMONO SALOS), VC

L. NOVAK, VC

A. R. SITHOLE (MOZAMBIKAS), VC

K. ARIF, VC

BAHAMOS

J. H. ALLISTER

BURKINA FASAS

M. H. AUBERT

ŽALIASIS KYŠULYS

L. AYLWARD

KOMORAI

J. BOWIS

DOMINIKA

L. EK

DOMINIKOS RESPUBLIKA

E. J. FERNANDES

GAMBIJA

H. GOUDIN

BISAU GVINĖJA

F. HALL

JAMAIKA

J. HAUG

KIRIBATIS

J. HOLM

LESOTAS

E.R. KORHOLA

MADAGASKARAS

J.J. KUŁAKOWSKI

MALAVIS

M. MARTENS

MARŠALO SALOS (RESPUBLIKA)

Z. ROITHOVÁ

NAURU

H. SCHNELLHARDT

RUANDA

J. SCHRÖDER

SENT KITSAS IR NEVIS

M. SORNOSA MARTÍNEZ

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

E. VALENCIANO MARTINEZ-OROZCO

SEIŠELIAI

A. VENETO

SOMALIS

P. VERGES

SURINAMAS

A. WIJKMAN

RYTŲ TIMORAS

G. WILLMOTT

VANUATU

A. ZÁBORSKÁ

---

II PRIEDAS

LAPKRIČIO 20-23 D. BRIDŽTAUNE VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| R. RADEMBINO-CONIQUET (Gabonas), Pirmininkas | G. KINNOCK, Pirmininkė |
| --- | --- |
| B. DE SOUSA (Angola) | V. AGNOLETTO |
| W. DUGUID (Barbadosas) | J. H. ALLISTER |
| E. AKPOVI (Beninas) (VP) | M. H. AUBERT |
| L. B. SEBETELA (Botsvana) | L. AYLWARD |
| A. TAPSOBA (Burkina Fasas) | M. BADIA I CUCHET (pavaduoja E. FERREIRĄ)  (2)
   (3)
   (4) |
| L. C. NYASSA (Kamerūnas) (VP) | R. BEREND  (2)
   (3) |
| KAGUER DARBO (Čadas) | J. BOWIS (VP) |
| B. BOUNKOULOU (Kongo Respublika) | D. BUDREIKAITĖ (pavaduoja KULAKOWSKĮ) |
| KAPUNG YAV (Kongo Demokratinė Respublika) (1) | |
| M. AMON-AGO (Dramblio Kaulo Krantas) | P. BUSHILL-MATTHEWS (pavaduoja C. COELHO) |
| O. ABDI SAID (Džibutis) | N. BUSK |
| ANTEM (Pusiaujo Gvinėja) | M. A. CARLOTTI (VP) |
| T. TOGA (Etiopija) | M. CALLANAN |
| J. E. CAVUILATI (Fidžis) (1) | T. CORNILLET (VP) |
| L. MILEBOU-AUBUSSON (Gabonas) | N. DEVA |
| K. M. TOURAY (Gambija) | V. DOMBROVSKIS |
| K. OSEI-AMEYAN (Gana) | J. EVANS (pavaduoja DOBOLYI) (2)
   (3)
   (4) |
| BERNARD CHERON (Haitis) | |
| P. C. BLACK (Jamaika) (1) | E. J. FERNANDES (4)
   (5) |
| J. KAMOTHO (Kenija) (VP) | M. GAHLER (VP) |
| M. TIHELI (Lesotas) (1) | J.M. GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (pavaduoja E. HERRANZ GARCÍA) (4)
   (5) |
| I. MATOLA (Malavis) | |
| A. IMBARCAOUANE (Malis) | A. M. GOMES |
| N. DEERPALSING (Mauricijus) | H. GOUDIN (VP) |
| A. R. SITHOLE (Mozambikas) | G. GRABOWSKA |
| H. G. GEINGOB (Namibija) | F. HALL |
| A. ABDOU (Nigeris) | J. HAUG |
| D. POLISI (Ruanda) | G. HEGYI (pavaduoja A. VAN LANCKER) (3)
   (4)
   (5) |
| HARRIS (Sent Kitsas ir Nevis) | B. JOAN I MARÍ (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| M. FRANCOIS (Sent Lusija) | |
| L. STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai) (VP) | K. JÖNS |
| A. S. BARRY (Senegalas) | F. KACZMAREK |
| J. LARUE (Seišeliai) | M. T. KAMINSKI |
| B. CONTEH (Siera Leonė) | C. KLASS (pavaduoja R. LANGENDRIES) |
| M. MAGGA (Saliamono salos) | E.R. KORHOLA (4)
   (5) |
| P. SITHOLE (Pietų Afrika) | S. KOZLIK |
| A. GARANG DENG (Sudanas) | V. LAVARRA (pavaduoja K. ARIFĄ) |
| O. R. RODGERS (Surinamas) | B. LEHIDEUX |
| K. MPOROGOMYI (Tanzanija) | P. LOUIS (2)
   (3) |
| K. MUGAMBE (Uganda) | A. LULLING (VP) |
| I. M. KAMANGA (Zambija) (1) | M. MANTOVANI (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| W. MZEMBI (Zimbabvė) | M. MARTENS |
| | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| | M. MAURO (pavaduoja A. LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE) (4)
   (5) |
| | H. P. MAYER |
| | L. McAVAN |
| | L. MORGANTINI (pavaduoja F. WURTZĄ) (3)
   (4)
   (5) |
| | R. MYLLER (pavaduoja D. ROSATI) |
| | L. NOVAK |
| | F. PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| | L. POLFER (2)
   (3) |
| | J. J. POMES RUIZ (pavaduoja P. GAUBERTĄ) (4)
   (5) |
| | H. POSDORF (pavaduoja J. RIBEIRO E CASTRO) (3)
   (4)
   (5) |
| | Z. ROITHOVÁ |
| | A. SARTORI |
| | K. SCHEELE |
| | C. SCHLYTER |
| | F. SCHMIDT |
| | H. SCHNELLHARDT |
| | R. SEEBER (pavaduoja J. SCHRÖDERĮ) |
| | M. SORNOSA MARTÍNEZ |
| | F. E. SPERONI (2)
   (3) |
| | R. STURDY |
| | J. VAN HECKE |
| | A. VENETO (2)
   (4)
   (5) |
| | G. WILLMOT |
| | R. WIELAND |
| | Z. ZALESKI (pavaduoja A. WIJKMANĄ) |
| | A. ZÁBORSKÁ |
| | R. ZĪLE (2)
   (4)
   (5) |

R. RADEMBINO-CONIQUET (Gabonas), Pirmininkas

G. KINNOCK, Pirmininkė

B. DE SOUSA (Angola)

V. AGNOLETTO

W. DUGUID (Barbadosas)

J. H. ALLISTER

E. AKPOVI (Beninas) (VP)

M. H. AUBERT

L. B. SEBETELA (Botsvana)

L. AYLWARD

A. TAPSOBA (Burkina Fasas)

M. BADIA I CUCHET (pavaduoja E. FERREIRĄ)  (2)
   (3)
   (4)

L. C. NYASSA (Kamerūnas) (VP)

R. BEREND  (2)
   (3)

KAGUER DARBO (Čadas)

J. BOWIS (VP)

B. BOUNKOULOU (Kongo Respublika)

D. BUDREIKAITĖ (pavaduoja KULAKOWSKĮ)

KAPUNG YAV (Kongo Demokratinė Respublika) (1)

M. AMON-AGO (Dramblio Kaulo Krantas)

P. BUSHILL-MATTHEWS (pavaduoja C. COELHO)

O. ABDI SAID (Džibutis)

N. BUSK

ANTEM (Pusiaujo Gvinėja)

M. A. CARLOTTI (VP)

T. TOGA (Etiopija)

M. CALLANAN

J. E. CAVUILATI (Fidžis) (1)

T. CORNILLET (VP)

L. MILEBOU-AUBUSSON (Gabonas)

N. DEVA

K. M. TOURAY (Gambija)

V. DOMBROVSKIS

K. OSEI-AMEYAN (Gana)

J. EVANS (pavaduoja DOBOLYI) (2)
   (3)
   (4)

BERNARD CHERON (Haitis)

P. C. BLACK (Jamaika) (1)

E. J. FERNANDES (4)
   (5)

J. KAMOTHO (Kenija) (VP)

M. GAHLER (VP)

M. TIHELI (Lesotas) (1)

J.M. GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (pavaduoja E. HERRANZ GARCÍA) (4)
   (5)

I. MATOLA (Malavis)

A. IMBARCAOUANE (Malis)

A. M. GOMES

N. DEERPALSING (Mauricijus)

H. GOUDIN (VP)

A. R. SITHOLE (Mozambikas)

G. GRABOWSKA

H. G. GEINGOB (Namibija)

F. HALL

A. ABDOU (Nigeris)

J. HAUG

D. POLISI (Ruanda)

G. HEGYI (pavaduoja A. VAN LANCKER) (3)
   (4)
   (5)

HARRIS (Sent Kitsas ir Nevis)

B. JOAN I MARÍ (VP) (2)
   (3)
   (4)

M. FRANCOIS (Sent Lusija)

L. STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai) (VP)

K. JÖNS

A. S. BARRY (Senegalas)

F. KACZMAREK

J. LARUE (Seišeliai)

M. T. KAMINSKI

B. CONTEH (Siera Leonė)

C. KLASS (pavaduoja R. LANGENDRIES)

M. MAGGA (Saliamono salos)

E.R. KORHOLA (4)
   (5)

P. SITHOLE (Pietų Afrika)

S. KOZLIK

A. GARANG DENG (Sudanas)

V. LAVARRA (pavaduoja K. ARIFĄ)

O. R. RODGERS (Surinamas)

B. LEHIDEUX

K. MPOROGOMYI (Tanzanija)

P. LOUIS (2)
   (3)

K. MUGAMBE (Uganda)

A. LULLING (VP)

I. M. KAMANGA (Zambija) (1)

M. MANTOVANI (VP) (2)
   (3)
   (4)

W. MZEMBI (Zimbabvė)

M. MARTENS

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

M. MAURO (pavaduoja A. LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE) (4)
   (5)

H. P. MAYER

L. McAVAN

L. MORGANTINI (pavaduoja F. WURTZĄ) (3)
   (4)
   (5)

R. MYLLER (pavaduoja D. ROSATI)

L. NOVAK

F. PLEGUEZUELOS AGUILAR

L. POLFER (2)
   (3)

J. J. POMES RUIZ (pavaduoja P. GAUBERTĄ) (4)
   (5)

H. POSDORF (pavaduoja J. RIBEIRO E CASTRO) (3)
   (4)
   (5)

Z. ROITHOVÁ

A. SARTORI

K. SCHEELE

C. SCHLYTER

F. SCHMIDT

H. SCHNELLHARDT

R. SEEBER (pavaduoja J. SCHRÖDERĮ)

M. SORNOSA MARTÍNEZ

F. E. SPERONI (2)
   (3)

R. STURDY

J. VAN HECKE

A. VENETO (2)
   (4)
   (5)

G. WILLMOT

R. WIELAND

Z. ZALESKI (pavaduoja A. WIJKMANĄ)

A. ZÁBORSKÁ

R. ZĪLE (2)
   (4)
   (5)

Stebėtojas:

Kuba: M. MARICHAL

Taip pat dalyvavo:

| ANGOLA
  J. VALENTE
  M. GALA
  M. JOSÉ
  R. C. ALBERTO | BARBADOSAS
  E. HUMPHREY
  Y. GODDARD | BENINAS
  M. BONIFACE |
| --- | --- | --- |
| BOTSVANA
  O. B. BATLHOKI
  C. T. MODISE | BURKINA FASAS
  M. LANKOANDE
  M. TAHO | KAMERŪNAS
  AWUDU MBAYA
  P. DANATA
  A. S. BAH |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA
  Z. PANDET | DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  MOLLE MOLLE | KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA
  M. EVUNA |
| ETIOPIJA
  A. K. BEDRI
  A. MOHAMED ALI
  KEBEDE ABERA
  M. NAMARRA | GABONAS
  P. A. KOMBILA
  M. SANNI | GANA
  Y. BAAH |
| HAITIS
  M. RAYMOND | KENIJA
  M. J. WAMBUA
  B. KIOKO
  S. L. POGHISIO | MALIS
  T. DIALLO Djimé
  A. SYLLA
  M. MAGASSOUBA |
| MOZAMBIKAS
  L. ERNESTO
  M. MIGUEL | NAMIBIJA
  M. DE WAAL
  N. KEEJA | NIGERIS
  YERIMA BAKO |
| | SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  A. THOMAS | SALIAMONO SALOS
  J. MA'AHANUA |
| PIETŲ AFRIKA
  A. SOOKLAL
  M. GIBSON
  N. MAGAU | SUDANAS
  M. ALLOBA
  A. K. BEDRI
  M. JERVESE | SURINAMAS
  M. ESAJAS
  G. O. HIWAT
  J. SITAL
  M. RETHIPAL |
| UGANDA
  H. ACEMAH
  B. AMONGI
  E. DOMBO | ZAMBIJA
  C. MBEWE | ZIMBABVĖ
  N.CHAMISA
  V. MUCHENGETI |

ANGOLA

J. VALENTE

M. GALA

M. JOSÉ

R. C. ALBERTO

BARBADOSAS

E. HUMPHREY

Y. GODDARD

BENINAS

M. BONIFACE

BOTSVANA

O. B. BATLHOKI

C. T. MODISE

BURKINA FASAS

M. LANKOANDE

M. TAHO

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

P. DANATA

A. S. BAH

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

Z. PANDET

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

MOLLE MOLLE

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

M. EVUNA

ETIOPIJA

A. K. BEDRI

A. MOHAMED ALI

KEBEDE ABERA

M. NAMARRA

GABONAS

P. A. KOMBILA

M. SANNI

GANA

Y. BAAH

HAITIS

M. RAYMOND

KENIJA

M. J. WAMBUA

B. KIOKO

S. L. POGHISIO

MALIS

T. DIALLO Djimé

A. SYLLA

M. MAGASSOUBA

MOZAMBIKAS

L. ERNESTO

M. MIGUEL

NAMIBIJA

M. DE WAAL

N. KEEJA

NIGERIS

YERIMA BAKO

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

A. THOMAS

SALIAMONO SALOS

J. MA'AHANUA

PIETŲ AFRIKA

A. SOOKLAL

M. GIBSON

N. MAGAU

SUDANAS

M. ALLOBA

A. K. BEDRI

M. JERVESE

SURINAMAS

M. ESAJAS

G. O. HIWAT

J. SITAL

M. RETHIPAL

UGANDA

H. ACEMAH

B. AMONGI

E. DOMBO

ZAMBIJA

C. MBEWE

ZIMBABVĖ

N.CHAMISA

V. MUCHENGETI

AKR ir ES TARYBA

| O. ROJAS | Dominikos Respublikos Valstybės sekretorius ir EPF nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas |
| --- | --- |
| P. LEHTOMÄKI | ES Taryboje pirmininkaujančios Suomijos federalinės užsienio reikalų ministerijos valstybės sekretorė |

O. ROJAS

Dominikos Respublikos Valstybės sekretorius ir EPF nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas

P. LEHTOMÄKI

ES Taryboje pirmininkaujančios Suomijos federalinės užsienio reikalų ministerijos valstybės sekretorė

KOMISIJA

| L. MICHEL | Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys |
| --- | --- |

L. MICHEL

Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS (EESRK)

| G. DANTIN | narys |
| --- | --- |
| B. KING | narys |
| P. KIRIRO | narys |

G. DANTIN

narys

B. KING

narys

P. KIRIRO

narys

ŽEMĖS ŪKIO VYSTYMO TECHNINIS CENTRAS (CTA)

I. BOTO

UŽJŪRIO ŠALIŲ IR TERITORIJŲ ASOCIACIJA (OCTA)

C. STANBROOK

AKR SEKRETORIATAS

| J. KAPUTIN | Generalinis sekretorius |
| --- | --- |

J. KAPUTIN

Generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

| D. NICKEL | Generalinis sekretorius |
| --- | --- |

D. NICKEL

Generalinis sekretorius

---

(1)  Šalį atstovauja ne parlamento narys.

(2)  Dalyvavo 2006 m. lapkričio 20 d.

(3)  Dalyvavo 2006 m. lapkričio 21 d.

(4)  Dalyvavo 2006 m. lapkričio 22 d.

(5)  Dalyvavo 2006 m. lapkričio 23 d.

---

III PRIEDAS

2006 M. LAPKRIČIO 20 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PRIEDAS

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

DEMOKRATINĖ KONGO RESPUBLIKA

KAPUNG YAV

Laikinasis reikalų patikėtinis, Kongo Demokratinės Respublikos ambasada, Briuselis

ZAMBIJA

J.E. Irene M. KAMANGA

Ambasadorė, Zambijos ambasada, Briuselis

FIDŽIS

J.E. Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI

Fidžio ambasadorius, Fidžio ambasada, Briuselis

JAMAIKA

J.E. Peter C. BLACK

Jamaikos aukštasis atstovas CARICOM

LESOTAS

J.E. Mamoruti TIHELI

Lesoto ambasadorė, Lesoto ambasada, Briuselis

---

IV PRIEDAS

PATVIRTINTOS REZOLIUCIJOS

| — | dėl turizmo poveikio AKR šalių vystymuisi (AKR-ES 3871/06/gal.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl šaunamųjų ginklų, lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi (AKR ir ES 3892/06/gal.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl vandens besivystančiose šalyse (AKR ir ES 3916/06/gal.) |
| --- | --- |

—

| — | dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) apžvalgos (AKR ir ES 3958/06/gal.) |
| --- | --- |

—

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl turizmo poveikio AKR šalių vystymuisi

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Kotonu 2000 m. birželio 23 d. pasirašyto AKR ir ES partnerystės susitarimo 24 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kotonu 2000 m. birželio 23 d. pasirašyto AKR ir ES partnerystės susitarimo 24 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos surengtame AKR ir ES ekonominių ir socialinių interesų grupių 7-ajame regioniniame seminare 2004 m. spalio 20 d. priimtą Fidži deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos surengtame AKR ir ES ekonominių ir socialinių interesų grupių 7-ajame regioniniame seminare 2004 m. spalio 20 d. priimtą Fidži deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės asamblėjos Librevilyje 2001 m. kovo mėn. priimtą rezoliuciją dėl turizmo ir vystymosi valdant ir kontroliuojant Europos plėtros fondą (EPF) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės asamblėjos Librevilyje 2001 m. kovo mėn. priimtą rezoliuciją dėl turizmo ir vystymosi valdant ir kontroliuojant Europos plėtros fondą (EPF) (2),

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės asamblėjos Nasau 1999 m. spalio 14 d. priimtą rezoliuciją dėl turizmo ir vystymosi (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės asamblėjos Nasau 1999 m. spalio 14 d. priimtą rezoliuciją dėl turizmo ir vystymosi (3),

| — | atsižvelgdama į Pasaulio turizmo organizacijos Santjage (Čilėje) 1999 m. spalio 1 d. priimtą Visuotinį turizmo etikos kodeksą, kuris buvo patvirtintas JT Generalinės Asamblėjos 2001 m. gruodžio 21 d. priimta rezoliucija (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulio turizmo organizacijos Santjage (Čilėje) 1999 m. spalio 1 d. priimtą Visuotinį turizmo etikos kodeksą, kuris buvo patvirtintas JT Generalinės Asamblėjos 2001 m. gruodžio 21 d. priimta rezoliucija (4),

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės asamblėjos Strasbūre 1999 m. balandžio 1 d. priimtą rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo kultūrinių aspektų, įskaitant su paveldu ir turizmu susijusius klausimus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės asamblėjos Strasbūre 1999 m. balandžio 1 d. priimtą rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo kultūrinių aspektų, įskaitant su paveldu ir turizmu susijusius klausimus (5),

| — | atsižvelgdama į Briuselyje 1998 m. lapkričio 30 d. įvykusio Vystymosi tarybos susitikimo metu priimtą rezoliuciją dėl tvaraus turizmo besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Briuselyje 1998 m. lapkričio 30 d. įvykusio Vystymosi tarybos susitikimo metu priimtą rezoliuciją dėl tvaraus turizmo besivystančiose šalyse,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2005 m. rugsėjo 8 d. priimtą rezoliuciją dėl turizmo ir vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2005 m. rugsėjo 8 d. priimtą rezoliuciją dėl turizmo ir vystymosi,

| — | atsižvelgdama į Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU 3871/06/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominio vystymosi, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU 3871/06/fin.),

Turizmas kaip ekonominio vystymosi ir tarptautinės prekybos veiksnys

| A. | kadangi turizmas neabejotinai yra visų lygmenų augimą besivystančiose šalyse skatinantis veiksnys; kadangi jo svarba tarptautinėje prekyboje didėja nepaisant neseniai įvykusių stichinių nelaimių, kurios turėjo poveikį turistų skaičiui daugelyje pasaulio regionų, |
| --- | --- |

A.

kadangi turizmas neabejotinai yra visų lygmenų augimą besivystančiose šalyse skatinantis veiksnys; kadangi jo svarba tarptautinėje prekyboje didėja nepaisant neseniai įvykusių stichinių nelaimių, kurios turėjo poveikį turistų skaičiui daugelyje pasaulio regionų,

| B. | kadangi organizuota turizmo programa arba individuali kelionė vis dažniau apima keletą turistinių vietovių daugiau negu vienoje šalyje, ir taip padedama plėtoti regioninį bendradarbiavimą ir stiprinti šalių ryšius, |
| --- | --- |

B.

kadangi organizuota turizmo programa arba individuali kelionė vis dažniau apima keletą turistinių vietovių daugiau negu vienoje šalyje, ir taip padedama plėtoti regioninį bendradarbiavimą ir stiprinti šalių ryšius,

| C. | kadangi turizmas — vienas iš svarbiausių bet kurios besivystančiose šalyse įgyvendintinos vystymosi politikos aspektų; kadangi reikėtų skatinti turizmo ryšius su kitais ekonomikos sektoriais, ypač žemės ūkiu ir žuvininkyste, maisto ir gėrimų gamyba ir apdorojimu, kitomis gamybos pramonės šakomis, rankdarbių gamyba ir transporto bei finansų paslaugomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi turizmas — vienas iš svarbiausių bet kurios besivystančiose šalyse įgyvendintinos vystymosi politikos aspektų; kadangi reikėtų skatinti turizmo ryšius su kitais ekonomikos sektoriais, ypač žemės ūkiu ir žuvininkyste, maisto ir gėrimų gamyba ir apdorojimu, kitomis gamybos pramonės šakomis, rankdarbių gamyba ir transporto bei finansų paslaugomis,

| D. | kadangi dėl turizmo veiklos besivystančiose šalyse gali prireikti įgyvendinti infrastruktūros projektus transporto, energetikos, naujų komunikacijos technologijų, aprūpinimo būstais, sanitarijos arba sveikatos ir higienos srityse, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl turizmo veiklos besivystančiose šalyse gali prireikti įgyvendinti infrastruktūros projektus transporto, energetikos, naujų komunikacijos technologijų, aprūpinimo būstais, sanitarijos arba sveikatos ir higienos srityse,

| E. | kadangi labai svarbu, kad tokie projektai duotų naudos ir vietos bendruomenėms, ir turizmo pramonei, |
| --- | --- |

E.

kadangi labai svarbu, kad tokie projektai duotų naudos ir vietos bendruomenėms, ir turizmo pramonei,

| F. | kadangi turizmo pramonei dažnai nepavyksta tvirtai įsilieti į nacionalinę ekonomiką; kadangi turizmo infrastruktūra dažnai priklauso užsieniečiams, o investicijas skatina atskirų, tarpusavyje konkuruojančių šalių suteikiamos esminės finansinės ir mokesčių paskatos, |
| --- | --- |

F.

kadangi turizmo pramonei dažnai nepavyksta tvirtai įsilieti į nacionalinę ekonomiką; kadangi turizmo infrastruktūra dažnai priklauso užsieniečiams, o investicijas skatina atskirų, tarpusavyje konkuruojančių šalių suteikiamos esminės finansinės ir mokesčių paskatos,

| G. | kadangi dėl turizmo į neturtingas šalis iš turtingų patenka dvigubai daugiau pinigų, palyginti su vyriausybių skiriama parama; kadangi iš 50-ies mažiausiai išsivysčiusių šalių 46-iose turizmas šiuo metu yra svarbiausias užsienio valiutos šaltinis, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl turizmo į neturtingas šalis iš turtingų patenka dvigubai daugiau pinigų, palyginti su vyriausybių skiriama parama; kadangi iš 50-ies mažiausiai išsivysčiusių šalių 46-iose turizmas šiuo metu yra svarbiausias užsienio valiutos šaltinis,

| H. | kadangi turizmas sudaro daugiau nei 5 proc. BVP arba 10 proc. eksporto 41-oje iš 50 neturtingiausių šalių, |
| --- | --- |

H.

kadangi turizmas sudaro daugiau nei 5 proc. BVP arba 10 proc. eksporto 41-oje iš 50 neturtingiausių šalių,

| I. | kadangi 2001 m. Naujosios Afrikos vystymo partnerystės (NEPAD) baziniame dokumente konkrečiai aptariama Afrikos turizmo svarba ir nubrėžiamas Turizmo veiksmų planas, kurį 2004 m. patvirtino Afrikos Sąjunga ir kuriame pripažįstamas Afrikos ekologinio turizmo ir kultūrinio turizmo vaidmuo, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2001 m. Naujosios Afrikos vystymo partnerystės (NEPAD) baziniame dokumente konkrečiai aptariama Afrikos turizmo svarba ir nubrėžiamas Turizmo veiksmų planas, kurį 2004 m. patvirtino Afrikos Sąjunga ir kuriame pripažįstamas Afrikos ekologinio turizmo ir kultūrinio turizmo vaidmuo,

| J. | kadangi turizmo srityje reikia skatinti vietos masto investicijas arba įgyvendinant priemones, kuriomis būtų skatinama steigti privačias arba kooperatines įmones, galinčias gaminti tokias prekes ir teikti tokias paslaugas, kurios anksčiau buvo importuojamos, arba steigiant bendras įmones, jungiančias vietos ir tarptautines įmones, |
| --- | --- |

J.

kadangi turizmo srityje reikia skatinti vietos masto investicijas arba įgyvendinant priemones, kuriomis būtų skatinama steigti privačias arba kooperatines įmones, galinčias gaminti tokias prekes ir teikti tokias paslaugas, kurios anksčiau buvo importuojamos, arba steigiant bendras įmones, jungiančias vietos ir tarptautines įmones,

| K. | atsižvelgdama į vykstančias derybas dėl ekonominės partnerystės susitarimų, kurie nuo 2008 m. sausio 1 d. pakeis su AKR šalių ir ES prekybos ryšiams taikomą vienašalės lengvatinės prekybos sistemą, |
| --- | --- |

K.

atsižvelgdama į vykstančias derybas dėl ekonominės partnerystės susitarimų, kurie nuo 2008 m. sausio 1 d. pakeis su AKR šalių ir ES prekybos ryšiams taikomą vienašalės lengvatinės prekybos sistemą,

Turizmas kaip aplinkos apsaugos ir paveldo bei kultūros saugojimo veiksnys

| L. | kadangi tvarų turizmą galima plėtoti tik gerbiant vietos bendruomenių, kuriose jis plėtojamas, gamtines ir kultūrines sąlygas bei tradicijas, |
| --- | --- |

L.

kadangi tvarų turizmą galima plėtoti tik gerbiant vietos bendruomenių, kuriose jis plėtojamas, gamtines ir kultūrines sąlygas bei tradicijas,

| M. | kadangi turizmas turi būti suvokiamas ne kaip aplinkai kenkiantis, o kaip su ja išvien veikiantis veiksnys, nes jo pelningumas priklauso nuo aplinkos ir paveldo išsaugojimo, |
| --- | --- |

M.

kadangi turizmas turi būti suvokiamas ne kaip aplinkai kenkiantis, o kaip su ja išvien veikiantis veiksnys, nes jo pelningumas priklauso nuo aplinkos ir paveldo išsaugojimo,

| N. | kadangi valdžios institucijos turi atkreipti ypatingą dėmesį į aplinką tausojančio turizmo rūšis, pvz., ekologinį turizmą, kaimo turizmą arba „solidarumo turizmą“, |
| --- | --- |

N.

kadangi valdžios institucijos turi atkreipti ypatingą dėmesį į aplinką tausojančio turizmo rūšis, pvz., ekologinį turizmą, kaimo turizmą arba „solidarumo turizmą“,

| O. | kadangi saugant ir gerinant tiek materialų, tiek nematerialų vietos gamtos ir kultūros paveldą bei istorinius statinius palaikomas turizmas, |
| --- | --- |

O.

kadangi saugant ir gerinant tiek materialų, tiek nematerialų vietos gamtos ir kultūros paveldą bei istorinius statinius palaikomas turizmas,

| P. | kadangi valdžios institucijos turi kreipti ypatingą dėmesį į turistų, turizmo paslaugų ir turistinių vietų saugumą, |
| --- | --- |

P.

kadangi valdžios institucijos turi kreipti ypatingą dėmesį į turistų, turizmo paslaugų ir turistinių vietų saugumą,

| Q. | kadangi turizmo investicijos į jautrius regionus turi būti leistos tik įvertinus jų gebėjimą atlaikyti su turizmu susijusios veiklos poveikį, |
| --- | --- |

Q.

kadangi turizmo investicijos į jautrius regionus turi būti leistos tik įvertinus jų gebėjimą atlaikyti su turizmu susijusios veiklos poveikį,

| R. | kadangi vyriausybės turi teisę, pasikonsultavusios su turizmo sektoriui atstovaujančiomis organizacijomis, labai populiarių vietų lankytojams nustatyti griežtas taisykles, |
| --- | --- |

R.

kadangi vyriausybės turi teisę, pasikonsultavusios su turizmo sektoriui atstovaujančiomis organizacijomis, labai populiarių vietų lankytojams nustatyti griežtas taisykles,

| S. | kadangi nacionalinės valdžios institucijos turi pripažinti, kad reikia apriboti turistų skaičių nuo per didelio turistų antplūdžio kenčiančiose mažosiose valstybėse salose, kalnuose ir pakrantės zonose, |
| --- | --- |

S.

kadangi nacionalinės valdžios institucijos turi pripažinti, kad reikia apriboti turistų skaičių nuo per didelio turistų antplūdžio kenčiančiose mažosiose valstybėse salose, kalnuose ir pakrantės zonose,

| T. | kadangi neplanuojama ir nekoordinuojama turizmo plėtra gali per daug išsekinti ir taip nepakankamus vandens ir energijos šaltinius, prisidėti prie augalijos ir gyvūnijos bei jūrų išteklių niokojimo saugomose teritorijose ir kelti grėsmę ekologiškai jautriems regionams, |
| --- | --- |

T.

kadangi neplanuojama ir nekoordinuojama turizmo plėtra gali per daug išsekinti ir taip nepakankamus vandens ir energijos šaltinius, prisidėti prie augalijos ir gyvūnijos bei jūrų išteklių niokojimo saugomose teritorijose ir kelti grėsmę ekologiškai jautriems regionams,

| U. | kadangi ES gali prireikti padėti vyriausybėms kuriant, prižiūrint ir įgyvendinant teisės aktus, kuriais kontroliuojama galimybė patekti į ekologiškai jautrius regionus ir juose būti, |
| --- | --- |

U.

kadangi ES gali prireikti padėti vyriausybėms kuriant, prižiūrint ir įgyvendinant teisės aktus, kuriais kontroliuojama galimybė patekti į ekologiškai jautrius regionus ir juose būti,

| V. | kadangi siekiant apsaugoti aplinką ir laikytis Kioto protokole nustatytų darnaus vystymosi tikslų energijos naudojimas turi būti suderintas su transporto politika, |
| --- | --- |

V.

kadangi siekiant apsaugoti aplinką ir laikytis Kioto protokole nustatytų darnaus vystymosi tikslų energijos naudojimas turi būti suderintas su transporto politika,

Turizmas visuomenės sveikatos ir švietimo požiūriu. Socialinis sekso turizmo poveikis

| W. | kadangi šalies visuomenės sveikatos standartai yra vienas iš kriterijų vertinant šalies patrauklumą, |
| --- | --- |

W.

kadangi šalies visuomenės sveikatos standartai yra vienas iš kriterijų vertinant šalies patrauklumą,

| X. | kadangi kelionių operatoriai turi pranešti turistams apie susirgimo ir susižeidimo riziką, susijusią su kelionės tikslu arba tam tikra turistine veikla, ir pateikti jiems informacijos apie priimančios šalies bendruomenių normas ir vertybes, |
| --- | --- |

X.

kadangi kelionių operatoriai turi pranešti turistams apie susirgimo ir susižeidimo riziką, susijusią su kelionės tikslu arba tam tikra turistine veikla, ir pateikti jiems informacijos apie priimančios šalies bendruomenių normas ir vertybes,

| Y. | kadangi dėl higienos reikalavimų, sveikatos apsaugos priemonių, skiepijimo kampanijų ir informacijos apie ligų prevenciją skleidimo turizmas turi poveikį visuomenės sveikatos standartams, |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl higienos reikalavimų, sveikatos apsaugos priemonių, skiepijimo kampanijų ir informacijos apie ligų prevenciją skleidimo turizmas turi poveikį visuomenės sveikatos standartams,

| Z. | kadangi pasitelkusios tinkamą turizmo sektoriaus fiskalinę politiką vyriausybės gali gauti pajamų sveikatos apsaugos paslaugoms gerinti, o tai duotų naudos ir vietos gyventojams, ir turistams, |
| --- | --- |

Z.

kadangi pasitelkusios tinkamą turizmo sektoriaus fiskalinę politiką vyriausybės gali gauti pajamų sveikatos apsaugos paslaugoms gerinti, o tai duotų naudos ir vietos gyventojams, ir turistams,

| AA. | kadangi dėl jų pačių elgesio turistų sveikata gali pablogėti ir taip jie gali pernelyg apsunkinti vietos sveikatos priežiūros tarnybų darbą, |
| --- | --- |

AA.

kadangi dėl jų pačių elgesio turistų sveikata gali pablogėti ir taip jie gali pernelyg apsunkinti vietos sveikatos priežiūros tarnybų darbą,

| AB. | kadangi ŽIV/AIDS, tuberkuliozė ir maliarija dabar tapo visuotinėmis nelaimėmis, |
| --- | --- |

AB.

kadangi ŽIV/AIDS, tuberkuliozė ir maliarija dabar tapo visuotinėmis nelaimėmis,

| AC. | kadangi besivystančių šalių sveikatos apsaugos politikoje negali būti neatsižvelgiama į lengvai užkrečiamų ligų, pvz., viduriavimo ir kvėpavimo takų infekcijų, dėl nežinomų priežasčių prasidedančio karščiavimo ir hepatito, ir turistams, ir vietos gyventojams keliamą riziką arba menkinama jos svarba, |
| --- | --- |

AC.

kadangi besivystančių šalių sveikatos apsaugos politikoje negali būti neatsižvelgiama į lengvai užkrečiamų ligų, pvz., viduriavimo ir kvėpavimo takų infekcijų, dėl nežinomų priežasčių prasidedančio karščiavimo ir hepatito, ir turistams, ir vietos gyventojams keliamą riziką arba menkinama jos svarba,

| AD. | kadangi aptariamų šalių gyventojai turėtų gauti tinkamą išsilavinimą ir būti mokomi, kad galėtų visais lygmenimis dalyvauti turizmo veikloje, |
| --- | --- |

AD.

kadangi aptariamų šalių gyventojai turėtų gauti tinkamą išsilavinimą ir būti mokomi, kad galėtų visais lygmenimis dalyvauti turizmo veikloje,

| AE. | kadangi turizmas turi įtakos švietimui, nes jis suteikia vietos bendruomenėms galimybę mokytis kalbų ir naudotis naujomis informacijos bei komunikacijos technologijomis, o taip joms sudaromos sąlygos puoselėti savo kultūros paveldą laikantis papročių ir tradicijų, bet drauge reikalaujama, kad gyventojai naujai suvoktų visuomenės raidą ir šiuolaikinius įpročius bei prie jų prisitaikytų, |
| --- | --- |

AE.

kadangi turizmas turi įtakos švietimui, nes jis suteikia vietos bendruomenėms galimybę mokytis kalbų ir naudotis naujomis informacijos bei komunikacijos technologijomis, o taip joms sudaromos sąlygos puoselėti savo kultūros paveldą laikantis papročių ir tradicijų, bet drauge reikalaujama, kad gyventojai naujai suvoktų visuomenės raidą ir šiuolaikinius įpročius bei prie jų prisitaikytų,

| AF. | kadangi vis dėlto labai svarbu, kad valdžios institucijos užtikrintų, jog bus išsaugotos vietinės tradicijos, gerbiančios žmogaus teisės, ypač moterų ir vaikų teises, |
| --- | --- |

AF.

kadangi vis dėlto labai svarbu, kad valdžios institucijos užtikrintų, jog bus išsaugotos vietinės tradicijos, gerbiančios žmogaus teisės, ypač moterų ir vaikų teises,

| AG. | kadangi turizmas kai kuriose šalyse siejamas su žmogaus teisių pažeidimais, pvz., vaikų darbu, prostitucija ir seksualiniu išnaudojimu, |
| --- | --- |

AG.

kadangi turizmas kai kuriose šalyse siejamas su žmogaus teisių pažeidimais, pvz., vaikų darbu, prostitucija ir seksualiniu išnaudojimu,

| AH. | kadangi ES ir vietos valdžios institucijos kartu su nevyriausybinėmis organizacijomis turi bendrai spręsti sekso turizmo problemą pasitelkusios nuolatines ir suderintas priemones, |
| --- | --- |

AH.

kadangi ES ir vietos valdžios institucijos kartu su nevyriausybinėmis organizacijomis turi bendrai spręsti sekso turizmo problemą pasitelkusios nuolatines ir suderintas priemones,

| AI. | kadangi tikrai veiksmingos gali būti tik koordinuojamos priemonės, informacijos skleidimas ir bausmių už tarptautinės teisės pažeidimus įvedimas, |
| --- | --- |

AI.

kadangi tikrai veiksmingos gali būti tik koordinuojamos priemonės, informacijos skleidimas ir bausmių už tarptautinės teisės pažeidimus įvedimas,

| AJ. | kadangi platus informavimas apie bausmes už sekso turizmą turėtų veikti kaip atgrasinamoji priemonė, už nusikaltimus, susijusius su sekso turizmu, turi būti keliamos baudžiamosios bylos, o baudžiamąją bylą turi būti įmanoma iškelti ir kilmės šalyje, ir toje šalyje, kurioje buvo įvykdytas nusikaltimas, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi platus informavimas apie bausmes už sekso turizmą turėtų veikti kaip atgrasinamoji priemonė, už nusikaltimus, susijusius su sekso turizmu, turi būti keliamos baudžiamosios bylos, o baudžiamąją bylą turi būti įmanoma iškelti ir kilmės šalyje, ir toje šalyje, kurioje buvo įvykdytas nusikaltimas,

| AK. | atsižvelgdama į teigiamą kelionių operatorių, kelionių agentūrų ir oro linijų įgyvendinamų priemonių, pvz., jų dalijamų lankstinukų arba kelionėse į šalis, kuriose plėtojamas sekso turizmas, rodomų vaizdo filmų, poveikį, |
| --- | --- |

AK.

atsižvelgdama į teigiamą kelionių operatorių, kelionių agentūrų ir oro linijų įgyvendinamų priemonių, pvz., jų dalijamų lankstinukų arba kelionėse į šalis, kuriose plėtojamas sekso turizmas, rodomų vaizdo filmų, poveikį,

| AL. | kadangi PSO (Pasaulio sveikatos organizacijos) valstybės narės buvo paragintos imtis priemonių neturtingiausių ir labiausiai pažeidžiamų žmonių grupėms apsaugoti nuo „organų persodinimo turizmo “ir prekybos audiniais bei organais, |
| --- | --- |

AL.

kadangi PSO (Pasaulio sveikatos organizacijos) valstybės narės buvo paragintos imtis priemonių neturtingiausių ir labiausiai pažeidžiamų žmonių grupėms apsaugoti nuo „organų persodinimo turizmo “ir prekybos audiniais bei organais,

Turizmas kaip skurdo mažinimo veiksnys

| AM. | kadangi Pasaulio turizmo organizacijos programa „Tvarus turizmas skurdui panaikinti “prisideda prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų, susijusių su skurdo mažinimu, nes ja siekiama kurti ir remti turizmo projektus mažiausiai išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse, remti labai smulkaus turizmo srities verslo iniciatyvas, kurti darbo vietas, sudaryti lengvesnes sąlygas patekti į rinką ir plėsti vietos pajėgumus žmonių, turinčių išgyventi iš mažiau nei vieno dolerio per dieną, naudai, |
| --- | --- |

AM.

kadangi Pasaulio turizmo organizacijos programa „Tvarus turizmas skurdui panaikinti “prisideda prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų, susijusių su skurdo mažinimu, nes ja siekiama kurti ir remti turizmo projektus mažiausiai išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse, remti labai smulkaus turizmo srities verslo iniciatyvas, kurti darbo vietas, sudaryti lengvesnes sąlygas patekti į rinką ir plėsti vietos pajėgumus žmonių, turinčių išgyventi iš mažiau nei vieno dolerio per dieną, naudai,

| AN. | kadangi turizmas nėra vienintelė išeitis, o turi būti dalis bendresnės neturtinguosius remiančios nacionalinės politikos, susijusios su augimu, |
| --- | --- |

AN.

kadangi turizmas nėra vienintelė išeitis, o turi būti dalis bendresnės neturtinguosius remiančios nacionalinės politikos, susijusios su augimu,

| AO. | kadangi kai kuriose šalyse turizmas nenumatytai tapo vienintelė ekonominio vystymosi alternatyva, kai tradicinis žemės ūkio produktų eksporto sektorius prarado savo poziciją pasaulinėje rinkoje, |
| --- | --- |

AO.

kadangi kai kuriose šalyse turizmas nenumatytai tapo vienintelė ekonominio vystymosi alternatyva, kai tradicinis žemės ūkio produktų eksporto sektorius prarado savo poziciją pasaulinėje rinkoje,

| AP. | kadangi turizmo srityje sukuriama daugiausia darbo vietų; kadangi visos darbo vietų kūrimo priemonės turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus, |
| --- | --- |

AP.

kadangi turizmo srityje sukuriama daugiausia darbo vietų; kadangi visos darbo vietų kūrimo priemonės turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus,

| AQ. | kadangi valdžios institucijos turi atkreipti ypatingą dėmesį į turizmą, užtikrinantį vietos darbuotojams ir verslininkams sąžiningą užmokestį, ypač į „sąžiningą turizmą“, |
| --- | --- |

AQ.

kadangi valdžios institucijos turi atkreipti ypatingą dėmesį į turizmą, užtikrinantį vietos darbuotojams ir verslininkams sąžiningą užmokestį, ypač į „sąžiningą turizmą“,

| AR. | kadangi turizmo sritis sukuria daug darbo vietų, aukšti jame dirbančių moterų rodikliai, bet ji nebūtinai lemia aktyvų importavimą; kadangi į turizmo sektorių lengva patekti, jis apima visokio pobūdžio ir dydžio įmones bei suteikia galimybę vietos ekonomikoje kurti ekonominius ryšius su vartotojais, ir taip neturtingieji gali lengviau gauti nekvalifikuotą arba mažai kvalifikuotą darbą, |
| --- | --- |

AR.

kadangi turizmo sritis sukuria daug darbo vietų, aukšti jame dirbančių moterų rodikliai, bet ji nebūtinai lemia aktyvų importavimą; kadangi į turizmo sektorių lengva patekti, jis apima visokio pobūdžio ir dydžio įmones bei suteikia galimybę vietos ekonomikoje kurti ekonominius ryšius su vartotojais, ir taip neturtingieji gali lengviau gauti nekvalifikuotą arba mažai kvalifikuotą darbą,

| AS. | kadangi pritaikydamos licencijavimo, nuolaidų teikimo ir rinkodaros politiką bei politiką, susijusią su tiekimo grandine, vyriausybės turi teikti paskatas įmonėms, kad šios investuotų ir veiktų remdamos neturtinguosius, |
| --- | --- |

AS.

kadangi pritaikydamos licencijavimo, nuolaidų teikimo ir rinkodaros politiką bei politiką, susijusią su tiekimo grandine, vyriausybės turi teikti paskatas įmonėms, kad šios investuotų ir veiktų remdamos neturtinguosius,

Turizmas kaip ekonominio vystymosi ir tarptautinės prekybos veiksnys

| 1. | ragina, kad kuriant ES ir AKR valstybių narių vystymosi politiką būtų sistemingai ir nuosekliai atsižvelgiama į turizmo poveikį ir tvaraus turizmo bei tinkamo valdymo principus; |
| --- | --- |

1.

ragina, kad kuriant ES ir AKR valstybių narių vystymosi politiką būtų sistemingai ir nuosekliai atsižvelgiama į turizmo poveikį ir tvaraus turizmo bei tinkamo valdymo principus;

| 2. | mano, kad tvarus turizmas turėtų pagerinti vietos žmonių gyvenimą, saugoti jų aplinką ir sveikatą bei palaikyti vietos ekonomiką vietoje perkant maistą, perdirbtas prekes, rankų darbo dirbinius, naudojantis paslaugomis ir kitais ištekliais; ir toliau ragina besivystančių šalių vyriausybes užtikrinti visapusišką vietos bendruomenių dalyvavimą turizmo veikloje ir užtikrinti sąžiningą dalijimąsi gauta ekonomine, socialine ir kultūrine nauda; |
| --- | --- |

2.

mano, kad tvarus turizmas turėtų pagerinti vietos žmonių gyvenimą, saugoti jų aplinką ir sveikatą bei palaikyti vietos ekonomiką vietoje perkant maistą, perdirbtas prekes, rankų darbo dirbinius, naudojantis paslaugomis ir kitais ištekliais; ir toliau ragina besivystančių šalių vyriausybes užtikrinti visapusišką vietos bendruomenių dalyvavimą turizmo veikloje ir užtikrinti sąžiningą dalijimąsi gauta ekonomine, socialine ir kultūrine nauda;

| 3. | rekomenduoja, kad Komisija akcentuotų tvaraus turizmo politiką vykdant bendradarbiavimo ir vystymosi politiką savo vystymosi gairių ir įmonių struktūrų stiprinimo kontekste, ypač ryšių su AKR atžvilgiu; apgailestauja, kad dabartinėje Afrikos strategijoje neminimas turizmas; todėl, siekiant, kad rekomendaciją būtų galima sėkmingai įgyvendinti, prašo labiau remti Europos Komisijos Įmonių generalinio direktorato Turizmo skyriaus personalą ir už turizmą atsakingas Afrikos Sąjungos bei AKR sekretoriatų tarnybas ir panaudoti jų praktines žinias tiesiogiai ar netiesiogiai su turizmu susijusiose srityse; |
| --- | --- |

3.

rekomenduoja, kad Komisija akcentuotų tvaraus turizmo politiką vykdant bendradarbiavimo ir vystymosi politiką savo vystymosi gairių ir įmonių struktūrų stiprinimo kontekste, ypač ryšių su AKR atžvilgiu; apgailestauja, kad dabartinėje Afrikos strategijoje neminimas turizmas; todėl, siekiant, kad rekomendaciją būtų galima sėkmingai įgyvendinti, prašo labiau remti Europos Komisijos Įmonių generalinio direktorato Turizmo skyriaus personalą ir už turizmą atsakingas Afrikos Sąjungos bei AKR sekretoriatų tarnybas ir panaudoti jų praktines žinias tiesiogiai ar netiesiogiai su turizmu susijusiose srityse;

| 4. | ragina AKR vyriausybes išnagrinėti galimybę vykdyti politiką, kuria būtų siekiama, kad vietos bendruomenės, vykdančios turizmo projektus, gautų tam tikrą atlygį; |
| --- | --- |

4.

ragina AKR vyriausybes išnagrinėti galimybę vykdyti politiką, kuria būtų siekiama, kad vietos bendruomenės, vykdančios turizmo projektus, gautų tam tikrą atlygį;

| 5. | primygtinai reikalauja, kad būtina iš turizmo gautą ekonominę naudą investuoti skatinant vietos vystymąsi; ragina kelionių operatorius peržiūrėti savo kelionių paketus „viskas įskaičiuota“, kurie trukdo vietos bendruomenėms gauti pelno iš turizmo, ir skatina šiuos operatorius kiek galima daugiau naudotis vietos ištekliais ir personalu, įskaitant valdantį personalą; |
| --- | --- |

5.

primygtinai reikalauja, kad būtina iš turizmo gautą ekonominę naudą investuoti skatinant vietos vystymąsi; ragina kelionių operatorius peržiūrėti savo kelionių paketus „viskas įskaičiuota“, kurie trukdo vietos bendruomenėms gauti pelno iš turizmo, ir skatina šiuos operatorius kiek galima daugiau naudotis vietos ištekliais ir personalu, įskaitant valdantį personalą;

| 6. | ragina vyriausybes skatinti kurti ir plėtoti viešus ir privačius partnerystės ryšius bei sudaryti palankesnes sąlygas turizmo sektoriuje veikiančioms privačioms įmonėms ir kooperatyvams kurtis; |
| --- | --- |

6.

ragina vyriausybes skatinti kurti ir plėtoti viešus ir privačius partnerystės ryšius bei sudaryti palankesnes sąlygas turizmo sektoriuje veikiančioms privačioms įmonėms ir kooperatyvams kurtis;

| 7. | ragina, kad, kur reikia, išaugtų Europos plėtros fondo (EPF) finansuojamų projektų, skirtų tvariam turizmui skatinti, skaičius; |
| --- | --- |

7.

ragina, kad, kur reikia, išaugtų Europos plėtros fondo (EPF) finansuojamų projektų, skirtų tvariam turizmui skatinti, skaičius;

| 8. | siūlo tvaraus turizmo ir jo ekonominio poveikio klausimą įtraukti į derybas dėl ekonominių partnerystės susitarimų, ir kad būtų teigiamai atsižvelgta į su Europos rinka susijusių besivystančių šalių interesus, kai Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) kontekste jos iškelia su turizmu susijusių klausimų; |
| --- | --- |

8.

siūlo tvaraus turizmo ir jo ekonominio poveikio klausimą įtraukti į derybas dėl ekonominių partnerystės susitarimų, ir kad būtų teigiamai atsižvelgta į su Europos rinka susijusių besivystančių šalių interesus, kai Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) kontekste jos iškelia su turizmu susijusių klausimų;

| 9. | pažymi, kad daugelyje besivystančių šalių turizmo sektorius yra dažniausiai privatus, ir kad reikia, jog Bendrija rastų būdų užtikrinti, kad suinteresuotos šalys ir kiti socialiniai partneriai būtų visiškai įtraukti į diskusijas, susijusias su turizmo sektoriui įtaką darančia vystymosi politika; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad daugelyje besivystančių šalių turizmo sektorius yra dažniausiai privatus, ir kad reikia, jog Bendrija rastų būdų užtikrinti, kad suinteresuotos šalys ir kiti socialiniai partneriai būtų visiškai įtraukti į diskusijas, susijusias su turizmo sektoriui įtaką darančia vystymosi politika;

| 10. | reikalauja, kad susijusių šalių vyriausybės ir ES kelionių operatoriai įgyvendintų žmogaus teisių standartus, pagrindinius TDO darbo standartus atitinkančias darbuotojų teises, saugotų Europos vartotojus turistus ir vykdytų rekomendacijas dėl kelionių organizatorių; |
| --- | --- |

10.

reikalauja, kad susijusių šalių vyriausybės ir ES kelionių operatoriai įgyvendintų žmogaus teisių standartus, pagrindinius TDO darbo standartus atitinkančias darbuotojų teises, saugotų Europos vartotojus turistus ir vykdytų rekomendacijas dėl kelionių organizatorių;

| 11. | ragina besivystančių šalių vyriausybes įvesti skaidrias ir tinkamai reglamentuotas patekimo į nacionalines rinkas procedūras, kaip reikalingą sąlygą visoms užsienio investicijoms, pagal JT Pasaulio turizmo organizacijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

11.

ragina besivystančių šalių vyriausybes įvesti skaidrias ir tinkamai reglamentuotas patekimo į nacionalines rinkas procedūras, kaip reikalingą sąlygą visoms užsienio investicijoms, pagal JT Pasaulio turizmo organizacijos rekomendacijas;

Turizmas kaip aplinkos apsaugos ir paveldo bei kultūros saugojimo veiksnys

| 12. | ragina sukurti tvaraus turizmo politiką ir nuostatas, siekiant apsaugoti ir išsaugoti natūralius išteklius, kultūros paveldą ir tradicines žemės valdymo sistemas; |
| --- | --- |

12.

ragina sukurti tvaraus turizmo politiką ir nuostatas, siekiant apsaugoti ir išsaugoti natūralius išteklius, kultūros paveldą ir tradicines žemės valdymo sistemas;

| 13. | skatina optimaliai išnaudoti esamas technines ir mokslines priemones, siekiant vienu metu užkirsti kelią architektūriniam paveldui daromai žalai ir (arba) sunaikinimui bei aplinkos būklės pablogėjimui; |
| --- | --- |

13.

skatina optimaliai išnaudoti esamas technines ir mokslines priemones, siekiant vienu metu užkirsti kelią architektūriniam paveldui daromai žalai ir (arba) sunaikinimui bei aplinkos būklės pablogėjimui;

| 14. | ragina ES teikti paramą turizmo sektoriui įtraukiant ir aplinkos apsaugą, ypač atsižvelgiant į atliekų tvarkymo ir pakrantės zonos pokyčius; |
| --- | --- |

14.

ragina ES teikti paramą turizmo sektoriui įtraukiant ir aplinkos apsaugą, ypač atsižvelgiant į atliekų tvarkymo ir pakrantės zonos pokyčius;

| 15. | ragina, kad visoms Europos turistinio pobūdžio investicijoms besivystančiose šalyse būtų taikomos tos pačios taisyklės kaip ir skiriant ES investicines lėšas Europos Sąjungoje; todėl neturi būti remiamos jokios investicijos, akivaizdžiai keliančios grėsmę aplinkai, žmogaus teisėms, minimalioms TDO numatytoms darbo sąlygoms, vietos ir autochtoninių bendruomenių gyvenimo būdui arba istoriniam ar kultūriniam paveldui; |
| --- | --- |

15.

ragina, kad visoms Europos turistinio pobūdžio investicijoms besivystančiose šalyse būtų taikomos tos pačios taisyklės kaip ir skiriant ES investicines lėšas Europos Sąjungoje; todėl neturi būti remiamos jokios investicijos, akivaizdžiai keliančios grėsmę aplinkai, žmogaus teisėms, minimalioms TDO numatytoms darbo sąlygoms, vietos ir autochtoninių bendruomenių gyvenimo būdui arba istoriniam ar kultūriniam paveldui;

| 16. | ragina ES teikti techninę paramą šalims, kurios, veikiamos masinio turizmo, yra priverstos imtis priemonių turistinėms vietoms išsaugoti; taip pat ragina keistis pažangiausia patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

16.

ragina ES teikti techninę paramą šalims, kurios, veikiamos masinio turizmo, yra priverstos imtis priemonių turistinėms vietoms išsaugoti; taip pat ragina keistis pažangiausia patirtimi šioje srityje;

| 17. | pabrėžia, kad Bendrija turi nedelsiant padėti šalims, kuriose įvyko stichinės nelaimės, turėjusios poveikį jų turizmo pramonei; pažada atkreipti ypatingą dėmesį į mažų valstybių salų padėtį; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad Bendrija turi nedelsiant padėti šalims, kuriose įvyko stichinės nelaimės, turėjusios poveikį jų turizmo pramonei; pažada atkreipti ypatingą dėmesį į mažų valstybių salų padėtį;

| 18. | skatina vietos valdžios institucijas, susiduriančias su pernelyg greitu turizmo šuoliu, prireikus imtis priemonių turistų srautui mažinti; |
| --- | --- |

18.

skatina vietos valdžios institucijas, susiduriančias su pernelyg greitu turizmo šuoliu, prireikus imtis priemonių turistų srautui mažinti;

| 19. | prieinamo, apsaugoto ir saugaus turizmo labui ragina imtis iniciatyvų kovoti su nusikalstamumu, nukreiptu prieš turizmą, įskaitant specialias policijos paslaugas teikiančių pajėgų mokymus; |
| --- | --- |

19.

prieinamo, apsaugoto ir saugaus turizmo labui ragina imtis iniciatyvų kovoti su nusikalstamumu, nukreiptu prieš turizmą, įskaitant specialias policijos paslaugas teikiančių pajėgų mokymus;

| 19. | ragina Komisiją savo veikla remti tvarų vystymąsi, pripažinti šalies ar regiono teisę demokratiškai nustatyti savo prioritetus finansuojant regioninio bendradarbiavimo projektus; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją savo veikla remti tvarų vystymąsi, pripažinti šalies ar regiono teisę demokratiškai nustatyti savo prioritetus finansuojant regioninio bendradarbiavimo projektus;

| 20. | ragina valstybių narių vyriausybes ir Komisiją turizmo operatorių ir patyrusių organizacijų pagalba veikti siekiant skatinti etiškus turizmo standartus, panaudojant patvirtintą Europos sąžiningo turizmo ženklą; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybių narių vyriausybes ir Komisiją turizmo operatorių ir patyrusių organizacijų pagalba veikti siekiant skatinti etiškus turizmo standartus, panaudojant patvirtintą Europos sąžiningo turizmo ženklą;

| 21. | ragina ES padėti vyriausybėms kuriant, prižiūrint ir įgyvendinant teisės aktus, kuriais kontroliuojama galimybė patekti į ekologiškai jautrius regionus žemyne ar jūroje ir juose būti; |
| --- | --- |

21.

ragina ES padėti vyriausybėms kuriant, prižiūrint ir įgyvendinant teisės aktus, kuriais kontroliuojama galimybė patekti į ekologiškai jautrius regionus žemyne ar jūroje ir juose būti;

Turizmas visuomenės sveikatos ir švietimo požiūriu. Socialinis sekso turizmo poveikis

| 23. | mano, kad iš tvaraus turizmo gaunamos pajamos gali padėti gerinti besivystančių šalių gyventojų gyvenimo standartus, jų sveikatą bei aprūpinti būstais, komunikacijos priemonėmis, energija ir technologijų infrastruktūra; |
| --- | --- |

23.

mano, kad iš tvaraus turizmo gaunamos pajamos gali padėti gerinti besivystančių šalių gyventojų gyvenimo standartus, jų sveikatą bei aprūpinti būstais, komunikacijos priemonėmis, energija ir technologijų infrastruktūra;

| 24. | mano, kad pasitelkusios tinkamą turizmo sektoriaus fiskalinę politiką, vyriausybės gali gauti pajamų sveikatos apsaugos paslaugoms ir kitai infrastruktūrai gerinti, o tai duotų naudos tiek vietos gyventojams, tiek turistams, |
| --- | --- |

24.

mano, kad pasitelkusios tinkamą turizmo sektoriaus fiskalinę politiką, vyriausybės gali gauti pajamų sveikatos apsaugos paslaugoms ir kitai infrastruktūrai gerinti, o tai duotų naudos tiek vietos gyventojams, tiek turistams,

| 25. | primygtinai reikalauja, kad turizmas darytų įtaką visuomenės sveikatos standartams ir vietos sveikatos paslaugoms; todėl pripažįsta būtinybę sutelkti Europos mokslinių tyrimų pajėgas kovai su maliarija, tuberkulioze, lytiškai plintančiomis ligomis, įskaitant ŽIV/AIDS ir užleistas ligas; |
| --- | --- |

25.

primygtinai reikalauja, kad turizmas darytų įtaką visuomenės sveikatos standartams ir vietos sveikatos paslaugoms; todėl pripažįsta būtinybę sutelkti Europos mokslinių tyrimų pajėgas kovai su maliarija, tuberkulioze, lytiškai plintančiomis ligomis, įskaitant ŽIV/AIDS ir užleistas ligas;

| 26. | dar kartą ragina Komisiją užtikrinti finansinę paramą vaikų skiepijimui, kad jie galėtų gauti būtinus skiepus, kuriuose yra šių ligų antigenų: difterijos, stabligės, kokliušo, hepatito B ir meningito, sukeliamo B tipo Haemophilus influenzae; |
| --- | --- |

26.

dar kartą ragina Komisiją užtikrinti finansinę paramą vaikų skiepijimui, kad jie galėtų gauti būtinus skiepus, kuriuose yra šių ligų antigenų: difterijos, stabligės, kokliušo, hepatito B ir meningito, sukeliamo B tipo Haemophilus influenzae;

| 27. | ragina kelionių organizatorius ir kelionių agentūras informuoti savo klientus apie ligų ir susižeidimų pavojus, kurie gali nutikti pasirinkus vieną ar kitą kelionės tikslą ar turizmo rūšį, ir apie priimančiųjų bendruomenių normas bei vertybes; |
| --- | --- |

27.

ragina kelionių organizatorius ir kelionių agentūras informuoti savo klientus apie ligų ir susižeidimų pavojus, kurie gali nutikti pasirinkus vieną ar kitą kelionės tikslą ar turizmo rūšį, ir apie priimančiųjų bendruomenių normas bei vertybes;

| 28. | ragina ES teikti pagalbą AKR šalyse steigiant turizmo profesionalų, kalbos ir naujų informacijos ir komunikacijų technologijų mokyklas, kuriose būtų mokomas personalas regioninio ir vietos turizmo veiklai besivystančiose šalyse ar tuos pačius poreikius turinčioje besivystančių šalių grupėje; |
| --- | --- |

28.

ragina ES teikti pagalbą AKR šalyse steigiant turizmo profesionalų, kalbos ir naujų informacijos ir komunikacijų technologijų mokyklas, kuriose būtų mokomas personalas regioninio ir vietos turizmo veiklai besivystančiose šalyse ar tuos pačius poreikius turinčioje besivystančių šalių grupėje;

| 29. | ragina Sąjungą ir valstybes nares leisti besivystančioms šalims, galinčioms vystyti turizmą, pasinaudoti jų patirtimi ir įgūdžiais siekiant mokyti personalą vietoje; ragina Komisiją remti projektus besivystančiose šalyse, kuriose reikalinga praktinė patirtis; |
| --- | --- |

29.

ragina Sąjungą ir valstybes nares leisti besivystančioms šalims, galinčioms vystyti turizmą, pasinaudoti jų patirtimi ir įgūdžiais siekiant mokyti personalą vietoje; ragina Komisiją remti projektus besivystančiose šalyse, kuriose reikalinga praktinė patirtis;

| 30. | ragina susijusių šalių vyriausybes kiekvienais metais vienos kitoms perduoti sąrašą atvejų, kada buvo atsisakyta išduoti vizas, atsisakymą paaiškinant tik vyrų ir moterų sekso turizmo nusikaltimais, nusikaltimais žmonijai arba terorizmu; |
| --- | --- |

30.

ragina susijusių šalių vyriausybes kiekvienais metais vienos kitoms perduoti sąrašą atvejų, kada buvo atsisakyta išduoti vizas, atsisakymą paaiškinant tik vyrų ir moterų sekso turizmo nusikaltimais, nusikaltimais žmonijai arba terorizmu;

| 31. | siekdamas kovoti su vaikų sekso turizmu, ragina:






  — | Komisiją ir Tarybą teikti pirmenybę kovai su vaikų sekso turizmu, įskaitant biudžeto eilutės „Kova su vaikų sekso turizmu trečiosiose šalyse “atkūrimą, siekiant užtikrinti, kad tam bus skirta lėšų; |
| --- | --- | --- |

31.

siekdamas kovoti su vaikų sekso turizmu, ragina:

—

Komisiją ir Tarybą teikti pirmenybę kovai su vaikų sekso turizmu, įskaitant biudžeto eilutės „Kova su vaikų sekso turizmu trečiosiose šalyse “atkūrimą, siekiant užtikrinti, kad tam bus skirta lėšų;

| — | Komisiją pripažinti ryšį tarp vaikų pornografijos ir sekso turizmo bei užtikrinti, kad tai būtų sprendžiama politinio dialogo su trečiosiomis šalimis būdu; |
| --- | --- |

—

Komisiją pripažinti ryšį tarp vaikų pornografijos ir sekso turizmo bei užtikrinti, kad tai būtų sprendžiama politinio dialogo su trečiosiomis šalimis būdu;

| — | Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad teikiant pagalbą vystymuisi, pirmenybė būtų teikiama vaikų poreikiams ir teisėms, visų pirma dėl sekso turizmo nukentėjusių vaikų reabilitacijai ir reintegracijai; |
| --- | --- |

—

Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad teikiant pagalbą vystymuisi, pirmenybė būtų teikiama vaikų poreikiams ir teisėms, visų pirma dėl sekso turizmo nukentėjusių vaikų reabilitacijai ir reintegracijai;

| 32. | skatina turizmo operatorius, kelionių organizatorius ir oro linijų bendroves, kurios jau ėmėsi veiksmų kovoti su sekso turizmu supažindindamos savo klientus su kylančia teisine rizika bei teikdamos informaciją apie tai, toliau tęsti savo veiksmus, ir ragina tuos, kurie dar nesiėmė tokių veiksmų, tai padaryti; ragina operatorius bendradarbiauti su valdžios institucijomis nustatant galimą nusikalstamą veiklą; |
| --- | --- |

32.

skatina turizmo operatorius, kelionių organizatorius ir oro linijų bendroves, kurios jau ėmėsi veiksmų kovoti su sekso turizmu supažindindamos savo klientus su kylančia teisine rizika bei teikdamos informaciją apie tai, toliau tęsti savo veiksmus, ir ragina tuos, kurie dar nesiėmė tokių veiksmų, tai padaryti; ragina operatorius bendradarbiauti su valdžios institucijomis nustatant galimą nusikalstamą veiklą;

| 33. | ragina visas valstybes nares užtikrinti organų persodinimo etiką priimant priemones, skirtas organų persodinimo turizmui pašalinti; |
| --- | --- |

33.

ragina visas valstybes nares užtikrinti organų persodinimo etiką priimant priemones, skirtas organų persodinimo turizmui pašalinti;

Turizmas kaip skurdo mažinimo veiksnys

| 34. | ragina, kad visos šalys į savo teisės aktus įtrauktų pirmiau minėtą Visuotinį turizmo etikos kodeksą; |
| --- | --- |

34.

ragina, kad visos šalys į savo teisės aktus įtrauktų pirmiau minėtą Visuotinį turizmo etikos kodeksą;

| 35. | ragina skatinti vietoje kontroliuojamas tvaraus turizmo iniciatyvas, kurių tikslas — sušvelninti skurdą, išsaugoti biologinę įvairovę ir skatinti žmogaus teises; |
| --- | --- |

35.

ragina skatinti vietoje kontroliuojamas tvaraus turizmo iniciatyvas, kurių tikslas — sušvelninti skurdą, išsaugoti biologinę įvairovę ir skatinti žmogaus teises;

| 36. | ragina ES ir valstybes nares teikti finansinę paramą JT Visuotinės turizmo organizacijos iniciatyvai ST-EP („Tvarus turizmas skurdui panaikinti“) ir kitoms iniciatyvoms, skirtoms sušvelninti skurdą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

36.

ragina ES ir valstybes nares teikti finansinę paramą JT Visuotinės turizmo organizacijos iniciatyvai ST-EP („Tvarus turizmas skurdui panaikinti“) ir kitoms iniciatyvoms, skirtoms sušvelninti skurdą besivystančiose šalyse;

| 37. | rekomenduoja į nacionalinę ir turizmo politiką įtraukti naują neturtingųjų rėmimo požiūrį siekiant suteikti galių vietos gyventojams ir jų organizuotai ekonominei veiklai; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja į nacionalinę ir turizmo politiką įtraukti naują neturtingųjų rėmimo požiūrį siekiant suteikti galių vietos gyventojams ir jų organizuotai ekonominei veiklai;

| 38. | ragina valstybių narių vyriausybes užtikrinti, kad ES bendrovėms taikomos taisyklės būtų visiškai įgyvendintos bendroves perkeliant į besivystančias šalis ar ten vykdant sutartis, ypatingą dėmesį skiriant bendrovių darbuotojų teisėms ir tvaraus tiekimo grandinei daugiausiai naudojant nacionalinius išteklius; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybių narių vyriausybes užtikrinti, kad ES bendrovėms taikomos taisyklės būtų visiškai įgyvendintos bendroves perkeliant į besivystančias šalis ar ten vykdant sutartis, ypatingą dėmesį skiriant bendrovių darbuotojų teisėms ir tvaraus tiekimo grandinei daugiausiai naudojant nacionalinius išteklius;

| 39. | pripažįsta turizmo vaidmenį sudarant alternatyvų pajamų gavimo šaltinį tradiciniams ūkininkams mažose valstybėse, kurios dėl naujų prekybos susitarimų prarado konkurencingumą pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta turizmo vaidmenį sudarant alternatyvų pajamų gavimo šaltinį tradiciniams ūkininkams mažose valstybėse, kurios dėl naujų prekybos susitarimų prarado konkurencingumą pasaulio rinkoje;

| 40. | pabrėžia, kad turizmo srityje sukuriama daugiausia darbo vietų; todėl pabrėžia, kad visos darbo vietų kūrimo priemonės turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad turizmo srityje sukuriama daugiausia darbo vietų; todėl pabrėžia, kad visos darbo vietų kūrimo priemonės turi atitikti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus;

| 41. | pripažįsta, kad turizmo srityje sukuriama daug darbo vietų, aukšti jame dirbančių moterų rodikliai, bet ši sritis nebūtinai lemia aktyvų importavimą; kadangi į turizmo sektorių lengva patekti, jis apima visokio pobūdžio ir dydžio įmones bei suteikia galimybę vietos ekonomikoje kurti ekonominius ryšius su vartotojais, ir taip neturtingieji gali lengviau gauti nekvalifikuotą arba mažai kvalifikuotą darbą; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad turizmo srityje sukuriama daug darbo vietų, aukšti jame dirbančių moterų rodikliai, bet ši sritis nebūtinai lemia aktyvų importavimą; kadangi į turizmo sektorių lengva patekti, jis apima visokio pobūdžio ir dydžio įmones bei suteikia galimybę vietos ekonomikoje kurti ekonominius ryšius su vartotojais, ir taip neturtingieji gali lengviau gauti nekvalifikuotą arba mažai kvalifikuotą darbą;

| 42. | mano, kad vyriausybės, pritaikydamos licencijavimo, nuolaidų teikimo ir rinkodaros politiką bei politiką, susijusią su tiekimo grandine, turi teikti paskatas įmonėms, kad šios investuotų ir veiktų remdamos neturtinguosius; |
| --- | --- |

42.

mano, kad vyriausybės, pritaikydamos licencijavimo, nuolaidų teikimo ir rinkodaros politiką bei politiką, susijusią su tiekimo grandine, turi teikti paskatas įmonėms, kad šios investuotų ir veiktų remdamos neturtinguosius;

| 43. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

43.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Afrikos Sąjungai.

---

(1)  Šią rezoliuciją AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja patvirtino 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose).

(2)  OL C 265, 2001 9 20, p. 39.

(3)  OL C 59, 2000 3 1, p. 41.

(4)  A/RES/56/212.

(5)  OL C 271, 1999 9 24, p. 73.

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės ir tvaraus vystymosi

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Kotonu susitarimą, ypač jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kotonu susitarimą, ypač jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tūkstantmečio viršūnių susitikimą, jame patvirtintą deklaraciją, Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir savo rezoliuciją, kurioje raginama imtis suderintų veiksmų nutraukti neteisėtą prekybą šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tūkstantmečio viršūnių susitikimą, jame patvirtintą deklaraciją, Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir savo rezoliuciją, kurioje raginama imtis suderintų veiksmų nutraukti neteisėtą prekybą šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. liepos mėn. patvirtintą Jungtinių Tautų veiksmų programą (toliau vadinamą UNPoA), kuria siekiama visais atžvilgiais užkirsti kelią neteisėtai prekybai šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, kovoti su ja ir ją panaikinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos mėn. patvirtintą Jungtinių Tautų veiksmų programą (toliau vadinamą UNPoA), kuria siekiama visais atžvilgiais užkirsti kelią neteisėtai prekybai šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, kovoti su ja ir ją panaikinti,

| — | atsižvelgdamas į pirmuosius 2003 m. liepos mėn., 2005 m. liepos mėn. ir 2006 m. liepos mėn. surengtus, kas dvejus metus vykstančius Jungtinių Tautų valstybių narių susitikimus, kuriuose buvo svarstoma, kaip įgyvendinama UNPoA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmuosius 2003 m. liepos mėn., 2005 m. liepos mėn. ir 2006 m. liepos mėn. surengtus, kas dvejus metus vykstančius Jungtinių Tautų valstybių narių susitikimus, kuriuose buvo svarstoma, kaip įgyvendinama UNPoA,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. gruodžio mėn. priimtą Tarptautinę priemonę, sudarančią valstybėms sąlygas laiku ir patikimai atpažinti ir atsekti neteisėtus šaulių ginklus ir lengvąją ginkluotę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. gruodžio mėn. priimtą Tarptautinę priemonę, sudarančią valstybėms sąlygas laiku ir patikimai atpažinti ir atsekti neteisėtus šaulių ginklus ir lengvąją ginkluotę (2),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. liepos 6 d. įsigaliojo 2001 m. Protokolas prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių, komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. liepos 6 d. įsigaliojo 2001 m. Protokolas prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių, komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais (3),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325, kurioje aptariamas karo poveikis moterims ir moterų įnašas sprendžiant konfliktus ir užtikrinant tvarią taiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325, kurioje aptariamas karo poveikis moterims ir moterų įnašas sprendžiant konfliktus ir užtikrinant tvarią taiką,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio mėn. Didžiojo aštuoneto (G8) vadovų susitikimo Gleneagles vietovėje išvadas, ypač dėl pagalbos padvigubinimo iki 2010 m. — papildomų 50 mlrd. USD pasaulio mastu ir 25 mlrd. USD Afrikai, ir 2006 m. liepos 16-17 d. Sankt Peterburge (Rusijoje) vykusio G8 vadovų susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio mėn. Didžiojo aštuoneto (G8) vadovų susitikimo Gleneagles vietovėje išvadas, ypač dėl pagalbos padvigubinimo iki 2010 m. — papildomų 50 mlrd. USD pasaulio mastu ir 25 mlrd. USD Afrikai, ir 2006 m. liepos 16-17 d. Sankt Peterburge (Rusijoje) vykusio G8 vadovų susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 12 d. patvirtintą ES strategiją Afrikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 12 d. patvirtintą ES strategiją Afrikai,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. pasirašytą Europos konsensusą dėl plėtros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. pasirašytą Europos konsensusą dėl plėtros,

| — | atsižvelgdama į savo 2001 m. kovo 15 d. (4), 2001 m. lapkričio 15 d. (5), 2003 m. birželio 19 d. (6) ir 2005 m. gegužės 26 d. (7) rezoliucijas dėl kovos su šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės (ŠGLG) platinimu ir netinkamu naudojimu, 2005 m. lapkričio 17 d. (8) rezoliuciją dėl Tarybos šeštosios metinės ataskaitos, parengtos pagal Europos Sąjungos elgesio kodekso dėl ginklų eksporto 8 strateginę nuostatą, ir 2006 m. balandžio 6 d. (9) rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2001 m. kovo 15 d. (4), 2001 m. lapkričio 15 d. (5), 2003 m. birželio 19 d. (6) ir 2005 m. gegužės 26 d. (7) rezoliucijas dėl kovos su šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės (ŠGLG) platinimu ir netinkamu naudojimu, 2005 m. lapkričio 17 d. (8) rezoliuciją dėl Tarybos šeštosios metinės ataskaitos, parengtos pagal Europos Sąjungos elgesio kodekso dėl ginklų eksporto 8 strateginę nuostatą, ir 2006 m. balandžio 6 d. (9) rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse,

| — | atsižvelgdama į ES 1997 m. birželio 26 d. programą dėl kovos su nelegalia įprastinės ginkluotės prekyba ir jos prevencijos (10), 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus dėl Europos Sąjungos indėlio kovojant su destabilizuojančiu šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės kaupimu ir platinimu (2002/589/BUSP) (11), 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendrąją poziciją dėl prekybos ginklais tarpininkavimo kontrolės (2003/468/BUSP) (12) ir į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. gruodžio 15-16 d. patvirtintą ES kovos su neteisėtu šaulių ginklų bei lengvosios ginkluotės ir jų amunicijos kaupimu ir prekyba jais strategiją (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES 1997 m. birželio 26 d. programą dėl kovos su nelegalia įprastinės ginkluotės prekyba ir jos prevencijos (10), 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus dėl Europos Sąjungos indėlio kovojant su destabilizuojančiu šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės kaupimu ir platinimu (2002/589/BUSP) (11), 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendrąją poziciją dėl prekybos ginklais tarpininkavimo kontrolės (2003/468/BUSP) (12) ir į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. gruodžio 15-16 d. patvirtintą ES kovos su neteisėtu šaulių ginklų bei lengvosios ginkluotės ir jų amunicijos kaupimu ir prekyba jais strategiją (13),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. spalio 3 d. Tarybos susitikimo išvadas, kuriose išreiškiamas ES pritarimas tarptautinei Sutarčiai dėl prekybos ginklais Jungtinių Tautų struktūroje, kuria būtų nustatomi privalomi bendri pasaulinės prekybos įprastine ginkluote standartai (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. spalio 3 d. Tarybos susitikimo išvadas, kuriose išreiškiamas ES pritarimas tarptautinei Sutarčiai dėl prekybos ginklais Jungtinių Tautų struktūroje, kuria būtų nustatomi privalomi bendri pasaulinės prekybos įprastine ginkluote standartai (14),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Bamake (Malyje) vykusiame Afrikos vienybės organizacijos (OUA) ministrų susitikime patvirtintą Bamako deklaraciją dėl Afrikos bendrosios pozicijos dėl neteisėto ŠGLG platinimo, apyvartos ir prekybos jais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 1 d. Bamake (Malyje) vykusiame Afrikos vienybės organizacijos (OUA) ministrų susitikime patvirtintą Bamako deklaraciją dėl Afrikos bendrosios pozicijos dėl neteisėto ŠGLG platinimo, apyvartos ir prekybos jais,

| — | atsižvelgdama į Afrikos bendrąją poziciją dėl JT Peržiūros konferencijos dėl pažangos įgyvendinant UNPoA, priimtą 2005 m. gruodžio 14-16 d. Windhoeke (Namibijoje) vykusioje Afrikos Sąjungos Antrojoje kontinentinėje Afrikos vyriausybių ekspertų ir regioninių bendrijų konferencijoje dėl neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, ir į 2005 m. gruodžio 14-16 d. Kartume (Sudane) priimtą Afrikos Sąjungos sprendimą Ex.CL/DE.255 (viii), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos bendrąją poziciją dėl JT Peržiūros konferencijos dėl pažangos įgyvendinant UNPoA, priimtą 2005 m. gruodžio 14-16 d. Windhoeke (Namibijoje) vykusioje Afrikos Sąjungos Antrojoje kontinentinėje Afrikos vyriausybių ekspertų ir regioninių bendrijų konferencijoje dėl neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, ir į 2005 m. gruodžio 14-16 d. Kartume (Sudane) priimtą Afrikos Sąjungos sprendimą Ex.CL/DE.255 (viii),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. priimtą ir 2005 m. liepos mėn. įsigaliojusį Pietų Afrikos plėtros bendrijos protokolą dėl ginklų, šaudmenų ir su jais susijusių medžiagų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. priimtą ir 2005 m. liepos mėn. įsigaliojusį Pietų Afrikos plėtros bendrijos protokolą dėl ginklų, šaudmenų ir su jais susijusių medžiagų,

| — | atsižvelgdama į 2002 m. kovo mėn. Pretorijoje surengtą Afrikos vyriausybinę konferenciją dėl UNPaA įgyvendinimo „Poreikiai ir partnerystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. kovo mėn. Pretorijoje surengtą Afrikos vyriausybinę konferenciją dėl UNPaA įgyvendinimo „Poreikiai ir partnerystė“,

| — | atsižvelgdama į Nairobio deklaraciją ir 2000 m. Koordinuotą veiksmų planą (įskaitant tris, 2002 m., 2004 m. ir 2005 m., ministrų konferencijas dėl peržiūros) ir Nairobio protokolą dėl SALW prevencijos, kontrolės ir mažinimo Didžiųjų ežerų regione ir Afrikos Kyšulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Nairobio deklaraciją ir 2000 m. Koordinuotą veiksmų planą (įskaitant tris, 2002 m., 2004 m. ir 2005 m., ministrų konferencijas dėl peržiūros) ir Nairobio protokolą dėl SALW prevencijos, kontrolės ir mažinimo Didžiųjų ežerų regione ir Afrikos Kyšulyje,

| — | atsižvelgdama į 1998 m. Vakarų Afrikos valstybių ekonominės Bendrijos (ECOWAS) moratoriumą dėl šaunamųjų ir lengvųjų ginklų (SALW) eksporto, importo ir gamybos Vakarų Afrikoje ir jo išplėstus variantus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1998 m. Vakarų Afrikos valstybių ekonominės Bendrijos (ECOWAS) moratoriumą dėl šaunamųjų ir lengvųjų ginklų (SALW) eksporto, importo ir gamybos Vakarų Afrikoje ir jo išplėstus variantus,

| — | atsižvelgdama į 1998 m. Amerikos konvenciją dėl neteisėtos ginklų, amunicijos, sprogmenų ir kitų su jais susijusių medžiagų gamybos ir prekybos jomis (CIFTA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1998 m. Amerikos konvenciją dėl neteisėtos ginklų, amunicijos, sprogmenų ir kitų su jais susijusių medžiagų gamybos ir prekybos jomis (CIFTA),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. birželio 22 d. Vienoje patvirtintą savo rezoliuciją dėl regioninės integracijos vaidmens skatinant taiką ir saugumą (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 22 d. Vienoje patvirtintą savo rezoliuciją dėl regioninės integracijos vaidmens skatinant taiką ir saugumą (15),

| — | atsižvelgdama į Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/68 dėl šaulių ir lengvųjų ginklų neteisėtos gamybos, perdavimo ir platinimo bei pernelyg didelės jų sankaupos daromo neigiamo poveikio humanitarinėje srityje ir vystymuisi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/68 dėl šaulių ir lengvųjų ginklų neteisėtos gamybos, perdavimo ir platinimo bei pernelyg didelės jų sankaupos daromo neigiamo poveikio humanitarinėje srityje ir vystymuisi,

| — | atsižvelgdama į daugiau negu milijono viso pasaulio gyventojų ir 250 NVO paremtą „Milijono žmonių peticiją“, kurioje reikalaujama sudaryti privalomą tarptautinę prekybos ginklais sutartį (angl. ATT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į daugiau negu milijono viso pasaulio gyventojų ir 250 NVO paremtą „Milijono žmonių peticiją“, kurioje reikalaujama sudaryti privalomą tarptautinę prekybos ginklais sutartį (angl. ATT),

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą,

| A. | džiaugdamasis tuo, kad tarptautiniu mastu vis daugiau pritariama teisiškai įpareigojančiai Tarptautinei sutarčiai dėl prekybos ginklais, kuria siekiama uždrausti gabenti ginklus, jei tai gali pakenkti žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės laikymuisi, kelia pavojų šalių arba regionų stabilumui arba gali paskatinti ginkluoto konflikto pradžią arba paaštrėjimą, ir kurią oficialiai parėmė daugiau negu 50 šalių, |
| --- | --- |

A.

džiaugdamasis tuo, kad tarptautiniu mastu vis daugiau pritariama teisiškai įpareigojančiai Tarptautinei sutarčiai dėl prekybos ginklais, kuria siekiama uždrausti gabenti ginklus, jei tai gali pakenkti žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės laikymuisi, kelia pavojų šalių arba regionų stabilumui arba gali paskatinti ginkluoto konflikto pradžią arba paaštrėjimą, ir kurią oficialiai parėmė daugiau negu 50 šalių,

| B. | džiaugdamasis, kad NVO ir teisės ekspertai sukūrė visuotinius principus dėl ginklų gabenimo, kuriuose išdėstomos valstybių pareigos tarptautiniu mastu perduodant ginklus ir šaudmenis, |
| --- | --- |

B.

džiaugdamasis, kad NVO ir teisės ekspertai sukūrė visuotinius principus dėl ginklų gabenimo, kuriuose išdėstomos valstybių pareigos tarptautiniu mastu perduodant ginklus ir šaudmenis,

| C. | primindamas, kad pagal iš dalies pakeisto Kotonu partnerystės susitarimo 96 ir 97 straipsnius, išaiškėjus rimtiems korupcijos atvejams, numatyta konsultacijų galimybė ir kad ypatingais atvejais po šių konsultacijų gali būti imamasi specialių priemonių, |
| --- | --- |

C.

primindamas, kad pagal iš dalies pakeisto Kotonu partnerystės susitarimo 96 ir 97 straipsnius, išaiškėjus rimtiems korupcijos atvejams, numatyta konsultacijų galimybė ir kad ypatingais atvejais po šių konsultacijų gali būti imamasi specialių priemonių,

| D. | pasiryžusi visais aspektais mažinti neteisėtos prekybos ŠGLG keliamas žmonių kančias ir nepamiršdama, kad norint reguliuoti ŠGLG regionuose, kuriuose vyko konfliktai, ir imantis taikos palaikymo veiksmų reikia imtis nacionalinių priemonių, bei primindama, kad saugumo arba tvaraus vystymosi negalima užtikrinti be taikos, |
| --- | --- |

D.

pasiryžusi visais aspektais mažinti neteisėtos prekybos ŠGLG keliamas žmonių kančias ir nepamiršdama, kad norint reguliuoti ŠGLG regionuose, kuriuose vyko konfliktai, ir imantis taikos palaikymo veiksmų reikia imtis nacionalinių priemonių, bei primindama, kad saugumo arba tvaraus vystymosi negalima užtikrinti be taikos,

| E. | kadangi apskaičiuota, jog kasmet šaulių ginklais nužudoma pusė milijono žmonių, |
| --- | --- |

E.

kadangi apskaičiuota, jog kasmet šaulių ginklais nužudoma pusė milijono žmonių,

| F. | džiaugdamasi, kad 2006 m. liepos 24 d. buvo išplatintas JT rezoliucijos, pavadintos „Veiksminga įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo kontrolė “projektas, kuriame raginama ne vėliau kaip 2008 m. sukurti vyriausybių ekspertų grupę, kuri ištirtų išsamios, teisiškai privalomos priemonės, kuria būtų nustatomi tarptautiniai įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo standartai, galimumą, taikymo sritį ir orientacinius rodiklius, |
| --- | --- |

F.

džiaugdamasi, kad 2006 m. liepos 24 d. buvo išplatintas JT rezoliucijos, pavadintos „Veiksminga įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo kontrolė “projektas, kuriame raginama ne vėliau kaip 2008 m. sukurti vyriausybių ekspertų grupę, kuri ištirtų išsamios, teisiškai privalomos priemonės, kuria būtų nustatomi tarptautiniai įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo standartai, galimumą, taikymo sritį ir orientacinius rodiklius,

| G. | atsižvelgdama į 2006 m. birželio 26 m. — liepos 7 d. laikotarpiu įvykusią konferenciją, skirtą apžvelgti įgyvendinant UNPoA padarytą pažangą (toliau vadinamą Šaulių ginklų peržiūros konferencija) ir į tai, jog reikia pasistengti, kad veiksmai, kurių buvo imtasi po šios konferencijos, būtų labai sėkmingi, nors konferencijoje nebuvo susitarta dėl veiksmų ir priemonių, skirtų toliau stiprinti veiksmų programą, |
| --- | --- |

G.

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 26 m. — liepos 7 d. laikotarpiu įvykusią konferenciją, skirtą apžvelgti įgyvendinant UNPoA padarytą pažangą (toliau vadinamą Šaulių ginklų peržiūros konferencija) ir į tai, jog reikia pasistengti, kad veiksmai, kurių buvo imtasi po šios konferencijos, būtų labai sėkmingi, nors konferencijoje nebuvo susitarta dėl veiksmų ir priemonių, skirtų toliau stiprinti veiksmų programą,

| H. | pažymėdama, kad į minėtą rezoliucijos projektą, kuris 2006 m. spalio mėn. turėjo būti pateiktas JT Generalinės Asamblėjos Pirmajame komitete, turi būti įtraukti valstybių įsipareigojimai saugoti žmogaus teises, kurių neužtikrinus ATT neužkirs kelio tiekti ginklus didžiausiems pažeidėjams, |
| --- | --- |

H.

pažymėdama, kad į minėtą rezoliucijos projektą, kuris 2006 m. spalio mėn. turėjo būti pateiktas JT Generalinės Asamblėjos Pirmajame komitete, turi būti įtraukti valstybių įsipareigojimai saugoti žmogaus teises, kurių neužtikrinus ATT neužkirs kelio tiekti ginklus didžiausiems pažeidėjams,

| I. | dar kartą pabrėždama savo nerimą dėl tebesitęsiančio ŠGLG, kurie yra tikrasis besivystančio pasaulio masinio naikinimo ginklas, platinimo, dėl kurio be reikalo kenčia žmonės, aštrėja ginkluoti konfliktai ir nestabilumas, o tai sudaro sąlygas terorizmui, kenkia darniam vystymuisi bei teisės viršenybės principų laikymuisi ir skatina rimtus žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, |
| --- | --- |

I.

dar kartą pabrėždama savo nerimą dėl tebesitęsiančio ŠGLG, kurie yra tikrasis besivystančio pasaulio masinio naikinimo ginklas, platinimo, dėl kurio be reikalo kenčia žmonės, aštrėja ginkluoti konfliktai ir nestabilumas, o tai sudaro sąlygas terorizmui, kenkia darniam vystymuisi bei teisės viršenybės principų laikymuisi ir skatina rimtus žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus,

| J. | džiaugdamasi dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Pirmajam komitetui Argentinos, Australijos, Kosta Rikos, Suomijos, Japonijos, Kenijos ir Jungtinės Karalystės pateikto rezoliucijos projekto, kuriame reikalaujama sukurti ekspertų grupę, privalančią parengti ataskaitą apie teisiškai privalomą priemonę, kuria būtų sukuriami bendri tarptautiniai įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo standartai, ir ragindama tą komitetą sustiprinti ekspertų grupės įgaliojimus konkrečiai nurodant žmogaus teisių sritį, sutrumpinant laikotarpį ir pakeičiant nevienareikšmes formuluotes dėl „galimumo “ištyrimo aiškia parama privalomai ATT, |
| --- | --- |

J.

džiaugdamasi dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Pirmajam komitetui Argentinos, Australijos, Kosta Rikos, Suomijos, Japonijos, Kenijos ir Jungtinės Karalystės pateikto rezoliucijos projekto, kuriame reikalaujama sukurti ekspertų grupę, privalančią parengti ataskaitą apie teisiškai privalomą priemonę, kuria būtų sukuriami bendri tarptautiniai įprastinės ginkluotės importo, eksporto ir perdavimo standartai, ir ragindama tą komitetą sustiprinti ekspertų grupės įgaliojimus konkrečiai nurodant žmogaus teisių sritį, sutrumpinant laikotarpį ir pakeičiant nevienareikšmes formuluotes dėl „galimumo “ištyrimo aiškia parama privalomai ATT,

| K. | primindama, kad G8 šalims tenka maždaug 85 proc. pasaulio prekybos ginklais ir kad remiantis 2005 m. rugpjūčio 29 d. JAV Kongresui pateikta ataskaita susitarimai dėl įprastinės ginkluotės perdavimo besivystančioms šalims 1997-2004 m. sudarė 62,7 proc. visos tarptautinių ginklų perdavimo sandorių vertės, o 2004 m. besivystančioms šalims tiekiamų ginklų vertė sudarė 64,6 proc. viso pasaulio ginklų tiekimo sandorių vertės, |
| --- | --- |

K.

primindama, kad G8 šalims tenka maždaug 85 proc. pasaulio prekybos ginklais ir kad remiantis 2005 m. rugpjūčio 29 d. JAV Kongresui pateikta ataskaita susitarimai dėl įprastinės ginkluotės perdavimo besivystančioms šalims 1997-2004 m. sudarė 62,7 proc. visos tarptautinių ginklų perdavimo sandorių vertės, o 2004 m. besivystančioms šalims tiekiamų ginklų vertė sudarė 64,6 proc. viso pasaulio ginklų tiekimo sandorių vertės,

| L. | primindamas, kad visos G8 šalys kartu vystymuisi kasmet išleidžia apie 63 mlrd. eurų ir kad ES bei pačios Europos šalys prisideda daugiau negu siekia bendra Oficialios raidos pagalbos (angl. ODA) suma, |
| --- | --- |

L.

primindamas, kad visos G8 šalys kartu vystymuisi kasmet išleidžia apie 63 mlrd. eurų ir kad ES bei pačios Europos šalys prisideda daugiau negu siekia bendra Oficialios raidos pagalbos (angl. ODA) suma,

| M. | patvirtindama, kad besivystančių šalių vykdomas ŠGLG eksportas (kitoms valstybėms ir tarp pačių besivystančių šalių) gali sukelti konfliktus ir kenkti tų pačių šalių vykdomoms vystymosi ir techninės pagalbos politikos priemonėms, |
| --- | --- |

M.

patvirtindama, kad besivystančių šalių vykdomas ŠGLG eksportas (kitoms valstybėms ir tarp pačių besivystančių šalių) gali sukelti konfliktus ir kenkti tų pačių šalių vykdomoms vystymosi ir techninės pagalbos politikos priemonėms,

| N. | padrąsinta 2005 m. Pasaulio viršūnių aukščiausio lygio susitikime valstybių ir vyriausybių vadovų pareikšta parama UPoA įgyvendinimui ir jų parodytu pripažinimu, kad neteisėta prekyba šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote daro neigiamą poveikį vystymuisi, taikai, saugumui ir žmogaus teisėms, |
| --- | --- |

N.

padrąsinta 2005 m. Pasaulio viršūnių aukščiausio lygio susitikime valstybių ir vyriausybių vadovų pareikšta parama UPoA įgyvendinimui ir jų parodytu pripažinimu, kad neteisėta prekyba šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote daro neigiamą poveikį vystymuisi, taikai, saugumui ir žmogaus teisėms,

| O. | kadangi reikia tinkamai atsižvelgti į ŠGLG neteisėtos gamybos, perdavimo ir platinimo sąsają su korupcija tiek besivystančiose, tiek išsivysčiusiose šalyse, |
| --- | --- |

O.

kadangi reikia tinkamai atsižvelgti į ŠGLG neteisėtos gamybos, perdavimo ir platinimo sąsają su korupcija tiek besivystančiose, tiek išsivysčiusiose šalyse,

| P. | patvirtindamas ryžtą stiprinti UNPoA ir toliau siekti įtikinti vyriausybes susitarti dėl privalomų tarptautiniais, regioniniais ir valstybių vidaus teisės aktais įtvirtintų ŠGLG (įskaitant tarpininkavimą ir perdavimą) kontrolės nuostatų, |
| --- | --- |

P.

patvirtindamas ryžtą stiprinti UNPoA ir toliau siekti įtikinti vyriausybes susitarti dėl privalomų tarptautiniais, regioniniais ir valstybių vidaus teisės aktais įtvirtintų ŠGLG (įskaitant tarpininkavimą ir perdavimą) kontrolės nuostatų,

| Q. | įsitikinęs, kad dabar tarptautinė ir regioninė bendruomenė, pasitelkusi įpareigojančius tarptautinius standartus, kurie grindžiami visapusiška pagarba tarptautinei teisei, įskaitant žmogaus teises ir tarptautinę humanitarinę teisę, būtinai turi spręsti ŠGLG platinimo ir netinkamo naudojimo problemą, |
| --- | --- |

Q.

įsitikinęs, kad dabar tarptautinė ir regioninė bendruomenė, pasitelkusi įpareigojančius tarptautinius standartus, kurie grindžiami visapusiška pagarba tarptautinei teisei, įskaitant žmogaus teises ir tarptautinę humanitarinę teisę, būtinai turi spręsti ŠGLG platinimo ir netinkamo naudojimo problemą,

| R. | nerimaudama dėl to, kad šaudmenys ir sprogmenys nebuvo įtraukti į tarptautinės priemonės, sudarančios valstybėms sąlygas laiku ir patikimai atpažinti ir atsekti neteisėtus šaulių ginklus ir lengvąją ginkluotę, taikymo sritį, ir dėl šios priemonės teisiškai neįpareigojamojo pobūdžio, |
| --- | --- |

R.

nerimaudama dėl to, kad šaudmenys ir sprogmenys nebuvo įtraukti į tarptautinės priemonės, sudarančios valstybėms sąlygas laiku ir patikimai atpažinti ir atsekti neteisėtus šaulių ginklus ir lengvąją ginkluotę, taikymo sritį, ir dėl šios priemonės teisiškai neįpareigojamojo pobūdžio,

| S. | apgailestaudama dėl to, kad JT plataus masto konsultacijos dėl kovos su neteisėtu tarpininkavimu prekiaujant ŠGLG ir toliau vyksta labai lėtai, ir dėl to, kad nėra įsipareigojimo susitarti dėl teisiškai įpareigojančios tarptautinės priemonės dėl tarpininkavimo prekyboje ginklais, |
| --- | --- |

S.

apgailestaudama dėl to, kad JT plataus masto konsultacijos dėl kovos su neteisėtu tarpininkavimu prekiaujant ŠGLG ir toliau vyksta labai lėtai, ir dėl to, kad nėra įsipareigojimo susitarti dėl teisiškai įpareigojančios tarptautinės priemonės dėl tarpininkavimo prekyboje ginklais,

| T. | pabrėždama, kad pagal UNPoA reikalaujama, jog valstybės įvertintų eksporto patvirtinimo prašymus laikydamosi griežtų nacionalinių visus ŠGLG reglamentuojančių taisyklių ir procedūrų, atitinkančių esamus valstybių įsipareigojimus ir atitinkamą tarptautinę teisę, ir kad ypač būtų atsižvelgiama į pavojų, jog šiais ginklais gali būti pradėta prekiauti neteisėtai, |
| --- | --- |

T.

pabrėždama, kad pagal UNPoA reikalaujama, jog valstybės įvertintų eksporto patvirtinimo prašymus laikydamosi griežtų nacionalinių visus ŠGLG reglamentuojančių taisyklių ir procedūrų, atitinkančių esamus valstybių įsipareigojimus ir atitinkamą tarptautinę teisę, ir kad ypač būtų atsižvelgiama į pavojų, jog šiais ginklais gali būti pradėta prekiauti neteisėtai,

| U. | džiaugdamasis vykstančiomis pilietinės visuomenės organizacijų kampanijomis, ypač propaguojančiomis ATT, ir jas palaikydamas, |
| --- | --- |

U.

džiaugdamasis vykstančiomis pilietinės visuomenės organizacijų kampanijomis, ypač propaguojančiomis ATT, ir jas palaikydamas,

| V. | patvirtindama, kad siekiant visų valstybių ir jų piliečių gerovės būtina sumažinti ŠGLG prieinamumą, tiekimą ir paklausą; tai galima pasiekti nacionalinio, regioninio, žemyninio ir tarptautinio lygmens veiksmais ir iniciatyvomis, ypač:






  — | mažinant ŠGLG gamybą, |
| --- | --- | --- |

V.

patvirtindama, kad siekiant visų valstybių ir jų piliečių gerovės būtina sumažinti ŠGLG prieinamumą, tiekimą ir paklausą; tai galima pasiekti nacionalinio, regioninio, žemyninio ir tarptautinio lygmens veiksmais ir iniciatyvomis, ypač:

—

mažinant ŠGLG gamybą,

| — | prisiimant politinius įsipareigojimus ir nuosekliai šalinant pradines konfliktų priežastis, |
| --- | --- |

—

prisiimant politinius įsipareigojimus ir nuosekliai šalinant pradines konfliktų priežastis,

| — | užkertant kelią neteisėtai gaminti, turėti, kaupti, netinkamai naudoti šaulių ginklus bei lengvąją ginkluotę ir jais prekiauti, su šiais veiksmais kovojant ir juos panaikinant, |
| --- | --- |

—

užkertant kelią neteisėtai gaminti, turėti, kaupti, netinkamai naudoti šaulių ginklus bei lengvąją ginkluotę ir jais prekiauti, su šiais veiksmais kovojant ir juos panaikinant,

| — | daugiausia dėmesio skiriant visuomenės informavimui ir švietimui, |
| --- | --- |

—

daugiausia dėmesio skiriant visuomenės informavimui ir švietimui,

| — | sukuriant veiksmingas perteklinių ir neteisėtų ginklų surinkimo ir sunaikinimo priemones, |
| --- | --- |

—

sukuriant veiksmingas perteklinių ir neteisėtų ginklų surinkimo ir sunaikinimo priemones,

| — | imantis veiksmingų nuginklavimo, demobilizavimo ir reintegracijos priemonių, kuriomis būtų skatinamas žmonių saugumas ir tvarus taikos susitarimų sudarymas, |
| --- | --- |

—

imantis veiksmingų nuginklavimo, demobilizavimo ir reintegracijos priemonių, kuriomis būtų skatinamas žmonių saugumas ir tvarus taikos susitarimų sudarymas,

| — | teikiant reabilitacijos ir reintegracijos pagalbą demobilizuotiems kareiviams, buvusiems kovotojams ir ypač kariams vaikams, kaip minima Afrikos Sąjungos susitikimo išvadose dėl po ginkluotų konfliktų vykdomos rekonstrukcijos ir vystymo (angl. PCRD), atsižvelgiant į jų specialius poreikius, ypač sugrįžti į šeimą, integruotis į pilietinę visuomenę ir būti deramai reabilituotiems, |
| --- | --- |

—

teikiant reabilitacijos ir reintegracijos pagalbą demobilizuotiems kareiviams, buvusiems kovotojams ir ypač kariams vaikams, kaip minima Afrikos Sąjungos susitikimo išvadose dėl po ginkluotų konfliktų vykdomos rekonstrukcijos ir vystymo (angl. PCRD), atsižvelgiant į jų specialius poreikius, ypač sugrįžti į šeimą, integruotis į pilietinę visuomenę ir būti deramai reabilituotiems,

| — | užtikrinant, kad vaikai būtų deramai apsaugoti nuo tiesioginio ryšio su ŠGLG regionuose, kuriuose vyksta konfliktai, |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad vaikai būtų deramai apsaugoti nuo tiesioginio ryšio su ŠGLG regionuose, kuriuose vyksta konfliktai,

| — | pripažįstant ŠGLG buvimo poveikį moterims ir ypač mergaitėms, įskaitant smurtą lyties pagrindu; |
| --- | --- |

—

pripažįstant ŠGLG buvimo poveikį moterims ir ypač mergaitėms, įskaitant smurtą lyties pagrindu;

| — | skatinant įgyvendinti 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1325 nuostatas, |
| --- | --- |

—

skatinant įgyvendinti 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1325 nuostatas,

| — | pripažįstant, kad su ŠGLG susijusios programos turi būti tęsiamos ir vėlesniais, ne tik pokonfliktiniu ir pereinamuoju, laikotarpiais, integruojant šaulių ginklų skaičiaus mažinimą ir valdymą į visus valstybių vidaus ir vietos veiksmų planus bei strategiją, susijusią su nacionaliniu saugumu, vystymusi, sveikata, skurdo mažinimu, nusikaltimų prevencija, rekonstrukcija, po konfliktų vykdoma konsultuojantis ir bendradarbiaujant su visais visuomenės nariais, suinteresuotais subjektais, įskaitant NVO, ir teikiant vietos sąlygoms pritaikytas vystymosi paskatas, |
| --- | --- |

—

pripažįstant, kad su ŠGLG susijusios programos turi būti tęsiamos ir vėlesniais, ne tik pokonfliktiniu ir pereinamuoju, laikotarpiais, integruojant šaulių ginklų skaičiaus mažinimą ir valdymą į visus valstybių vidaus ir vietos veiksmų planus bei strategiją, susijusią su nacionaliniu saugumu, vystymusi, sveikata, skurdo mažinimu, nusikaltimų prevencija, rekonstrukcija, po konfliktų vykdoma konsultuojantis ir bendradarbiaujant su visais visuomenės nariais, suinteresuotais subjektais, įskaitant NVO, ir teikiant vietos sąlygoms pritaikytas vystymosi paskatas,

| W. | džiaugdamasi dėl ES strategijos, skirtos kovoti su neteisėtu ŠGLG kaupimu, prekyba jais ir jų šaudmenimis ir patvirtindama, kad reikia nuoseklios, išsamios ES ŠGLG atžvilgiu užsienyje vykdomų veiksmų koncepcijos, kurioje būtų atsižvelgiama į ilgalaikį tvarų vystymąsi ir į tai, kad vyriausybės turi tarptautiniu mastu bendradarbiauti tarptautinėse organizacijose ir laikytis tarptautinėje teisėje įtvirtintų įsipareigojimų, |
| --- | --- |

W.

džiaugdamasi dėl ES strategijos, skirtos kovoti su neteisėtu ŠGLG kaupimu, prekyba jais ir jų šaudmenimis ir patvirtindama, kad reikia nuoseklios, išsamios ES ŠGLG atžvilgiu užsienyje vykdomų veiksmų koncepcijos, kurioje būtų atsižvelgiama į ilgalaikį tvarų vystymąsi ir į tai, kad vyriausybės turi tarptautiniu mastu bendradarbiauti tarptautinėse organizacijose ir laikytis tarptautinėje teisėje įtvirtintų įsipareigojimų,

| X. | ragindama ES valstybes nares teikti pirmenybę ŠGLG kontrolės ir sunaikinimo strategijai, įskaitant projektus, orientuotus į buvusių kovotojų nusiginklavimą, demobilizaciją, repatriaciją, reabilitaciją ir reintegraciją (angl. DDRRR) išsamiai bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir po ginkluoto smurto likusiais gyvais asmenimis bei siekiant šioms programoms užtikrinti pakankamą finansavimą iš 10-ojo EPF, |
| --- | --- |

X.

ragindama ES valstybes nares teikti pirmenybę ŠGLG kontrolės ir sunaikinimo strategijai, įskaitant projektus, orientuotus į buvusių kovotojų nusiginklavimą, demobilizaciją, repatriaciją, reabilitaciją ir reintegraciją (angl. DDRRR) išsamiai bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir po ginkluoto smurto likusiais gyvais asmenimis bei siekiant šioms programoms užtikrinti pakankamą finansavimą iš 10-ojo EPF,

| Y. | kadangi ES valstybių narių vykdoma aiški, veiksminga ir suderinta bendra ginklų eksporto kontrolės politika, įtvirtinta teisiškai privalomame Elgesio kodekse dėl ginklų eksporto, būtų lemiamas ES įnašas į tvarų AKR valstybių vystymąsi, |
| --- | --- |

Y.

kadangi ES valstybių narių vykdoma aiški, veiksminga ir suderinta bendra ginklų eksporto kontrolės politika, įtvirtinta teisiškai privalomame Elgesio kodekse dėl ginklų eksporto, būtų lemiamas ES įnašas į tvarų AKR valstybių vystymąsi,

| Z. | primindama, kad prekybos ŠGLG prevencija, kova su ja ir jos panaikinimas visais aspektais yra pagrindiniai elementai siekiant paramos konfliktų prevencijai ir sprendimui, tvariai po konfliktų vykdomai rekonstrukcijai, skatinant nuolatinę taiką, saugumą, nusikaltimų prevenciją ir padedant sukurti sąlygas tvariam žmonių, socialinės ir ekonominės sferos vystymuisi, |
| --- | --- |

Z.

primindama, kad prekybos ŠGLG prevencija, kova su ja ir jos panaikinimas visais aspektais yra pagrindiniai elementai siekiant paramos konfliktų prevencijai ir sprendimui, tvariai po konfliktų vykdomai rekonstrukcijai, skatinant nuolatinę taiką, saugumą, nusikaltimų prevenciją ir padedant sukurti sąlygas tvariam žmonių, socialinės ir ekonominės sferos vystymuisi,

| AA. | taip pat atsižvelgdama į specialius po ginkluotų konfliktų likusių gyvų asmenų poreikius, įskaitant sveikatą, ekonominius, reabilitacijos poreikius ir skirtingus moterų, vyrų, mergaičių, berniukų, pagyvenusių žmonių ir pabėgėlių poreikius, |
| --- | --- |

AA.

taip pat atsižvelgdama į specialius po ginkluotų konfliktų likusių gyvų asmenų poreikius, įskaitant sveikatą, ekonominius, reabilitacijos poreikius ir skirtingus moterų, vyrų, mergaičių, berniukų, pagyvenusių žmonių ir pabėgėlių poreikius,

| AB. | primindama, kokį didelį susirūpinimą kelia pražūtingas ŠGLG poveikis vaikams, kurių daugelis yra ginkluoto konflikto aukos, verčiami tapti kariais arba įtraukiami į organizuotą ginkluotą smurtą, ir šiuo požiūriu atsižvelgdama į specialiąsias JT Generalinės Asamblėjos sesijas dėl vaikų ir Saugumo Tarybos rezoliucijas 1379, 1460, 1539 ir 1612, kuriomis prisidedama prie nuoseklios vaikų apsaugos ginkluotų konfliktų metu užtikrinimo sistemos, |
| --- | --- |

AB.

primindama, kokį didelį susirūpinimą kelia pražūtingas ŠGLG poveikis vaikams, kurių daugelis yra ginkluoto konflikto aukos, verčiami tapti kariais arba įtraukiami į organizuotą ginkluotą smurtą, ir šiuo požiūriu atsižvelgdama į specialiąsias JT Generalinės Asamblėjos sesijas dėl vaikų ir Saugumo Tarybos rezoliucijas 1379, 1460, 1539 ir 1612, kuriomis prisidedama prie nuoseklios vaikų apsaugos ginkluotų konfliktų metu užtikrinimo sistemos,

| AC. | primindama, kad remiantis 2003 m. JTVP Žmogaus socialinės raidos ataskaita išlaidos karo reikmėms ir skolos yra dvi didžiausios kliūtys siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir kad eksporto kreditavimo agentūros atlieka pagrindinį vaidmenį didinant besivystančių šalių išlaidas karo reikmėms ir skolas, |
| --- | --- |

AC.

primindama, kad remiantis 2003 m. JTVP Žmogaus socialinės raidos ataskaita išlaidos karo reikmėms ir skolos yra dvi didžiausios kliūtys siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir kad eksporto kreditavimo agentūros atlieka pagrindinį vaidmenį didinant besivystančių šalių išlaidas karo reikmėms ir skolas,

| 1. | ragina valstybes susitarti dėl visuotinių ginklų perdavimo principų, kuriais bent jau būtų užtikrinta, kad:






  — | visi perdavimai būtų leidžiami tik turint konkretų leidimą arba licenciją, |
| --- | --- | --- |

1.

ragina valstybes susitarti dėl visuotinių ginklų perdavimo principų, kuriais bent jau būtų užtikrinta, kad:

—

visi perdavimai būtų leidžiami tik turint konkretų leidimą arba licenciją,

| — | būtų laikomasi esamų įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, |
| --- | --- |

—

būtų laikomasi esamų įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę,

| — | būtų laikomasi ir priverčiama laikytis JT Saugumo Tarybos taikomų ginklų embargų, |
| --- | --- |

—

būtų laikomasi ir priverčiama laikytis JT Saugumo Tarybos taikomų ginklų embargų,

| — | nebūtų išduodama leidimų ar licencijų, jeigu esama pavojaus, kad eksportuoti ginklai bus panaudoti sunkiems žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams, įskaitant pavojų, kad šie ginklai bus panaudoti neleistinai — pateks į teroristų, samdytų karių ar partizanų rankas ir pakenks regioniniam ir (arba) vidaus saugumui ir stabilumui; |
| --- | --- |

—

nebūtų išduodama leidimų ar licencijų, jeigu esama pavojaus, kad eksportuoti ginklai bus panaudoti sunkiems žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams, įskaitant pavojų, kad šie ginklai bus panaudoti neleistinai — pateks į teroristų, samdytų karių ar partizanų rankas ir pakenks regioniniam ir (arba) vidaus saugumui ir stabilumui;

| 2. | ragina tarptautinę bendruomenę nedelsiant įtraukiant JT pradėti derybas dėl Tarptautinės sutarties dėl prekybos ginklais siekiant sukurti teisiškai įpareigojančią ginklų gamybos mažinimo juos gaminančiose šalyse priemonę ir remiantis diskusijomis dėl ankstesnėje dalyje minėtų visuotinių principų pasaulio mastu reguliuoti ginklų perdavimą; |
| --- | --- |

2.

ragina tarptautinę bendruomenę nedelsiant įtraukiant JT pradėti derybas dėl Tarptautinės sutarties dėl prekybos ginklais siekiant sukurti teisiškai įpareigojančią ginklų gamybos mažinimo juos gaminančiose šalyse priemonę ir remiantis diskusijomis dėl ankstesnėje dalyje minėtų visuotinių principų pasaulio mastu reguliuoti ginklų perdavimą;

| 3. | pabrėžia, kad reikėtų susisteminti esamus su ginklų gabenimu susijusius tarptautinės teisės įsipareigojimus, ypač atsižvelgiant į žmogaus teises ir humanitarinę teisę; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad reikėtų susisteminti esamus su ginklų gabenimu susijusius tarptautinės teisės įsipareigojimus, ypač atsižvelgiant į žmogaus teises ir humanitarinę teisę;

| 4. | ragina visas JT Šaunamųjų ginklų protokolą pasirašiusias šalis ratifikuoti protokolą ir nedelsiant įtraukti jį į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

4.

ragina visas JT Šaunamųjų ginklų protokolą pasirašiusias šalis ratifikuoti protokolą ir nedelsiant įtraukti jį į nacionalinę teisę;

| 5. | ragina JT veiksmų programą, Šaunamųjų ginklų protokolą ir kitus panašius tarptautinius ir regioninius aktus pasirašiusias šalis sukurti techninės pagalbos programas, pagal kurias būtų siekiama padėti visoms teisės aktais prekybą ginklais kontroliuoti norinčioms trečiosioms šalims arba regioninėms organizacijoms; |
| --- | --- |

5.

ragina JT veiksmų programą, Šaunamųjų ginklų protokolą ir kitus panašius tarptautinius ir regioninius aktus pasirašiusias šalis sukurti techninės pagalbos programas, pagal kurias būtų siekiama padėti visoms teisės aktais prekybą ginklais kontroliuoti norinčioms trečiosioms šalims arba regioninėms organizacijoms;

| 6. | ragina UNPoA ir kitus taikytinus tarptautinius teisės aktus pasirašiusias šalis susitarti dėl bendros ataskaitų teikimo sistemos, kuria būtų naudojamasi per būsimas peržiūros konferencijas arba procesus; šią sistemą, konsultuodamasis su šalimis narėmis, turėtų parengti ir koordinuoti JT Nusiginklavimo reikalų departamentas (angl. UNDDA); |
| --- | --- |

6.

ragina UNPoA ir kitus taikytinus tarptautinius teisės aktus pasirašiusias šalis susitarti dėl bendros ataskaitų teikimo sistemos, kuria būtų naudojamasi per būsimas peržiūros konferencijas arba procesus; šią sistemą, konsultuodamasis su šalimis narėmis, turėtų parengti ir koordinuoti JT Nusiginklavimo reikalų departamentas (angl. UNDDA);

Regioninis lygmuo

| 7. | ragina regioninio arba žemesnio lygmens organizacijose sukurti arba paskirti (kaip konkrečiu atveju tinkamiau) informacijos centrus klausimais, susijusiais su UNPoA įgyvendinimu; |
| --- | --- |

7.

ragina regioninio arba žemesnio lygmens organizacijose sukurti arba paskirti (kaip konkrečiu atveju tinkamiau) informacijos centrus klausimais, susijusiais su UNPoA įgyvendinimu;

| 8. | ragina vykdyti derybas dėl teisiškai privalomų teisės aktų, skirtų visais aspektais užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠGLG, kovoti su ja ir ją panaikinti; ragina valstybes šiuos teisės aktus ratifikuoti ir išsamiai įgyvendinti; |
| --- | --- |

8.

ragina vykdyti derybas dėl teisiškai privalomų teisės aktų, skirtų visais aspektais užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠGLG, kovoti su ja ir ją panaikinti; ragina valstybes šiuos teisės aktus ratifikuoti ir išsamiai įgyvendinti;

Nacionaliniu lygmeniu

| 9. | ragina valstybes ginklų embargo pažeidimus (įskaitant finansinę ir logistinę paramą) nacionalinėje teisėje laikyti baudžiamaisiais nusižengimais; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes ginklų embargo pažeidimus (įskaitant finansinę ir logistinę paramą) nacionalinėje teisėje laikyti baudžiamaisiais nusižengimais;

| 10. | ragina valstybes gerinti ginkluotųjų pajėgų, teisėsaugos institucijų ir baudžiamosios teisenos sistemų veiklą, skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę, nes tai gali padėti sukurti saugią aplinką, kurioje piliečiai nebejaus poreikio turėti šaunamąjį ginklą; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes gerinti ginkluotųjų pajėgų, teisėsaugos institucijų ir baudžiamosios teisenos sistemų veiklą, skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę, nes tai gali padėti sukurti saugią aplinką, kurioje piliečiai nebejaus poreikio turėti šaunamąjį ginklą;

| 11. | rekomenduoja užsienyje veikiančioms privačioms karinėms arba apsaugos tarnyboms taikyti nacionalinius įstatymus ir aktyviai priversti jų laikytis, o jei tokių įstatymų nėra, juos reikėtų sukurti ir taikyti siekiant pagerinti šios besiplečiančios saugumo srities reguliavimą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja užsienyje veikiančioms privačioms karinėms arba apsaugos tarnyboms taikyti nacionalinius įstatymus ir aktyviai priversti jų laikytis, o jei tokių įstatymų nėra, juos reikėtų sukurti ir taikyti siekiant pagerinti šios besiplečiančios saugumo srities reguliavimą ir atskaitomybę;

| 12. | ragina visas valstybes į savo teisę įtraukti Teisėsaugos pareigūnų elgesio kodeksą (16) ir Teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimą apibrėžiančius pagrindinius principus (17); |
| --- | --- |

12.

ragina visas valstybes į savo teisę įtraukti Teisėsaugos pareigūnų elgesio kodeksą (16) ir Teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimą apibrėžiančius pagrindinius principus (17);

| 13. | tvirtai rekomenduoja vyriausybėms uždrausti civiliams asmenims turėti arba naudoti bet kokį automatinį ar pusiau automatinį šautuvą ir kulkosvaidį; |
| --- | --- |

13.

tvirtai rekomenduoja vyriausybėms uždrausti civiliams asmenims turėti arba naudoti bet kokį automatinį ar pusiau automatinį šautuvą ir kulkosvaidį;

| 14. | ragina valstybes sukurti nacionalinius teisės aktus dėl ŠGLG, automatinių ir pusiau automatinių kulkosvaidžių tikrinimo ir licencijų išdavimo bei užkirsti kelią įsigyti ginklus žmonėms, kurie yra naudoję smurtą, ypač šeiminį smurtą, arba yra teisti už prekybą ginklais ar ginkluotės kontrolės nuostatų pažeidimus; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes sukurti nacionalinius teisės aktus dėl ŠGLG, automatinių ir pusiau automatinių kulkosvaidžių tikrinimo ir licencijų išdavimo bei užkirsti kelią įsigyti ginklus žmonėms, kurie yra naudoję smurtą, ypač šeiminį smurtą, arba yra teisti už prekybą ginklais ar ginkluotės kontrolės nuostatų pažeidimus;

| 15. | pabrėžia poreikį užtikrinti nacionalinių iniciatyvų tvarumą, inter alia, nustatant poreikius ir įvertinant išteklius, pilietinėje visuomenėje skatinant reikiamas įgyvendinimo iniciatyvas ir pripažįstant, kad valstybėms tenka pagrindinė atsakomybė įgyvendinant veiksmus; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia poreikį užtikrinti nacionalinių iniciatyvų tvarumą, inter alia, nustatant poreikius ir įvertinant išteklius, pilietinėje visuomenėje skatinant reikiamas įgyvendinimo iniciatyvas ir pripažįstant, kad valstybėms tenka pagrindinė atsakomybė įgyvendinant veiksmus;

| 16. | ragina visus veikėjus stiprinti esamus nacionalinius centrus arba nacionalines koordinavimo agentūras ir jų ryšius su tarptautiniais ir dvišaliais pagalbos teikėjais; |
| --- | --- |

16.

ragina visus veikėjus stiprinti esamus nacionalinius centrus arba nacionalines koordinavimo agentūras ir jų ryšius su tarptautiniais ir dvišaliais pagalbos teikėjais;

| 17. | mano, kad visų pirma (kaip rekomenduojama Bamako ir UNPoA sistemose) reikia:






  — | sukurti ir plėtoti veiksmingai dirbančius nacionalinius centrus, valstybių vidaus veiksmų planus ir (arba) nacionalines koordinavimo agentūras ten, kur jų dar nėra; |
| --- | --- | --- |

17.

mano, kad visų pirma (kaip rekomenduojama Bamako ir UNPoA sistemose) reikia:

—

sukurti ir plėtoti veiksmingai dirbančius nacionalinius centrus, valstybių vidaus veiksmų planus ir (arba) nacionalines koordinavimo agentūras ten, kur jų dar nėra;

| — | stiprinti ginklų valdymo reguliavimą, stiprinti ir derinti šios srities teisės aktus, teisėsaugos institucijose vykdyti mokymo ir pajėgumų kūrimo programas visais šio klausimo aspektais, ypač pasienio kontrolės, atsargų valdymo ir apskaitos; |
| --- | --- |

—

stiprinti ginklų valdymo reguliavimą, stiprinti ir derinti šios srities teisės aktus, teisėsaugos institucijose vykdyti mokymo ir pajėgumų kūrimo programas visais šio klausimo aspektais, ypač pasienio kontrolės, atsargų valdymo ir apskaitos;

| — | kur reikia, gerinti operatyvinius teisės aktų vykdymo, įskaitant atsargų valdymą, stebėjimą, apskaitą ir pasienio kontrolę, pajėgumus; |
| --- | --- |

—

kur reikia, gerinti operatyvinius teisės aktų vykdymo, įskaitant atsargų valdymą, stebėjimą, apskaitą ir pasienio kontrolę, pajėgumus;

| — | gausiau keistis informacija ir stiprinti bendradarbiavimo sistemas, skirtas užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠGLG, su ja kovoti ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

—

gausiau keistis informacija ir stiprinti bendradarbiavimo sistemas, skirtas užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠGLG, su ja kovoti ir ją panaikinti;

| 18. | ragina valstybes, kurios to dar nepadarė, įgyvendinti UNPoA; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes, kurios to dar nepadarė, įgyvendinti UNPoA;

| 19. | ragina visas valstybes reguliuoti atsargų valdymą ir apsaugoti atsargas nuo vagysčių ar dingimo; |
| --- | --- |

19.

ragina visas valstybes reguliuoti atsargų valdymą ir apsaugoti atsargas nuo vagysčių ar dingimo;

| 20. | ragina visas valstybes, ypač AKR ir ES valstybes, keistis informacija dėl tarpininkavimo prekiaujant ginklais; |
| --- | --- |

20.

ragina visas valstybes, ypač AKR ir ES valstybes, keistis informacija dėl tarpininkavimo prekiaujant ginklais;

| 21. | ragina valstybes kuo greičiau patvirtinti reikiamus teisės aktus ir kitas priemones siekiant, kad neteisėta ŠGLG, šaudmenų ir kitų su jais susijusių medžiagų gamyba, turėjimas, naudojimas ir prekyba jais pagal valstybių vidaus teisę būtų laikomi baudžiamaisiais nusikaltimais. |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes kuo greičiau patvirtinti reikiamus teisės aktus ir kitas priemones siekiant, kad neteisėta ŠGLG, šaudmenų ir kitų su jais susijusių medžiagų gamyba, turėjimas, naudojimas ir prekyba jais pagal valstybių vidaus teisę būtų laikomi baudžiamaisiais nusikaltimais.

| 22. | ragina visas valstybes dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą saugoti vaikus nuo ŠGLG platinimo ir netinkamo naudojimo keliamo poveikio ir neleisti jų paversti kariais — užkirsti kelią juos išnaudoti kare; |
| --- | --- |

22.

ragina visas valstybes dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą saugoti vaikus nuo ŠGLG platinimo ir netinkamo naudojimo keliamo poveikio ir neleisti jų paversti kariais — užkirsti kelią juos išnaudoti kare;

| 23. | ragina visas valstybes laikytis įsipareigojimų pagal 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 — nutraukti nebaudžiamumą ir kaltiems asmenims kelti bylas dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų, įskaitant lytinį smurtą prieš moteris ir mergaites; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad visais įmanomais atvejais tokiems nusikaltimams neturi būti taikomos nuostatos dėl amnestijos; |
| --- | --- |

23.

ragina visas valstybes laikytis įsipareigojimų pagal 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 — nutraukti nebaudžiamumą ir kaltiems asmenims kelti bylas dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų, įskaitant lytinį smurtą prieš moteris ir mergaites; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad visais įmanomais atvejais tokiems nusikaltimams neturi būti taikomos nuostatos dėl amnestijos;

| 24. | ragina visas valstybes siekti veiksmingai įgyvendinti 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo ir todėl visapusiškai sprendžiant neteisėtos prekybos ŠGLG klausimus atsižvelgti į lyčių aspektą ir konkrečius moterų poreikius; |
| --- | --- |

24.

ragina visas valstybes siekti veiksmingai įgyvendinti 2000 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo ir todėl visapusiškai sprendžiant neteisėtos prekybos ŠGLG klausimus atsižvelgti į lyčių aspektą ir konkrečius moterų poreikius;

Galutiniai argumentai ir prioritetiniai veiksmai

| 25. | dar kartą patvirtina savo ryžtą įgyvendinti ir išplėsti UNPoA, kurios vientisumas turėtų būti išlaikytas ir dėl kurios neturėtų būti deramasi; |
| --- | --- |

25.

dar kartą patvirtina savo ryžtą įgyvendinti ir išplėsti UNPoA, kurios vientisumas turėtų būti išlaikytas ir dėl kurios neturėtų būti deramasi;

| 26. | rekomenduoja nepaisant nuviliančių Peržiūros konferencijos rezultatų paskelbti metinę ataskaitą dėl JT padarytos pažangos įgyvendinant UNPoA; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja nepaisant nuviliančių Peržiūros konferencijos rezultatų paskelbti metinę ataskaitą dėl JT padarytos pažangos įgyvendinant UNPoA;

| 27. | praėjus JT UNPoA Peržiūros konferencijai, suinteresuotoms valstybėms rekomenduoja 2006 m. toliau kurti bendrus ginklų perdavimo principus ir (arba) užtikrinti, kad tai būtų daroma kartu su JT sistema, ją papildant ir galiausiai sukuriant tarptautinį teisės aktą, bet pripažįsta, kad šis procesas vyks ne pagal UNPoA, o analogiškai; |
| --- | --- |

27.

praėjus JT UNPoA Peržiūros konferencijai, suinteresuotoms valstybėms rekomenduoja 2006 m. toliau kurti bendrus ginklų perdavimo principus ir (arba) užtikrinti, kad tai būtų daroma kartu su JT sistema, ją papildant ir galiausiai sukuriant tarptautinį teisės aktą, bet pripažįsta, kad šis procesas vyks ne pagal UNPoA, o analogiškai;

| 28. | džiaugiasi, kad 2006 m. spalio 26 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Tarptautinis nusiginklavimo komitetas patvirtino rezoliuciją, kuria siekiama sukurti išsamią, teisiškai privalomą priemonę dėl tarptautinių prekybos įprastine ginkluote standartų sukūrimo ir prašo AKR ir ES valstybes paremti šią rezoliuciją Generalinėje Asamblėjoje; |
| --- | --- |

28.

džiaugiasi, kad 2006 m. spalio 26 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Tarptautinis nusiginklavimo komitetas patvirtino rezoliuciją, kuria siekiama sukurti išsamią, teisiškai privalomą priemonę dėl tarptautinių prekybos įprastine ginkluote standartų sukūrimo ir prašo AKR ir ES valstybes paremti šią rezoliuciją Generalinėje Asamblėjoje;

| 29. | labai apgailestauja, kad 2006 m. liepos mėn. vykusioje JT Peržiūros konferencijoje nepavyko pasiekti bendros pozicijos — ypač nepavyko susitarti dėl būsimos ATT principų ir nebuvo sukurta tolesnių veiksmų sistema; |
| --- | --- |

29.

labai apgailestauja, kad 2006 m. liepos mėn. vykusioje JT Peržiūros konferencijoje nepavyko pasiekti bendros pozicijos — ypač nepavyko susitarti dėl būsimos ATT principų ir nebuvo sukurta tolesnių veiksmų sistema;

| 30. | prašo daugiašales ir regionines finansų institucijas reikiamais atvejais imtis priemonių sukurti ŠGLG programas, priklausančias regionuose, kuriuose neseniai pasibaigė konfliktai, vykdomų rekonstrukcijos ir reabilitacijos veiksmų sistemai, stengtis sustiprinti valdymo aspektus, tobulinti teisės aktus ir gerinti operatyvinius teisėsaugos institucijų pajėgumus ŠGLG srityje; |
| --- | --- |

30.

prašo daugiašales ir regionines finansų institucijas reikiamais atvejais imtis priemonių sukurti ŠGLG programas, priklausančias regionuose, kuriuose neseniai pasibaigė konfliktai, vykdomų rekonstrukcijos ir reabilitacijos veiksmų sistemai, stengtis sustiprinti valdymo aspektus, tobulinti teisės aktus ir gerinti operatyvinius teisėsaugos institucijų pajėgumus ŠGLG srityje;

| 31. | taip pat ragina šias finansų institucijas skatinti socialinio ir ekonominio vystymosi programas, apimančias visuomenės informavimą apie visus neteisėtos prekybos ŠGLG keliamų problemų ir padarinių aspektus; |
| --- | --- |

31.

taip pat ragina šias finansų institucijas skatinti socialinio ir ekonominio vystymosi programas, apimančias visuomenės informavimą apie visus neteisėtos prekybos ŠGLG keliamų problemų ir padarinių aspektus;

| 32. | ragina reikiamais atvejais teikti regioninę paramą valstybių vidaus nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos programoms, ypač ką tik pasibaigus konfliktams, konkrečiai pažymint atitinkamų įstatymų, administracinių teisės aktų ir procedūrų įvedimą, laikymąsi, įgyvendinimą ar stiprinimą; |
| --- | --- |

32.

ragina reikiamais atvejais teikti regioninę paramą valstybių vidaus nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos programoms, ypač ką tik pasibaigus konfliktams, konkrečiai pažymint atitinkamų įstatymų, administracinių teisės aktų ir procedūrų įvedimą, laikymąsi, įgyvendinimą ar stiprinimą;

| 33. | ragina regionus skatinti veiksmingą atsargų valdymą ir saugumą, ypač fizines saugumo priemones; |
| --- | --- |

33.

ragina regionus skatinti veiksmingą atsargų valdymą ir saugumą, ypač fizines saugumo priemones;

| 34. | ragina regionus reikiamais atvejais savanoriškai kurti skaidrumo didinimo priemones, skirtas visais aspektais užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠGLG, su ja kovoti ir ją panaikinti; |
| --- | --- |

34.

ragina regionus reikiamais atvejais savanoriškai kurti skaidrumo didinimo priemones, skirtas visais aspektais užkirsti kelią neteisėtai prekybai ŠGLG, su ja kovoti ir ją panaikinti;

| 35. | ragina visas ES ir AKR valstybes ir galinčias tai padaryti atitinkamas tarptautines bei regionines organizacijas rimtai apsvarstyti galimybę suteikti paramą, taip pat techninę ir finansinę, UNPoA numatytų priemonių įgyvendinimui; |
| --- | --- |

35.

ragina visas ES ir AKR valstybes ir galinčias tai padaryti atitinkamas tarptautines bei regionines organizacijas rimtai apsvarstyti galimybę suteikti paramą, taip pat techninę ir finansinę, UNPoA numatytų priemonių įgyvendinimui;

| 36. | ragina visas valstybes, tarptautines ir regionines organizacijas vyriausybiniu ir parlamentiniu lygmeniu bendradarbiauti, kurti ir stiprinti partnerystę, dalintis ištekliais ir informacija apie visus neteisėtos prekybos ŠGLG aspektus; |
| --- | --- |

36.

ragina visas valstybes, tarptautines ir regionines organizacijas vyriausybiniu ir parlamentiniu lygmeniu bendradarbiauti, kurti ir stiprinti partnerystę, dalintis ištekliais ir informacija apie visus neteisėtos prekybos ŠGLG aspektus;

| 37. | siekdama padėti įgyvendinti UNPoA, ragina visas ES ir AKR valstybes, tarptautines ir regionines organizacijas rimtai apsvarstyti galimybę suinteresuotoms valstybėms jų prašymu padėti kurti pajėgumus, įskaitant deramus teisės ir administracinius aktus, teisėsaugą, ŠGLG aptikimą ir žymėjimą, atsargų valdymą ir saugumą, sunaikinimą ir informacijos rinkimą bei keitimąsi ja, šiais veiksmais pabrėžiant visų valstybių narių pareigą užtikrinti valstybių vidaus iniciatyvų tvarumą įgyvendinant visus UNPoA veiksmus; |
| --- | --- |

37.

siekdama padėti įgyvendinti UNPoA, ragina visas ES ir AKR valstybes, tarptautines ir regionines organizacijas rimtai apsvarstyti galimybę suinteresuotoms valstybėms jų prašymu padėti kurti pajėgumus, įskaitant deramus teisės ir administracinius aktus, teisėsaugą, ŠGLG aptikimą ir žymėjimą, atsargų valdymą ir saugumą, sunaikinimą ir informacijos rinkimą bei keitimąsi ja, šiais veiksmais pabrėžiant visų valstybių narių pareigą užtikrinti valstybių vidaus iniciatyvų tvarumą įgyvendinant visus UNPoA veiksmus;

| 38. | ragina visas valstybes nares sukurti viešą duomenų bazę, kurioje būtų valstybių narių, tarptautinių, regioninių ir kitų šioje srityje veikiančių organizacijų savanoriškai pateikta informacija apie nukentėjusių šalių poreikius, įgyvendinant UNPoA įgytą patirtį ir kita informacija, galinti pagerinti koordinavimą ir padėti suderinti išteklius su poreikiais; |
| --- | --- |

38.

ragina visas valstybes nares sukurti viešą duomenų bazę, kurioje būtų valstybių narių, tarptautinių, regioninių ir kitų šioje srityje veikiančių organizacijų savanoriškai pateikta informacija apie nukentėjusių šalių poreikius, įgyvendinant UNPoA įgytą patirtį ir kita informacija, galinti pagerinti koordinavimą ir padėti suderinti išteklius su poreikiais;

| 39. | primena EBPO Vystymosi paramos komiteto gaires ir kitus vystymosi partnerių veiksmus, kuriais siekiama sudaryti galimybes įgyvendinant UNPoA pasinaudoti Oficialia raidos pagalba (angl. ODA); ragina visas valstybes, agentūras ir institucijas išsamiai pasinaudoti šiomis aplinkybėmis; ragina dar kartą persvarstyti šias gaires, kad įgyvendinant UNPoA ir šalinant neigiamą ŠGLG platinimo ir neteisėto naudojimo poveikį būtų galima dažniau pasinaudoti ODA; |
| --- | --- |

39.

primena EBPO Vystymosi paramos komiteto gaires ir kitus vystymosi partnerių veiksmus, kuriais siekiama sudaryti galimybes įgyvendinant UNPoA pasinaudoti Oficialia raidos pagalba (angl. ODA); ragina visas valstybes, agentūras ir institucijas išsamiai pasinaudoti šiomis aplinkybėmis; ragina dar kartą persvarstyti šias gaires, kad įgyvendinant UNPoA ir šalinant neigiamą ŠGLG platinimo ir neteisėto naudojimo poveikį būtų galima dažniau pasinaudoti ODA;

| 40. | ragina JT Sekretoriatą imtis vadovaujančio vaidmens ir koordinuoti UNPoA veiksmų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

40.

ragina JT Sekretoriatą imtis vadovaujančio vaidmens ir koordinuoti UNPoA veiksmų įgyvendinimą;

| 41. | ragina AKR ir ES Tarybą įsipareigoti stiprinti ES ir AKR bendradarbiavimą įgyvendinant UNPoA ir kas dvejus metus rengti į 2002 m. Afrikos poreikių ir partnerystės konferenciją panašias regionines poreikių ir partnerystės konferencijas, kuriose būtų apžvelgiamas įgyvendinimas kiekviename regione; |
| --- | --- |

41.

ragina AKR ir ES Tarybą įsipareigoti stiprinti ES ir AKR bendradarbiavimą įgyvendinant UNPoA ir kas dvejus metus rengti į 2002 m. Afrikos poreikių ir partnerystės konferenciją panašias regionines poreikių ir partnerystės konferencijas, kuriose būtų apžvelgiamas įgyvendinimas kiekviename regione;

| 42. | ragina su ŠGLG susijusius klausimus integruoti į atitinkamus ES ir AKR procesus ir dokumentus, ypač į visas atitinkamų regioninių ir nacionalinių įstaigų vykdomas taikos ir saugumo politikos priemones ir veiksmus, būtinus įgyvendinant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir vykdant nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos procesą (NDR); |
| --- | --- |

42.

ragina su ŠGLG susijusius klausimus integruoti į atitinkamus ES ir AKR procesus ir dokumentus, ypač į visas atitinkamų regioninių ir nacionalinių įstaigų vykdomas taikos ir saugumo politikos priemones ir veiksmus, būtinus įgyvendinant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir vykdant nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos procesą (NDR);

| 43. | ragina teikti pirmenybę Parlamento veiksmams ir darbui gero valdymo srityje, nes šie aspektai svarbūs bet kokioje ŠGLG klausimo ir regioninių konfliktų sprendimo strategijoje; |
| --- | --- |

43.

ragina teikti pirmenybę Parlamento veiksmams ir darbui gero valdymo srityje, nes šie aspektai svarbūs bet kokioje ŠGLG klausimo ir regioninių konfliktų sprendimo strategijoje;

| 44. | prašo ES ir AKR valstybes nares, Komisijos delegacijas ir ES bei AKR Taryboje pirmininkaujančias valstybes ginti šioje rezoliucijoje įtvirtintus principus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

44.

prašo ES ir AKR valstybes nares, Komisijos delegacijas ir ES bei AKR Taryboje pirmininkaujančias valstybes ginti šioje rezoliucijoje įtvirtintus principus ir rekomendacijas;

| 45. | šiuo atžvilgiu skubiai ragina Komisiją ir Tarybą nutraukti tarpusavio bylinėjimąsi teisme dėl kompetencijos lengvosios ginkluotės srityje ir, jeigu negali klausimo išspręsti pačios, kreiptis į Europos Parlamentą privalomos galios tarpininkavimo; |
| --- | --- |

45.

šiuo atžvilgiu skubiai ragina Komisiją ir Tarybą nutraukti tarpusavio bylinėjimąsi teisme dėl kompetencijos lengvosios ginkluotės srityje ir, jeigu negali klausimo išspręsti pačios, kreiptis į Europos Parlamentą privalomos galios tarpininkavimo;

| 46. | ragina valstybes nares įgyvendinti 2003 m. Tarybos bendrojoje pozicijoje dėl tarpininkavimo prekiaujant ginklais įtvirtintus įsipareigojimus; be to, ragina kas dvejus metus apžvelgti skelbtiną strategiją ir įtraukti į ją valstybių narių, neįgyvendinusių savo įsipareigojimų šioje srityje, sąrašą; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares įgyvendinti 2003 m. Tarybos bendrojoje pozicijoje dėl tarpininkavimo prekiaujant ginklais įtvirtintus įsipareigojimus; be to, ragina kas dvejus metus apžvelgti skelbtiną strategiją ir įtraukti į ją valstybių narių, neįgyvendinusių savo įsipareigojimų šioje srityje, sąrašą;

| 47. | ragina padaryti 1998 m. ES elgesio kodeksą dėl ginklų eksporto teisiškai privalomą; ragina ES pranešti AKR partneriams apie metines ataskaitas dėl elgesio kodekso ir jį įgyvendinant padarytos pažangos; |
| --- | --- |

47.

ragina padaryti 1998 m. ES elgesio kodeksą dėl ginklų eksporto teisiškai privalomą; ragina ES pranešti AKR partneriams apie metines ataskaitas dėl elgesio kodekso ir jį įgyvendinant padarytos pažangos;

| 48. | konkrečiai ragina Tarybą ir Komisiją leisti vykdant su ŠGLG susijusius veiksmus panaudoti deramus išteklius pasitelkiant reglamentus, įsteigiančius Pasirengimo narystei priemonę, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę ir Vystymąsi remiančio bendradarbiavimo priemonę; |
| --- | --- |

48.

konkrečiai ragina Tarybą ir Komisiją leisti vykdant su ŠGLG susijusius veiksmus panaudoti deramus išteklius pasitelkiant reglamentus, įsteigiančius Pasirengimo narystei priemonę, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę ir Vystymąsi remiančio bendradarbiavimo priemonę;

| 49. | ragina ES valstybes nares įvertinti daug problemų keliantį jų eksporto kreditavimo agentūrų teikiamų kreditų daromą poveikį taikai, saugumui ir vystymuisi trečiosiose šalyse ir prašo visas valstybes nares atskleisti visą informaciją apie ginklų eksporto kreditus, kurie tam tikrais vertinimais dabar siekia 20 proc., o kai kuriose valstybėse — net 50 proc. ir daugiau suteikiamų eksporto kreditų ir prašo valstybes nares ypač įsipareigoti ateityje neteikti kreditų ginklų eksportui; |
| --- | --- |

49.

ragina ES valstybes nares įvertinti daug problemų keliantį jų eksporto kreditavimo agentūrų teikiamų kreditų daromą poveikį taikai, saugumui ir vystymuisi trečiosiose šalyse ir prašo visas valstybes nares atskleisti visą informaciją apie ginklų eksporto kreditus, kurie tam tikrais vertinimais dabar siekia 20 proc., o kai kuriose valstybėse — net 50 proc. ir daugiau suteikiamų eksporto kreditų ir prašo valstybes nares ypač įsipareigoti ateityje neteikti kreditų ginklų eksportui;

| 50. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, valstybių narių parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Parlamentiniam forumui dėl šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės, Tarpparlamentinės Sąjungos asamblėjai, JAV kongresui ir Panafrikos parlamentui. |
| --- | --- |

50.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, valstybių narių parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Parlamentiniam forumui dėl šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės, Tarpparlamentinės Sąjungos asamblėjai, JAV kongresui ir Panafrikos parlamentui.

---

(1)  Šią rezoliuciją AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja patvirtino 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose).

(2)  2005 m. gruodžio 8 d. sprendimas A/60/463 (L.55).

(3)  Šį protokolą, žinomą „JT šaunamųjų ginklų protokolo “pavadinimu, Generalinė Asamblėja priėmė 2001 m. gegužės mėn. rezoliucija Nr. 55/255.

(4)  OL C 343, 2001 12 5, p. 311.

(5)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 587.

(6)  OL C 69 E, 2004 3 19, p. 136.

(7)  OL C 117 E, 2006 5 18, p. 230.

(8)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 443.

(9)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 316.

(10)  1997 m. birželio 26 d. priėmė Taryba.

(11)  OL L 191, 2002 7 19, p. 1.

(12)  OL L 156, 2003 6 25, p. 79.

(13)  Europos Sąjungos Taryba, 5319/06, 2006 m. sausio 13 d.

(14)  2678-asis Europos Sąjungos Tarybos Bendrųjų reikalų Tarybos susitikimas Liuksemburge, 2005 m. spalio 3 d.

(15)  OL C 307, 2006 12 15.

(16)  Teisėsaugos pareigūnų elgsenos kodeksas, priimtas Generalinės Asamblėjos 1979 m. gruodžio 17 d. rezoliucija 34/169.

(17)  Teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų naudojimą apibrėžiantys bendrieji principai, priimti Kuboje, Havanoje, 1990 m. rugpjūčio 27 — rugsėjo 7 d. įvykusiame 8-ajame Jungtinių Tautų suvažiavime nusikaltimų prevencijos ir elgesio su nusikaltėliais klausimais.

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl vandens besivystančiose šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.,

| — | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutarties 177, 178, 179, 180, 181 ir 181a straipsnius,

| — | atsižvelgdama į EKR ir ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu mieste (Benine), ir ypač į jo 32 straipsnį, kuriame pripažįstama būtinybė produktyviau naudoti AKR valstybių gamtinius išteklius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EKR ir ES partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu mieste (Benine), ir ypač į jo 32 straipsnį, kuriame pripažįstama būtinybė produktyviau naudoti AKR valstybių gamtinius išteklius,

| — | atsižvelgdama į 4-ojo Pasaulio vandens forumo, vykusio 2006 m. kovo 16-22 d. Mechiko mieste, rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 4-ojo Pasaulio vandens forumo, vykusio 2006 m. kovo 16-22 d. Mechiko mieste, rezultatus,

| — | atsižvelgdama į 1992 m. Rio de Žaneire vykusioje Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos ir plėtros konferencijoje patvirtintą 21 darbotvarkę ir visų pirma į jos 18 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1992 m. Rio de Žaneire vykusioje Jungtinių Tautų aplinkos apsaugos ir plėtros konferencijoje patvirtintą 21 darbotvarkę ir visų pirma į jos 18 dalį,

| — | atsižvelgdama į Tūkstantmečio deklaraciją ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) bei Jungtinių Tautų Tūkstantmečio projekto darbo grupės galutinį pranešimą (2005 m.) dėl vandens ir sanitarinių įrengimų „Sveikata, orumas ir plėtra: kaip tą pasiekti?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tūkstantmečio deklaraciją ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) bei Jungtinių Tautų Tūkstantmečio projekto darbo grupės galutinį pranešimą (2005 m.) dėl vandens ir sanitarinių įrengimų „Sveikata, orumas ir plėtra: kaip tą pasiekti?“,

| — | atsižvelgdama į Pasaulio viršūnių susitikime dėl tvaraus vystymosi, vykusio 2002 m. rugpjūčio 26 d. — rugsėjo 4 d. Johanesburge, patvirtintą politinę deklaraciją, kurioje buvo numatyti prioritetiniai veiksmai penkiose pagrindinėse srityse, kuriuos reikia vykdyti siekiant užtikrinti JT Tūkstantmečio tikslų įgyvendinimą. Pagrindinės sritys: vanduo ir sanitariniai įrengimai, energetika, sveikata, žemės ūkis, biologinė įvairovė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulio viršūnių susitikime dėl tvaraus vystymosi, vykusio 2002 m. rugpjūčio 26 d. — rugsėjo 4 d. Johanesburge, patvirtintą politinę deklaraciją, kurioje buvo numatyti prioritetiniai veiksmai penkiose pagrindinėse srityse, kuriuos reikia vykdyti siekiant užtikrinti JT Tūkstantmečio tikslų įgyvendinimą. Pagrindinės sritys: vanduo ir sanitariniai įrengimai, energetika, sveikata, žemės ūkis, biologinė įvairovė,

| — | atsižvelgdama į Kopenhagoje vykusį (1995 m.) Pasaulio viršūnių susitikimą dėl socialinės plėtros ir jo deklaraciją dėl vandentiekio ir sanitarinių įrengimų, siekiant kovoti su skurdu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kopenhagoje vykusį (1995 m.) Pasaulio viršūnių susitikimą dėl socialinės plėtros ir jo deklaraciją dėl vandentiekio ir sanitarinių įrengimų, siekiant kovoti su skurdu,

| — | atsižvelgdama į tarptautinę Bonos konferenciją (2001 m.) dėl gėlo vandens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tarptautinę Bonos konferenciją (2001 m.) dėl gėlo vandens,

| — | atsižvelgdama į Mar del Platoje surengtą Jungtinių Tautų konferenciją dėl vandens ir jos veiksmų planą dėl vandens išteklių vertinimo ir naudojimo (1977 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Mar del Platoje surengtą Jungtinių Tautų konferenciją dėl vandens ir jos veiksmų planą dėl vandens išteklių vertinimo ir naudojimo (1977 m.),

| — | atsižvelgdama į pasaulinį konsultavimąsi Naujajame Delyje (1990 m.) dėl sveiko vandens tiekimo ir atitinkamų priemonių dėl atliekų šalinimo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į pasaulinį konsultavimąsi Naujajame Delyje (1990 m.) dėl sveiko vandens tiekimo ir atitinkamų priemonių dėl atliekų šalinimo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdama į 37-osios Afrikos vienybės organizacijos (OUA) viršūnių susitikime priimtą pagrindų dokumentą, kuriame numatoma, kad 9-asis iš 10-ies Naujosios partnerystės Afrikos vystymuisi (NEPAD) tikslų yra „kurti ir tobulinti infrastruktūras, apimančias ir informacijos bei komunikacijos technologijų, energetikos, transporto, vandens, sanitarinių įrengimų sritis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 37-osios Afrikos vienybės organizacijos (OUA) viršūnių susitikime priimtą pagrindų dokumentą, kuriame numatoma, kad 9-asis iš 10-ies Naujosios partnerystės Afrikos vystymuisi (NEPAD) tikslų yra „kurti ir tobulinti infrastruktūras, apimančias ir informacijos bei komunikacijos technologijų, energetikos, transporto, vandens, sanitarinių įrengimų sritis“,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vandens valdymo besivystančiose šalyse ir ES plėtros bendradarbiavimo prioritetų (P5_TA(2003)0377), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vandens valdymo besivystančiose šalyse ir ES plėtros bendradarbiavimo prioritetų (P5_TA(2003)0377),

| — | atsižvelgdama į ES vandens iniciatyvą, pateiktą 2002 m. Johanesburbo Pasaulio viršūnių susitikime dėl darniosios plėtros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES vandens iniciatyvą, pateiktą 2002 m. Johanesburbo Pasaulio viršūnių susitikime dėl darniosios plėtros,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. pateiktą AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. pateiktą AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. kovo mėn. 3-ajame Kioto pasauliniame vandens forume pristatytą pranešimą dėl vandens klausimų finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. kovo mėn. 3-ajame Kioto pasauliniame vandens forume pristatytą pranešimą dėl vandens klausimų finansavimo,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. kovo 9 d. pateiktą Jungtinių Tautų pasaulinę ataskaitą dėl vandens išteklių vertinimo „Vanduo — tai bendra atsakomybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 9 d. pateiktą Jungtinių Tautų pasaulinę ataskaitą dėl vandens išteklių vertinimo „Vanduo — tai bendra atsakomybė“,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR/ES 3916/06/gal.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR/ES 3916/06/gal.),

| A. | kadangi 1,1 milijardo žmonių neturi tinkamo priėjimo prie geriamojo vandens ir 2,6 milijardo žmonių neturi tinkamų sanitarinių įrengimų (WHO/UNICEF JMP 2004 m.) (2), |
| --- | --- |

A.

kadangi 1,1 milijardo žmonių neturi tinkamo priėjimo prie geriamojo vandens ir 2,6 milijardo žmonių neturi tinkamų sanitarinių įrengimų (WHO/UNICEF JMP 2004 m.) (2),

| B. | kadangi dėl demografinio augimo iki 2015 m. 1,1 milijardo žmonių reikės aprūpinti geriamuoju vandeniu, o 2,6 milijardo sanitariniais įrengimais, iš kurių atitinkamai 400 ir 410 mln. žmonių yra Afrikoje; pažymi, kad geriamojo vandens poreikis nenuslūgs, o augs, nes iki 2050 m. pasaulio populiacija bus daugiau kaip 9 milijardai žmonių, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl demografinio augimo iki 2015 m. 1,1 milijardo žmonių reikės aprūpinti geriamuoju vandeniu, o 2,6 milijardo sanitariniais įrengimais, iš kurių atitinkamai 400 ir 410 mln. žmonių yra Afrikoje; pažymi, kad geriamojo vandens poreikis nenuslūgs, o augs, nes iki 2050 m. pasaulio populiacija bus daugiau kaip 9 milijardai žmonių,

| C. | kadangi jau nebereikia įrodinėti vandens svarbos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, nes vanduo yra gamybos veiklos dalis, atlieka svarbų vaidmenį žemės ūkio, žuvininkystės, sveikatos, pramonės, energetikos, ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugos ir visose žmonių gerovei skirto vartojimo srityse, |
| --- | --- |

C.

kadangi jau nebereikia įrodinėti vandens svarbos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, nes vanduo yra gamybos veiklos dalis, atlieka svarbų vaidmenį žemės ūkio, žuvininkystės, sveikatos, pramonės, energetikos, ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugos ir visose žmonių gerovei skirto vartojimo srityse,

| D. | kadangi galimybė naudotis geriamuoju vandeniu yra pripažinta pagrindine žmogaus teise, kurią sustiprina tarptautinės socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių konvencijos, ir kadangi žmogaus gyvenimui ir gerovei būtinas vanduo turi būti laikomas ne tik prekybiniu, bet ir socialiniu produktu, |
| --- | --- |

D.

kadangi galimybė naudotis geriamuoju vandeniu yra pripažinta pagrindine žmogaus teise, kurią sustiprina tarptautinės socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių konvencijos, ir kadangi žmogaus gyvenimui ir gerovei būtinas vanduo turi būti laikomas ne tik prekybiniu, bet ir socialiniu produktu,

| E. | kadangi vanduo ir sanitariniai įrengimai yra pagrindinės visų Tūkstantmečio vystymosi tikslų temos, į kurias būtina tinkamai atsižvelgti siekiant šių tikslų, |
| --- | --- |

E.

kadangi vanduo ir sanitariniai įrengimai yra pagrindinės visų Tūkstantmečio vystymosi tikslų temos, į kurias būtina tinkamai atsižvelgti siekiant šių tikslų,

| F. | kadangi jokia kovos su skurdu strategija negali ignoruoti žmonėms gyvybiškai svarbių vandens poreikių ir būtinybės užtikrinti tinkamą ir tvarų šio pagrindinio ištekliaus valdymą visos visuomenės naudai, |
| --- | --- |

F.

kadangi jokia kovos su skurdu strategija negali ignoruoti žmonėms gyvybiškai svarbių vandens poreikių ir būtinybės užtikrinti tinkamą ir tvarų šio pagrindinio ištekliaus valdymą visos visuomenės naudai,

| G. | kadangi tvarios ekologinės vandens asenizacijos skatinimas užtikrina sveiką vandenį ir trąšas maisto produktus gaminančiame žemės ūkyje; pažymi, kad Tūkstantmečio vystymosi tiksluose vanduo nurodomas kaip esminis aplinkos apsaugos aspekto elementas, |
| --- | --- |

G.

kadangi tvarios ekologinės vandens asenizacijos skatinimas užtikrina sveiką vandenį ir trąšas maisto produktus gaminančiame žemės ūkyje; pažymi, kad Tūkstantmečio vystymosi tiksluose vanduo nurodomas kaip esminis aplinkos apsaugos aspekto elementas,

| H. | kadangi galimybių naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitariniais įrengimais trūkumas yra daugelio ligų priežastis; kadangi su higienos stygiumi susijusios infekcijos, sanitarinė rizika gyventojams Afrikoje yra milžiniška ir daugiausia nulemta užterštų vandens išteklių, netinkamo vandens naudojimo ar tam tikros nehigieniškos elgsenos, |
| --- | --- |

H.

kadangi galimybių naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitariniais įrengimais trūkumas yra daugelio ligų priežastis; kadangi su higienos stygiumi susijusios infekcijos, sanitarinė rizika gyventojams Afrikoje yra milžiniška ir daugiausia nulemta užterštų vandens išteklių, netinkamo vandens naudojimo ar tam tikros nehigieniškos elgsenos,

| I. | kadangi pasaulio vandens ištekliai yra nevienodai pasiskirstę: 60 proc. pasaulio gėlo vandens yra devyniose valstybėse (Brazilijoje, Rusijos Federacijoje, Kanadoje, Indonezijoje, Kinijoje, Kolumbijoje, JAV, Peru ir Indijoje), o mažai gėlo vandens turinčios valstybės daugiausia yra salos, mažos valstybės ir sausringos šalys (tarp kurių: Izraelis, Libija, Mauritanija, Žaliasis Kyšulys, Džibutis, Kuveitas), |
| --- | --- |

I.

kadangi pasaulio vandens ištekliai yra nevienodai pasiskirstę: 60 proc. pasaulio gėlo vandens yra devyniose valstybėse (Brazilijoje, Rusijos Federacijoje, Kanadoje, Indonezijoje, Kinijoje, Kolumbijoje, JAV, Peru ir Indijoje), o mažai gėlo vandens turinčios valstybės daugiausia yra salos, mažos valstybės ir sausringos šalys (tarp kurių: Izraelis, Libija, Mauritanija, Žaliasis Kyšulys, Džibutis, Kuveitas),

| J. | kadangi trys valstybės iš keturių, dažnai skirtingos politiniu, kultūriniu ir ekonominiu požiūriu, yra įsikūrusios prie tų pačių kelias valstybes kertančių upių, o kadangi nėra bendro susitarimo dėl protingo ir tinkamo naudojimo, gyvybės šaltinis — vanduo, tampa galimu nesutarimų, kurie gali sukelti konfliktus, šaltiniu, |
| --- | --- |

J.

kadangi trys valstybės iš keturių, dažnai skirtingos politiniu, kultūriniu ir ekonominiu požiūriu, yra įsikūrusios prie tų pačių kelias valstybes kertančių upių, o kadangi nėra bendro susitarimo dėl protingo ir tinkamo naudojimo, gyvybės šaltinis — vanduo, tampa galimu nesutarimų, kurie gali sukelti konfliktus, šaltiniu,

| K. | kadangi Afrikos ir Azijos šalyse galimybė gauti vandens priklauso nuo daugelio sezoninių svyravimų ir periodinių sausros ir potvynių ciklų, o kai kurios pakrantės ir salų valstybės susiduria su užterštų vandenų, įsimaišančių į gėlo vandens klodus, problema, |
| --- | --- |

K.

kadangi Afrikos ir Azijos šalyse galimybė gauti vandens priklauso nuo daugelio sezoninių svyravimų ir periodinių sausros ir potvynių ciklų, o kai kurios pakrantės ir salų valstybės susiduria su užterštų vandenų, įsimaišančių į gėlo vandens klodus, problema,

| L. | kadangi sausros reiškinys dažnai atsiranda dėl netinkamo dirvožemio naudojimo, per didelių ganyklų, miškų kirtimo, netvarių didelių drėkinimo projektų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

L.

kadangi sausros reiškinys dažnai atsiranda dėl netinkamo dirvožemio naudojimo, per didelių ganyklų, miškų kirtimo, netvarių didelių drėkinimo projektų įgyvendinimo,

| M. | kadangi vykstantys demografiniai pokyčiai, auganti urbanizacija, klimato, ekologiniai, ekonominės struktūros ir kiti pokyčiai yra didelis iššūkis vandens valdymui besivystančiose, ypač Sahelio teritorijoje esančiose, šalyse, |
| --- | --- |

M.

kadangi vykstantys demografiniai pokyčiai, auganti urbanizacija, klimato, ekologiniai, ekonominės struktūros ir kiti pokyčiai yra didelis iššūkis vandens valdymui besivystančiose, ypač Sahelio teritorijoje esančiose, šalyse,

| N. | kadangi intensyviam ir produktyviam žemės ūkiui sunaudojama apie 70 proc. gėlo vandens drėkinimui, prarandant 40 proc. vandens, o laukų drėkinimo technikų gerinimas turėtų leisti sutaupyti didelius vandens kiekius ir padidinti žemės ūkio produkciją, siekiant kompensuoti lietaus teikiamą vandenį, kuriuo laistomas derlius nepatenkina visų mitybos poreikių, |
| --- | --- |

N.

kadangi intensyviam ir produktyviam žemės ūkiui sunaudojama apie 70 proc. gėlo vandens drėkinimui, prarandant 40 proc. vandens, o laukų drėkinimo technikų gerinimas turėtų leisti sutaupyti didelius vandens kiekius ir padidinti žemės ūkio produkciją, siekiant kompensuoti lietaus teikiamą vandenį, kuriuo laistomas derlius nepatenkina visų mitybos poreikių,

| O. | kadangi siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, kuriais siekiama per pusę sumažinti blogai besimaitinančių gyventojų skaičių, būtina, kad per 10 ateinančių metų dabartinis vandens poreikis maistui išaugtų 50 proc., |
| --- | --- |

O.

kadangi siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, kuriais siekiama per pusę sumažinti blogai besimaitinančių gyventojų skaičių, būtina, kad per 10 ateinančių metų dabartinis vandens poreikis maistui išaugtų 50 proc.,

| P. | kadangi daugelyje Afrikos kaimų žmonės neturi šulinių, jų būstai nėra sujungti į tinklą, jie neturi nei geriamojo vandens, nei lietaus cisternų, |
| --- | --- |

P.

kadangi daugelyje Afrikos kaimų žmonės neturi šulinių, jų būstai nėra sujungti į tinklą, jie neturi nei geriamojo vandens, nei lietaus cisternų,

| Q. | kadangi atitinkamų sanitarinių įrengimų technologijų vystymas ir skatinimas, vidaus finansinius išteklius sutelkiančių strategijų įgyvendinimas ir bendruomenių dalyvavimas leis per ateinantį dešimtmetį vietos lygmeniu paspartinti tvarią asenizacijos praktiką, |
| --- | --- |

Q.

kadangi atitinkamų sanitarinių įrengimų technologijų vystymas ir skatinimas, vidaus finansinius išteklius sutelkiančių strategijų įgyvendinimas ir bendruomenių dalyvavimas leis per ateinantį dešimtmetį vietos lygmeniu paspartinti tvarią asenizacijos praktiką,

| R. | kadangi finansinių išteklių infrastruktūroms atnaujinti, esamiems įrengimams prižiūrėti ir tvarkyti trūkumas, atsirandantis dėl didelių paslaugų kainų, neišvengiamai lemia vandens paslaugų pablogėjimą ir vargingų gyventojų atskirtį visų pirma šalia miestų esančiose zonose, |
| --- | --- |

R.

kadangi finansinių išteklių infrastruktūroms atnaujinti, esamiems įrengimams prižiūrėti ir tvarkyti trūkumas, atsirandantis dėl didelių paslaugų kainų, neišvengiamai lemia vandens paslaugų pablogėjimą ir vargingų gyventojų atskirtį visų pirma šalia miestų esančiose zonose,

| S. | kadangi racionaliai tvarkant vandenį turi dalyvauti vietos gyventojai, o ypač svarbus moterų vaidmuo, nepriklausomai nuo to, ar tvarkymas vykdomas šalies, regiono ar vietos lygmeniu. Taip pat turi būti taikomi atitinkami tarifai, leidžiantys visiems naudotis vandeniu savo esminiams poreikiams patenkinti ir užtikrinti veiksmingą vandens naudojimą, už kurį vartotojai jaustų atsakomybę, |
| --- | --- |

S.

kadangi racionaliai tvarkant vandenį turi dalyvauti vietos gyventojai, o ypač svarbus moterų vaidmuo, nepriklausomai nuo to, ar tvarkymas vykdomas šalies, regiono ar vietos lygmeniu. Taip pat turi būti taikomi atitinkami tarifai, leidžiantys visiems naudotis vandeniu savo esminiams poreikiams patenkinti ir užtikrinti veiksmingą vandens naudojimą, už kurį vartotojai jaustų atsakomybę,

| T. | kadangi besivystančių šalių vyriausybėms nepavyksta įvesti tiekimo išlaidoms adekvačių vandens tarifų, |
| --- | --- |

T.

kadangi besivystančių šalių vyriausybėms nepavyksta įvesti tiekimo išlaidoms adekvačių vandens tarifų,

| U. | kadangi techninių, finansinių ir žmoniškųjų priemonių trūkumas kyla dėl blogo vandens išteklių ir vandens paslaugų valdymo, |
| --- | --- |

U.

kadangi techninių, finansinių ir žmoniškųjų priemonių trūkumas kyla dėl blogo vandens išteklių ir vandens paslaugų valdymo,

| V. | kadangi vandens išteklių valdymo, privatizacijos ir visuomeninių paslaugų liberalizavimo politika, užuot paskatinusi tvarų priėjimą prie geriamojo vandens, švietimo, sveikatos, būstų ir energetikos sąlygų gerinimo vystymą, dar labiau paspartino pietinių šalių, kurių turimi ištekliai daugiau skirti skolai grąžinti, išorės įsiskolinimo procesą, |
| --- | --- |

V.

kadangi vandens išteklių valdymo, privatizacijos ir visuomeninių paslaugų liberalizavimo politika, užuot paskatinusi tvarų priėjimą prie geriamojo vandens, švietimo, sveikatos, būstų ir energetikos sąlygų gerinimo vystymą, dar labiau paspartino pietinių šalių, kurių turimi ištekliai daugiau skirti skolai grąžinti, išorės įsiskolinimo procesą,

| W. | kadangi privatus sektorius besivystančiose šalyse vis dar mažai dalyvauja vandens tiekimo ir asenizacijos sektoriuose, |
| --- | --- |

W.

kadangi privatus sektorius besivystančiose šalyse vis dar mažai dalyvauja vandens tiekimo ir asenizacijos sektoriuose,

| X. | kadangi privatus dalyvavimas teikiant vandens tiekimo paslaugas išlieka ginčytinas dėl to, kad visuotinė ir visiems vienodai taikytina galimybė naudoti vandenį turi būti laikoma neatimama teise; kadangi vis dėlto privatus sektorius kai kuriais atvejais gali finansiškai ir valdymo atžvilgiu padėti teikti vandens tiekimo paslaugas ir prisidėti naujomis technologijomis ir įgūdžiais, |
| --- | --- |

X.

kadangi privatus dalyvavimas teikiant vandens tiekimo paslaugas išlieka ginčytinas dėl to, kad visuotinė ir visiems vienodai taikytina galimybė naudoti vandenį turi būti laikoma neatimama teise; kadangi vis dėlto privatus sektorius kai kuriais atvejais gali finansiškai ir valdymo atžvilgiu padėti teikti vandens tiekimo paslaugas ir prisidėti naujomis technologijomis ir įgūdžiais,

| Y. | kadangi daugelis besivystančių šalių iš tiesų nori per vystymosi politikos sritis ir strategijas (decentralizacija, kova su skurdu, integruotas vandens išteklių valdymas) imtis spręsti su vandeniu, higiena ar sanitariniais įrengimais susijusius klausimus bei įgyvendinti iniciatyvas dėl vandens ir sanitarinių įrengimų finansavimo (ES, Naujoji partnerystė už Afrikos plėtrą (NEPAD), Azijos plėtros bankas (BAD), Afrikos ministerijų konferencija dėl vandens (AMCOW), ...), |
| --- | --- |

Y.

kadangi daugelis besivystančių šalių iš tiesų nori per vystymosi politikos sritis ir strategijas (decentralizacija, kova su skurdu, integruotas vandens išteklių valdymas) imtis spręsti su vandeniu, higiena ar sanitariniais įrengimais susijusius klausimus bei įgyvendinti iniciatyvas dėl vandens ir sanitarinių įrengimų finansavimo (ES, Naujoji partnerystė už Afrikos plėtrą (NEPAD), Azijos plėtros bankas (BAD), Afrikos ministerijų konferencija dėl vandens (AMCOW), ...),

| Z. | kadangi siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų Europos lygmeniu priimtos iniciatyvos, visų pirma AKR ir ES vandens priemonė, kuria siekiama skatinti šių šalių vargingiausių gyventojų galimybę naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitariniais įrengimais, aktyviai sprendžiant finansavimo trūkumo klausimą, |
| --- | --- |

Z.

kadangi siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų Europos lygmeniu priimtos iniciatyvos, visų pirma AKR ir ES vandens priemonė, kuria siekiama skatinti šių šalių vargingiausių gyventojų galimybę naudotis geriamuoju vandeniu ir sanitariniais įrengimais, aktyviai sprendžiant finansavimo trūkumo klausimą,

| AA. | kadangi Europos Sąjunga ir jos narės per metus teikia 1,4 milijardo eurų vandeniui ir sanitariniams įrengimams besivystančiose šalyse, todėl ES yra didžiausia pasaulyje paramos šiame sektoriuje teikėja, |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europos Sąjunga ir jos narės per metus teikia 1,4 milijardo eurų vandeniui ir sanitariniams įrengimams besivystančiose šalyse, todėl ES yra didžiausia pasaulyje paramos šiame sektoriuje teikėja,

| AB. | kadangi ES vandens iniciatyva siekiama padidinti tarptautinį susitelkimą įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir Pasaulio viršūnių susitikimo dėl darniosios plėtros tikslus dėl geriamojo vandens ir sanitarinių įrengimų per strateginę regionų partnerystę, į kurią įtraukiamos visos suinteresuotos šalys: vyriausybės, pilietinė visuomenė, vietos valdžios institucijos ir privatusis sektorius, |
| --- | --- |

AB.

kadangi ES vandens iniciatyva siekiama padidinti tarptautinį susitelkimą įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir Pasaulio viršūnių susitikimo dėl darniosios plėtros tikslus dėl geriamojo vandens ir sanitarinių įrengimų per strateginę regionų partnerystę, į kurią įtraukiamos visos suinteresuotos šalys: vyriausybės, pilietinė visuomenė, vietos valdžios institucijos ir privatusis sektorius,

| 1. | dar kartą pabrėžia, kad galimybė visiems be diskriminacijos gauti geriamojo vandens yra teisė, ir mano, kad vystymosi ir kovos su skurdu politikoje bei strategijose turėtų būti atsižvelgiama į gyvybiškai svarbius gyventojų, ypač skurdžiausiai gyvenančių, vandens poreikius ir į būtinybę užtikrinti tinkamą ir tvarų vandens išteklių valdymą visos visuomenės labui; |
| --- | --- |

1.

dar kartą pabrėžia, kad galimybė visiems be diskriminacijos gauti geriamojo vandens yra teisė, ir mano, kad vystymosi ir kovos su skurdu politikoje bei strategijose turėtų būti atsižvelgiama į gyvybiškai svarbius gyventojų, ypač skurdžiausiai gyvenančių, vandens poreikius ir į būtinybę užtikrinti tinkamą ir tvarų vandens išteklių valdymą visos visuomenės labui;

| 2. | prašo AKR šalių įgyvendinti drėkinimo technikoms palankias žemės ūkio strategijas ir politiką, kurios leistų sutaupyti didelius vandens kiekius ir vandens valdymą laikyti prioritetu, leidžiančiu kurti tvarią maisto saugą; |
| --- | --- |

2.

prašo AKR šalių įgyvendinti drėkinimo technikoms palankias žemės ūkio strategijas ir politiką, kurios leistų sutaupyti didelius vandens kiekius ir vandens valdymą laikyti prioritetu, leidžiančiu kurti tvarią maisto saugą;

| 3. | pataria AKR šalims įgyvendinti naujus vandens gamybos ir vartojimo būdus, grindžiamus tvariu integruotų vandens išteklių tvarkymu atsižvelgiant į vandens ekonominį ir socialinį aspektą, pabrėžiant ekologinį žemės ūkį, pagrįstą vidaus išteklių sutelkimu, atitinkamų technologijų skatinimu ir visų veikėjų dalyvavimu; |
| --- | --- |

3.

pataria AKR šalims įgyvendinti naujus vandens gamybos ir vartojimo būdus, grindžiamus tvariu integruotų vandens išteklių tvarkymu atsižvelgiant į vandens ekonominį ir socialinį aspektą, pabrėžiant ekologinį žemės ūkį, pagrįstą vidaus išteklių sutelkimu, atitinkamų technologijų skatinimu ir visų veikėjų dalyvavimu;

| 4. | ragina ES ypač atkreipti dėmesį į AKR šalis, kuriose ypač ryškus vandens trūkumas, sukeliantis sausras ir badą, skiriant daugiau finansinių išteklių; |
| --- | --- |

4.

ragina ES ypač atkreipti dėmesį į AKR šalis, kuriose ypač ryškus vandens trūkumas, sukeliantis sausras ir badą, skiriant daugiau finansinių išteklių;

| 5. | pripažįsta, kad vandens išteklių privatizacija besivystančiose šalyse ir toliau lieka opus ir ginčytinas klausimas, kurį reikia deramai spręsti; ragina kuriant vandens išteklių valdymo privatizavimo ir viešųjų paslaugų liberalizavimo politiką AKR šalyse nuosekliai spręsti socialinės atsakomybės klausimą ir susieti šią politiką su sąlyga, kad vanduo, ypač neturintingiausiems asmenims, bus tiekiamas ir sanitarinių įrenginių paslaugos bus teikiamos gausiau bei už prieinamą kainą ir kad būtina pripažinti visuotinę visiems vienodą teisę naudoti vandenį; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad vandens išteklių privatizacija besivystančiose šalyse ir toliau lieka opus ir ginčytinas klausimas, kurį reikia deramai spręsti; ragina kuriant vandens išteklių valdymo privatizavimo ir viešųjų paslaugų liberalizavimo politiką AKR šalyse nuosekliai spręsti socialinės atsakomybės klausimą ir susieti šią politiką su sąlyga, kad vanduo, ypač neturintingiausiems asmenims, bus tiekiamas ir sanitarinių įrenginių paslaugos bus teikiamos gausiau bei už prieinamą kainą ir kad būtina pripažinti visuotinę visiems vienodą teisę naudoti vandenį;

| 6. | ragina nutraukti tarptautinį dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose bei tarptautinėse finansinėse institucijose vykdomose derybose besivystančioms šalims daromą spaudimą liberalizuoti savo vandens pramonę, nes tai kenkia šioje srityje teikiamoms jų viešosioms paslaugoms; |
| --- | --- |

6.

ragina nutraukti tarptautinį dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose bei tarptautinėse finansinėse institucijose vykdomose derybose besivystančioms šalims daromą spaudimą liberalizuoti savo vandens pramonę, nes tai kenkia šioje srityje teikiamoms jų viešosioms paslaugoms;

| 7. | primena, kad nors vanduo ir sanitariniai įrengimai yra visuotinai aktualūs klausimai, jie vis dar nėra tinkamai įtraukti į kitų susijusių sektorių, pvz., žemės ūkio, pramonės, sveikatos, švietimo, miškininkystės, aplinkos apsaugos, vystymo veiklą; |
| --- | --- |

7.

primena, kad nors vanduo ir sanitariniai įrengimai yra visuotinai aktualūs klausimai, jie vis dar nėra tinkamai įtraukti į kitų susijusių sektorių, pvz., žemės ūkio, pramonės, sveikatos, švietimo, miškininkystės, aplinkos apsaugos, vystymo veiklą;

| 8. | pažymi, kad vandens ištekliai blogėja dėl klimato kaitos ir primena, kad dinamiškas ir tvarus vandens ekosistemų valdymas yra svarbiausias dalykas siekiant apsisaugoti nuo neigiamo klimato kaitos poveikio ir jį sušvelninti; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad vandens ištekliai blogėja dėl klimato kaitos ir primena, kad dinamiškas ir tvarus vandens ekosistemų valdymas yra svarbiausias dalykas siekiant apsisaugoti nuo neigiamo klimato kaitos poveikio ir jį sušvelninti;

| 9. | primena, kad siekiant užtikrinti vandens tiekimą būsimoms kartoms, didinant maisto saugą ir gerinant žmonijos higienos ir sanitarinę elgseną būtina gausiau informuoti apie tvarią valdymo praktiką; |
| --- | --- |

9.

primena, kad siekiant užtikrinti vandens tiekimą būsimoms kartoms, didinant maisto saugą ir gerinant žmonijos higienos ir sanitarinę elgseną būtina gausiau informuoti apie tvarią valdymo praktiką;

| 10. | ragina imtis integruoto vandens išteklių tvarkymo, atsižvelgiant į visokeriopą teisėtą naudojimą ir poreikius, pabrėžiant dirvožemio ir vandens naudojimo integravimą, upių aukštupių ir žemupių sritis, pakrantės zonų valdymą ir paviršinių bei požeminių vandenų tvarkymą; |
| --- | --- |

10.

ragina imtis integruoto vandens išteklių tvarkymo, atsižvelgiant į visokeriopą teisėtą naudojimą ir poreikius, pabrėžiant dirvožemio ir vandens naudojimo integravimą, upių aukštupių ir žemupių sritis, pakrantės zonų valdymą ir paviršinių bei požeminių vandenų tvarkymą;

| 11. | pripažįsta, kad lytis ir kultūra atlieka tam tikrą vaidmenį vandens ir sanitarinių įrengimų vystyme, ir primena, kad sprendimus reikia derinti prie vietos kultūrinių ir lyčių vaidmenų; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad lytis ir kultūra atlieka tam tikrą vaidmenį vandens ir sanitarinių įrengimų vystyme, ir primena, kad sprendimus reikia derinti prie vietos kultūrinių ir lyčių vaidmenų;

| 12. | primena, kad tvarių galimybių gauti vandens ir vandens valdymo būdas besivystančiose šalyse priklauso nuo tvirto vietos politinio susitarimo, skaidrumo ir suinteresuotų šalių nuosavybės; |
| --- | --- |

12.

primena, kad tvarių galimybių gauti vandens ir vandens valdymo būdas besivystančiose šalyse priklauso nuo tvirto vietos politinio susitarimo, skaidrumo ir suinteresuotų šalių nuosavybės;

| 13. | primena atsakingos vandens vartotojų elgsenos vystymo, vandens tvarkyme pereinant nuo tiekimo būdo prie paklausa grindžiamo būdo, svarbą; |
| --- | --- |

13.

primena atsakingos vandens vartotojų elgsenos vystymo, vandens tvarkyme pereinant nuo tiekimo būdo prie paklausa grindžiamo būdo, svarbą;

| 14. | mano, kad valstybės institucijos turėtų išsaugoti vandens valdymo kontrolę, suteikti visiems galimybę jo gauti ir išlaikyti skaidrias tarifų sistemas; |
| --- | --- |

14.

mano, kad valstybės institucijos turėtų išsaugoti vandens valdymo kontrolę, suteikti visiems galimybę jo gauti ir išlaikyti skaidrias tarifų sistemas;

| 15. | mano, kad atsižvelgiant į neturtingų, labai įsiskolinusių šalių iniciatyvą surinkti finansiniai ištekliai turi būti panaudoti gyvybiškai svarbiems sektoriams, pvz., vandens ir sanitarinių įrengimų, švietimo ir sveikatos sektoriams, finansuoti; |
| --- | --- |

15.

mano, kad atsižvelgiant į neturtingų, labai įsiskolinusių šalių iniciatyvą surinkti finansiniai ištekliai turi būti panaudoti gyvybiškai svarbiems sektoriams, pvz., vandens ir sanitarinių įrengimų, švietimo ir sveikatos sektoriams, finansuoti;

| 16. | skatina ES ir AKR šalis naudoti naujoviškas finansavimo priemones, pvz., vietos, šalies, regiono ir žemyno paramos fondų, kurie remia vandens politiką ir esamas viešojo ir privataus finansavimo priemones, kūrimui; |
| --- | --- |

16.

skatina ES ir AKR šalis naudoti naujoviškas finansavimo priemones, pvz., vietos, šalies, regiono ir žemyno paramos fondų, kurie remia vandens politiką ir esamas viešojo ir privataus finansavimo priemones, kūrimui;

| 17. | prašo ES tęsti AKR šalims skirtas iniciatyvas dėl tvarių galimybių naudotis vandeniu, siekiant, kad vandens tvarkymas taptų svarbiausiu strateginiu prioritetu, leidžiančiu AKR valstybėms sumažinti silpniausių šalių struktūrinį pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

17.

prašo ES tęsti AKR šalims skirtas iniciatyvas dėl tvarių galimybių naudotis vandeniu, siekiant, kad vandens tvarkymas taptų svarbiausiu strateginiu prioritetu, leidžiančiu AKR valstybėms sumažinti silpniausių šalių struktūrinį pažeidžiamumą;

| 18. | ragina stiprinti ES ir AKR bendradarbiavimo proceso galimybes vandens ir sanitarinių įrenginių srityje; ragina AKR šalis vystymosi strategijoje ir planuose didesnį prioritetą teikti vandeniui ir sanitariniams įrenginiams, o Europos Sąjungą ragina reaguoti koordinuotai, taikant vandens iniciatyvą, AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę ir Komisijos bei valstybių narių paramos vystymuisi programas; |
| --- | --- |

18.

ragina stiprinti ES ir AKR bendradarbiavimo proceso galimybes vandens ir sanitarinių įrenginių srityje; ragina AKR šalis vystymosi strategijoje ir planuose didesnį prioritetą teikti vandeniui ir sanitariniams įrenginiams, o Europos Sąjungą ragina reaguoti koordinuotai, taikant vandens iniciatyvą, AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę ir Komisijos bei valstybių narių paramos vystymuisi programas;

| 19. | ragina ES remti hidrantų ir upių nykimo lygumose mokslinius tyrimus; išnykus upėms, gali susidaryti pelkės, išgaruoti 50 proc. vandens išteklių ir pradėti trūkti jodo, kurio reikia upių žuvims, o tada jodo pradės trūkti ir gyventojams, ypač vaikams; |
| --- | --- |

19.

ragina ES remti hidrantų ir upių nykimo lygumose mokslinius tyrimus; išnykus upėms, gali susidaryti pelkės, išgaruoti 50 proc. vandens išteklių ir pradėti trūkti jodo, kurio reikia upių žuvims, o tada jodo pradės trūkti ir gyventojams, ypač vaikams;

| 20. | ragina Komisiją išnagrinėti ir įvertinti AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę ir savo finansuotus projektus siekiant nustatyti, ar 10-ajame EPF reikia numatyti konkretų papildomų iniciatyvų finansavimą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją išnagrinėti ir įvertinti AKR ir ES vandens infrastruktūros priemonę ir savo finansuotus projektus siekiant nustatyti, ar 10-ajame EPF reikia numatyti konkretų papildomų iniciatyvų finansavimą;

| 21. | pripažįsta būtinybę iš esmės didinti finansinius išteklius, skirtus užtikrinti infrastruktūrų atnaujinimą, vandens ir sanitarijos įrengimų priežiūrą ir tvarkymą, siekiant pagerinti paslaugas ir padidinti didelės gyventojų dalies, neturinčios galimybių mokėti didelius mokesčius už vandens paslaugas, dalyvavimą; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta būtinybę iš esmės didinti finansinius išteklius, skirtus užtikrinti infrastruktūrų atnaujinimą, vandens ir sanitarijos įrengimų priežiūrą ir tvarkymą, siekiant pagerinti paslaugas ir padidinti didelės gyventojų dalies, neturinčios galimybių mokėti didelius mokesčius už vandens paslaugas, dalyvavimą;

| 22. | primena, kad pagrindinis Vandens iniciatyvos tikslas — stiprinti politinius įsipareigojimus vandens srityje, gerinti vandens valdymo efektyvumą vykdant dialogą su visais suinteresuotais asmenimis, taip pat ir pilietine visuomene, viešuoju ir privačiu sektoriais, skatinti paklausa grindžiamą pagalbos teikėjų indėlių koordinavimo būdą; ragina valstybes nares ir Komisiją sustiprinti paramą ir dalyvavimą siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

22.

primena, kad pagrindinis Vandens iniciatyvos tikslas — stiprinti politinius įsipareigojimus vandens srityje, gerinti vandens valdymo efektyvumą vykdant dialogą su visais suinteresuotais asmenimis, taip pat ir pilietine visuomene, viešuoju ir privačiu sektoriais, skatinti paklausa grindžiamą pagalbos teikėjų indėlių koordinavimo būdą; ragina valstybes nares ir Komisiją sustiprinti paramą ir dalyvavimą siekiant šių tikslų;

| 23. | ragina stiprinti institucijas ir kurti pajėgumus, skirtus gerinti vandens valdymą ir kovoti su korupcija, naudojant teisines priemones ir politines reformas, žmogiškųjų išteklių vystymą, mokymą ir tinklų kūrimą; |
| --- | --- |

23.

ragina stiprinti institucijas ir kurti pajėgumus, skirtus gerinti vandens valdymą ir kovoti su korupcija, naudojant teisines priemones ir politines reformas, žmogiškųjų išteklių vystymą, mokymą ir tinklų kūrimą;

| 24. | ragina AKR šalis, turinčias bendrą hidrografinį baseiną, gerinti koordinavimo politiką, intervencijos strategijas ir vandens išteklių valdymą, visų pirma kuriant ir (arba) stiprinant regioninių organizacijų, atsakingų už vandens politiką, siekiant teisėjauti vandens naudojimo konfliktams, pajėgumus, leidžiančius skatinti dalijimosi ir paramos kultūrą, prisiimant atsakomybę už bendro turto valdymą; ragina ES valstybių narių vyriausybes ir tarptautinę bendruomenę remti AKR šalių pastangas; |
| --- | --- |

24.

ragina AKR šalis, turinčias bendrą hidrografinį baseiną, gerinti koordinavimo politiką, intervencijos strategijas ir vandens išteklių valdymą, visų pirma kuriant ir (arba) stiprinant regioninių organizacijų, atsakingų už vandens politiką, siekiant teisėjauti vandens naudojimo konfliktams, pajėgumus, leidžiančius skatinti dalijimosi ir paramos kultūrą, prisiimant atsakomybę už bendro turto valdymą; ragina ES valstybių narių vyriausybes ir tarptautinę bendruomenę remti AKR šalių pastangas;

| 25. | ragina įvairius vandens vartotojus pradėti platų dialogą vietos, šalies ar tarptautiniu lygmeniu, siekiant plėtoti veiksmingą įvairius sektorius apimantį planavimą, vykdyti atitinkamą rezervuarų valdymą, plėtoti duomenų apie dvišalius vandens projektus bazę, skatinti ilgalaikį aukštojo mokslo institucijų giminiavimąsi ir bendradarbiavimą, dalytis vietinėmis žiniomis, saugoti ekosistemas; |
| --- | --- |

25.

ragina įvairius vandens vartotojus pradėti platų dialogą vietos, šalies ar tarptautiniu lygmeniu, siekiant plėtoti veiksmingą įvairius sektorius apimantį planavimą, vykdyti atitinkamą rezervuarų valdymą, plėtoti duomenų apie dvišalius vandens projektus bazę, skatinti ilgalaikį aukštojo mokslo institucijų giminiavimąsi ir bendradarbiavimą, dalytis vietinėmis žiniomis, saugoti ekosistemas;

| 26. | paveda pirmininkams šią rezoliuciją perduoti AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriatui, Afrikos Sąjungai ir visoms už vandens valdymą atsakingoms institucijoms. |
| --- | --- |

26.

paveda pirmininkams šią rezoliuciją perduoti AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriatui, Afrikos Sąjungai ir visoms už vandens valdymą atsakingoms institucijoms.

---

(1)  Šią rezoliuciją AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja patvirtino 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose).

(2)  http://www.epp-ed.org.

REZOLIUCIJA
   (1)

dėl derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) apžvalgos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Bridžtaune (Barbadosas) 2006 m. lapkričio 20-23 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į Keiptaune (Pietų Afrikoje) priimtą savo 2002 m. kovo 21 d. rezoliuciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Keiptaune (Pietų Afrikoje) priimtą savo 2002 m. kovo 21 d. rezoliuciją (2),

| — | atsižvelgdama į Kotonu susitarimo 37 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad derybos dėl EPS vyksta parengiamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi vėliausiai 2007 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kotonu susitarimo 37 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad derybos dėl EPS vyksta parengiamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi vėliausiai 2007 m. gruodžio 31 d.,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. balandžio 14 d. Nairobyje (Kenijoje) priimtą Afrikos Sąjungos valstybių narių prekybos ministrų deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. balandžio 14 d. Nairobyje (Kenijoje) priimtą Afrikos Sąjungos valstybių narių prekybos ministrų deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) poveikio vystymuisi (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) poveikio vystymuisi (3),

| — | atsižvelgdama į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač jo XXIV straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač jo XXIV straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 28-31 d. Port Morsbyje vykusioje AKR Ministrų Tarybos 83-ojoje sesijoje priimtus susitarimus, rezoliucijas ir deklaracijas, ypač sprendimą Nr. 2 dėl ekonominės partnerystės susitarimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 28-31 d. Port Morsbyje vykusioje AKR Ministrų Tarybos 83-ojoje sesijoje priimtus susitarimus, rezoliucijas ir deklaracijas, ypač sprendimą Nr. 2 dėl ekonominės partnerystės susitarimų,

| A. | kadangi reikia kritiškai įvertinti EPA derybas, |
| --- | --- |

A.

kadangi reikia kritiškai įvertinti EPA derybas,

| B. | kadangi daugumoje regionų derybose dėl EPS beveik pasiekta aklavietė, nes nesutariama, kaip aiškinti sąvoką „vystomasis aspektas“, kuri turėtų būti pagrindinis diskusijų dėl EPS elementas, |
| --- | --- |

B.

kadangi daugumoje regionų derybose dėl EPS beveik pasiekta aklavietė, nes nesutariama, kaip aiškinti sąvoką „vystomasis aspektas“, kuri turėtų būti pagrindinis diskusijų dėl EPS elementas,

| C. | kadangi firmoms ir specialioms įmonėms iš Europos pusės iki šiol nebuvo suteikta vystomajam aspektui skirto finansavimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi firmoms ir specialioms įmonėms iš Europos pusės iki šiol nebuvo suteikta vystomajam aspektui skirto finansavimo,

| D. | kadangi Kotonu susitarime, ypač jo 21, 22, 25, 29, 30, 33 ir 35 straipsniuose, aptariamas paramos ekonominiam vystymuisi ir regioniniam bendradarbiavimui AKR šalyse klausimas, |
| --- | --- |

D.

kadangi Kotonu susitarime, ypač jo 21, 22, 25, 29, 30, 33 ir 35 straipsniuose, aptariamas paramos ekonominiam vystymuisi ir regioniniam bendradarbiavimui AKR šalyse klausimas,

| E. | atsižvelgdama į valstybių, pilietinės visuomenės, privataus sektoriaus rūpesčius ir nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis atliktų poveikio vertinimų išvadas, |
| --- | --- |

E.

atsižvelgdama į valstybių, pilietinės visuomenės, privataus sektoriaus rūpesčius ir nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis atliktų poveikio vertinimų išvadas,

| F. | kadangi pagrindinis EPS tikslas turėtų būti įnašas į tvarų socialinį ir ekonominį AKR šalių vystymąsi skatinant, kad AKR šalyse pagaminti produktai ir teikiamos paslaugos valstybių vidaus, regioninėse ir tarptautinėse rinkose įgytų didesnę vertę, |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindinis EPS tikslas turėtų būti įnašas į tvarų socialinį ir ekonominį AKR šalių vystymąsi skatinant, kad AKR šalyse pagaminti produktai ir teikiamos paslaugos valstybių vidaus, regioninėse ir tarptautinėse rinkose įgytų didesnę vertę,

| G. | kadangi žemės ūkio sektorius yra varomoji daugumos AKR šalių vystymosi jėga, nes jis daug prisideda prie valstybių BVP ir daugeliui žmonių yra pagrindinis darbo ir pajamų šaltinis, |
| --- | --- |

G.

kadangi žemės ūkio sektorius yra varomoji daugumos AKR šalių vystymosi jėga, nes jis daug prisideda prie valstybių BVP ir daugeliui žmonių yra pagrindinis darbo ir pajamų šaltinis,

| H. | kadangi ekonominės partnerysės susitarimais turėtų būti užtikrinama, kad siekiant įgyvendinti Kotonu įsipareigojimus didesnio prekybos ir ekonomikos augimo nauda padėtų mažinti skurdą, |
| --- | --- |

H.

kadangi ekonominės partnerysės susitarimais turėtų būti užtikrinama, kad siekiant įgyvendinti Kotonu įsipareigojimus didesnio prekybos ir ekonomikos augimo nauda padėtų mažinti skurdą,

| I. | kadangi gyventojų švietimo ir mokymo lygis yra pagrindinis konkurencingumo veiksnys, o kai kuriuose AKR regionuose jam kenkia didėjanti ŽIV/AIDS krizė, |
| --- | --- |

I.

kadangi gyventojų švietimo ir mokymo lygis yra pagrindinis konkurencingumo veiksnys, o kai kuriuose AKR regionuose jam kenkia didėjanti ŽIV/AIDS krizė,

| J. | kadangi sukūrus tikrą regioninę rinką ir joje sudarius muitų sąjungą būtų sukurtas būtinas EPS įgyvendinimo sėkmės pagrindas, |
| --- | --- |

J.

kadangi sukūrus tikrą regioninę rinką ir joje sudarius muitų sąjungą būtų sukurtas būtinas EPS įgyvendinimo sėkmės pagrindas,

| K. | kadangi siekti EPS tikslo — didinti regionų vidaus prekybą trukdo silpna tarpregioninė infrastruktūra ir daug netarifinių prekybos kliūčių, |
| --- | --- |

K.

kadangi siekti EPS tikslo — didinti regionų vidaus prekybą trukdo silpna tarpregioninė infrastruktūra ir daug netarifinių prekybos kliūčių,

| L. | pripažindama Europos Sąjungos teisę taikyti aukštus fitosanitarijos ir kitus sveikatos standartus ir todėl ragindama labiau padėti AKR šalims jų laikytis, kad jos galėtų eksportuoti savo gaminius į Europos Sąjungą, |
| --- | --- |

L.

pripažindama Europos Sąjungos teisę taikyti aukštus fitosanitarijos ir kitus sveikatos standartus ir todėl ragindama labiau padėti AKR šalims jų laikytis, kad jos galėtų eksportuoti savo gaminius į Europos Sąjungą,

| M. | kadangi, kol AKR šalys nėra konkurencingos, abipusė išsivysčiusių Europos Sąjungos šalių ir besivystančių AKR šalių prekybos laisvė yra didelė rizika, |
| --- | --- |

M.

kadangi, kol AKR šalys nėra konkurencingos, abipusė išsivysčiusių Europos Sąjungos šalių ir besivystančių AKR šalių prekybos laisvė yra didelė rizika,

| N. | kadangi EPS sandara neatspindi dabartinės regionų ekonomikos integracijos tvarkos, |
| --- | --- |

N.

kadangi EPS sandara neatspindi dabartinės regionų ekonomikos integracijos tvarkos,

| O. | kadangi AKR turi išspręsti besidubliuojančios narystės regioninėse grupėse klausimus ir sukurti ilgalaikes regioninio derinimo sistemas, nes tik tada EPS pavyks ir bus įgyvendinami, |
| --- | --- |

O.

kadangi AKR turi išspręsti besidubliuojančios narystės regioninėse grupėse klausimus ir sukurti ilgalaikes regioninio derinimo sistemas, nes tik tada EPS pavyks ir bus įgyvendinami,

| P. | kadangi buvo suplanuota, jog 2001 m. PPO Dohos rato derybose suteikta išimtis, kurioje numatyti preferenciniai ES ir AKR šalių prekybos santykiai, bus taikoma trejus metus ilgiau (iki 2007 m.) negu vyks tuo pačiu metu pradėtos Dohos rato derybos (turėjusios pasibaigti 2004 m.), |
| --- | --- |

P.

kadangi buvo suplanuota, jog 2001 m. PPO Dohos rato derybose suteikta išimtis, kurioje numatyti preferenciniai ES ir AKR šalių prekybos santykiai, bus taikoma trejus metus ilgiau (iki 2007 m.) negu vyks tuo pačiu metu pradėtos Dohos rato derybos (turėjusios pasibaigti 2004 m.),

| Q. | kadangi nuolatinis finansinių išteklių trūkumas ir nesugebėjimas jų laiku paskirstyti lieka didelė kliūtis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuolatinis finansinių išteklių trūkumas ir nesugebėjimas jų laiku paskirstyti lieka didelė kliūtis,

| R. | kadangi kartu vykdomos EPS derybos ir PPO derybų ciklas buvo nutraukti sustabdžius Dohos derybų ratą, ir kilo pagrįstas nerimas dėl įsipareigojimų, kurie turėtų būti prisiimti EPS derybose, |
| --- | --- |

R.

kadangi kartu vykdomos EPS derybos ir PPO derybų ciklas buvo nutraukti sustabdžius Dohos derybų ratą, ir kilo pagrįstas nerimas dėl įsipareigojimų, kurie turėtų būti prisiimti EPS derybose,

| S. | suvokdama AKR nenorą dvišaliu ar kitokiu pagrindu derėtis dėl klausimų, dėl kurių buvo atsisakyta derėtis daugiašaliu lygmeniu, |
| --- | --- |

S.

suvokdama AKR nenorą dvišaliu ar kitokiu pagrindu derėtis dėl klausimų, dėl kurių buvo atsisakyta derėtis daugiašaliu lygmeniu,

| T. | pripažindama, kad teigiamas derybų rezultatas galėtų padėti iš naujo apibrėžti tai, kaip turėtų atrodyti daugiašalių derybų ratas; be to, pripažindama, kad EPS turėtų papildyti Dohos susitarimą, o ne būti jo alternatyva, |
| --- | --- |

T.

pripažindama, kad teigiamas derybų rezultatas galėtų padėti iš naujo apibrėžti tai, kaip turėtų atrodyti daugiašalių derybų ratas; be to, pripažindama, kad EPS turėtų papildyti Dohos susitarimą, o ne būti jo alternatyva,

| U. | atsižvelgdama į galimybę sukurti EPS sureguliavimo sistemas, skirtas spręsti vyriausybių pajamų praradimo klausimą, iškilusį ekonominės partnerystės susitarimuose numačius prekybos liberalizavimą ir struktūrinį sureguliavimą, teikti paramą ekonominiam AKR šalių vystymuisi ir regioniniam bendradarbiavimui, |
| --- | --- |

U.

atsižvelgdama į galimybę sukurti EPS sureguliavimo sistemas, skirtas spręsti vyriausybių pajamų praradimo klausimą, iškilusį ekonominės partnerystės susitarimuose numačius prekybos liberalizavimą ir struktūrinį sureguliavimą, teikti paramą ekonominiam AKR šalių vystymuisi ir regioniniam bendradarbiavimui,

| V. | kadangi Kotonu susitarimo 2 straipsnyje, atsižvelgiant į skirtingą AKR šalių išsivystymo lygį, numatytas diferencijuotas vertinimas, |
| --- | --- |

V.

kadangi Kotonu susitarimo 2 straipsnyje, atsižvelgiant į skirtingą AKR šalių išsivystymo lygį, numatytas diferencijuotas vertinimas,

| W. | kadangi EPS turėtų padėti sumažinti esamą vyrų ir moterų nelygybę ekonominiame ir socialiniame sektoriuose, |
| --- | --- |

W.

kadangi EPS turėtų padėti sumažinti esamą vyrų ir moterų nelygybę ekonominiame ir socialiniame sektoriuose,

| X. | pažymėdama, kad šioje derybų stadijoje Europoje dar aiškiai nenustatyti EPS padariniai, |
| --- | --- |

X.

pažymėdama, kad šioje derybų stadijoje Europoje dar aiškiai nenustatyti EPS padariniai,

| Y. | kadangi EPs bet kuriuo atveju padidins AKR šalių finansinius poreikius, nes reikės vykdyti aktyvesnes regioninės integracijos politikos priemones ir ekonominę reformą, |
| --- | --- |

Y.

kadangi EPs bet kuriuo atveju padidins AKR šalių finansinius poreikius, nes reikės vykdyti aktyvesnes regioninės integracijos politikos priemones ir ekonominę reformą,

| Z. | kadangi parlamentarai, kaip žmonių ir jų institucijų atstovai, turėtų visą laiką būti informuojami apie tai, kaip vyksta derybos, |
| --- | --- |

Z.

kadangi parlamentarai, kaip žmonių ir jų institucijų atstovai, turėtų visą laiką būti informuojami apie tai, kaip vyksta derybos,

| AA. | kadangi Port Morsbyje AKR Taryba, remdamasi Kotonu susitarimo 37 straipsnio 4 dalimi, paragino parengti išsamią apžvalgą, kuri apimtų viską ir būtų atlikta konsultuojantis su visais suinteresuotais subjektais, įskaitant nevalstybinius subjektus ir parlamentarus, ir kadangi mažai įrodymų, jog tai vyksta, ji teigiamai vertina antrąją JPA rezoliuciją dėl EPS, |
| --- | --- |

AA.

kadangi Port Morsbyje AKR Taryba, remdamasi Kotonu susitarimo 37 straipsnio 4 dalimi, paragino parengti išsamią apžvalgą, kuri apimtų viską ir būtų atlikta konsultuojantis su visais suinteresuotais subjektais, įskaitant nevalstybinius subjektus ir parlamentarus, ir kadangi mažai įrodymų, jog tai vyksta, ji teigiamai vertina antrąją JPA rezoliuciją dėl EPS,

| AB. | kadangi ES bendros žemės ūkio politikos reforma ir subsidijos gaminiams, kurių eksportu suinteresuotos AKR šalys, turi didelę reikšmę AKR žemės ūkio eksportui į Europos rinkas, |
| --- | --- |

AB.

kadangi ES bendros žemės ūkio politikos reforma ir subsidijos gaminiams, kurių eksportu suinteresuotos AKR šalys, turi didelę reikšmę AKR žemės ūkio eksportui į Europos rinkas,

| 1. | supranta, kad EPS derybos vykdomos dėl poreikio suderinti AKR ir ES prekybos santykius su PPO taisyklėmis, bet ragina Komisiją nepamiršti, kad suderinamumo klausimas nėra svarbesnis už bendrą tvaraus vystymosi tikslą; ragina suderinti liberalizavimo tvarkaraštį su AKR regioninio derinimo terminais, kad būtų kuo mažiau žalingų sukrėtimų; |
| --- | --- |

1.

supranta, kad EPS derybos vykdomos dėl poreikio suderinti AKR ir ES prekybos santykius su PPO taisyklėmis, bet ragina Komisiją nepamiršti, kad suderinamumo klausimas nėra svarbesnis už bendrą tvaraus vystymosi tikslą; ragina suderinti liberalizavimo tvarkaraštį su AKR regioninio derinimo terminais, kad būtų kuo mažiau žalingų sukrėtimų;

| 2. | ragina Komisiją siekti ne tik suderinamumo su PPO taisyklėmis, bet ir bendradarbiaujant su besivystančiomis šalimis patobulinti PPO taisykles, kad jos būtų palankesnės vystymuisi; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją siekti ne tik suderinamumo su PPO taisyklėmis, bet ir bendradarbiaujant su besivystančiomis šalimis patobulinti PPO taisykles, kad jos būtų palankesnės vystymuisi;

| 3. | primena, kad remiantis Kotonu susitarimu, EPS iš esmės turėtų būti skirti šalių, kurių dauguma priskiriamos mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ), ekonomikos augimui didinti ir skurdui mažinti; |
| --- | --- |

3.

primena, kad remiantis Kotonu susitarimu, EPS iš esmės turėtų būti skirti šalių, kurių dauguma priskiriamos mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ), ekonomikos augimui didinti ir skurdui mažinti;

| 4. | ragina derybose visų pirma remti struktūrinį AKR šalių ekonomikos pertvarkymą, tvarų ekonomikos vystymąsi ir socialinę raidą; mano, kad EPS turėtų būti sudaryti ir aptariami derybose kaip vystymosi, o ne prekybos susitarimai; |
| --- | --- |

4.

ragina derybose visų pirma remti struktūrinį AKR šalių ekonomikos pertvarkymą, tvarų ekonomikos vystymąsi ir socialinę raidą; mano, kad EPS turėtų būti sudaryti ir aptariami derybose kaip vystymosi, o ne prekybos susitarimai;

| 5. | pripažįsta, kad ir liberalizuojant paslaugas, ir sprendžiant konkurencijos ar viešųjų pirkimų klausimus prieš įvykstant privatizacijai reikia sukurti griežtas teisines sistemas; ragina Komisiją kiekvieną kartą keičiant dabartines nuostatas remti ir stebėti nepriklausomas reguliavimo institucijas; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad ir liberalizuojant paslaugas, ir sprendžiant konkurencijos ar viešųjų pirkimų klausimus prieš įvykstant privatizacijai reikia sukurti griežtas teisines sistemas; ragina Komisiją kiekvieną kartą keičiant dabartines nuostatas remti ir stebėti nepriklausomas reguliavimo institucijas;

| 6. | ragina derybininkus kartu kurti strategiją, skirtą AKR žemės ūkio konkurencingumui didinti ir apimančią ne tik patekimą į rinką, bet ir padedančią spręsti tikrąsias AKR žemės ūkio vystymosi problemas, pvz., visoms AKR šalims proporcingai padidinant visų sanitarijos ir fitosanitarijos reikalavimų įgyvendinimo programų finansavimą; |
| --- | --- |

6.

ragina derybininkus kartu kurti strategiją, skirtą AKR žemės ūkio konkurencingumui didinti ir apimančią ne tik patekimą į rinką, bet ir padedančią spręsti tikrąsias AKR žemės ūkio vystymosi problemas, pvz., visoms AKR šalims proporcingai padidinant visų sanitarijos ir fitosanitarijos reikalavimų įgyvendinimo programų finansavimą;

| 7. | ragina prieš pašalinant muitų tarifus sustiprinti konkurencinius AKR šalių gamybos pajėgumus; |
| --- | --- |

7.

ragina prieš pašalinant muitų tarifus sustiprinti konkurencinius AKR šalių gamybos pajėgumus;

| 8. | ragina Komisiją ir AKR regionus kurti EPS AKR regionų naudai taikant asimetrijos principus, remti AKR regioninę integraciją ir patikimos bei prognozuojamos sistemos, kuria būtų skatinama prekyba ir investicijos į AKR regionus, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir AKR regionus kurti EPS AKR regionų naudai taikant asimetrijos principus, remti AKR regioninę integraciją ir patikimos bei prognozuojamos sistemos, kuria būtų skatinama prekyba ir investicijos į AKR regionus, įgyvendinimą;

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl dabartinių ES pasiūlymų dėl laisvosios prekybos su AKR šalimis vykdymo vadovaujantis Kotonu susitarimo pagrindu sudarytais EPS, kuriais remiantis liberalizuojama prekyba, taip pat ir žemės ūkio produktais, ir mano, kad ši politika gali sukelti AKR šalių vystymosi problemų, ypač pakenkdama maisto tiekimo patikimumui ir vietos pramonės vystymui; |
| --- | --- |

9.

reiškia susirūpinimą dėl dabartinių ES pasiūlymų dėl laisvosios prekybos su AKR šalimis vykdymo vadovaujantis Kotonu susitarimo pagrindu sudarytais EPS, kuriais remiantis liberalizuojama prekyba, taip pat ir žemės ūkio produktais, ir mano, kad ši politika gali sukelti AKR šalių vystymosi problemų, ypač pakenkdama maisto tiekimo patikimumui ir vietos pramonės vystymui;

| 10. | ragina EPS grįsti visų pirma regioninių rinkų sukūrimo ir įtvirtinimo principu, o tik paskui atverti rinkas Europos Sąjungai; |
| --- | --- |

10.

ragina EPS grįsti visų pirma regioninių rinkų sukūrimo ir įtvirtinimo principu, o tik paskui atverti rinkas Europos Sąjungai;

| 11. | ragina ES parengti veiksmingesnių priemonių AKR šalių gamybos sureguliavimui remti skatinant įvairinti gamybą ir kurti daugiau pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

11.

ragina ES parengti veiksmingesnių priemonių AKR šalių gamybos sureguliavimui remti skatinant įvairinti gamybą ir kurti daugiau pridėtinės vertės;

| 12. | primena Europai raginimą teikti paramą pasiūlos apribojimams šalinti skirtiems mokesčiams, ekonomikos sureguliavimo išlaidoms ir investicijoms finansuoti; |
| --- | --- |

12.

primena Europai raginimą teikti paramą pasiūlos apribojimams šalinti skirtiems mokesčiams, ekonomikos sureguliavimo išlaidoms ir investicijoms finansuoti;

| 13. | teigiamai vertina pastaruoju metu prisimtus įsipareigojimus skirti papildomų „paramai prekybos srityje “numatytų išteklių ir ragina Komisiją ir valstybes nares reaguojant į AKR prašymus suteikti pildomų lėšų ekonominiams partnerystės susitarimams įgyvendinti išsamiai paaiškinti pažadėtų lėšų skyrimo tvarkaraštį ir būdus; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina pastaruoju metu prisimtus įsipareigojimus skirti papildomų „paramai prekybos srityje “numatytų išteklių ir ragina Komisiją ir valstybes nares reaguojant į AKR prašymus suteikti pildomų lėšų ekonominiams partnerystės susitarimams įgyvendinti išsamiai paaiškinti pažadėtų lėšų skyrimo tvarkaraštį ir būdus;

| 14. | ragina Komisiją ieškoti būdų sumažinti biurokratinius EPF reikalavimus, o AKR šalis — teikti išsamius įkainotus pasiūlymus, kaip ir kokiems tikslams bus panaudotos papildomos EPS lėšos; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ieškoti būdų sumažinti biurokratinius EPF reikalavimus, o AKR šalis — teikti išsamius įkainotus pasiūlymus, kaip ir kokiems tikslams bus panaudotos papildomos EPS lėšos;

| 15. | ragina prireikus skirti papildomai lėšų — daugiau negu numatyta esamuose Europos plėtros fondo įsipareigojimuose; |
| --- | --- |

15.

ragina prireikus skirti papildomai lėšų — daugiau negu numatyta esamuose Europos plėtros fondo įsipareigojimuose;

| 16. | ragina ES padėti AKR šalyse tinkamai nustatyti su prekyba susijusiose srityse vykdomų politikos priemonių kūrimo eiliškumą ir tada siekiant užtikrinti nuoseklumą sudaryti tarpregioninius susitarimus; |
| --- | --- |

16.

ragina ES padėti AKR šalyse tinkamai nustatyti su prekyba susijusiose srityse vykdomų politikos priemonių kūrimo eiliškumą ir tada siekiant užtikrinti nuoseklumą sudaryti tarpregioninius susitarimus;

| 17. | ragina ES nedaryti per didelio spaudimo ir imtis veiksmų užtikrinti, kad, nepavykus derybų užbaigti iki 2008 m. sausio 1 d., esamas AKR šalių eksportas į ES nebūtų trikdomas, kol bus pasiektas galutinis susitarimas; |
| --- | --- |

17.

ragina ES nedaryti per didelio spaudimo ir imtis veiksmų užtikrinti, kad, nepavykus derybų užbaigti iki 2008 m. sausio 1 d., esamas AKR šalių eksportas į ES nebūtų trikdomas, kol bus pasiektas galutinis susitarimas;

| 18. | ragina Komisiją ir AKR šalis panaudoti EPS apžvalgą kaip galimybę atvirai aptarti kliūtis, trukdančias užbaigti derybas, ir pateikti išsamių pasiūlymų, kaip šias kliūtis įveikti; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir AKR šalis panaudoti EPS apžvalgą kaip galimybę atvirai aptarti kliūtis, trukdančias užbaigti derybas, ir pateikti išsamių pasiūlymų, kaip šias kliūtis įveikti;

| 19. | primena, kad Kotonu susitarime numatyta, kad jei valstybė ar regionas nenori pasirašyti EPS ir Laisvosios prekybos sutarties, jiems neturi būti sudaromos nepalankesnės sąlygos patekimo į rinką prasme; ragina Komisiją ištirti visas alternatyvias galimybes, įskaitant neabipuses schemas ir patobulintas kilmės taisykles, kaip numatyta Kotonu susitarimo 37 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

19.

primena, kad Kotonu susitarime numatyta, kad jei valstybė ar regionas nenori pasirašyti EPS ir Laisvosios prekybos sutarties, jiems neturi būti sudaromos nepalankesnės sąlygos patekimo į rinką prasme; ragina Komisiją ištirti visas alternatyvias galimybes, įskaitant neabipuses schemas ir patobulintas kilmės taisykles, kaip numatyta Kotonu susitarimo 37 straipsnio 6 dalyje;

| 20. | ragina ES neteikti pasiūlymų, galinčių pažeisti AKR regioninius procesus; |
| --- | --- |

20.

ragina ES neteikti pasiūlymų, galinčių pažeisti AKR regioninius procesus;

| 21. | todėl ragina AKR ir ES šalyse surengti tikrą viešąją diskusiją įtraukiant pilietinę visuomenę, vyriausybines ir parlamento institucijas; taip pat ragina sukurti deramas informavimo ir konsultavimo sistemas; |
| --- | --- |

21.

todėl ragina AKR ir ES šalyse surengti tikrą viešąją diskusiją įtraukiant pilietinę visuomenę, vyriausybines ir parlamento institucijas; taip pat ragina sukurti deramas informavimo ir konsultavimo sistemas;

| 22. | pripažįsta, kad Parlamento priežiūra sudarant ir įgyvendinant EPS padės siekti deklaruotų gero valdymo ir skaidrumo tikslų ir kad Jungtinė parlamentinė asamblėja yra tinkamas forumas formaliai, išsamiai ir oficialiai apžvelgti EPS įgyvendinimo poveikį bei rezultatus; ragina Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje sukurti stebėjimo grupę; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad Parlamento priežiūra sudarant ir įgyvendinant EPS padės siekti deklaruotų gero valdymo ir skaidrumo tikslų ir kad Jungtinė parlamentinė asamblėja yra tinkamas forumas formaliai, išsamiai ir oficialiai apžvelgti EPS įgyvendinimo poveikį bei rezultatus; ragina Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje sukurti stebėjimo grupę;

| 23. | ragina Komisiją gerbti regionų, nenorinčių įtraukti „Singapūro klausimų “į derybas dėl EPS, poziciją ir primena, kad dvišalėse derybose dėl prekybos paslaugomis turi būti laikomasi kiekvienos šalies teisės laisvai reguliuoti visuomenines paslaugas; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją gerbti regionų, nenorinčių įtraukti „Singapūro klausimų “į derybas dėl EPS, poziciją ir primena, kad dvišalėse derybose dėl prekybos paslaugomis turi būti laikomasi kiekvienos šalies teisės laisvai reguliuoti visuomenines paslaugas;

| 24. | ragina ES į EPS neįtraukti nuostatų dėl intelektinės nuosavybės teisių, nes tai — papildoma kliūtis gauti būtinus vaistus, ir suteikti AKR šalims paramą, kuria naudodamosi jos galėtų veiksmingai įgyvendinti 2001 m. Dohos deklaraciją, t. y. veiksmingai pasinaudoti TRIPS numatytomis lankstumo nuostatomis; |
| --- | --- |

24.

ragina ES į EPS neįtraukti nuostatų dėl intelektinės nuosavybės teisių, nes tai — papildoma kliūtis gauti būtinus vaistus, ir suteikti AKR šalims paramą, kuria naudodamosi jos galėtų veiksmingai įgyvendinti 2001 m. Dohos deklaraciją, t. y. veiksmingai pasinaudoti TRIPS numatytomis lankstumo nuostatomis;

| 25. | pabrėžia visuomeninių paslaugų svarbą vystymuisi ir demokratijai, dėl to prašo, kad Komisija būtų atsargi svarstydama vandens tiekimo, sveikatos apsaugos, švietimo, transporto ir energetikos paslaugų liberalizavimo klausimus; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia visuomeninių paslaugų svarbą vystymuisi ir demokratijai, dėl to prašo, kad Komisija būtų atsargi svarstydama vandens tiekimo, sveikatos apsaugos, švietimo, transporto ir energetikos paslaugų liberalizavimo klausimus;

| 26. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai ir Europos Komisijai. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai ir Europos Komisijai.

---

(1)  Šią rezoliuciją AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja patvirtino 2006 m. lapkričio 23 d. Bridžtaune (Barbadose).

(2)  OL C 231, 2002 9 27, p. 41.

(3)  OL C 292 E, 2006 12 1, p. 121.

---