# Eiropas Savienības C 311E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 311E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 19. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 311E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 19. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2006/C 311E/1 | Kopējā nostāja (EK) Nr. 32/2006, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23 novembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai | 1 |
| 2006/C 311E/2 | Kopējā nostāja (EK) Nr. 33/2006, 2006. gada 23. novembrī, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par plūdu riska izvērtēšanu un pārvaldību | 10 |
| 2006/C 311E/3 | Kopējā nostāja (EK) Nr. 34/2006, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 4. decembra saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvu 75/106/EEK un Padomes Direktīvu 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK | 21 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2006/C 311E/1

Kopējā nostāja (EK) Nr. 32/2006, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23 novembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai

1

2006/C 311E/2

Kopējā nostāja (EK) Nr. 33/2006, 2006. gada 23. novembrī, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par plūdu riska izvērtēšanu un pārvaldību

10

2006/C 311E/3

Kopējā nostāja (EK) Nr. 34/2006, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 4. decembra saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvu 75/106/EEK un Padomes Direktīvu 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK

21

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 19.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 311/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 32/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23. novembrī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu (EK) Nr. .../2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/C 311 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (3) ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotus tiesiskos pamata noteikumus attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (3) ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotus tiesiskos pamata noteikumus attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) Kopienā.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 932/2005 (2005. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai kas attiecas uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (4), ir pagarinājusi Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikto pārejas pasākumu piemērošanas periodu ne ilgāk kā līdz 2007. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 932/2005 (2005. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai kas attiecas uz pārejas pasākumu perioda pagarināšanu (4), ir pagarinājusi Regulā (EK) Nr. 999/2001 noteikto pārejas pasākumu piemērošanas periodu ne ilgāk kā līdz 2007. gada 1. jūlijam.

| (3) | Starptautiskā epizootiju biroja ģenerālsesijas laikā, kas notika 2003. gada maijā, tika pieņemta rezolūcija vienkāršot pašreizējos starptautiskos kritērijus valstu klasificēšanai pēc to bīstamības pakāpes attiecībā uz liellopu sūkļveidīgās encefalopātijas (BSE) esamību tajās. Ģenerālsesijas laikā, kas notika 2005. gada maijā, tika pieņemts priekšlikums. Regulas (EK) Nr. 999/2001 panti būtu jāpielāgo tā, lai tie atspoguļotu jauno starptautiski saskaņoto kategorizēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskā epizootiju biroja ģenerālsesijas laikā, kas notika 2003. gada maijā, tika pieņemta rezolūcija vienkāršot pašreizējos starptautiskos kritērijus valstu klasificēšanai pēc to bīstamības pakāpes attiecībā uz liellopu sūkļveidīgās encefalopātijas (BSE) esamību tajās. Ģenerālsesijas laikā, kas notika 2005. gada maijā, tika pieņemts priekšlikums. Regulas (EK) Nr. 999/2001 panti būtu jāpielāgo tā, lai tie atspoguļotu jauno starptautiski saskaņoto kategorizēšanas sistēmu.

| (4) | Jauna izstrāde attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzi prasīs veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumā. Tādēļ ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 pašreizējā “ātro testu” definīcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(4)

Jauna izstrāde attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzi prasīs veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 X pielikumā. Tādēļ ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 pašreizējā “ātro testu” definīcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā.

| (5) | Kopienas tiesību aktu skaidrības interesēs ir lietderīgi precizēt, ka “mehāniski atkaulotas gaļas” definīcija, kas noteikta citos Kopienas tiesību aktos par pārtikas drošību, būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 999/2001 TSE apkarošanas pasākumu kontekstā. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas tiesību aktu skaidrības interesēs ir lietderīgi precizēt, ka “mehāniski atkaulotas gaļas” definīcija, kas noteikta citos Kopienas tiesību aktos par pārtikas drošību, būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 999/2001 TSE apkarošanas pasākumu kontekstā.

| (6) | Regula (EK) Nr. 999/2001 ievieš BSE un skrepi uzraudzības programmu. Zinātniskā vadības komiteja tās 2003. gada 6. — 7.marta atzinumā ir ieteikusi ieviest uzraudzības programmu par TSE briežu dzimtā. Tādēļ regulā paredzētā uzraudzības sistēma būtu jāattiecina uz citiem TSE, ar iespēju veikt turpmākus pasākumus, lai šo sistēmu ieviestu vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(6)

Regula (EK) Nr. 999/2001 ievieš BSE un skrepi uzraudzības programmu. Zinātniskā vadības komiteja tās 2003. gada 6. — 7.marta atzinumā ir ieteikusi ieviest uzraudzības programmu par TSE briežu dzimtā. Tādēļ regulā paredzētā uzraudzības sistēma būtu jāattiecina uz citiem TSE, ar iespēju veikt turpmākus pasākumus, lai šo sistēmu ieviestu vēlākā posmā.

| (7) | Saskaņota selekcijas programma, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas TSE, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2003/100/EK (2003. gada 13. februāris), ar ko nosaka prasību minimumu audzēšanas programmu izveidei rezistencei pret transmisīvo sūkļveida encefalopātiju aitām (5), ir ieviesta kā pārejas pasākums. Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu jāgroza, lai nodrošinātu šai programmai ilgstošu tiesisku pamatu, kā arī iespēju šādās programmās veikt izmaiņas, ņemot vērā izvērtētos zinātnisko pētījumu rezultātus un šo programmu īstenošanas vispārējās sekas. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņota selekcijas programma, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas TSE, saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2003/100/EK (2003. gada 13. februāris), ar ko nosaka prasību minimumu audzēšanas programmu izveidei rezistencei pret transmisīvo sūkļveida encefalopātiju aitām (5), ir ieviesta kā pārejas pasākums. Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu jāgroza, lai nodrošinātu šai programmai ilgstošu tiesisku pamatu, kā arī iespēju šādās programmās veikt izmaiņas, ņemot vērā izvērtētos zinātnisko pētījumu rezultātus un šo programmu īstenošanas vispārējās sekas.

| (8) | Regula (EK) Nr. 999/2001 aizliedz konkrētu dzīvnieku barošanu ar konkrētiem pārstrādātiem dzīvnieku proteīniem, ar iespēju noteikt atbrīvojumus no šā aizlieguma. Jaunas izstrādnes attiecībā uz dzīvnieku barošanas aizliegumiem, var prasīt veikt grozījumus regulas IV pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus attiecīgā panta pašreizējā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(8)

Regula (EK) Nr. 999/2001 aizliedz konkrētu dzīvnieku barošanu ar konkrētiem pārstrādātiem dzīvnieku proteīniem, ar iespēju noteikt atbrīvojumus no šā aizlieguma. Jaunas izstrādnes attiecībā uz dzīvnieku barošanas aizliegumiem, var prasīt veikt grozījumus regulas IV pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus attiecīgā panta pašreizējā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (6), paredzēti noteikumi par atbrīvošanos no īpašiem riska materiāliem un dzīvniekiem, kas inficējušies ar TSE. Tagad ir pieņemti noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītu caur Kopienu. Attiecīgi, Kopienas tiesību aktu konsekvences interesēs, pašreizējie Regulas (EK) Nr. 999/2001 noteikumi par atbrīvošanos no šādām vielām un dzīvniekiem būtu jāaizstāj ar atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1774/2002, un atsauce uz Regulas (EK) Nr. 999/2001 tranzīta noteikumiem būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (6), paredzēti noteikumi par atbrīvošanos no īpašiem riska materiāliem un dzīvniekiem, kas inficējušies ar TSE. Tagad ir pieņemti noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu tranzītu caur Kopienu. Attiecīgi, Kopienas tiesību aktu konsekvences interesēs, pašreizējie Regulas (EK) Nr. 999/2001 noteikumi par atbrīvošanos no šādām vielām un dzīvniekiem būtu jāaizstāj ar atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1774/2002, un atsauce uz Regulas (EK) Nr. 999/2001 tranzīta noteikumiem būtu jāsvītro.

| (10) | Jaunas izstrādnes attiecībā uz īpašiem riska materiāliem pieprasa arī veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus regulas attiecīgo noteikumu esošajā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(10)

Jaunas izstrādnes attiecībā uz īpašiem riska materiāliem pieprasa arī veikt visaptverošus grozījumus Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikumā. Ir nepieciešams veikt konkrētus tehniskus grozījumus regulas attiecīgo noteikumu esošajā redakcijā, lai atvieglotu minētā pielikuma struktūras grozījumus vēlākā posmā.

| (11) | Lai arī Eiropas Savienībā nav atļauts veikt apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, gāzes injekcija var notikt arī pēc apdullināšanas. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt pašreizējos Regulā (EK) Nr. 999/2001 minētos noteikumus par kaušanas metodēm, lai, saistībā ar apdullināšanu, aizliegtu gāzes injekciju galvaskausa dobumā. |
| --- | --- |

(11)

Lai arī Eiropas Savienībā nav atļauts veikt apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, gāzes injekcija var notikt arī pēc apdullināšanas. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt pašreizējos Regulā (EK) Nr. 999/2001 minētos noteikumus par kaušanas metodēm, lai, saistībā ar apdullināšanu, aizliegtu gāzes injekciju galvaskausa dobumā.

| (12) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1915/2003 (2003. gada 30. oktobris), ar ko groza VII, VIII un IX pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz aitu un kazu tirdzniecību un ievešanu un pasākumiem, kas jāveic pēc transmisīvās sūkļveida encefalopātijas apstiprināšanas govīm, aitām un kazām (7), paredz jaunus noteikumus par skrepi apkarošanu kazu dzimtas un aitu dzimtas dzīvniekiem. Attiecīgi, ir nepieciešams aizliegt aitu un kazu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no saimniecībām, par kurām ir izteiktas oficiālas aizdomas par skrepi esamību tajās. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1915/2003 (2003. gada 30. oktobris), ar ko groza VII, VIII un IX pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz aitu un kazu tirdzniecību un ievešanu un pasākumiem, kas jāveic pēc transmisīvās sūkļveida encefalopātijas apstiprināšanas govīm, aitām un kazām (7), paredz jaunus noteikumus par skrepi apkarošanu kazu dzimtas un aitu dzimtas dzīvniekiem. Attiecīgi, ir nepieciešams aizliegt aitu un kazu dzimtas dzīvnieku pārvietošanu no saimniecībām, par kurām ir izteiktas oficiālas aizdomas par skrepi esamību tajās.

| (13) | Pamatojoties uz zinātnes attīstību, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj paplašināt piemērošanas sfēras noteikumiem par liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku, to spermu, embriju un olšūnu laišanu pārdošanā un eksportu. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz zinātnes attīstību, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj paplašināt piemērošanas sfēras noteikumiem par liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku, to spermu, embriju un olšūnu laišanu pārdošanā un eksportu.

| (14) | Zinātniskās vadības komiteja 1998. gada 26. jūnija atzinums norāda, ka būtu jāievēro konkrēti ierobežojumi attiecībā uz izejvielu izcelsmi dikalcija fosfāta ražošanā. Attiecīgi, dikalcija fosfāts būtu jāizņem no to produktu saraksta, kuri, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001, nav pakļauti ierobežojumiem attiecībā uz to laišanu pārdošanā. Būtu jānoskaidro tādu ierobežojumu neesamība, kas jāpiemēro pienam un piena produktiem. |
| --- | --- |

(14)

Zinātniskās vadības komiteja 1998. gada 26. jūnija atzinums norāda, ka būtu jāievēro konkrēti ierobežojumi attiecībā uz izejvielu izcelsmi dikalcija fosfāta ražošanā. Attiecīgi, dikalcija fosfāts būtu jāizņem no to produktu saraksta, kuri, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 999/2001, nav pakļauti ierobežojumiem attiecībā uz to laišanu pārdošanā. Būtu jānoskaidro tādu ierobežojumu neesamība, kas jāpiemēro pienam un piena produktiem.

| (15) | Pamatojoties uz zinātnes attīstību un riska klasifikāciju un neskatoties uz iespēju pieņemt drošības pasākumus, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj saskaņā ar komitoloģijas procedūru pieņemt vēl specifiskākas prasības par dzīvnieku izcelsmes produktu, kuru izcelsmes vieta ir dalībvalstis vai trešās valstis ar kontrolētu vai nenoteiktu TSE risku, eksportu un laišanu pārdošanā. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz zinātnes attīstību un riska klasifikāciju un neskatoties uz iespēju pieņemt drošības pasākumus, Regulai (EK) Nr. 999/2001 būtu jāļauj saskaņā ar komitoloģijas procedūru pieņemt vēl specifiskākas prasības par dzīvnieku izcelsmes produktu, kuru izcelsmes vieta ir dalībvalstis vai trešās valstis ar kontrolētu vai nenoteiktu TSE risku, eksportu un laišanu pārdošanā.

| (16) | Regulas (EK) Nr.999/2001 īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(16)

Regulas (EK) Nr.999/2001 īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (17) | Jo īpaši, Komisijai vajadzētu piešķirt pilnvaras pieņemt lēmumus, ar ko apstiprina ātros testus, pielāgo dzīvnieku vecumu, ievieš pielaides robežu, atļauj atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm, un attiecina konkrētus noteikumus uz citām dzīvnieku sugām; noteikt normas, kas paredz atbrīvojumus attiecībā uz īpaša riska materiāla pārvietošanu un atbrīvošanos no tā; noteikt kritērijus, lai parādītu epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos, un kritērijus, lai piešķirtu atbrīvojumus no konkrētiem aizliegumiem, kā arī ražošanas procesiem. Tā kā šie pasākumi ir ar vispārēju raksturu un izstrādāti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 999/2001 elementus un/vai lai papildinātu minēto regulu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, šos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta 5.a pantā Lēmumā 1999/468/EK. |
| --- | --- |

(17)

Jo īpaši, Komisijai vajadzētu piešķirt pilnvaras pieņemt lēmumus, ar ko apstiprina ātros testus, pielāgo dzīvnieku vecumu, ievieš pielaides robežu, atļauj atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm, un attiecina konkrētus noteikumus uz citām dzīvnieku sugām; noteikt normas, kas paredz atbrīvojumus attiecībā uz īpaša riska materiāla pārvietošanu un atbrīvošanos no tā; noteikt kritērijus, lai parādītu epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos, un kritērijus, lai piešķirtu atbrīvojumus no konkrētiem aizliegumiem, kā arī ražošanas procesiem. Tā kā šie pasākumi ir ar vispārēju raksturu un izstrādāti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 999/2001 elementus un/vai lai papildinātu minēto regulu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, šos pasākumus būtu jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta 5.a pantā Lēmumā 1999/468/EK.

| (18) | Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(18)

Regula (EK) Nr. 999/2001 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 999/2001 groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu apsvērumu:






  “(8a) | Būtu jāatļauj neatgremotāju barošana ar konkrētiem dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kas iegūti no neatgremotājiem, ņemot vērā aizliegumu kādas noteiktas sugas dzīvniekus barot ar dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kuri iegūti no tās pašas sugas dzīvniekiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (9), un ņemot vērā kontroles aspektus, kas īpaši saistīti ar noteiktām sugām raksturīgu dzīvnieku izcelsmes pārstrādātu proteīnu diferencēšanu saskaņā ar paziņojumu par TSE ceļa karti, kuru Komisija pieņēma 2005. gada 15. jūlijā. |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu apsvērumu:

“(8a)

Būtu jāatļauj neatgremotāju barošana ar konkrētiem dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kas iegūti no neatgremotājiem, ņemot vērā aizliegumu kādas noteiktas sugas dzīvniekus barot ar dzīvnieku izcelsmes pārstrādātiem proteīniem, kuri iegūti no tās pašas sugas dzīvniekiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (9), un ņemot vērā kontroles aspektus, kas īpaši saistīti ar noteiktām sugām raksturīgu dzīvnieku izcelsmes pārstrādātu proteīnu diferencēšanu saskaņā ar paziņojumu par TSE ceļa karti, kuru Komisija pieņēma 2005. gada 15. jūlijā.

| 2) | iekļauj šādus apsvērumus:






  “(11.a) | Eiropas Parlaments savā 2004. gada 28. oktobra rezolūcijā (10) pauda bažas par atgremotāju barošanu ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem, jo tie neietilpst pieaugušu liellopu dabīgajā uzturā. Pēc BSE krīzes un mutes un nagu sērgas krīzes notikumiem arvien plašāk tiek atzīts, ka labākais veids, kā nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselību, ir turēt un barot dzīvniekus, respektējot katrai sugai raksturīgās īpatnības. Šā iemesla dēļ saskaņā ar piesardzības principu un, ievērojot atgremotāju dabīgo uzturu un dzīves apstākļus, ir jāpatur spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem tādos veidos, kas neietilpst to dabīgajā ēdienkartē. |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādus apsvērumus:

“(11.a)

Eiropas Parlaments savā 2004. gada 28. oktobra rezolūcijā (10) pauda bažas par atgremotāju barošanu ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem, jo tie neietilpst pieaugušu liellopu dabīgajā uzturā. Pēc BSE krīzes un mutes un nagu sērgas krīzes notikumiem arvien plašāk tiek atzīts, ka labākais veids, kā nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselību, ir turēt un barot dzīvniekus, respektējot katrai sugai raksturīgās īpatnības. Šā iemesla dēļ saskaņā ar piesardzības principu un, ievērojot atgremotāju dabīgo uzturu un dzīves apstākļus, ir jāpatur spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku izcelsmes proteīniem tādos veidos, kas neietilpst to dabīgajā ēdienkartē.

| (11.b) | Mehāniski atkaulotu gaļu iegūst, atdalot gaļu no kauliem tādā veidā, ka tiek iznīcināta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra. Šāda gaļa var saturēt kaulu un periosta (kaulplēves) daļiņas. Līdz ar to mehāniski atkaulota gaļa nav pielīdzināma parastai gaļai. Tāpēc būtu jāpārskata tās lietošana cilvēku uzturā. |
| --- | --- |

(11.b)

Mehāniski atkaulotu gaļu iegūst, atdalot gaļu no kauliem tādā veidā, ka tiek iznīcināta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra. Šāda gaļa var saturēt kaulu un periosta (kaulplēves) daļiņas. Līdz ar to mehāniski atkaulota gaļa nav pielīdzināma parastai gaļai. Tāpēc būtu jāpārskata tās lietošana cilvēku uzturā.

| 3) | regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “l) | ātrie testi: pārbaudes metodes, kas minētas X pielikumā un kuru rezultāti ir zināmi 24 stundu laikā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 3. panta 1. punktu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“l)

ātrie testi: pārbaudes metodes, kas minētas X pielikumā un kuru rezultāti ir zināmi 24 stundu laikā;”;

| b) | pievieno šādus punktus:






  “n) | mehāniski atkaulota gaļa jeb “MAG” ir produkts, kas iegūts, pēc atkaulošanas atdalot gaļu no kauliem ar mehānisku līdzekļu palīdzību, kā rezultātā tiek zaudēta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“n)

mehāniski atkaulota gaļa jeb “MAG” ir produkts, kas iegūts, pēc atkaulošanas atdalot gaļu no kauliem ar mehānisku līdzekļu palīdzību, kā rezultātā tiek zaudēta vai izmainīta muskuļu šķiedru struktūra;

| o) | pasīvā uzraudzība: ziņošana par visiem tiem dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt inficējušies ar TSE, un gadījumiem, kad TSE esamību neizslēdz šādu dzīvnieku klīniska un laboratoriska izmeklēšana; |
| --- | --- |

o)

pasīvā uzraudzība: ziņošana par visiem tiem dzīvniekiem, par kuriem ir aizdomas, ka tie varētu būt inficējušies ar TSE, un gadījumiem, kad TSE esamību neizslēdz šādu dzīvnieku klīniska un laboratoriska izmeklēšana;

| p) | aktīvā uzraudzība: tādu dzīvnieku pārbaude, par kuriem nav ziņots, ka pastāv aizdomas par to inficēšanos ar TSE, piemēram, dzīvnieki, kas tika pakļauti ārkārtas nokaušanai, dzīvnieki, kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi, kritušie dzīvnieki, nokautie veselie dzīvnieki un dzīvnieki, kas atlasīti nokaušanai saistībā ar TSE, it īpaši, lai noteiktu TSE attīstību un izplatību attiecīgajā valstī vai tās reģionā.”; |
| --- | --- |

p)

aktīvā uzraudzība: tādu dzīvnieku pārbaude, par kuriem nav ziņots, ka pastāv aizdomas par to inficēšanos ar TSE, piemēram, dzīvnieki, kas tika pakļauti ārkārtas nokaušanai, dzīvnieki, kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi, kritušie dzīvnieki, nokautie veselie dzīvnieki un dzīvnieki, kas atlasīti nokaušanai saistībā ar TSE, it īpaši, lai noteiktu TSE attīstību un izplatību attiecīgajā valstī vai tās reģionā.”;

| 4) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Dalībvalstu, trešo valstu vai to reģionu (turpmāk — “valstis vai reģioni”) BSE statusu nosaka, iedalot to kādā no šīm trim kategorijām:






  — | nenozīmīgs BSE risks, kā tas definēts II pielikumā, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Dalībvalstu, trešo valstu vai to reģionu (turpmāk — “valstis vai reģioni”) BSE statusu nosaka, iedalot to kādā no šīm trim kategorijām:

—

nenozīmīgs BSE risks, kā tas definēts II pielikumā,

| — | kontrolēts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā, |
| --- | --- |

—

kontrolēts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā,

| — | nenoteikts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā. |
| --- | --- |

—

nenoteikts BSE risks, kā tas definēts II pielikumā.

Valstu vai reģionu BSE statusu var noteikt tikai, pamatojoties uz II pielikuma A nodaļā noteiktajiem kritērijiem. Pie šiem kritērijiem pieder riska analīzes rezultāti, kuru pamatā ir visi govju sūkļveida encefalopātijas parādīšanās potenciālie faktori, kas noteikti II pielikuma B nodaļā, un to attīstība laika gaitā, kā arī plaši aktīvās un pasīvās uzraudzības pasākumi, ņemot vērā attiecīgās valsts vai reģiona riska kategoriju.

Dalībvalstis un trešās valstis, kas vēlas palikt to trešo valstu sarakstā, kam atļauts eksportēt uz Kopienu dzīvus dzīvniekus vai produktus, uz ko attiecas šī regula, iesniedz Komisijai lūgumu par BSE statusa noteikšanu, papildinot to ar attiecīgu informāciju par II pielikuma A nodaļā paredzētajiem kritērijiem un II pielikuma B nodaļā norādītajiem potenciālā apdraudējuma faktoriem un to attīstību laika gaitā.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4.   Dalībvalstis un trešās valstis, kas nav iesniegušas iesniegumu saskaņā ar 1. punkta trešo daļu, attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku produktu nosūtīšanu no to teritorijas, ievēro nenoteikta BSE riska valstīm piemērotās importa prasības, līdz tās ir iesniegušas šādu iesniegumu un ir pieņemts galīgais lēmums par to BSE statusu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Dalībvalstis un trešās valstis, kas nav iesniegušas iesniegumu saskaņā ar 1. punkta trešo daļu, attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku produktu nosūtīšanu no to teritorijas, ievēro nenoteikta BSE riska valstīm piemērotās importa prasības, līdz tās ir iesniegušas šādu iesniegumu un ir pieņemts galīgais lēmums par to BSE statusu.”;

| 5) | regulas 6. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Katra dalībvalsts, saskaņā ar III pielikumu, veic ikgadēju TSE uzraudzības programmu, kuras pamatā ir aktīvā un pasīvā uzraudzība. Šī programma ietver pārbaudes procedūru, kurā tiek izmantoti ātrie testi, ja attiecīgajai dzīvnieku sugai tādi ir pieejami.
  Šajā nolūkā, ātros testus apstiprina saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto un X pielikumā uzskaitīto procedūru.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 6. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Katra dalībvalsts, saskaņā ar III pielikumu, veic ikgadēju TSE uzraudzības programmu, kuras pamatā ir aktīvā un pasīvā uzraudzība. Šī programma ietver pārbaudes procedūru, kurā tiek izmantoti ātrie testi, ja attiecīgajai dzīvnieku sugai tādi ir pieejami.

Šajā nolūkā, ātros testus apstiprina saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto un X pielikumā uzskaitīto procedūru.”;

| b) | iekļauj šādus punktus:
  “1.a   Šā panta 1. punktā minēto ikgadējo uzraudzības programmu piemēro vismaz šādām apakšpopulācijām:






  a) | visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kuri tika nosūtīti ārkārtas nokaušanai vai kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi, |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“1.a   Šā panta 1. punktā minēto ikgadējo uzraudzības programmu piemēro vismaz šādām apakšpopulācijām:

a)

visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kuri tika nosūtīti ārkārtas nokaušanai vai kuriem pirms kaušanas pārbaudē novēroti zināmi simptomi,

| b) | visi vairāk nekā 30 mēnešus veci liellopi, kas nokauti cilvēku patēriņam, |
| --- | --- |

b)

visi vairāk nekā 30 mēnešus veci liellopi, kas nokauti cilvēku patēriņam,

| c) | visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kas netika nokauti cilvēku patēriņam, kas miruši vai nobeigušies saimniecības teritorijā, transportēšanas laikā vai lopkautuvē (kritušie dzīvnieki). |
| --- | --- |

c)

visi vairāk nekā 24 mēnešus veci liellopi, kas netika nokauti cilvēku patēriņam, kas miruši vai nobeigušies saimniecības teritorijā, transportēšanas laikā vai lopkautuvē (kritušie dzīvnieki).

Dalībvalstis drīkst piemērot atbrīvojumu no c) apakšpunktā noteiktās prasības attālos reģionos ar zemu dzīvnieku blīvumu, kur netiek organizēta mirušu dzīvnieku savākšana. Dalībvalstis, kuras šo iespēju izmanto, informē par to Komisiju un iesniedz attiecīgo apgabalu sarakstu kopā ar pamatojumu šā atbrīvojuma piemērošanai. Atbrīvojums attiecas ne vairāk kā uz 10 % no dalībvalsts liellopu populācijas.

1.b   Pēc apspriešanās ar attiecīgo zinātnisko komiteju 1.a punkta a) un c) apakšpunktā noteikto vecumu var koriģēt atbilstīgi zinātniskajam progresam saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru.

Pēc dalībvalsts lūguma, ja tā var pierādīt epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos valstī, un saskaņā ar konkrētiem kritērijiem, kas noteikti atbilstīgi 24. panta 3. punktā minētajai procedūrai, ikgadējās uzraudzības programmas konkrētajai dalībvalstij var tikt pārskatītas.

Attiecīgā dalībvalsts pierāda savu spēju noteikt piemērojamo pasākumu efektivitāti un nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību, kas pamatojas uz visaptverošu riska analīzi. Dalībvalsts it īpaši uzrāda:

| a) | GSE izplatības nepārprotamu samazināšanos vai nemainīgi zemu līmeni, ko apliecina jaunākie pārbaužu rezultāti; |
| --- | --- |

a)

GSE izplatības nepārprotamu samazināšanos vai nemainīgi zemu līmeni, ko apliecina jaunākie pārbaužu rezultāti;

| b) | ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi pilnu GSE pārbaudes sistēmu (Kopienas tiesību akti par dzīvu dzīvnieku izsekojamību un identifikāciju un GSE uzraudzību); |
| --- | --- |

b)

ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi pilnu GSE pārbaudes sistēmu (Kopienas tiesību akti par dzīvu dzīvnieku izsekojamību un identifikāciju un GSE uzraudzību);

| c) | ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi Kopienas tiesību aktus par vispārējo barošanas aizliegumu attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem.”; |
| --- | --- |

c)

ka tā ir ieviesusi un vismaz sešus gadus piemērojusi Kopienas tiesību aktus par vispārējo barošanas aizliegumu attiecībā uz lauksaimniecības dzīvniekiem.”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “5.   Noteikumus par šā panta ieviešanu pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“5.   Noteikumus par šā panta ieviešanu pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| 6) | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants
  Selekcijas programmas
  1.   Dalībvalstis drīkst ieviest selekcijas programmas, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas pret TSE. Šīs programmas ietver pamata noteikumus attiecībā uz to, kā noteikt konkrētu ganāmpulku pretošanās spēju statusu TSE, un tās var, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apstiprina pretestību pret īpašu genotipu TSE citās dzīvnieku sugās, tikt attiecinātas arī uz šīm sugām.
  2.   Šā panta 1. punktā minētajām programmām saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īpašus noteikumus.
  3.   Dalībvalstis, kas ievieš selekcijas programmas, regulāri iesniedz Komisijai ziņojumus, lai programmas varētu zinātniski izvērtēt, it īpaši to ietekmi uz TSE parādīšanās biežumu, ģenētisko daudzveidību un variācijām, kā arī senu, reti sastopamu un reģionāli pielāgotu aitu sugu saglabāšanu. Selekcijas programmu zinātniskos rezultātus un vispārējo ietekmi regulāri novērtē un, ja nepieciešams, šajās programmās ievieš atbilstīgas izmaiņas.”; |
| --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Selekcijas programmas

1.   Dalībvalstis drīkst ieviest selekcijas programmas, lai aitu dzimtas dzīvniekos attīstītu pretošanās spējas pret TSE. Šīs programmas ietver pamata noteikumus attiecībā uz to, kā noteikt konkrētu ganāmpulku pretošanās spēju statusu TSE, un tās var, pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, kas apstiprina pretestību pret īpašu genotipu TSE citās dzīvnieku sugās, tikt attiecinātas arī uz šīm sugām.

2.   Šā panta 1. punktā minētajām programmām saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īpašus noteikumus.

3.   Dalībvalstis, kas ievieš selekcijas programmas, regulāri iesniedz Komisijai ziņojumus, lai programmas varētu zinātniski izvērtēt, it īpaši to ietekmi uz TSE parādīšanās biežumu, ģenētisko daudzveidību un variācijām, kā arī senu, reti sastopamu un reģionāli pielāgotu aitu sugu saglabāšanu. Selekcijas programmu zinātniskos rezultātus un vispārējo ietekmi regulāri novērtē un, ja nepieciešams, šajās programmās ievieš atbilstīgas izmaiņas.”;

| 7) | regulas 7. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Atgremotājus aizliedz barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem.
  2.   Šīs regulas 1. punktā noteikto aizliegumu, saskaņā ar IV pielikumu, attiecina arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saistībā ar šo dzīvnieku barošanu ierobežo līdz dzīvnieku izcelsmes produktiem.
  3.   Šīs regulas 1. un 2. punktu piemēro, neskarot IV pielikumā izklāstītos noteikumus, kas paredz atbrīvojumus no šajos punktos minētā aizlieguma.
  Saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru, kas pamatojas uz jauno atgremotājdzīvnieku pareiza uztura vajadzību zinātnisko novērtējumu un kas ir pakļauta 5. punktā minētajiem noteikumiem, kurus pieņēma šā panta īstenošanai, kā arī saskaņā ar šā atbrīvojuma kontroles aspektu novērtējumu Komisija var nolemt atļaut atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm.
  4.   Dalībvalstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt vai glabāt lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.
  Trešām valstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt uz Kopienas valstīm lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.
  Pēc dalībvalsts vai trešās valsts lūguma saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu pieļaut atsevišķus atbrīvojumus no šajā punktā noteiktajiem ierobežojumiem, ievērojot sīki izstrādātus kritērijus, kas jānosaka saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru. Attiecībā uz katru atbrīvojumu ņem vērā šā panta 3. punktā paredzētos noteikumus.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 7. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Atgremotājus aizliedz barot ar proteīniem, kas iegūti no dzīvniekiem.

2.   Šīs regulas 1. punktā noteikto aizliegumu, saskaņā ar IV pielikumu, attiecina arī uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un saistībā ar šo dzīvnieku barošanu ierobežo līdz dzīvnieku izcelsmes produktiem.

3.   Šīs regulas 1. un 2. punktu piemēro, neskarot IV pielikumā izklāstītos noteikumus, kas paredz atbrīvojumus no šajos punktos minētā aizlieguma.

Saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru, kas pamatojas uz jauno atgremotājdzīvnieku pareiza uztura vajadzību zinātnisko novērtējumu un kas ir pakļauta 5. punktā minētajiem noteikumiem, kurus pieņēma šā panta īstenošanai, kā arī saskaņā ar šā atbrīvojuma kontroles aspektu novērtējumu Komisija var nolemt atļaut atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm.

4.   Dalībvalstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt vai glabāt lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.

Trešām valstīm ar nenoteiktu GSE risku vai to reģioniem nav atļauts eksportēt uz Kopienas valstīm lauksaimniecības dzīvniekiem paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtu proteīnu, vai zīdītājiem (izņemot suņus, kaķus un kažokzvērus) paredzētu barību, kas satur no zīdītājiem iegūtus pārstrādātus proteīnus.

Pēc dalībvalsts vai trešās valsts lūguma saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu pieļaut atsevišķus atbrīvojumus no šajā punktā noteiktajiem ierobežojumiem, ievērojot sīki izstrādātus kritērijus, kas jānosaka saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru. Attiecībā uz katru atbrīvojumu ņem vērā šā panta 3. punktā paredzētos noteikumus.”;

| b) | iekļauj šādu punktu:
  “4.a   Pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu un ņemot vērā vismaz piesārņojuma daudzumu un tā iespējamo izcelsmi, kā arī preču partijas galamērķi, saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru drīkst pieņemt lēmumu noteikt pielaides robežu nelielam nejauša un tehniski nenovēršama piesārņojuma rezultātā dzīvnieku pārtikā nonākušam dzīvnieku izcelsmes proteīnu saturam.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“4.a   Pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu un ņemot vērā vismaz piesārņojuma daudzumu un tā iespējamo izcelsmi, kā arī preču partijas galamērķi, saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru drīkst pieņemt lēmumu noteikt pielaides robežu nelielam nejauša un tehniski nenovēršama piesārņojuma rezultātā dzīvnieku pārtikā nonākušam dzīvnieku izcelsmes proteīnu saturam.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “5.   Noteikumus šā panta īstenošanai un, jo īpaši, noteikumus par savstarpējas inficēšanās profilaksi un par paraugu ņemšanas un analīzes, kas jāveic, lai pārbaudītu šā panta ievērošanu, metodēm pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Šos noteikumus pieņem, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par tādas dzīvnieku barības, kas iegūta no dzīvniekiem, izcelsmi, pārstrādi, kontroli un izsekojamību.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   Noteikumus šā panta īstenošanai un, jo īpaši, noteikumus par savstarpējas inficēšanās profilaksi un par paraugu ņemšanas un analīzes, kas jāveic, lai pārbaudītu šā panta ievērošanu, metodēm pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Šos noteikumus pieņem, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu par tādas dzīvnieku barības, kas iegūta no dzīvniekiem, izcelsmi, pārstrādi, kontroli un izsekojamību.”;

| 8) | regulas 8. panta 1. līdz 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Īpašo riska materiālu pārvieto un no tā atbrīvojas saskaņā ar šīs regulas V pielikumu un Regulu (EK) Nr. 1774/2002. Tos neieved Kopienā. V pielikumā minētajā īpašā riska materiāla sarakstā iekļauj vismaz: 12 mēnešus un vecāku liellopu smadzenes, muguras smadzenes, acis un mandeles, un noteiktu vecumu, ko nosaka saskaņā ar 24. panta 3. punktu, sasniegušu liellopu mugurkaulu. Ņemot vērā 5. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktās atšķirīgās riska kategorijas, 6. panta 1.a punktā un 1.b punkta b) apakšpunktā minētās prasības, V pielikumā minēto īpašo riska materiālu sarakstā ievieš atbilstīgas izmaiņas.
  2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro audiem no tiem dzīvniekiem, kam veikti alternatīvi pārbaudījumi, kas šajā īpašajā nolūkā ir apstiprināti saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru, ar noteikumu, ka šis tests ir minēts X pielikumā, ka tas tiek piemērots atbilstoši V pielikumā minētajiem nosacījumiem un ka testa rezultāti ir negatīvi.
  Dalībvalstis, kuras apstiprina alternatīvu testu izmantošanu, saskaņā ar šo daļu, par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.
  3.   Dalībvalstīs, vai to reģionos, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, centrālo nervaudu plosīšana pēc apdullināšanas, pielietojot iegarenu stieņveidīgu instrumentu, kas tiek ievadīts galvaskausa dobumā, vai, saistībā ar apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, neizmanto attiecībā uz liellopiem, aitu dzimtas un kazu dzimtas dzīvniekiem, kuru gaļa ir domāta cilvēka vai dzīvnieka patēriņam.
  4.   Datus, kas attiecas uz V pielikumā norādīto vecumu, var pielāgot. Šo korekciju pamatā ir jaunākie apstiprinātie zinātniskie atklājumi attiecībā uz TSE saslimšanas gadījumu statistisko varbūtību Kopienas liellopu, aitu un kazu attiecīgajās vecumgrupās.
  5.   Noteikumus, kas paredz atbrīvojumus no šā panta 1. līdz 4. punkta, saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru var pieņemt attiecībā uz datumu, kad spēkā stāsies 7. panta 1. punktā noteiktais barošanas aizliegums vai, vajadzības gadījumā attiecībā uz trešām valstīm vai reģioniem ar kontrolētu BSE risku, datumu, kad spēkā stāsies aizliegums izmantot zīdītāju proteīnu atgremotāju barošanā, lai ierobežotu prasības pārvietot vai iznīcināt īpašo riska materiālu dzīvniekiem, kas dzimuši attiecīgajās valstīs vai reģionos pirms šā datuma.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 8. panta 1. līdz 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Īpašo riska materiālu pārvieto un no tā atbrīvojas saskaņā ar šīs regulas V pielikumu un Regulu (EK) Nr. 1774/2002. Tos neieved Kopienā. V pielikumā minētajā īpašā riska materiāla sarakstā iekļauj vismaz: 12 mēnešus un vecāku liellopu smadzenes, muguras smadzenes, acis un mandeles, un noteiktu vecumu, ko nosaka saskaņā ar 24. panta 3. punktu, sasniegušu liellopu mugurkaulu. Ņemot vērā 5. panta 1. punkta pirmajā daļā noteiktās atšķirīgās riska kategorijas, 6. panta 1.a punktā un 1.b punkta b) apakšpunktā minētās prasības, V pielikumā minēto īpašo riska materiālu sarakstā ievieš atbilstīgas izmaiņas.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro audiem no tiem dzīvniekiem, kam veikti alternatīvi pārbaudījumi, kas šajā īpašajā nolūkā ir apstiprināti saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru, ar noteikumu, ka šis tests ir minēts X pielikumā, ka tas tiek piemērots atbilstoši V pielikumā minētajiem nosacījumiem un ka testa rezultāti ir negatīvi.

Dalībvalstis, kuras apstiprina alternatīvu testu izmantošanu, saskaņā ar šo daļu, par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

3.   Dalībvalstīs, vai to reģionos, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, centrālo nervaudu plosīšana pēc apdullināšanas, pielietojot iegarenu stieņveidīgu instrumentu, kas tiek ievadīts galvaskausa dobumā, vai, saistībā ar apdullināšanu, injicējot gāzi galvaskausa dobumā, neizmanto attiecībā uz liellopiem, aitu dzimtas un kazu dzimtas dzīvniekiem, kuru gaļa ir domāta cilvēka vai dzīvnieka patēriņam.

4.   Datus, kas attiecas uz V pielikumā norādīto vecumu, var pielāgot. Šo korekciju pamatā ir jaunākie apstiprinātie zinātniskie atklājumi attiecībā uz TSE saslimšanas gadījumu statistisko varbūtību Kopienas liellopu, aitu un kazu attiecīgajās vecumgrupās.

5.   Noteikumus, kas paredz atbrīvojumus no šā panta 1. līdz 4. punkta, saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru var pieņemt attiecībā uz datumu, kad spēkā stāsies 7. panta 1. punktā noteiktais barošanas aizliegums vai, vajadzības gadījumā attiecībā uz trešām valstīm vai reģioniem ar kontrolētu BSE risku, datumu, kad spēkā stāsies aizliegums izmantot zīdītāju proteīnu atgremotāju barošanā, lai ierobežotu prasības pārvietot vai iznīcināt īpašo riska materiālu dzīvniekiem, kas dzimuši attiecīgajās valstīs vai reģionos pirms šā datuma.”;

| 9) | regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Regulas VI pielikumā uzskaitītos dzīvnieku izcelsmes produktus ražo, izmantojot ražošanas procesus, kas apstiprināti saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru.
  2.   Liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku kaulus no valstīm vai reģioniem, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, neizmanto mehāniski atkaulotas gaļas (MAG) ražošanā. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu par MAG izmantošanu un ražošanas metodēm to teritorijā. Šajā ziņojumā iekļauj paziņojumu par to, vai dalībvalsts plāno turpināt MAG ražošanu.
  Komisija šai sakarā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu par MAG nepieciešamību un izmantošanu Kopienā, ieskaitot patērētāju informācijas politiku.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Regulas VI pielikumā uzskaitītos dzīvnieku izcelsmes produktus ražo, izmantojot ražošanas procesus, kas apstiprināti saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru.

2.   Liellopu, aitu un kazu dzimtas dzīvnieku kaulus no valstīm vai reģioniem, kur ir kontrolēts vai nenoteikts GSE risks, neizmanto mehāniski atkaulotas gaļas (MAG) ražošanā. Dalībvalstis līdz 2008. gada 1. jūlijam iesniedz Komisijai ziņojumu par MAG izmantošanu un ražošanas metodēm to teritorijā. Šajā ziņojumā iekļauj paziņojumu par to, vai dalībvalsts plāno turpināt MAG ražošanu.

Komisija šai sakarā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu par MAG nepieciešamību un izmantošanu Kopienā, ieskaitot patērētāju informācijas politiku.”;

| 10) | regulas 12. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Ikvienu dzīvnieku, par kuru ir radušās aizdomas, ka tas ir inficējies ar TSE, pakļauj oficiālam pārvietojuma ierobežojumam, kamēr ir zināmi klīniskās un epidemioloģiskās izmeklēšanas rezultāti, ko veic kompetentā iestāde, vai arī oficiālas pārbaudes laikā to nogalina, lai veiktu laboratoriskus izmeklējumus.
  Ja ir oficiālas aizdomas par TSE esamību kādam no dalībvalsts saimniecībā esošiem liellopiem, pārējos šīs saimniecības liellopus pakļauj oficiālam pārvietošanas ierobežojumam, kamēr pieejami ir pārbaudes rezultāti. Ja ir oficiālas aizdomas par aitu vai kazu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar TSE kādā dalībvalsts saimniecībā, visiem pārējiem šīs saimniecības aitu un kazu dzimtas dzīvniekiem līdz pārbaudes rezultātu uzzināšanai nosaka oficiālu pārvietošanas ierobežojumu.
  Tomēr, ja ir pierādījumi, ka saimniecība, kurā atradies dzīvnieks, kad parādījās aizdomas par dzīvnieka inficēšanos ar TSE, maz ticams ir tā saimniecība, kurā dzīvnieks, iespējams, ir inficējies ar TSE, kompetentā iestāde var nolemt, ka oficiālam pārvietošanas ierobežojumam pakļauj tikai to dzīvnieku, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies.
  Ja tiek uzskatīts par nepieciešamu, kompetentā iestāde var arī nolemt, ka citas saimniecības vai arī tikai saimniecību, kurā ir atklāta infekcija, pakļauj oficiālai kontrolei atkarībā no pieejamās epidemioloģiskās informācijas.
  Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru un pieļaujot atkāpi no oficiāliem pārvietošanas ierobežojumiem, dalībvalsti var atbrīvot no šādu ierobežojumu ieviešanas, ja tā piemēro līdzvērtīgus drošības pasākumus, kuri pamatoti ar atbilstīgu iespējamā riska novērtējumu attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējumu.”; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 12. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Ikvienu dzīvnieku, par kuru ir radušās aizdomas, ka tas ir inficējies ar TSE, pakļauj oficiālam pārvietojuma ierobežojumam, kamēr ir zināmi klīniskās un epidemioloģiskās izmeklēšanas rezultāti, ko veic kompetentā iestāde, vai arī oficiālas pārbaudes laikā to nogalina, lai veiktu laboratoriskus izmeklējumus.

Ja ir oficiālas aizdomas par TSE esamību kādam no dalībvalsts saimniecībā esošiem liellopiem, pārējos šīs saimniecības liellopus pakļauj oficiālam pārvietošanas ierobežojumam, kamēr pieejami ir pārbaudes rezultāti. Ja ir oficiālas aizdomas par aitu vai kazu dzimtas dzīvnieku saslimšanu ar TSE kādā dalībvalsts saimniecībā, visiem pārējiem šīs saimniecības aitu un kazu dzimtas dzīvniekiem līdz pārbaudes rezultātu uzzināšanai nosaka oficiālu pārvietošanas ierobežojumu.

Tomēr, ja ir pierādījumi, ka saimniecība, kurā atradies dzīvnieks, kad parādījās aizdomas par dzīvnieka inficēšanos ar TSE, maz ticams ir tā saimniecība, kurā dzīvnieks, iespējams, ir inficējies ar TSE, kompetentā iestāde var nolemt, ka oficiālam pārvietošanas ierobežojumam pakļauj tikai to dzīvnieku, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies.

Ja tiek uzskatīts par nepieciešamu, kompetentā iestāde var arī nolemt, ka citas saimniecības vai arī tikai saimniecību, kurā ir atklāta infekcija, pakļauj oficiālai kontrolei atkarībā no pieejamās epidemioloģiskās informācijas.

Saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru un pieļaujot atkāpi no oficiāliem pārvietošanas ierobežojumiem, dalībvalsti var atbrīvot no šādu ierobežojumu ieviešanas, ja tā piemēro līdzvērtīgus drošības pasākumus, kuri pamatoti ar atbilstīgu iespējamā riska novērtējumu attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējumu.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Dzīvnieka, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies, liemeņa daļas paliek oficiālā kontrolē, kamēr veikta negatīva diagnoze, vai arī no tām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Dzīvnieka, par kuru radušās aizdomas, ka tas ir inficējies, liemeņa daļas paliek oficiālā kontrolē, kamēr veikta negatīva diagnoze, vai arī no tām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”;

| 11) | regulas 13. panta 1. punktu ar šo groza šādi:






  a) | pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “a) | no visām dzīvnieka liemeņa daļām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002, izņemot materiālus, ko, saskaņā ar šīs regulas B nodaļas III pielikumu, saglabā reģistrā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

regulas 13. panta 1. punktu ar šo groza šādi:

a)

pirmās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“a)

no visām dzīvnieka liemeņa daļām atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002, izņemot materiālus, ko, saskaņā ar šīs regulas B nodaļas III pielikumu, saglabā reģistrā.”;

| b) | pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “c) | visus apdraudētos dzīvniekus un to produktus, kā uzskaitīts šīs regulas VII pielikuma 2. punktā, kuri atklāti šīs daļas b) punktā minētajā izmeklēšanā, nogalina un no tiem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pirmās daļas c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“c)

visus apdraudētos dzīvniekus un to produktus, kā uzskaitīts šīs regulas VII pielikuma 2. punktā, kuri atklāti šīs daļas b) punktā minētajā izmeklēšanā, nogalina un no tiem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002.”;

| c) | pēc pirmā apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:
  “Pēc dalībvalsts lūguma, un pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot uzraudzības pasākumiem šajā dalībvalstī, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu atļaut šajā punktā minēto liellopu izmantošanu līdz to produktīvā mūža beigām.”; |
| --- | --- |

c)

pēc pirmā apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:

“Pēc dalībvalsts lūguma, un pamatojoties uz labvēlīgu riska novērtējumu, īpašu uzmanību pievēršot uzraudzības pasākumiem šajā dalībvalstī, saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu atļaut šajā punktā minēto liellopu izmantošanu līdz to produktīvā mūža beigām.”;

| 12) | regulas 15. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru, 1. un 2. punkta noteikumus var attiecināt uz citām dzīvnieku sugām.
  4.   Noteikumus par šā panta ieviešanu var pieņemt saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 15. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto procedūru, 1. un 2. punkta noteikumus var attiecināt uz citām dzīvnieku sugām.

4.   Noteikumus par šā panta ieviešanu var pieņemt saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| 13) | regulas 16. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “b) | piens un piena produkti, jēlāda un āda, želatīns un kolagēns, kas iegūti no jēlādas un ādas.”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

regulas 16. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“b)

piens un piena produkti, jēlāda un āda, želatīns un kolagēns, kas iegūti no jēlādas un ādas.”;

| b) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Dzīvnieku izcelsmes produkti, ko ieved no trešās valsts ar kontrolētu vai nenoteiktu BSE risku, iegūti no veseliem liellopiem, aitu vai kazu dzimtas dzīvniekiem, kas nav bijuši pakļauti centrālo nervaudu plosīšanai vai gāzes injekcijai galvaskausa dobumā, kā minēts 8. panta 3. punktā.
  3.   Pārdošanā nelaiž dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, kas satur tādu liellopu audus, kuru izcelsmes vieta ir valsts vai reģions ar nenoteiktu GSE risku, ja vien tie nav iegūti no dzīvniekiem, kas:






  a) | dzimuši astoņus gadus pēc datuma, kurā stājās spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku proteīnu, kas iegūts no zīdītājiem; un |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Dzīvnieku izcelsmes produkti, ko ieved no trešās valsts ar kontrolētu vai nenoteiktu BSE risku, iegūti no veseliem liellopiem, aitu vai kazu dzimtas dzīvniekiem, kas nav bijuši pakļauti centrālo nervaudu plosīšanai vai gāzes injekcijai galvaskausa dobumā, kā minēts 8. panta 3. punktā.

3.   Pārdošanā nelaiž dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, kas satur tādu liellopu audus, kuru izcelsmes vieta ir valsts vai reģions ar nenoteiktu GSE risku, ja vien tie nav iegūti no dzīvniekiem, kas:

a)

dzimuši astoņus gadus pēc datuma, kurā stājās spēkā aizliegums barot atgremotājus ar dzīvnieku proteīnu, kas iegūts no zīdītājiem; un

| b) | dzimuši, audzēti un turēti ganāmpulkos, kuru apstiprinātā slimību vēsture apliecina, ka vismaz septiņus gadus tajos nav konstatēta GSE. |
| --- | --- |

b)

dzimuši, audzēti un turēti ganāmpulkos, kuru apstiprinātā slimību vēsture apliecina, ka vismaz septiņus gadus tajos nav konstatēta GSE.

Turklāt atgremotājdzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus nesūta no dalībvalsts vai tā reģiona ar nenoteiktu GSE risku uz citu dalībvalsti un neimportē no trešās valsts ar nenoteiktu GSE risku.

Šo aizliegumu nepiemēro dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti VIII pielikuma C nodaļā un atbilst VIII pielikuma C nodaļas prasībām.

Tos nosūta kopā ar dzīvnieku veselības sertifikātu, ko izsniedz pilnvarots veterinārs, apliecinot, ka tie ir ražoti atbilstīgi šai regulai.”;

| 14) | Iekļauj šādu pantu:
  “23.a pants
  Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru:






  a) | 6. panta 1. punktā un 8. panta 2. punktā minēto ātro testu apstiprināšanu; |
| --- | --- | --- |

14)

Iekļauj šādu pantu:

“23.a pants

Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, tostarp to papildinot, pieņem saskaņā ar 24. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru:

a)

6. panta 1. punktā un 8. panta 2. punktā minēto ātro testu apstiprināšanu;

| b) | 6. panta 1.b punktā minēto vecuma koriģēšanu; |
| --- | --- |

b)

6. panta 1.b punktā minēto vecuma koriģēšanu;

| c) | 6. panta 1.b punktā minētos kritērijus, lai pierādītu epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos valstī; |
| --- | --- |

c)

6. panta 1.b punktā minētos kritērijus, lai pierādītu epidemioloģiskās situācijas uzlabošanos valstī;

| d) | lēmumu atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm, kā minēts 7. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

d)

lēmumu atgremotāju sugu jaunos dzīvniekus barot ar proteīniem, kas iegūti no zivīm, kā minēts 7. panta 3. punktā;

| e) | kritērijus, lai piešķirtu atbrīvojumus no 7. panta 4. punktā minētajiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

e)

kritērijus, lai piešķirtu atbrīvojumus no 7. panta 4. punktā minētajiem ierobežojumiem;

| f) | lēmumu noteikt pielaides robežu, kā minēts 7. panta 4.a punktā; |
| --- | --- |

f)

lēmumu noteikt pielaides robežu, kā minēts 7. panta 4.a punktā;

| g) | 8. panta 1. punktā minēto lēmumu par vecumu; |
| --- | --- |

g)

8. panta 1. punktā minēto lēmumu par vecumu;

| h) | normas, kas paredz atbrīvojumus attiecībā uz norādīta riska materiāla izņemšanu un iznīcināšanu, kā minēts 8. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

h)

normas, kas paredz atbrīvojumus attiecībā uz norādīta riska materiāla izņemšanu un iznīcināšanu, kā minēts 8. panta 5. punktā;

| i) | 9. panta 1. punktā minētos ražošanas procesus; |
| --- | --- |

i)

9. panta 1. punktā minētos ražošanas procesus;

| j) | lēmumu konkrētus noteikumus attiecināt uz citām dzīvnieku sugām, kā minēts15. panta 3. punktā.” |
| --- | --- |

j)

lēmumu konkrētus noteikumus attiecināt uz citām dzīvnieku sugām, kā minēts15. panta 3. punktā.”

| 15) | 24. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “24. pants
  Komitejas
  1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja. Tomēr jautājumos, kas attiecas uz 6.a pantu, Komisija apspriežas arī ar Pastāvīgo zootehnikas komiteju.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8 panta noteikumus.
  Šā lēmuma 5. panta 6. punktā minētie termiņi ir trīs mēneši un, ja īsteno šīs regulas 4. panta 2. punktā minētos drošības pasākumus — 15 dienas.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”; |
| --- | --- |

15)

24. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“24. pants

Komitejas

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja. Tomēr jautājumos, kas attiecas uz 6.a pantu, Komisija apspriežas arī ar Pastāvīgo zootehnikas komiteju.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8 panta noteikumus.

Šā lēmuma 5. panta 6. punktā minētie termiņi ir trīs mēneši un, ja īsteno šīs regulas 4. panta 2. punktā minētos drošības pasākumus — 15 dienas.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.”;

| 16) | iekļauj šādu pantu:
  “24.a pants
  Lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar vienu no 24. pantā minētajām procedūrām, pieņem, pamatojoties uz iespējamo risku cilvēku un dzīvnieku veselībai pienācīgu izvērtējumu, un, ņemot vērā pastāvošos zinātniskos pierādījumus, saglabā vai, ja tam ir zinātnisks pamatojums, uzlabo Kopienā nodrošināto cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni.”. |
| --- | --- |

16)

iekļauj šādu pantu:

“24.a pants

Lēmumus, kas jāpieņem saskaņā ar vienu no 24. pantā minētajām procedūrām, pieņem, pamatojoties uz iespējamo risku cilvēku un dzīvnieku veselībai pienācīgu izvērtējumu, un, ņemot vērā pastāvošos zinātniskos pierādījumus, saglabā vai, ja tam ir zinātnisks pamatojums, uzlabo Kopienā nodrošināto cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzības līmeni.”.

2. pants

Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 26. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 17. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes Kopējā nostāja 2006. gada 23. novembrī un Eiropas Parlamenta Nostāja... (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1041/2006 (OV L 187, 8.7.2006., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 163, 23.6.2005., 1. lpp.

4

(5)  OV L 41, 14.2.2003., 41. lpp.

5

(6)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 208/2006 (OV L 36, 8.2.2006., 25. lpp.).

6

(7)  OV L 283, 31.10.2003., 29. lpp.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

8

(9)  OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 208/2006 (OV L 36, 8.2.2006., 25. lpp.).”;

9

(10)  OV C 174 E, 14.7.2005., 178. lpp.”;

10

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2004. gada 7. decembrī pārsūtīja Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001. Priekšlikums balstās uz Līguma 152. pantu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 7. decembrī pārsūtīja Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001. Priekšlikums balstās uz Līguma 152. pantu.

| 2. | Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nāca klajā ar atzinumu 2005. gada 9. martā. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā 2006. gada 17. maijā. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nāca klajā ar atzinumu 2005. gada 9. martā.

| 3. | Padome 2006. gada 23. novembrī ir pieņēmusi kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

3.

Padome 2006. gada 23. novembrī ir pieņēmusi kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantu.

II.   MĒRĶI

Ar ierosināto regulu cer risināt akūtus dalībvalstu jautājumus, jo īpaši attiecībā uz:

| — | valstu kategorizāciju pēc transmisīvā sūkļveida encelopātijas radītiem apdraudējumiem. |
| --- | --- |

—

valstu kategorizāciju pēc transmisīvā sūkļveida encelopātijas radītiem apdraudējumiem.

| — | pasīvu un aktīvu uzraudzības pasākumu definēšanu |
| --- | --- |

—

pasīvu un aktīvu uzraudzības pasākumu definēšanu

| — | un — vissvarīgākais — iespējām pielāgot spēkā esošo pārraudzības sistēmu, uzlabojoties attiecīgās dalībvalsts epidemioloģiskam stāvoklim. |
| --- | --- |

—

un — vissvarīgākais — iespējām pielāgot spēkā esošo pārraudzības sistēmu, uzlabojoties attiecīgās dalībvalsts epidemioloģiskam stāvoklim.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārējais konteksts

Šajā jautājumā vienošanos pirmā lasījumā panāca 2006. gada maijā.

Abu iestāžu juristi lingvisti pārskatīja ierosināto regulu 2006. gada 19. septembrī (PE-CONS 3618/06).

Līdztekus tam Padome pieņēma Lēmumu 2006/512/EK, ar ko ievieš jaunu procedūru — “regulatīvo kontroles procedūru” — Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5.a pants).

Jaunā komitejas procedūra ir jāievēro, pieņemot vispārējus pasākumus, ar ko paredzēts grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kurš pieņemts saskaņā ar EKL 251. pantā noteikto procedūru, cita starpā svītrojot dažus tādus elementus vai papildinot aktu ar jauniem nebūtiskiem elementiem.

2.   Padomes ieviestie pielāgojumi

Regulā (EK) Nr. 999/2001 komitejas regulatīvā procedūra minēta vienmēr, kad Komisijai piešķir īstenošanas pilnvaras, un tādēļ regula vajadzības gadījumā ir jāpielāgo, minot jauno komitejas regulatīvo kontroles procedūru.

Jautājuma steidzamības dēļ (1) Parlamentam un Padomei šī regula būs jāpieņem līdz 2006. gada decembrim.

Komisija ir pieņēmusi Padomes apstiprināto kopējo nostāju.

---

(1)  Vairāki īstenošanas pasākumi ir iestrēguši Komisijā.

---

| 19.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 311/10

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 33/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23. novembrī

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ...gada ... Direktīvu 2006/.../EK par plūdu riska izvērtēšanu un pārvaldību

(2006/C 311 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Plūdi var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus mainīt dzīvesvietu un radīt kaitējumu videi, būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt saimnieciskajai darbībai Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Plūdi var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus mainīt dzīvesvietu un radīt kaitējumu videi, būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt saimnieciskajai darbībai Kopienā.

| (2) | Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama. Tomēr cilvēka rīcības un klimata pārmaiņu ietekmē palielinās plūdu rašanās varbūtība un plūdu negatīvās sekas. |
| --- | --- |

(2)

Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama. Tomēr cilvēka rīcības un klimata pārmaiņu ietekmē palielinās plūdu rašanās varbūtība un plūdu negatīvās sekas.

| (3) | Ir iespējams un vēlams samazināt ar plūdiem saistīto nelabvēlīgo ietekmi īpaši uz cilvēku veselību un dzīvi, vidi, kultūras mantojumu, saimniecisko darbību un infrastruktūru. Tomēr, lai šādi pasākumi būtu efektīvi, šie apdraudējumu samazināšanas pasākumi būtu jākoordinē upes baseina mērogā. |
| --- | --- |

(3)

Ir iespējams un vēlams samazināt ar plūdiem saistīto nelabvēlīgo ietekmi īpaši uz cilvēku veselību un dzīvi, vidi, kultūras mantojumu, saimniecisko darbību un infrastruktūru. Tomēr, lai šādi pasākumi būtu efektīvi, šie apdraudējumu samazināšanas pasākumi būtu jākoordinē upes baseina mērogā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (3), paredzēts katram upes baseina apgabalam izstrādāt integrētu apsaimniekošanas plānu, lai sasniegtu labu ekoloģisko stāvokli un ūdens ķīmisko sastāvu, un tas veicinās plūdu ietekmes mazināšanu. Tomēr plūdu radītu apdraudējumu samazināšana nav viens no minētās direktīvas galvenajiem mērķiem un tajā nav ņemts vērā arī nākotnē iespējamais klimata pārmaiņu izraisītais apdraudējums. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (3), paredzēts katram upes baseina apgabalam izstrādāt integrētu apsaimniekošanas plānu, lai sasniegtu labu ekoloģisko stāvokli un ūdens ķīmisko sastāvu, un tas veicinās plūdu ietekmes mazināšanu. Tomēr plūdu radītu apdraudējumu samazināšana nav viens no minētās direktīvas galvenajiem mērķiem un tajā nav ņemts vērā arī nākotnē iespējamais klimata pārmaiņu izraisītais apdraudējums.

| (5) | Komisijas 2004. gada 12. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Plūdu riska pārvaldība; plūdu novēršana, mazināšana un pretplūdu aizsardzība”, kurā analizēts plūdu risks un izklāstīta pieeja Kopienas mērogā, norādīts, ka saskaņota un koordinēta rīcība Kopienas mērogā sniegs ievērojamu pievienoto vērtību un uzlabos vispārējo pretplūdu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2004. gada 12. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Plūdu riska pārvaldība; plūdu novēršana, mazināšana un pretplūdu aizsardzība”, kurā analizēts plūdu risks un izklāstīta pieeja Kopienas mērogā, norādīts, ka saskaņota un koordinēta rīcība Kopienas mērogā sniegs ievērojamu pievienoto vērtību un uzlabos vispārējo pretplūdu aizsardzības līmeni.

| (6) | Papildus koordinācijai starp dalībvalstīm ir nepieciešama efektīva plūdu novēršanas un pretplūdu aizsardzības koordinācija ar trešām valstīm. Tas ir saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un starptautiskiem plūdu riska pārvaldības principiem, kas izstrādāti, jo īpaši, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru izmantošanu un aizsardzību, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 95/308/EK (4), un jebkādos turpmākos nolīgumos par tās piemērošanu. |
| --- | --- |

(6)

Papildus koordinācijai starp dalībvalstīm ir nepieciešama efektīva plūdu novēršanas un pretplūdu aizsardzības koordinācija ar trešām valstīm. Tas ir saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un starptautiskiem plūdu riska pārvaldības principiem, kas izstrādāti, jo īpaši, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru izmantošanu un aizsardzību, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 95/308/EK (4), un jebkādos turpmākos nolīgumos par tās piemērošanu.

| (7) | Padomes Lēmums 2001/792/EK, Euratom (2001. gada 23. oktobris), ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (5), mobilizē palīdzību un atbalstu no dalībvalstīm dabas katastrofu, arī plūdu, gadījumā. Civilās aizsardzības sistēma var nodrošināt piemērotu palīdzību apdraudētajiem iedzīvotājiem un uzlabot sagatavotību un spēju stāties pretī attiecīgām grūtībām. |
| --- | --- |

(7)

Padomes Lēmums 2001/792/EK, Euratom (2001. gada 23. oktobris), ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā (5), mobilizē palīdzību un atbalstu no dalībvalstīm dabas katastrofu, arī plūdu, gadījumā. Civilās aizsardzības sistēma var nodrošināt piemērotu palīdzību apdraudētajiem iedzīvotājiem un uzlabot sagatavotību un spēju stāties pretī attiecīgām grūtībām.

| (8) | Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (6), sniedz iespēju ātri saņemt finansiālu palīdzību dabas katastrofu gadījumā, lai palīdzētu katastrofas skartajiem cilvēkiem, dabas zonām, reģioniem un attiecīgajām valstīm atgūt iespējami normālus dzīves apstākļus, bet šādu palīdzību var saņemt tikai, lai uzsāktu ārkārtas pasākumus, un nevis posmos pirms ārkārtas situācijas. |
| --- | --- |

(8)

Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (6), sniedz iespēju ātri saņemt finansiālu palīdzību dabas katastrofu gadījumā, lai palīdzētu katastrofas skartajiem cilvēkiem, dabas zonām, reģioniem un attiecīgajām valstīm atgūt iespējami normālus dzīves apstākļus, bet šādu palīdzību var saņemt tikai, lai uzsāktu ārkārtas pasākumus, un nevis posmos pirms ārkārtas situācijas.

| (9) | Kopienā novērojami dažādu veidu plūdi, tai skaitā upju pārplūšana, lietusgāžu izraisīti plūdi, pilsētu applūšana un jūras ūdens plūdi piekrastes teritorijās. Plūdu nodarītie postījumi dažādās Kopienas valstīs un reģionos arī var būt dažādi. Tādēļ pašām dalībvalstīm būtu jānosaka mērķi attiecībā uz plūdu radītu apdraudējumu pārvaldīšanu, ievērojot vietējos un reģionālos apstākļus. |
| --- | --- |

(9)

Kopienā novērojami dažādu veidu plūdi, tai skaitā upju pārplūšana, lietusgāžu izraisīti plūdi, pilsētu applūšana un jūras ūdens plūdi piekrastes teritorijās. Plūdu nodarītie postījumi dažādās Kopienas valstīs un reģionos arī var būt dažādi. Tādēļ pašām dalībvalstīm būtu jānosaka mērķi attiecībā uz plūdu radītu apdraudējumu pārvaldīšanu, ievērojot vietējos un reģionālos apstākļus.

| (10) | Dažās vietās Kopienā plūdu radīto apdraudējumu varētu uzskatīt par nenozīmīgu, piemēram, mazapdzīvotos vai neapdzīvotos apgabalos vai apgabalos, kuros saimnieciskā darbība ir ierobežota, vai kuru ekoloģiskā vērtība ir neliela. Katrā upes baseina apgabalā vai plūdu riska pārvaldības vienībā vajadzētu novērtēt nepieciešamību tālākai rīcībai. |
| --- | --- |

(10)

Dažās vietās Kopienā plūdu radīto apdraudējumu varētu uzskatīt par nenozīmīgu, piemēram, mazapdzīvotos vai neapdzīvotos apgabalos vai apgabalos, kuros saimnieciskā darbība ir ierobežota, vai kuru ekoloģiskā vērtība ir neliela. Katrā upes baseina apgabalā vai plūdu riska pārvaldības vienībā vajadzētu novērtēt nepieciešamību tālākai rīcībai.

| (11) | Lai iegūtu noderīgu informāciju, kā arī būtisku pamatinformāciju prioritāšu noteikšanai un turpmākai tehnisku, finansiālu un politisku lēmumu pieņemšanai attiecībā uz plūdu riska pārvaldību, ir vajadzīgs nodrošināt iespējamu plūdu postījumu vietu karšu un plūdu apdraudētu teritoriju karšu izstrādi, tajās atzīmējot iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas saistīta ar dažādiem plūdu scenārijiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai iegūtu noderīgu informāciju, kā arī būtisku pamatinformāciju prioritāšu noteikšanai un turpmākai tehnisku, finansiālu un politisku lēmumu pieņemšanai attiecībā uz plūdu riska pārvaldību, ir vajadzīgs nodrošināt iespējamu plūdu postījumu vietu karšu un plūdu apdraudētu teritoriju karšu izstrādi, tajās atzīmējot iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas saistīta ar dažādiem plūdu scenārijiem.

| (12) | Lai konkrētajā teritorijā izvairītos no plūdiem un lai samazinātu to negatīvās sekas, ir lietderīgi izstrādāt plūdu riska pārvaldības plānus. Plūdu cēloņi un sekas dažādos Kopienas reģionos un valstīs ir dažādi. Tādēļ plūdu riska pārvaldības plānos būtu jāņem vērā konkrēto apgabalu raksturojums, kurus tie aptver, un jānodrošina piemērotus risinājumus saskaņā ar šo apgabalu vajadzībām un prioritātēm, tajā pašā laikā nodrošinot piemērotu koordināciju ar upju baseinu rajoniem. |
| --- | --- |

(12)

Lai konkrētajā teritorijā izvairītos no plūdiem un lai samazinātu to negatīvās sekas, ir lietderīgi izstrādāt plūdu riska pārvaldības plānus. Plūdu cēloņi un sekas dažādos Kopienas reģionos un valstīs ir dažādi. Tādēļ plūdu riska pārvaldības plānos būtu jāņem vērā konkrēto apgabalu raksturojums, kurus tie aptver, un jānodrošina piemērotus risinājumus saskaņā ar šo apgabalu vajadzībām un prioritātēm, tajā pašā laikā nodrošinot piemērotu koordināciju ar upju baseinu rajoniem.

| (13) | Plūdu riska pārvaldības plānos uzmanība būtu jāvērš plūdu novēršanai, aizsardzībai un gatavībai. Plūdu riska pārvaldības plānu elementi periodiski būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina, ņemot vērā iespējamo klimata pārmaiņu ietekmi uz plūdu iespējamību. |
| --- | --- |

(13)

Plūdu riska pārvaldības plānos uzmanība būtu jāvērš plūdu novēršanai, aizsardzībai un gatavībai. Plūdu riska pārvaldības plānu elementi periodiski būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina, ņemot vērā iespējamo klimata pārmaiņu ietekmi uz plūdu iespējamību.

| (14) | Plūdu riska pārvaldībā ļoti svarīgs ir solidaritātes princips. Ņemot to vērā, dalībvalstis būtu jāmudina censties taisnīgi sadalīt atbildību, ja iesaistīto labā pieņem kopīgus lēmumus attiecībā uz plūdu riska pārvaldību visā upes garumā. |
| --- | --- |

(14)

Plūdu riska pārvaldībā ļoti svarīgs ir solidaritātes princips. Ņemot to vērā, dalībvalstis būtu jāmudina censties taisnīgi sadalīt atbildību, ja iesaistīto labā pieņem kopīgus lēmumus attiecībā uz plūdu riska pārvaldību visā upes garumā.

| (15) | Lai izvairītos no darbības dublēšanās, dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām izmantot esošos sākotnējos plūdu riska izvērtējumus, iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes, kā arī plūdu riska pārvaldības plānus, lai sasniegtu un izpildītu šīs direktīvas mērķus un prasības. |
| --- | --- |

(15)

Lai izvairītos no darbības dublēšanās, dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām izmantot esošos sākotnējos plūdu riska izvērtējumus, iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes, kā arī plūdu riska pārvaldības plānus, lai sasniegtu un izpildītu šīs direktīvas mērķus un prasības.

| (16) | Direktīvā 2000/60/EK paredzēto upes baseina apsaimniekošanas plānu un šajā direktīvā paredzēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrāde ir integrētas upju baseinu apsaimniekošanas pasākumi. Tādēļ abos procesos būtu jāizmanto visu pušu potenciāls, lai panāktu kopēju sinerģiju un ieguvumus, ņemot vērā vides kvalitātes mērķus Direktīvā 2000/60/EK, nodrošinot efektivitāti un plašu resursu izmantošanu, tajā pašā laikā atzīstot, ka kompetentas iestādes un pārvaldes vienības šajā direktīvā un Direktīvā 2000/60/EK varētu būt citas. |
| --- | --- |

(16)

Direktīvā 2000/60/EK paredzēto upes baseina apsaimniekošanas plānu un šajā direktīvā paredzēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrāde ir integrētas upju baseinu apsaimniekošanas pasākumi. Tādēļ abos procesos būtu jāizmanto visu pušu potenciāls, lai panāktu kopēju sinerģiju un ieguvumus, ņemot vērā vides kvalitātes mērķus Direktīvā 2000/60/EK, nodrošinot efektivitāti un plašu resursu izmantošanu, tajā pašā laikā atzīstot, ka kompetentas iestādes un pārvaldes vienības šajā direktīvā un Direktīvā 2000/60/EK varētu būt citas.

| (17) | Gadījumiem, kad ūdenstilpes tiek izmantotas daudzfunkcionāliem mērķiem dažādās ilgtspējīgās cilvēka darbībās (piemēram, plūdu riska pārvaldībā, ekoloģisku mērķu īstenošanā, iekšzemes ūdeņu kuģošanā vai hidroelektroenerģijas ražošanā) un kad šīs darbības ietekmē ūdenstilpes, Direktīvas 2000/60/EK 4. punktā paredzēts skaidrs un pārskatāms process rīcībai attiecībā uz šādiem izmantojumiem un ietekmi, tostarp iespējami izņēmumi “laba stāvokļa” vai “pasliktināšanās novēršanas” mērķu sasniegšanas gaitā. |
| --- | --- |

(17)

Gadījumiem, kad ūdenstilpes tiek izmantotas daudzfunkcionāliem mērķiem dažādās ilgtspējīgās cilvēka darbībās (piemēram, plūdu riska pārvaldībā, ekoloģisku mērķu īstenošanā, iekšzemes ūdeņu kuģošanā vai hidroelektroenerģijas ražošanā) un kad šīs darbības ietekmē ūdenstilpes, Direktīvas 2000/60/EK 4. punktā paredzēts skaidrs un pārskatāms process rīcībai attiecībā uz šādiem izmantojumiem un ietekmi, tostarp iespējami izņēmumi “laba stāvokļa” vai “pasliktināšanās novēršanas” mērķu sasniegšanas gaitā.

| (18) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(18)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (19) | Šajā direktīvā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības un principi. Jo īpaši tai jāveicina augsta līmeņa vides aizsardzības integrēšana Kopienas politikā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā. |
| --- | --- |

(19)

Šajā direktīvā ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības un principi. Jo īpaši tai jāveicina augsta līmeņa vides aizsardzības integrēšana Kopienas politikā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, pasākumu sistēmu plūdu radīto postījumu samazināšanai — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, pasākumu sistēmu plūdu radīto postījumu samazināšanai — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (21) | Saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principu, kā arī Līgumam pievienoto Protokolu par proporcionalitātes un subsidiaritātes principu piemērošanu, un ņemot vērā dalībvalstu esošās iespējas, ievērojams rīcības elastīgums būtu jāatstāj vietējā un reģionālā līmeņa ziņā, īpaši attiecībā uz iestāžu organizāciju un atbildību. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar proporcionalitātes un subsidiaritātes principu, kā arī Līgumam pievienoto Protokolu par proporcionalitātes un subsidiaritātes principu piemērošanu, un ņemot vērā dalībvalstu esošās iespējas, ievērojams rīcības elastīgums būtu jāatstāj vietējā un reģionālā līmeņa ziņā, īpaši attiecībā uz iestāžu organizāciju un atbildību.

| (22) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Ar šo direktīvu paredz izveidot plūdu radītu apdraudējumu izvērtēšanas un pārvaldības sistēmu, lai mazinātu ar Kopienā notikušiem plūdiem saistītu nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību.

2. pants

Šajā direktīvā papildus Direktīvas 2000/60/EK 2. pantā izklāstītajām “upe”, “upes baseins”, “apakšbaseins” un “upju baseinu apgabals” definīcijām piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “plūdi” ir tādas sauszemes īslaicīga applūšana ar ūdeni, kura parasti nav klāta ar ūdeni. Šajā definīcijā ietverti arī plūdi no upēm, kalnu straumēm, Vidusjūras reģiona nepastāvīgām ūdenstecēm un jūras ūdens plūdi piekrastes teritorijās, un var būt neietverti plūdi no kanalizācijas sistēmām; |
| --- | --- |

1)

“plūdi” ir tādas sauszemes īslaicīga applūšana ar ūdeni, kura parasti nav klāta ar ūdeni. Šajā definīcijā ietverti arī plūdi no upēm, kalnu straumēm, Vidusjūras reģiona nepastāvīgām ūdenstecēm un jūras ūdens plūdi piekrastes teritorijās, un var būt neietverti plūdi no kanalizācijas sistēmām;

| 2) | “plūdu radīts apdraudējums” ir plūdu rašanās varbūtība kopā ar iespējamu ar šādiem plūdiem saistītu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

2)

“plūdu radīts apdraudējums” ir plūdu rašanās varbūtība kopā ar iespējamu ar šādiem plūdiem saistītu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību.

3. pants

1.   Šīs direktīvas vajadzībām dalībvalstis izmanto mehānismus, kas paredzēti Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 1., 2., 3., 5. un 6. punktā.

2.   Šīs direktīvas īstenošanai dalībvalstis tomēr var:

| a) | norīkot citas kompetentas iestādes nekā tās, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

norīkot citas kompetentas iestādes nekā tās, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 2. punktu;

| b) | identificēt un iekļaut pārvaldības vienībā dažas piekrastes teritorijas vai atsevišķus upju baseinus, kas nav tādi, kuri iekļauti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

identificēt un iekļaut pārvaldības vienībā dažas piekrastes teritorijas vai atsevišķus upju baseinus, kas nav tādi, kuri iekļauti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 1. punktu.

Šajos gadījumos dalībvalstis, vēlākais, ... (9) sniedz Komisijai Direktīvas 2000/60/EK I pielikumā minēto informāciju. Šajā nolūkā jebkuru atsauci uz kompetentām iestādēm un upju baseinu apgabaliem uzskata par atsaucēm uz šajā pantā minētajām kompetentajām iestādēm un pārvaldības vienību. Dalībvalstis informē Komisiju par visiem grozījumiem informācijā, kas sniegta saskaņā ar šo punktu, trijos mēnešos pēc grozījumu stāšanās spēkā.

II NODAĻA

SĀKOTNĒJAIS PLŪDU RISKA IZVĒRTĒJUMS

4. pants

1.   Dalībvalstis saskaņā ar šā panta 2. punktu veic sākotnējo plūdu riska izvērtējumu attiecībā uz katru upju baseinu apgabalu vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pārvaldības vienību, vai starptautiska upju baseinu apgabala daļu, kas ir to teritorijā.

2.   Sākotnējo plūdu riska izvērtējumu veic, lai izvērtētu iespējamus apdraudējumus, pamatojoties uz pieejamu vai viegli gūstamu informāciju, piemēram, uz agrāk savāktiem datiem. Izvērtējumā iekļauj vismaz:

| a) | upju baseina apgabala attiecīga mēroga karti, kurā norādītas upju baseinu, apakšbaseinu un attiecīgā gadījumā piekrastes teritoriju robežas, kā arī topogrāfiski elementi un zemes izmantojums; |
| --- | --- |

a)

upju baseina apgabala attiecīga mēroga karti, kurā norādītas upju baseinu, apakšbaseinu un attiecīgā gadījumā piekrastes teritoriju robežas, kā arī topogrāfiski elementi un zemes izmantojums;

| b) | iepriekš notikušu tādu plūdu aprakstu, kam ir bijusi būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību, un kas joprojām turpmāk varētu atkārtoties līdzvērtīgā apjomā, un apraksts par to apmēru un izplatīšanās ceļiem, kā arī to izraisītās nelabvēlīgās ietekmes izvērtējums; |
| --- | --- |

b)

iepriekš notikušu tādu plūdu aprakstu, kam ir bijusi būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību, un kas joprojām turpmāk varētu atkārtoties līdzvērtīgā apjomā, un apraksts par to apmēru un izplatīšanās ceļiem, kā arī to izraisītās nelabvēlīgās ietekmes izvērtējums;

| c) | nopietnu iepriekš notikušu plūdu aprakstu, ja var paredzēt nopietnas nelabvēlīgas sekas turpmāku līdzīgu notikumu gadījumā; |
| --- | --- |

c)

nopietnu iepriekš notikušu plūdu aprakstu, ja var paredzēt nopietnas nelabvēlīgas sekas turpmāku līdzīgu notikumu gadījumā;

un vajadzības gadījumā iekļauj:

| d) | izvērtējumu, kurā analizēta turpmāku plūdu iespējami nelabvēlīgā ietekme uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību, cik vien iespējams ņemot vērā tādus aspektus kā topogrāfijas elementi, ūdenstilpju un ūdensteču izvietojums un vispārējās hidroloģiskās un ģeomorfoloģiskās iezīmes, apdzīvotu teritoriju izvietojums, teritorijas, kurās notiek saimnieciskas darbības, un ilgtermiņa attīstība, tostarp klimata pārmaiņu ietekme uz plūdu gadījumu skaitu. |
| --- | --- |

d)

izvērtējumu, kurā analizēta turpmāku plūdu iespējami nelabvēlīgā ietekme uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību, cik vien iespējams ņemot vērā tādus aspektus kā topogrāfijas elementi, ūdenstilpju un ūdensteču izvietojums un vispārējās hidroloģiskās un ģeomorfoloģiskās iezīmes, apdzīvotu teritoriju izvietojums, teritorijas, kurās notiek saimnieciskas darbības, un ilgtermiņa attīstība, tostarp klimata pārmaiņu ietekme uz plūdu gadījumu skaitu.

3.   Attiecībā uz starptautiskiem upju baseinu apgabaliem vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pārvaldības vienību, kas kopīga vairākām dalībvalstīm, dalībvalstis nodrošina, ka attiecīgās kompetentās iestādes apmainās ar būtisku informāciju.

4.   Dalībvalstīs pabeidz sākotnējo plūdu riska izvērtējumu līdz 2012. gada 22. decembrim.

5. pants

1.   Pamatojoties uz 4. pantā minēto sākotnējo plūdu riska izvērtējumu, dalībvalstis attiecībā uz katru upju baseinu apgabalu vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pārvaldības vienību vai starptautiska upju baseinu apgabala daļu, kas ir to teritorijā, identificē teritorijas, par kurām tās ir secinājušas, ka pastāv vai varētu rasties būtiski plūdu radīti apdraudējumi.

2.   Saskaņā ar 1. punktu veiktu starptautiska upju baseinu apgabala vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās pārvaldības vienības teritoriju identifikāciju koordinē attiecīgās dalībvalstis.

III NODAĻA

IESPĒJAMU PLŪDU POSTĪJUMU VIETU KARTES UN PLŪDU APDRAUDĒTU TERITORIJU KARTES

6. pants

1.   Dalībvalstis upju baseinu apgabala vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās pārvaldības vienības mērogā sagatavo iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes saskaņā ar 5. panta 1. punktu identificētajām teritorijām piemērotākajā mērogā.

2.   Pirms sagatavo iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes teritorijām, kas identificētas saskaņā ar 5. pantu un kas ir kopīgas ar citām dalībvalstīm, attiecīgās dalībvalstis apmainās ar informāciju.

3.   Iespējamu plūdu postījumu vietu kartēs norāda uz ģeogrāfiskām teritorijām, kas varētu applūst saskaņā ar šādiem scenārijiem:

| a) | maz iespējami plūdi vai ārkārtas scenāriji; |
| --- | --- |

a)

maz iespējami plūdi vai ārkārtas scenāriji;

| b) | vidēji iespējami plūdi (iespējamās atkārtošanās periods: ≥ 100 gadu); |
| --- | --- |

b)

vidēji iespējami plūdi (iespējamās atkārtošanās periods: ≥ 100 gadu);

| c) | vajadzības gadījumā — ļoti iespējami plūdi. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā — ļoti iespējami plūdi.

4.   Par katru 3. punktā minēto scenāriju norāda šādus raksturlielumus:

| a) | plūdu apmērus; |
| --- | --- |

a)

plūdu apmērus;

| b) | attiecīgā gadījumā ūdens dziļumus vai ūdens līmeni; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā ūdens dziļumus vai ūdens līmeni;

| c) | vajadzības gadījumā plūsmas ātrumu vai attiecīgo ūdens plūsmu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā plūsmas ātrumu vai attiecīgo ūdens plūsmu.

5.   Plūdu apdraudēto teritoriju kartēs norāda uz iespējamo ar plūdiem saistīto nelabvēlīgo ietekmi 3. punktā minētajos scenārijos, izmantojot šādus parametrus:

| a) | aptuvens iespējami apdraudēto iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

a)

aptuvens iespējami apdraudēto iedzīvotāju skaits;

| b) | iespējami apdraudētajā teritorijā veiktās saimnieciskās darbības veids; |
| --- | --- |

b)

iespējami apdraudētajā teritorijā veiktās saimnieciskās darbības veids;

| c) | iekārtas, kas minētas Padomes Direktīvas 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (10) I pielikumā un kas varētu izraisīt nejaušu piesārņojumu plūdu gadījumā, kā arī iespējami ietekmētos aizsargātos apgabalus, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK IV pielikuma 1. punkta i), iii) un v) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

iekārtas, kas minētas Padomes Direktīvas 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (10) I pielikumā un kas varētu izraisīt nejaušu piesārņojumu plūdu gadījumā, kā arī iespējami ietekmētos aizsargātos apgabalus, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK IV pielikuma 1. punkta i), iii) un v) apakšpunktā;

| d) | cita informācija, ko attiecīgā dalībvalsts uzskata par lietderīgu, piemēram, informācija par apgabaliem, kuros var notikt plūdi, kas nes lielu nogulumu apjomu, un sanešu plūdi. |
| --- | --- |

d)

cita informācija, ko attiecīgā dalībvalsts uzskata par lietderīgu, piemēram, informācija par apgabaliem, kuros var notikt plūdi, kas nes lielu nogulumu apjomu, un sanešu plūdi.

6   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka attiecībā uz pietiekami aizsargātām piekrastes teritorijām iespējamo plūdu postījumu vietu kartes gatavo tikai par 3. punkta a) apakšpunktā minēto scenāriju.

7.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka attiecībā uz gruntsūdens plūdiem iespējamo plūdu postījumu vietu kartes gatavo tikai par 3. punkta a) apakšpunktā minēto scenāriju.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudēto teritoriju kartes tiek sagatavotas līdz 2013. gada 22. decembrim.

IV NODAĻA

PLŪDU RADĪTU APDRAUDĒJUMU PĀRVALDĪBAS PLĀNI

7. pants

1.   Pamatojoties uz 6. pantā minētajām kartēm, dalībvalstis saskaņā ar šā panta 2. un 3. punktu izstrādā upju baseinu apgabala vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās pārvaldības vienības mērogā koordinētus plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus teritorijām, kas identificētas saskaņā ar 5. panta 1. punktu, un teritorijām, uz ko attiecas 13. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

2.   Dalībvalstis izstrādā piemērotus plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības mērķus teritorijām, kas identificētas saskaņā ar 5. panta 1. punktu, un teritorijām, uz ko attiecas 13. panta 1. punkta b) apakšpunkts, tiecoties pirmām kārtām mazināt plūdu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību un, ja to uzskata par lietderīgu, veikt pasīvas aizsardzības pasākumus un/vai mazināt applūšanas iespējamību.

3.   Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāni ietver pasākumus, kas paredzēti, lai panāktu mērķus, kas noteikti saskaņā ar 2. punktu, kā arī pielikuma A daļā izklāstītos elementus.

Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānos ņem vērā būtiskus aspektus, piemēram, izmaksas un ieguvumus, plūdu apmēru un plūdu izplatīšanās ceļus un teritorijas, kas spēj aizturēt plūdus, Direktīvas 2000/60/EK 4. panta vides aizsardzības mērķus, augsnes un ūdens apsaimniekošanu, telpisko plānošanu, zemes izmantojumu, dabas aizsardzību, navigācijas un ostu infrastruktūru.

Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānos pievēršas visiem plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības aspektiem, īpaši koncentrējoties uz novēršanu, aizsardzību un gatavību, tostarp uz plūdu prognozēm un agrās brīdināšanas sistēmām, kā arī ņemot vērā konkrētā upes baseina vai apakšbaseina raksturlielumus. Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānos var arī paredzēt plūdu gadījumā veikt kontrolētu konkrētu teritoriju appludināšanu.

4.   Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāni, kas izstrādāti vienā dalībvalstī, neietver pasākumus, kas — ņemot vērā to apjomu un ietekmi — būtiski palielina plūdu radītus apdraudējumus upes augštecē vai lejtecē no citām valstīm tajā pašā upes baseinā vai apakšbaseinā, ja vien šie pasākumi nav koordinēti un attiecīgās dalībvalstis nav savstarpēji vienojušās par risinājumu saskaņā ar 8. pantu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus sagatavo un publicē līdz 2015. gada 22. decembrim.

8. pants

1.   Attiecībā uz upju baseinu apgabaliem vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pārvaldības vienību, kas pilnībā atrodas dalībvalstu teritorijā, dalībvalstis nodrošina, ka izstrādā vienu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu vai upju baseinu apgabala mērogā savstarpēji saskaņotu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu kopumu.

2.   Attiecībā uz starptautisku upju baseinu apgabalu vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pārvaldības vienību, kas pilnībā atrodas Kopienas teritorijā, dalībvalstis nodrošina koordināciju, lai izstrādātu vienu starptautisku plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu vai starptautiska upju baseinu apgabala mērogā savstarpēji saskaņotu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu kopumu. Ja šādus plānus neizstrādā, dalībvalstis izstrādā starptautiskā upju baseinu apgabala mērogā cik vien iespējams savstarpēji saskaņotus plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus, kas attiecas vismaz uz tām starptautiskā upju baseinu apgabala daļām, kas ir to teritorijā.

3.   Attiecībā uz starptautisku upju baseinu apgabalu vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pārvaldības vienību, kas sniedzas ārpus Kopienas robežām, dalībvalstis tiecas izstrādāt vienu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu vai upju baseinu apgabala mērogā savstarpēji saskaņotu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu kopumu; ja tas nav iespējams, piemēro 2. punktu tām starptautiskā upju baseina daļām, kas ir to teritorijā.

4.   Ja valstis, kam ir kopīgs apakšbaseins, to uzskata par vajadzīgu, tās 2. un 3. punktā minētos plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus papildina ar sīkāk izstrādātiem, starptautisko upju baseinu apgabalu mērogā savstarpēji saskaņotiem plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāniem.

5.   Ja dalībvalsts konstatē jautājumu, kam ir ietekme uz savu ūdeņu plūdu riska pārvaldību, un ja šo jautājumu attiecīgā dalībvalsts nevar atrisināt, tā par šo jautājumu var ziņot Komisijai un jebkurai citai attiecīgai dalībvalstij un nākt klajā ar ieteikumiem par to, kā šo jautājumu atrisināt.

Komisija sniedz atbildi uz jebkādu dalībvalstu ziņojumu vai ieteikumu sešu mēnešu laikā..

V NODAĻA

SASKAŅOŠANA AR DIREKTĪVU 2000/60/EK, SABIEDRĪBAS INFORMĒŠANA UN SABIEDRISKĀ APSPRIEŠANA

9. pants

Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai saskaņotu šīs direktīvas piemērošanu ar Direktīvas 2000/60/EK piemērošanu, koncentrējoties uz iespējām uzlabot efektivitāti un informācijas apmaiņu, kā arī panākt kopēju sinerģiju un labvēlīgus risinājumus, ņemot vērā vides kvalitātes mērķus, kas paredzēti Direktīvas 2000/60/EK 4. pantā. Jo īpaši:

| 1) | Iespējamu pirmo plūdu postījumu karšu un plūdu riska karšu izstrādi un šo karšu turpmāku pārskatīšanu, kā minēts šīs direktīvas 6. un 14. pantā, veic tā, lai tajās ietvertā informācija būtu saskanīga ar attiecīgo informāciju, kas sniegta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK. Vajadzības gadījumā tās var plašāk saskaņot ar Direktīvas 2000/60/EK 5. panta 2. punktā paredzētajiem pārskatiem un iekļaut tajos. |
| --- | --- |

1)

Iespējamu pirmo plūdu postījumu karšu un plūdu riska karšu izstrādi un šo karšu turpmāku pārskatīšanu, kā minēts šīs direktīvas 6. un 14. pantā, veic tā, lai tajās ietvertā informācija būtu saskanīga ar attiecīgo informāciju, kas sniegta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK. Vajadzības gadījumā tās var plašāk saskaņot ar Direktīvas 2000/60/EK 5. panta 2. punktā paredzētajiem pārskatiem un iekļaut tajos.

| 2) | Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības pirmo plānu izstrādi un šo plānu turpmāku pārskatīšanu, kā minēts šīs direktīvas 7. un 14. pantā, veic — ja to uzskata par lietderīgu –, saskaņojot ar Direktīvas 2000/60/EK 13. panta 7. punktā paredzētajiem upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārskatiem un vajadzības gadījumā šos plānus iekļaujot tajos. |
| --- | --- |

2)

Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības pirmo plānu izstrādi un šo plānu turpmāku pārskatīšanu, kā minēts šīs direktīvas 7. un 14. pantā, veic — ja to uzskata par lietderīgu –, saskaņojot ar Direktīvas 2000/60/EK 13. panta 7. punktā paredzētajiem upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārskatiem un vajadzības gadījumā šos plānus iekļaujot tajos.

| 3) | Visu ieinteresēto pušu aktīvu iesaisti atbilstīgi šīs direktīvas 10. pantam attiecīgā gadījumā saskaņo ar ieinteresēto pušu aktīvu iesaisti atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 14. pantam. |
| --- | --- |

3)

Visu ieinteresēto pušu aktīvu iesaisti atbilstīgi šīs direktīvas 10. pantam attiecīgā gadījumā saskaņo ar ieinteresēto pušu aktīvu iesaisti atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 14. pantam.

10. pants

1.   Saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem sākotnējo plūdu riska izvērtējumu, iespējamu plūdu postījumu vietu kartes, plūdu apdraudēto teritoriju kartes un plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus dalībvalstis dara tos publiski pieejamus.

2.   Dalībvalstis mudina ieinteresētās personas aktīvi iesaistīties IV nodaļā minēto plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu izstrādē, pārskatīšanā un atjaunināšanā.

VI NODAĻA

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI UN GROZĪJUMI

11. pants

1.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru Komisija var apstiprināt tehniskus parametrus datu, tostarp statistikas un kartogrāfijas datu, apstrādei un pārsūtīšanai Komisijai. Tehniskie parametri būtu jāapstiprina vismaz divus gadus pirms termiņiem, kas norādīti, attiecīgi, 4. panta 4. punktā, 6. panta 8. punktā un 7. panta 5. punktā, ņemot vērā spēkā esošos standartus, kā arī formātus, kas izstrādāti saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas aktiem.

2.   Komisija, ņemot vērā pārskatīšanai un atjaunināšanai noteiktos termiņus un saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru, var pielāgot pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai.

12. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. pantu (turpmāk — “Komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

VII NODAĻA

PĀREJAS POSMA PASĀKUMI

13. pants

1.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu neveikt 4. pantā minēto sākotnējo plūdu riska izvērtējumu attiecībā uz upju baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes teritorijām, par kuriem tās vai nu:

| a) | pirms 2010. gada 22. decembra jau ir veikušas apdraudējumu novērtējumu, secinot, ka pastāv vai varētu rasties nopietni plūdu radīti apdraudējumi, kuru dēļ šo teritoriju identificētu kā vienu no 5. panta 1. punktā minētajām teritorijām, vai arī |
| --- | --- |

a)

pirms 2010. gada 22. decembra jau ir veikušas apdraudējumu novērtējumu, secinot, ka pastāv vai varētu rasties nopietni plūdu radīti apdraudējumi, kuru dēļ šo teritoriju identificētu kā vienu no 5. panta 1. punktā minētajām teritorijām, vai arī

| b) | pirms 2010. gada 22. decembra ir pieņēmušas lēmumu izstrādāt iespējamu plūdu postījumu vietu kartes, plūdu radītu apdraudējumu kartes un plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus saskaņā ar attiecīgiem šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

pirms 2010. gada 22. decembra ir pieņēmušas lēmumu izstrādāt iespējamu plūdu postījumu vietu kartes, plūdu radītu apdraudējumu kartes un plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus saskaņā ar attiecīgiem šīs direktīvas noteikumiem.

2.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu izmantot plūdu iespējamu postījumu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes, kas ir izstrādātas galīgajā redakcijā pirms 2010. gada 22. decembra, ja šādās kartēs informācijas apjoms ir līdzvērtīgs tam, kas vajadzīgs, lai izpildītu 6. panta prasības.

3.   Dalībvalstis var pieņemt lēmumu izmantot plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus, kas ir izstrādāti galīgajā redakcijā pirms 2010. gada 22. decembra, ja šo plānu saturs ir līdzvērtīgs 7. pantā paredzētajam prasībām.

4.   Panta 1., 2. un 3. punktu piemēro, neskarot 14. pantu.

VIII NODAĻA

PĀRSKATI, ZIŅOJUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

1.   Sākotnējo plūdu riska izvērtējumu vai 13. panta 1. punktā minēto izvērtējumu un lēmumus pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina līdz 2018. gada 22. decembrim un pēc tam reizi sešos gados.

2.   Iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudēto teritoriju kartes pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina līdz 2019. gada 22. decembrim un pēc tam reizi sešos gados.

3.   Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu(-s), tostarp pielikuma B daļā izklāstītos elementus, pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina līdz 2021. gada 22. decembrim un pēc tam reizi sešos gados.

4.   Veicot šā panta 1. un 3. punktā minētās pārskatīšanas, ņem vērā klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz plūdu gadījumu skaitu.

15. pants

1.   Dalībvalstis dara Komisijai pieejamus 4., 6. un 7. pantā minētos sākotnējo plūdu riska izvērtējumu, iespējamu plūdu postījumu vietu kartes, plūdu apdraudētu teritoriju kartes un plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānus, kā arī to pārskatus un vajadzības gadījumā atjauninātās versijas, trīs mēnešos pēc attiecīgi 4. panta 4. punktā, 6. panta 8. punktā, 7. panta 5. punktā un 14. pantā minētiem termiņiem.

2.   Dalībvalstis līdz attiecīgi 4. panta 4. punktā, 6. panta 8. punktā un 7. panta 5. punktā minētajiem termiņiem informē Komisiju par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 13. panta 1., 2. un 3. punktu, un dara pieejamu attiecīgo informāciju.

16. pants

Līdz 2018. gada 22. decembrim un pēc tam reizi sešos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.

17. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (11) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

18. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

19. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Atzinums sniegts 2006. gada 17. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes ... Lēmums.

2

(3)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 186, 5.8.1995., 42. lpp.

4

(5)  OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

5

(6)  OV L 311, 14.11.2001., 3. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

7

(8)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

8

(9)  Divi ar pusi gadu pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās datuma.

9

(10)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

10

(11)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

11

---

PIELIKUMS

A.   PLŪDU RISKA PĀRVALDĪBAS PLĀNI

| I. | Pirmo plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu elementi:






  1) | sākotnējo plūdu riska izvērtējuma secinājumi, kā prasīts II nodaļā, upju baseinu apgabala vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās pārvaldības vienības kopsavilkuma kartes formā, norādot teritorijas, kas identificētas saskaņā ar 5. panta 1. punktu, uz ko attiecas minētais plūdu riska pārvaldības plāns; |
| --- | --- | --- |

I.

Pirmo plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plānu elementi:

1)

sākotnējo plūdu riska izvērtējuma secinājumi, kā prasīts II nodaļā, upju baseinu apgabala vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās pārvaldības vienības kopsavilkuma kartes formā, norādot teritorijas, kas identificētas saskaņā ar 5. panta 1. punktu, uz ko attiecas minētais plūdu riska pārvaldības plāns;

| 2) | iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes, kas sagatavotas saskaņā ar III nodaļu vai ko jau lieto saskaņā ar 13. pantu, kā arī secinājumi, kādus var izdarīt, pamatojoties uz šīm kartēm; |
| --- | --- |

2)

iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes, kas sagatavotas saskaņā ar III nodaļu vai ko jau lieto saskaņā ar 13. pantu, kā arī secinājumi, kādus var izdarīt, pamatojoties uz šīm kartēm;

| 3) | saskaņā ar 7. panta 2. punktu sagatavots attiecīgu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības mērķu apraksts; |
| --- | --- |

3)

saskaņā ar 7. panta 2. punktu sagatavots attiecīgu plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības mērķu apraksts;

| 4) | kopsavilkums, kas ietver pasākumus, ar kuriem paredzēts sasniegt attiecīgos plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības mērķus, tostarp pasākumus, kas veikti saskaņā ar 7. pantu, un ar plūdiem saistītus pasākumus, kas veikti saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp Padomes Direktīvu 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (1), Padomes Direktīvu 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (3) un Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- |

4)

kopsavilkums, kas ietver pasākumus, ar kuriem paredzēts sasniegt attiecīgos plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības mērķus, tostarp pasākumus, kas veikti saskaņā ar 7. pantu, un ar plūdiem saistītus pasākumus, kas veikti saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp Padomes Direktīvu 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (1), Padomes Direktīvu 96/82/EK (1996. gada 9. decembris) par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (3) un Direktīvu 2000/60/EK;

| 5) | attiecībā uz kopīgiem upju baseiniem vai apakšbaseiniem tās metodoloģijas apraksts — ja šāda metodoloģija ir –, kuru izstrādājušas attiecīgās dalībvalstis un kura izmantota, veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, lai izvērtētu pasākumus, kam ir pārvalstiska ietekme. |
| --- | --- |

5)

attiecībā uz kopīgiem upju baseiniem vai apakšbaseiniem tās metodoloģijas apraksts — ja šāda metodoloģija ir –, kuru izstrādājušas attiecīgās dalībvalstis un kura izmantota, veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, lai izvērtētu pasākumus, kam ir pārvalstiska ietekme.

| II. | Plāna īstenošanas apraksts:






  1) | apraksts par to, kā pārraudzīs plāna īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- | --- |

II.

Plāna īstenošanas apraksts:

1)

apraksts par to, kā pārraudzīs plāna īstenošanā gūtos panākumus;

| 2) | veikto sabiedrības informēšanas un sabiedriskās apspriešanas pasākumu/darbību kopsavilkums; |
| --- | --- |

2)

veikto sabiedrības informēšanas un sabiedriskās apspriešanas pasākumu/darbību kopsavilkums;

| 3) | kompetento iestāžu saraksts un, vajadzības gadījumā, jebkurā starptautiskā upju baseinu apgabalā veiktas saskaņošanas un ar Direktīvu 2000/60/EK veiktas saskaņošanas apraksts. |
| --- | --- |

3)

kompetento iestāžu saraksts un, vajadzības gadījumā, jebkurā starptautiskā upju baseinu apgabalā veiktas saskaņošanas un ar Direktīvu 2000/60/EK veiktas saskaņošanas apraksts.

B.   TURPMĀK ATJAUNINĀTO PLŪDU RADĪTU APDRAUDĒJUMU PĀRVALDĪBAS PLĀNU ELEMENTI:

| 1) | jebkuri grozījumi vai precizējumi, kas radušies kopš plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāna iepriekšējās versijas publicēšanas, tostarp saskaņā ar 14. pantu veiktu pārskatu rezultātu kopsavilkums; |
| --- | --- |

1)

jebkuri grozījumi vai precizējumi, kas radušies kopš plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāna iepriekšējās versijas publicēšanas, tostarp saskaņā ar 14. pantu veiktu pārskatu rezultātu kopsavilkums;

| 2) | direktīvas 7. panta 2. punktā minēto mērķu sasniegšanā gūto panākumu novērtējums; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 7. panta 2. punktā minēto mērķu sasniegšanā gūto panākumu novērtējums;

| 3) | to iepriekšējā plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāna versijā paredzēto pasākumu apraksts, kuri iecerēti, bet tomēr nav veikti; |
| --- | --- |

3)

to iepriekšējā plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāna versijā paredzēto pasākumu apraksts, kuri iecerēti, bet tomēr nav veikti;

| 4) | jebkuru papildu pasākumu apraksts, kas veikti pēc iepriekšējās plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāna versijas publicēšanas. |
| --- | --- |

4)

jebkuru papildu pasākumu apraksts, kas veikti pēc iepriekšējās plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāna versijas publicēšanas.

---

(1)  OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (OV L 331, 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

(2)  OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/105/EK (OV L 345, 31.12.2003., 97. lpp.).

(3)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2006. gada 18. janvārī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pēc pirmā lasījuma 2006. gada 13. jūnijā.

Reģionu komiteja nolēma nesniegt atzinumu.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2006. gada 17. maijā.

Padome pieņēma kopējo nostāju 2006. gada 23. novembrī.

II.   MĒRĶIS

Šīs direktīvas mērķis ir izveidot ar plūdiem saistīto cilvēka veselības, vides, kultūras mantojuma un ekonomiskās darbības apdraudējumu izvērtēšanas un regulācijas sistēmu. Tajā tiks prasīta plūdu radīta apdraudējuma provizoriska novērtēšana, plūdu kartēšana visos apgabalos, kur pastāv ievērojams plūdu apdraudējums, darbību koordinēšana kopīgos upju baseinos, kā arī plūdu radītu apdraudējumu regulācijas plānu izstrāde plašā līdzdalības procesā.

Tā kā ES robežās ir ļoti liela ģeogrāfiska, hidroloģiska un apdzīvotības struktūras daudzveidība, ierosinātā direktīva paredz ievērojamu elastīgumu, dodot dalībvalstīm iespēju noteikt mērķus plūdu radītu apdraudējumu regulācijai, pasākumus, kas jāveic, lai sasniegtu šos mērķus, un grafiku, kādā īsteno plūdu radītu apdraudējumu regulācijas plānos paredzētos pasākumus.

Ierosinātās direktīvas un Ūdens pamatdirektīvas piemērošanu saskaņos.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārēja informācija

Kopējā nostājā tieši, daļēji vai pēc būtības ir iekļauti vairāki grozījumi, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā. Ar šiem grozījumiem ir uzlabots vai precizēts ierosinātās direktīvas teksts.

Tomēr kopējā nostājā nav iestrādāti citi grozījumi, jo Padome vienojās, ka tie nav vajadzīgi un/vai ir nepieņemami.

2.   Vispārēji noteikumi (Nosaukums, I nodaļa)

Kopējā nostāja saskan ar 1. grozījumu, ar kuru maina direktīvas nosaukumu. Tā kā uz atsauci par vides aizsardzības mērķu sasniegšanu, kas noteikti spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, attiecas direktīvas juridiskais pamats, 26. grozījumu iekļāva daļēji. Kopējā nostāja nav saskaņota ar 27. grozījumu, ar ko noteiktu, ka direktīvu piemēro tikai konkrētiem plūdu rašanās iemesliem. Plūdu radītā apdraudējuma definīcijā ir ietverta arī ietekme uz cilvēku veselību un ekonomisko darbību. Tomēr Padome pievieno neizsmeļošu sarakstu plūdu veidiem un iespēju neņemt vērā plūdus no kanalizācijas sistēmām. Direktīvas 28. un 29. grozījums ir attiecīgi pārņemti daļēji un pilnībā.

Direktīvas 30. grozījums par citas kompetentas iestādes izmantošanu ir pārņemts pilnībā. Ir iekļauta arī iespēja izmantot pārvaldības vienības, kas ir citādākas nekā vienības, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 1. punktu.

3.   Provizorisks plūdu riska izvērtējums (II nodaļa)

Pilnībā pārņēma 32. un 33. grozījumu. Direktīvas 4. pantu vienkāršoja, lai samazinātu administratīvo slogu saistībā ar provizorisku plūdu riska izvērtējumu, un, sekojoši, 34. un 36. grozījumu noraidīja. Tomēr pašreizējās plūdu novēršanas infrastruktūras efektivitātes izvērtējums, kas minēts 36. grozījumā, netieši ir daļa no jebkura plūdu radītu apdraudējumu izvērtējuma. Ir arī nošķirti iepriekš notikuši plūdi un nākotnē iespējamie plūdi. Padome 4. panta 2. punkta d) apakšpunktā noteica, ka nākotnē iespējamo plūdu ņemšana vērā dalībvalstīm ir fakultatīva.

Lai vienkāršotu un pilnveidotu tekstu, Padome no sākotnējā priekšlikuma svītroja 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu, uz kuru attiecas 38. grozījums. Būtībā ir pieņemts 39. grozījums. Direktīvas 4. pantā ir ņemts vērā 40. grozījums.

4.   Iespējamu plūdu postījumu vietu kartes un plūdu apdraudētu teritoriju kartes (III nodaļa)

Jautājums par subsīdijām nav šīs direktīvas darbības jomā, tādēļ 85. grozījums nav pieņemts. Direktīvas2. un 43. grozījums ir noraidīts, jo tie ir lieki. Direktīvas 44., 46. un 48. grozījums ir ietverts 6. panta 5. punkta d) apakšpunktā, kurā dalībvalstīm dota iespēja lemt par to, kādu citu informāciju iekļaut plūdu apdraudētu teritoriju kartēs. Direktīvas 7. punkta 3. pants arī atbilst 48. grozījumam. Direktīvas 45. grozījums ir lieks, jo kopējās nostājas formulējums ir mainīts. Noraidīja 47. grozījumu, jo reāli nav iespējams nošķirt plūdu konkrētos iemeslus un atzīmēt tos kartē, un 49. grozījums ir pārņemts daļēji.

Nebija pieņemami 50. un 51. grozījums, jo tie noteica papildu kārtas riska novērtējuma un raksturošanas procesam. Direktīvas 52. grozījumu pieņēma 6. panta 5. punkta d) apakšpunktā.

5.   Plūdu radītu apdraudējumu pārvaldības plāni (IV nodaļa, pielikums)

Direktīvas 7. panta 3. punktā ir pārņemta daļa no 35. un 60. grozījuma, proti, to daļa saistībā ar izmaksu un ieguvumu apsvērumiem. Nav pārņemts 53. grozījums, jo nav vajadzīga nepārprotama atsauce uz direktīvām, kuru noteikumi ir jāpilda dalībvalstīm. Direktīvas 7. panta 3. punkts atbilst 54. grozījumam attiecībā uz palieņu zonām un plūdu izplatīšanās ceļiem. Direktīvas 56. grozījums ir pārņemts solidaritātes principa ziņā un 57. grozījums ir daļēji pārņemts attiecībā uz nestrukturāliem pasākumiem un tikai tiktāl, ciktāl plūdu radītu apdraudējumu regulācijas plānos nav ietverti pasākumi, kas var palielināt plūdu radītus apdraudējumus upes augštecē vai lejtecē citās valstīs (7. panta 4. punkts).

Nebija pieņemams 58. grozījums, jo Padome nevēlējās uzsvaru likt uz plūdu rašanās pārskatīšanu. Direktīvas 59. grozījums būtībā ir pārņemts pielikumā. Direktīvas 61. grozījums ir pārņemts daļēji un būtībā attiecībā uz solidaritātes principu. Nav pieņemts 62. grozījums, lai solidaritātes princips paliktu pietiekami vispārīgs. Nav pieņemts 63. grozījums, jo ierosinātā koordinācijas procedūra nav izmantota un dažas grozījuma daļas nebija vajadzīgas.

Direktīvas 64. un 65. grozījums ir pārņemts daļēji un būtībā attiecībā uz darbību koordinēšanu upes baseinā kopumā. Pilnībā ir pārņemts 66. grozījums, taču tas ir citādi formulēts, atveidojot Ūdens pamatdirektīvas formulējumu. Divi atsevišķi balsojumi ir noraidīti, jo Padome vēlējās, lai darbību koordinēšana būtu fakultatīva. Kopējā nostājā būtībā ir pārņemts 68. grozījums, 10. panta 1. punktā izdarot atsauci uz sabiedrības līdzdalību. Ir noraidīts 69. grozījums, jo sabiedrības līdzdalība ir jau noteikta 10. pantā. Kopējā nostājā nav sīki noteikti gatavības pasākumi, un tādēļ tā neatbilst 69. un 70. grozījumam. Direktīvas 72. grozījums ir noraidīts, jo tas nav piemērots saistībā ar ziņošanas prasībām.

Ir noraidīts74. grozījums. Padome uzskata, ka 7. panta 3. punktā jau ir noteikta saikne starp šo direktīvu un Ūdens pamatdirektīvu. Dalībvalstīm ir tiesības noteikt pasākumus plūdu iespējamo negatīvo seku samazināšanai. Ir noraidīts75. grozījums, jo tā terminoloģija nav saderīga ar 7. panta 2. un 3. punktu. Direktīvas 86. grozījums ir pieņemts.

6.   Pārejas posma pasākumi (VII nodaļa)

Kopējā nostājā ir turpināts paveiktais darbs valsts un reģionālajā līmenī, proti, iespējamu plūdu postījumu vietu kartes, plūdu apdraudēto teritoriju kartes un plūdu radītu apdraudējumu regulācijas plāni. Direktīvas 13. pantā daļēji vai būtībā ir pārņemts 31., 37., 41., 55. un 71. grozījums.

7.   Citi noteikumi

| — | Kopējās nostājas preambulā daļēji vai būtībā ir pārņemts Eiropas Parlamenta 2., 12., 16., 17., 24. un 25. grozījums. Kopējā nostāja nav saderīga ar 4. grozījumu, jo provizoriskā plūdu radītu apdraudējumu izvērtējumā ņem vērā iepriekš notikušus plūdus un to, ka tradicionālās plūdu radītu apdraudējumu regulācijas stratēģijas izrādījušās neefektīvas. Šajā direktīvā neiederas 5. grozījums, jo tajā ir ietverta atsauce uz dalībvalstu darbību koordināciju un to, kā iestādes iekšēji koordinē darbības. Direktīvas 9. grozījums ir noraidīts, jo tas nav vajadzīgs: ar to paplašina 19. apsvērumu un atkārto Padomes secinājumu tekstu. Arī 23. grozījums ir noraidīts, tā kā ar to izdarīti redakcionāla rakstura grozījumi 19. apsvērumā. Direktīvas 13. grozījums ir noraidīts, jo tajā nav atspoguļoti noteikumi pantos. Tā kā provizoriska riska novērtējuma jēdziens ir vienkāršots, 15. un 18. grozījums nebija pieņemami. Gan 19., gan 21. grozījums nav šīs direktīvas piemērošanas jomā. Tā kā kopējās nostājas pamatā ir subsidiaritātes un solidaritātes princips, 20. grozījums ir pārņemts daļēji. Direktīvas 22 grozījums jau bija iekļauts 17. apsvērumā, tādēļ tas ir noraidīts. |
| --- | --- |

—

Kopējās nostājas preambulā daļēji vai būtībā ir pārņemts Eiropas Parlamenta 2., 12., 16., 17., 24. un 25. grozījums. Kopējā nostāja nav saderīga ar 4. grozījumu, jo provizoriskā plūdu radītu apdraudējumu izvērtējumā ņem vērā iepriekš notikušus plūdus un to, ka tradicionālās plūdu radītu apdraudējumu regulācijas stratēģijas izrādījušās neefektīvas. Šajā direktīvā neiederas 5. grozījums, jo tajā ir ietverta atsauce uz dalībvalstu darbību koordināciju un to, kā iestādes iekšēji koordinē darbības. Direktīvas 9. grozījums ir noraidīts, jo tas nav vajadzīgs: ar to paplašina 19. apsvērumu un atkārto Padomes secinājumu tekstu. Arī 23. grozījums ir noraidīts, tā kā ar to izdarīti redakcionāla rakstura grozījumi 19. apsvērumā. Direktīvas 13. grozījums ir noraidīts, jo tajā nav atspoguļoti noteikumi pantos. Tā kā provizoriska riska novērtējuma jēdziens ir vienkāršots, 15. un 18. grozījums nebija pieņemami. Gan 19., gan 21. grozījums nav šīs direktīvas piemērošanas jomā. Tā kā kopējās nostājas pamatā ir subsidiaritātes un solidaritātes princips, 20. grozījums ir pārņemts daļēji. Direktīvas 22 grozījums jau bija iekļauts 17. apsvērumā, tādēļ tas ir noraidīts.

| — | Atsauces uz klimata pārmaiņām (7., 9., 10. un 38. grozījums) ir daļēji iekļautas 2. un 5. apsvērumā un 4. panta 2. panta d) apakšpunktā. Pienākums ņemt vērā klimata pārmaiņas iestājas 2018. gadā, tādēļ 73. grozījums nebija pieņemams. |
| --- | --- |

—

Atsauces uz klimata pārmaiņām (7., 9., 10. un 38. grozījums) ir daļēji iekļautas 2. un 5. apsvērumā un 4. panta 2. panta d) apakšpunktā. Pienākums ņemt vērā klimata pārmaiņas iestājas 2018. gadā, tādēļ 73. grozījums nebija pieņemams.

IV.   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka tās kopējā nostājā kopumā ir ņemts vērā Eiropas Parlamenta atzinums pirmajā lasījumā. Kopējā nostāja ir līdzsvarots un realizējams risinājums, kura mērķis ir samazināt plūdu radītas sekas Eiropas Savienībā, nodrošinot ciešu saistību ar Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu. Padome gaida konstruktīvas sarunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo direktīvu.

---

| 19.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 311/21

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 34/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 4. decembrī,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Direktīvu 2006/ /EK, ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvu 75/106/EEK un Padomes Direktīvu 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK

(2006/C 311 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvā 75/106/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc tilpuma (3) un Padomes Direktīvā 80/232/EEK (1980. gada 15. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz noteiktu fasētu produktu pieļaujamo nominālā daudzuma un nominālās ietilpības diapazonu (4) bija noteikti nominālie daudzumi vairākiem šķidriem un nešķidriem fasētiem produktiem, kā iemesls bija nodrošināt brīvu preču kustību, ievērojot minēto direktīvu prasības. Lielākajai daļai produktu valsts nominālie daudzumi pastāv paralēli Kopienas nominālajiem daudzumiem. Tomēr dažiem produktiem Kopienas nominālie daudzumi ir noteikti, izslēdzot jebkādus valsts nominālos daudzumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvā 75/106/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc tilpuma (3) un Padomes Direktīvā 80/232/EEK (1980. gada 15. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz noteiktu fasētu produktu pieļaujamo nominālā daudzuma un nominālās ietilpības diapazonu (4) bija noteikti nominālie daudzumi vairākiem šķidriem un nešķidriem fasētiem produktiem, kā iemesls bija nodrošināt brīvu preču kustību, ievērojot minēto direktīvu prasības. Lielākajai daļai produktu valsts nominālie daudzumi pastāv paralēli Kopienas nominālajiem daudzumiem. Tomēr dažiem produktiem Kopienas nominālie daudzumi ir noteikti, izslēdzot jebkādus valsts nominālos daudzumus.

| (2) | Tā kā Kopienas un valstu līmenī radās patērētāju izvēles izmaiņas un jauninājumi fasēšanas un mazumtirdzniecības jomā, vajadzēja novērtēt, vai spēkā esošie tiesību akti joprojām ir atbilstīgi. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā Kopienas un valstu līmenī radās patērētāju izvēles izmaiņas un jauninājumi fasēšanas un mazumtirdzniecības jomā, vajadzēja novērtēt, vai spēkā esošie tiesību akti joprojām ir atbilstīgi.

| (3) | Eiropas Kopienu Tiesa 2000. gada 12. oktobra spriedumā lietā C-3/99, Cidrerie Ruwet
   (5) apstiprināja, ka dalībvalstis nedrīkst aizliegt tādu normāla tilpuma fasētu preču pārdošanu, kas nav iekļautas Kopienas diapazonā, un kuras ir likumīgi ražotas un pārdotas citās dalībvalstīs, ja vien šāds aizliegums nav paredzēts, lai ievērotu sevišķi svarīgas prasības attiecībā uz patērētāju aizsardzību, tas bez izņēmuma attiecas uz valsts un importētiem produktiem, ir vajadzīgs, lai ievērotu attiecīgo prasību, un ir pielāgots nospraustajam mērķim, un ja mērķi nevar sasniegt ar citiem līdzekļiem, kas mazāk ierobežo Kopienas iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Kopienu Tiesa 2000. gada 12. oktobra spriedumā lietā C-3/99, Cidrerie Ruwet
   (5) apstiprināja, ka dalībvalstis nedrīkst aizliegt tādu normāla tilpuma fasētu preču pārdošanu, kas nav iekļautas Kopienas diapazonā, un kuras ir likumīgi ražotas un pārdotas citās dalībvalstīs, ja vien šāds aizliegums nav paredzēts, lai ievērotu sevišķi svarīgas prasības attiecībā uz patērētāju aizsardzību, tas bez izņēmuma attiecas uz valsts un importētiem produktiem, ir vajadzīgs, lai ievērotu attiecīgo prasību, un ir pielāgots nospraustajam mērķim, un ja mērķi nevar sasniegt ar citiem līdzekļiem, kas mazāk ierobežo Kopienas iekšējo tirdzniecību.

| (4) | Patērētāju aizsardzību atvieglo direktīvas, kas pieņemtas pēc Direktīvām 75/106/EEK un 80/232/EEK, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/6/EK (1998. gada 16. februāris) par patērētāju tiesību aizsardzību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas (6). |
| --- | --- |

(4)

Patērētāju aizsardzību atvieglo direktīvas, kas pieņemtas pēc Direktīvām 75/106/EEK un 80/232/EEK, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/6/EK (1998. gada 16. februāris) par patērētāju tiesību aizsardzību, norādot patērētājiem piedāvāto produktu cenas (6).

| (5) | Ietekmes novērtējums, kurā ietvertas plašas apspriedes ar visām ieinteresētajām pusēm, norādīja, ka vairākās nozarēs brīvi nominālie daudzumi palielina ražotāju brīvību piedāvāt preces atbilstīgi patērētāju gaumei un uzlabo konkurenci attiecībā uz kvalitāti un cenu iekšējā tirgū. Tomēr citos sektoros patērētāju un uzņēmēju interesēs šobrīd ir lietderīgāk saglabāt obligātu nominālo daudzumu. |
| --- | --- |

(5)

Ietekmes novērtējums, kurā ietvertas plašas apspriedes ar visām ieinteresētajām pusēm, norādīja, ka vairākās nozarēs brīvi nominālie daudzumi palielina ražotāju brīvību piedāvāt preces atbilstīgi patērētāju gaumei un uzlabo konkurenci attiecībā uz kvalitāti un cenu iekšējā tirgū. Tomēr citos sektoros patērētāju un uzņēmēju interesēs šobrīd ir lietderīgāk saglabāt obligātu nominālo daudzumu.

| (6) | Direktīvas īstenošana būtu jāpapildina ar plašāku informāciju patērētājiem un ražotājiem, lai veicinātu izpratni par vienības izcenojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas īstenošana būtu jāpapildina ar plašāku informāciju patērētājiem un ražotājiem, lai veicinātu izpratni par vienības izcenojumiem.

| (7) | Tāpēc nominālos daudzumus nevajadzētu pakļaut regulējumam Kopienas vai valsts līmenī, un būtu jādod iespēja fasētās preces laist tirgū jebkurā nominālā daudzumā. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc nominālos daudzumus nevajadzētu pakļaut regulējumam Kopienas vai valsts līmenī, un būtu jādod iespēja fasētās preces laist tirgū jebkurā nominālā daudzumā.

| (8) | Tomēr noteiktās nozarēs šādu ierobežojumu atcelšana varētu izraisīt neproporcionāli lielas papildu izmaksas, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tāpēc šajās nozarēs spēkā esošie Kopienas tiesību akti būtu jāpielāgo, ņemot vērā pieredzi, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka Kopienas nominālie daudzumi ir noteikti vismaz tiem produktiem, kas ir vispieprasītākie starp patērētājiem. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr noteiktās nozarēs šādu ierobežojumu atcelšana varētu izraisīt neproporcionāli lielas papildu izmaksas, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tāpēc šajās nozarēs spēkā esošie Kopienas tiesību akti būtu jāpielāgo, ņemot vērā pieredzi, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka Kopienas nominālie daudzumi ir noteikti vismaz tiem produktiem, kas ir vispieprasītākie starp patērētājiem.

| (9) | Tā kā obligāto nominālo daudzumu uzturēšana būtu jāuzskata par atkāpi, tā būtu periodiski jāpārvērtē, ņemot vērā pieredzi un ievērojot patērētāju un ražotāju vajadzības. Attiecībā uz minēto, esošie Kopienas tiesību akti būtu jāpielāgo, jo īpaši, lai noteiktie Kopienas nominālie daudzumi attiektos tikai uz tiem produktiem, kas ir vispieprasītākie starp patērētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā obligāto nominālo daudzumu uzturēšana būtu jāuzskata par atkāpi, tā būtu periodiski jāpārvērtē, ņemot vērā pieredzi un ievērojot patērētāju un ražotāju vajadzības. Attiecībā uz minēto, esošie Kopienas tiesību akti būtu jāpielāgo, jo īpaši, lai noteiktie Kopienas nominālie daudzumi attiektos tikai uz tiem produktiem, kas ir vispieprasītākie starp patērētājiem.

| (10) | Lai veicinātu pārskatāmību, visi fasēto produktu nominālie apjomi būtu jānosaka vienā tiesību aktā, un tādēļ Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu pārskatāmību, visi fasēto produktu nominālie apjomi būtu jānosaka vienā tiesību aktā, un tādēļ Direktīvas 75/106/EEK un 80/232/EEK būtu jāatceļ.

| (11) | Lai palielinātu patērētāju, īpaši neaizsargāto patērētāju, piemēram, veco cilvēku un invalīdu, aizsardzību, būtu jāpievērš pienācīga uzmanība tam, lai norādījumi par svaru un tilpumu patēriņa produktu marķējumā uz fasējuma normālos apstākļos būtu vieglāk izlasāmi un saskatāmi. |
| --- | --- |

(11)

Lai palielinātu patērētāju, īpaši neaizsargāto patērētāju, piemēram, veco cilvēku un invalīdu, aizsardzību, būtu jāpievērš pienācīga uzmanība tam, lai norādījumi par svaru un tilpumu patēriņa produktu marķējumā uz fasējuma normālos apstākļos būtu vieglāk izlasāmi un saskatāmi.

| (12) | Dažiem šķidriem produktiem Direktīvā 75/106/EEK ir paredzētas metroloģiskas prasības, kas ir identiskas tām, kas noteiktas Padomes Direktīvā 76/211/EEK (1976. gada 20. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (7). Tāpēc Direktīva 76/211/EEK būtu jāgroza, lai tās darbības jomā iekļautu produktus, kas patlaban ir noteikti Direktīvā 75/106/EEK. |
| --- | --- |

(12)

Dažiem šķidriem produktiem Direktīvā 75/106/EEK ir paredzētas metroloģiskas prasības, kas ir identiskas tām, kas noteiktas Padomes Direktīvā 76/211/EEK (1976. gada 20. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu produktu pildīšanu pēc svara vai tilpuma (7). Tāpēc Direktīva 76/211/EEK būtu jāgroza, lai tās darbības jomā iekļautu produktus, kas patlaban ir noteikti Direktīvā 75/106/EEK.

| (13) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (14) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka, atceļot Kopienas diapazonus un nodrošinot vienveidīgus Kopienas nominālos daudzumus, kur tie nepieciešami, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka, atceļot Kopienas diapazonus un nodrošinot vienveidīgus Kopienas nominālos daudzumus, kur tie nepieciešami, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā direktīvā ir izklāstīti noteikumi par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem. Tā attiecas uz fasētiem produktiem un fasējumiem, kā noteikts Direktīvas 76/211/EEK 2. pantā.

2.   Šo direktīvu nepiemēro tiem pielikumā minētajiem produktiem, ko pārdod beznodokļu veikalos patērēšanai ārpus Eiropas Savienības.

2. pants

Brīva preču aprite

1.   Izņemot direktīvas 3. un 4. pantā citādi noteikto, dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz iepakojuma nominālo daudzumu, atteikt, aizliegt vai ierobežot fasētu preču laišanu tirgū.

2.   Ņemot vērā Līgumā noteiktos principus, jo īpaši preču brīvu apriti, dalībvalstis, kuras šobrīd paredz piena, sviesta, sausu mīklas izstrādājumu un kafijas obligātu nominālo daudzumu, var turpināt to darīt līdz ... (9).

Dalībvalstis, kuras šobrīd paredz baltā cukura obligātu nominālo daudzumu, var turpināt to darīt līdz ... (10).

II NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI

3. pants

Laišana tirgū un brīva atsevišķu produktu aprite

Dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma 2. punktā uzskaitītos produktus, kas fasēti intervālos, kuri uzskaitīti pielikuma 1. punktā, laiž tirgū tikai tad, ja tie ir fasēti nominālajos daudzumos, kas uzskaitīti pielikuma 1. punktā.

4. pants

Aerosola izsmidzinātāji

1.   Uz aerosola izsmidzinātājiem norāda konteinera kopējo nominālo tilpumu. Norāde nav pretrunā ar nominālo tilpumu.

2.   Atkāpjoties no 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta Padomes Direktīvā 75/324/EEK (1975. gada 20. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz aerosola izsmidzinātājiem (11), tādiem produktiem, ko pārdod aerosola izsmidzinātājos, nav jābūt marķētiem ar to satura nominālo svaru.

5. pants

Kompleksi iepakojumi un individuāli iepakojumi, kas nav paredzēti pārdošanai atsevišķi

1.   Piemērojot 3. pantu, ja divas vai vairākas atsevišķi fasētas preces veido kompleksu iepakojumu, pielikuma 1. punktā uzskaitītie nominālie daudzumi attiecas uz katru fasējumu atsevišķi.

2.   Ja fasēto produktu veido divi vai vairāki individuāli iepakojumi, kas nav paredzēti pārdošanai atsevišķi, pielikuma 1. punktā uzskaitītie nominālie apjomi attiecas uz visu fasējumu.

III NODAĻA

ATCELŠANA, GROZĪJUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

6. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Direktīvu 75/106/EEK un Direktīvu 80/232/EEK.

7. pants

Grozījums

Direktīvas 76/211/EEK 1. pantā svītro vārdus “izņemot tos, kas minēti Padomes Direktīvā 75/106/EEK (1974. gada 19. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu fasētu šķidrumu pildīšanu pēc tilpuma, kas”.

8. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz ... (12) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Dalībvalstis piemēro minētos pasākumus no ... (13).

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

9. pants

Ziņojumi, informēšana par atkāpēm un uzraudzīšana

1.   Komisija iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un ietekmi Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai vēlākais līdz ... (14) un pēc tam ik pēc desmit gadiem. Vajadzības gadījumā ziņojumu papildina ar šīs direktīvas pārskatīšanas priekšlikumu.

2.   Direktīvas 2. panta 2. punktā minētās dalībvalstis pirms ... (13) informē Komisiju par nozarēm, uz kurām attiecas 2. panta 2. punktā minētā atkāpe, norādot šādas atkāpes laikposmu, obligāto piemērojamo nominālo daudzumu un attiecīgo intervālu.

3.   Komisija uzrauga 2. panta 2. punkta piemērošanu, pamatojoties uz pašas iegūto informāciju un attiecīgo dalībvalstu ziņojumiem.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Direktīvas 2., 6. un 7. pantu piemēro no ... (13).

10. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 255, 14.10.2005., 36. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 2. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes ... Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta ... Nostāja.

2

(3)  OV L 42, 15.2.1975., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV L 51, 25.2.1980., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 87/356/EEK (OV L 192, 11.7.1987., 48. lpp.).

4

(5)  [2000] ECR I-8749.

5

(6)  OV L 80, 18.3.1998., 27. lpp.

6

(7)  OV L 46, 21.2.1976., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 78/891/EEK (OV L 311, 4.11.1978., 21. lpp.).

7

(8)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

8

(9)  Lūdzu, ievietojiet datumu, kas seko 60 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā.

9

(10)  Lūdzu, ievietojiet datumu, kas seko 72 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā.

10

(11)  OV L 147, 9.6.1975., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

11

(12)  Lūdzu, ievietojiet datumu, kas seko 12 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā.

12

(13)  Lūdzu, ievietojiet datumu, kas seko 18 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā.

13

(14)  Lūdzu, ievietojiet datumu, kas seko 8 gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā.

14

---

PIELIKUMS

FASĒJUMU SATURA NOMINĀLO DAUDZUMU DIAPAZONS

1.   Produkti, kurus pārdod pēc tilpuma (daudzums ml)

| Vīns | Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šādi 8 nominālie daudzumi:
  ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500 |
| --- | --- |
| Dzeltenais vīns | Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šāds 1 nominālais daudzums:
  ml: 620 |
| Dzirkstošais vīns | Intervālā no 125 ml līdz 1500 ml tikai šādi 5 nominālie daudzumi:
  ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500 |
| Liķiera vīns | Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šādi 7 nominālie daudzumi:
  ml: 100— 200 — 375 — 500 — 750 — 1000 — 1500 |
| Aromatizētais vīns | Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šādi 7 nominālie daudzumi:
  ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500 |
| Alkoholiskie dzērieni | Intervālā no 100 ml līdz 2000 ml tikai šādi 9 nominālie daudzumi:
  ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000 — 1500 — 1750 — 2000 |

Vīns

Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šādi 8 nominālie daudzumi:

ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500

Dzeltenais vīns

Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šāds 1 nominālais daudzums:

ml: 620

Dzirkstošais vīns

Intervālā no 125 ml līdz 1500 ml tikai šādi 5 nominālie daudzumi:

ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500

Liķiera vīns

Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šādi 7 nominālie daudzumi:

ml: 100— 200 — 375 — 500 — 750 — 1000 — 1500

Aromatizētais vīns

Intervālā no 100 ml līdz 1500 ml tikai šādi 7 nominālie daudzumi:

ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500

Alkoholiskie dzērieni

Intervālā no 100 ml līdz 2000 ml tikai šādi 9 nominālie daudzumi:

ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000 — 1500 — 1750 — 2000

2.   Produktu definīcijas

| Vīns | Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1) (Kopēja muitas tarifa (KMT) pozīcija: KN kods ex 22.04) |
| --- | --- |
| Dzeltenais vīns | Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (KMT pozīcija: KN kods ex 22.04) ar izcelsmes apzīmējumu: “Côtes du Jura”, “Arbois”, “L'Etoile” un “Château-Chalon”, pildīts pudelēs, kā noteikts I pielikuma 3. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 753/2002 (2002. gada 29. aprīlis), ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (2) |
| Dzirkstošais vīns | Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 15., 16., 17. un 18. punktā Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (KMT apakšpozīcija: 22.04 10) |
| Liķiera vīns | Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 14. punktā Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (KMT apakšpozīcija: 22.04 21 — 22.04 29) |
| Aromatizētais vīns | Aromatizētais vīns, kā noteikts 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (3) (KMT pozīcija: 22.05) |
| Stiprie alkoholiskie dzērieni | Stiprie alkoholiskie dzērieni, kā noteikts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 1576/89 (1989. gada 29. maijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu un noformējumu (4) (KMT pozīcija: 22.08) |

Vīns

Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (1999. gada 17. maijs) par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1) (Kopēja muitas tarifa (KMT) pozīcija: KN kods ex 22.04)

Dzeltenais vīns

Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (KMT pozīcija: KN kods ex 22.04) ar izcelsmes apzīmējumu: “Côtes du Jura”, “Arbois”, “L'Etoile” un “Château-Chalon”, pildīts pudelēs, kā noteikts I pielikuma 3. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 753/2002 (2002. gada 29. aprīlis), ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (2)

Dzirkstošais vīns

Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 15., 16., 17. un 18. punktā Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (KMT apakšpozīcija: 22.04 10)

Liķiera vīns

Vīns, kā noteikts 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 14. punktā Regulā (EK) Nr. 1493/1999 (KMT apakšpozīcija: 22.04 21 — 22.04 29)

Aromatizētais vīns

Aromatizētais vīns, kā noteikts 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (3) (KMT pozīcija: 22.05)

Stiprie alkoholiskie dzērieni

Stiprie alkoholiskie dzērieni, kā noteikts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EEK) Nr. 1576/89 (1989. gada 29. maijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, nosaukumu un noformējumu (4) (KMT pozīcija: 22.08)

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

(2)  OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1507/2006 (OV L 280, 12.10.2006, 9. lpp.).

(3)  OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(4)  OV L 160, 12.6.1989., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

---

PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2004. gada 2. decembrī pārsūtīja Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumu (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko paredz noteikumus par fasētu produktu nominālajiem daudzumiem, atceļ Padomes Direktīvu 75/106/EEK un Padomes Direktīvu 80/232/EEK un groza Padomes Direktīvu 76/211/EEK, balstoties uz Līguma 95. pantu.

| 1. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2005. gada 6. aprīlī (2). |
| --- | --- |

1.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2005. gada 6. aprīlī (2).

| 2. | Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā 2006. gada 2. novembrī (3). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlaments pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā 2006. gada 2. novembrī (3).

| 3. | Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu 2006. gada 4. aprīlī. |
| --- | --- |

3.

Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu 2006. gada 4. aprīlī.

| 4. | Komisija 2006. gada 26. aprīlī iesniedza grozīto priekšlikumu (4). |
| --- | --- |

4.

Komisija 2006. gada 26. aprīlī iesniedza grozīto priekšlikumu (4).

| 5. | Padome (Konkurētspēja) 2006. gada 25. septembrī panāca politisku vienošanos par kompromisa tekstu, lai varētu pieņemt kopēju nostāju. |
| --- | --- |

5.

Padome (Konkurētspēja) 2006. gada 25. septembrī panāca politisku vienošanos par kompromisa tekstu, lai varētu pieņemt kopēju nostāju.

| 6. | Padome 2006. gada 4. decembrī pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK Līguma 251. pantu. |
| --- | --- |

6.

Padome 2006. gada 4. decembrī pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK Līguma 251. pantu.

II.   MĒRĶI

Ierosinātās direktīvas mērķis ir atcelt Direktīvu 75/106/EEK un Direktīvu 80/232/EEK, lielākajā daļā jomu atcelt iepakojuma izmēra nominālos daudzumus, saglabāt obligātu nominālo daudzumu lielumus tikai ļoti šauram jomu lokam un to apkopot vienotā tiesību aktā. Galvenais ierosinātās direktīvas pamatvirziens ir atcelt nozares regulējumu, jo plaša iesaistīto personu aptaujāšana liecina, ka lielākā daļa atbalsta nominālo daudzumu liberalizēšanu.

III.   KOPĒJĀ NOSTĀJA

Padomes pieņemtā kopējā nostāja daļēji atspoguļo Parlamenta atzinumu pēc pirmā lasījuma. Daži Parlamenta grozījumi jau bija iestrādāti Komisijas grozītajā priekšlikumā.

Vairāki Parlamenta grozījumi ir pilnībā vai daļēji atspoguļoti kopējā nostājā.

Komisija ir pieņēmusi visus Padomes kopējā nostājā sniegtos grozījumus attiecībā uz Komisijas grozīto priekšlikumu.

Taču ne Padome, ne Komisija nevarēja pieņemt Eiropas Parlamenta grozījumus saskaņot izmērus jomās, kur tas pašlaik vēl nenotiek, proti, attiecībā uz pienu, sviestu, kafiju, makaronu izstrādājumiem, rīsiem un brūno cukuru.

Sīka kopējās nostājas analīze

Padome pilnībā ir pieņēmusi 1., 2., 4., 5., 8., 10. līdz 12. un 14. grozījumu, kā arī principā ir pieņēmusi 3., 6., 7., 13. un 16. grozījums, nedaudz tos pārfrāzējot.

Padome neuzskata, ka piena, sviesta, kafijas, makaronu izstrādājumu, rīsu un brūnā cukura jomā, kur pašlaik nepastāv saskaņoti obligātie izmēri, vajag EK līmenī noteiktus nominālos daudzumus.

Direktīvas 2. panta 2. punktā Padome ieviesusi pārejas periodu 5 gadu garumā pēc direktīvas spēkā stāšanās, kura laikā var saglabāt pašlaik esošos valsts izmērus piena, sviesta, kafijas, sauso makaronu izstrādājumu un rīsu ražošanā, kā arī sešu gadus — baltajam cukuram.

IV.   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka šī kopējā nostāja pietiekami atbilst sākotnējiem ierosinātās direktīvas mērķiem.

---

(1)  Norāde Oficiālajā Vēstnesī ...

(2)  Norāde Oficiālajā Vēstnesī ...

(3)  Norāde Oficiālajā Vēstnesī ...

(4)  Norāde Oficiālajā Vēstnesī ...

---