# Eiropas Savienības L 230/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 230 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 17. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 230

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 17. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1044 (2020. gada 8. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 papildina attiecībā uz globālās sasilšanas potenciāla vērtībām un inventarizācijas vadlīnijām un attiecībā uz Savienības inventarizācijas sistēmu un atceļ Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 666/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2020/1045 (2020. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga kuģiem zvejot zilo tunzivi Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2020/1046 (2020. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga nerūpnieciskās zvejas kuģiem zvejot zilo tunzivi ap konkrētiem arhipelāgiem | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1047 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Portugālei atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1048 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Austrijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4724) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1049 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Francijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4715) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1050 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Spānijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1051 (2020. gada 16. jūlijs), ar ko izbeidz atkārtoto absorbcijas izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu | 24 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Padomes Ieteikums (ES) 2020/1052 (2020. gada 16. jūlijs), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu | 26 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Kopuzņēmuma Kurināmā elementi un ūdeņradis 2 Valdes Lēmums (2020. gada 26. maijs), ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi FCH 2 darbības ietvaros | 29 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1044 (2020. gada 8. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 papildina attiecībā uz globālās sasilšanas potenciāla vērtībām un inventarizācijas vadlīnijām un attiecībā uz Savienības inventarizācijas sistēmu un atceļ Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 666/2014 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) 2020/1045 (2020. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga kuģiem zvejot zilo tunzivi Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

7

*

Komisijas Regula (ES) 2020/1046 (2020. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga nerūpnieciskās zvejas kuģiem zvejot zilo tunzivi ap konkrētiem arhipelāgiem

9

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1047 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Portugālei atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

in situ

12

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1048 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Austrijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4724)

in situ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4724)

15

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1049 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Francijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4715)

in situ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4715)

18

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1050 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Spānijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

in situ

21

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1051 (2020. gada 16. jūlijs), ar ko izbeidz atkārtoto absorbcijas izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu

24

IETEIKUMI

*

Padomes Ieteikums (ES) 2020/1052 (2020. gada 16. jūlijs), ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu

26

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Kopuzņēmuma Kurināmā elementi un ūdeņradis 2 Valdes Lēmums (2020. gada 26. maijs), ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi FCH 2 darbības ietvaros

FCH 2

29

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2019/797 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis ( OV L 129 I, 17.5.2019. ) | 36 |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) 2019/796 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis ( OV L 129 I, 17.5.2019. ) | 37 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2019/797 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis ( OV L 129 I, 17.5.2019. )

( OV L 129 I, 17.5.2019. )

36

*

Labojums Padomes Regulā (ES) 2019/796 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis ( OV L 129 I, 17.5.2019. )

( OV L 129 I, 17.5.2019. )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2020/1044

(2020. gada 8. maijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 papildina attiecībā uz globālās sasilšanas potenciāla vērtībām un inventarizācijas vadlīnijām un attiecībā uz Savienības inventarizācijas sistēmu un atceļ Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 666/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (1), un jo īpaši tās 26. panta 6. punkta b) apakšpunktu un 37. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 525/2013 (2) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai ir noteikti noteikumi siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai klimata rīcībpolitikas ietvaros. Minētā mehānisma noteikumi ir pilnībā integrēti Regulā (ES) 2018/1999, ar kuru no 2021. gada 1. janvāra Regulu (ES) Nr. 525/2013 atceļ. Minētā mehānisma ietvaros ir jāpieņem globālās sasilšanas potenciāla vērtības un jānorāda inventarizācijas vadlīnijas. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 525/2013 (2) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai ir noteikti noteikumi siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai klimata rīcībpolitikas ietvaros. Minētā mehānisma noteikumi ir pilnībā integrēti Regulā (ES) 2018/1999, ar kuru no 2021. gada 1. janvāra Regulu (ES) Nr. 525/2013 atceļ. Minētā mehānisma ietvaros ir jāpieņem globālās sasilšanas potenciāla vērtības un jānorāda inventarizācijas vadlīnijas.

| (2) | Attiecībā uz globālās sasilšanas potenciāliem Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 1. sanāksmē, kas pēc UNFCCC Pušu konferences 21. sesijas vienlaikus kļuvusi par 2015. gada Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām (“Parīzes nolīgums”) pušu sanāksmi, siltumnīcefekta gāzu pārvēršanai CO2 ekvivalentos siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu vajadzībām tika izveidota kopīga mēraukla. Šīs kopīgās mērauklas pamatā ir globālās sasilšanas potenciāla vērtības, kas noteiktas Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. izvērtējuma ziņojumā (3). Globālās sasilšanas potenciāla vērtībās būtu jāņem vērā šī kopīgā mēraukla. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz globālās sasilšanas potenciāliem Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 1. sanāksmē, kas pēc UNFCCC Pušu konferences 21. sesijas vienlaikus kļuvusi par 2015. gada Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām (“Parīzes nolīgums”) pušu sanāksmi, siltumnīcefekta gāzu pārvēršanai CO2 ekvivalentos siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu vajadzībām tika izveidota kopīga mēraukla. Šīs kopīgās mērauklas pamatā ir globālās sasilšanas potenciāla vērtības, kas noteiktas Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. izvērtējuma ziņojumā (3). Globālās sasilšanas potenciāla vērtībās būtu jāņem vērā šī kopīgā mēraukla.

| (3) | Siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas vadlīnijas būtu jānosaka saskaņā ar starptautiskajām norisēm. Papildus IPCC 2006. gada vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem dalībvalstīm un Komisijai būtu jāņem vērā UNFCCC Pušu konferencē, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, pieņemtā Lēmuma 18/CMA.1 pielikumā izklāstītā kārtība, procedūras un vadlīnijas, kas vajadzīgi Parīzes nolīguma 13. pantā minētajam pasākumu un atbalsta caurskatāmības satvaram (Lēmums 18/CMA.1). Turklāt dalībvalstis tiek mudinātas izmantot 2013. gada papildinājumu IPCC 2006. gada vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem “Mitrāji”. |
| --- | --- |

(3)

Siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas vadlīnijas būtu jānosaka saskaņā ar starptautiskajām norisēm. Papildus IPCC 2006. gada vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem dalībvalstīm un Komisijai būtu jāņem vērā UNFCCC Pušu konferencē, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, pieņemtā Lēmuma 18/CMA.1 pielikumā izklāstītā kārtība, procedūras un vadlīnijas, kas vajadzīgi Parīzes nolīguma 13. pantā minētajam pasākumu un atbalsta caurskatāmības satvaram (Lēmums 18/CMA.1). Turklāt dalībvalstis tiek mudinātas izmantot 2013. gada papildinājumu IPCC 2006. gada vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem “Mitrāji”.

| (4) | Lai nodrošinātu Savienības inventarizācijas ziņojuma kvalitāti, būtu jānosaka sīkāki Savienības kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles programmas mērķi. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu Savienības inventarizācijas ziņojuma kvalitāti, būtu jānosaka sīkāki Savienības kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles programmas mērķi.

| (5) | Lai nodrošinātu Savienības inventarizācijas ziņojuma pilnīgumu Lēmuma 18/CMA.1 nozīmē, ir jānosaka metodika un dati, kas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 37. panta 5. punktu jāizmanto, sagatavojot aplēses par datiem, kuri iztrūkst dalībvalsts inventarizācijas ziņojumā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu Savienības inventarizācijas ziņojuma pilnīgumu Lēmuma 18/CMA.1 nozīmē, ir jānosaka metodika un dati, kas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 37. panta 5. punktu jāizmanto, sagatavojot aplēses par datiem, kuri iztrūkst dalībvalsts inventarizācijas ziņojumā.

| (6) | Lai nodrošinātu Savienības inventarizācijas ziņojuma savlaicīgumu, pārredzamību, precizitāti, konsekvenci, salīdzināmību un pilnīgumu, ir jānorāda dalībvalstu iesniegto siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datu sākotnējo pārbaužu saturs. Precizitātes novērtējumam, ko veic kā daļu no sākotnējām pārbaudēm, būtu jānodrošina, ka dalībvalstis faktiskās emisijas un piesaisti attiecībā uz Savienības galvenajām kategorijām sistemātiski nepārvērtē vai nenovērtē par zemu. Turklāt, tā kā ziņošana par siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un piesaisti piesaistītājos zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) sektorā ir ziņošanas par siltumnīcefekta gāzu inventarizāciju neatņemama sastāvdaļa un tā kā ZIZIMM sektors ir iekļauts 2030. gada klimata mērķrādītājā, sākotnējās pārbaudes ZIZIMM sektorā būtu jāsaskaņo ar pārbaudēm, ko veic pārējos sektoros. ZIZIMM sektorā paziņotos zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas darbību datus var salīdzināt ar informāciju, kas iegūta no Savienības un dalībvalstu programmām un apsekojumiem, piemēram, Copernicus un LUCAS. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu Savienības inventarizācijas ziņojuma savlaicīgumu, pārredzamību, precizitāti, konsekvenci, salīdzināmību un pilnīgumu, ir jānorāda dalībvalstu iesniegto siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datu sākotnējo pārbaužu saturs. Precizitātes novērtējumam, ko veic kā daļu no sākotnējām pārbaudēm, būtu jānodrošina, ka dalībvalstis faktiskās emisijas un piesaisti attiecībā uz Savienības galvenajām kategorijām sistemātiski nepārvērtē vai nenovērtē par zemu. Turklāt, tā kā ziņošana par siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un piesaisti piesaistītājos zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) sektorā ir ziņošanas par siltumnīcefekta gāzu inventarizāciju neatņemama sastāvdaļa un tā kā ZIZIMM sektors ir iekļauts 2030. gada klimata mērķrādītājā, sākotnējās pārbaudes ZIZIMM sektorā būtu jāsaskaņo ar pārbaudēm, ko veic pārējos sektoros. ZIZIMM sektorā paziņotos zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas darbību datus var salīdzināt ar informāciju, kas iegūta no Savienības un dalībvalstu programmām un apsekojumiem, piemēram, Copernicus un LUCAS.

| (7) | Aplēses trūkstošo nacionālās inventarizācijas ziņojumu datu pilnīgošanai, lai sagatavotu Savienības inventarizācijas ziņojumu, sagatavo saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas vadlīnijām. Šīs aplēses nevar veikt, nepiemērojot siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciāla vērtības. Tā kā noteikumi par globālās sasilšanas potenciāliem, inventarizācijas vadlīnijām un Savienības inventarizācijas sistēmu ir cieši saistīti, ir lietderīgi tos iekļaut vienā deleģētajā regulā. |
| --- | --- |

(7)

Aplēses trūkstošo nacionālās inventarizācijas ziņojumu datu pilnīgošanai, lai sagatavotu Savienības inventarizācijas ziņojumu, sagatavo saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas vadlīnijām. Šīs aplēses nevar veikt, nepiemērojot siltumnīcefekta gāzu globālās sasilšanas potenciāla vērtības. Tā kā noteikumi par globālās sasilšanas potenciāliem, inventarizācijas vadlīnijām un Savienības inventarizācijas sistēmu ir cieši saistīti, ir lietderīgi tos iekļaut vienā deleģētajā regulā.

| (8) | Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) 2018/1999 attiecīgo noteikumu piemērošanas datumu, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (ES) 2018/1999 attiecīgo noteikumu piemērošanas datumu, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 57. un 58. pantu no 2021. gada 1. janvāra atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013, izņemot minētās regulas 7. pantu, kas piemērojams ziņojumiem, kuri satur datus par 2018., 2019. un 2020. gadu. Tāpēc no 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 666/2014 (4), tomēr tās 6. un 7. pantam būtu jāpaliek spēkā attiecībā uz ziņojumiem, kuri satur datus, kas vajadzīgi par 2019. un 2020. gadu, |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 57. un 58. pantu no 2021. gada 1. janvāra atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013, izņemot minētās regulas 7. pantu, kas piemērojams ziņojumiem, kuri satur datus par 2018., 2019. un 2020. gadu. Tāpēc no 2021. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 666/2014 (4), tomēr tās 6. un 7. pantam būtu jāpaliek spēkā attiecībā uz ziņojumiem, kuri satur datus, kas vajadzīgi par 2019. un 2020. gadu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem, kuros ietverti dati, kas vajadzīgi par 2021. gadu un turpmākajiem gadiem.

2. pants

Globālās sasilšanas potenciāli

Dalībvalstis un Komisija, nosakot un paziņojot siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 3., 4. un 5. punktu, izmanto šīs regulas I pielikumā iekļautos globālās sasilšanas potenciālus.

3. pants

Siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas vadlīnijas

Dalībvalstis un Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 3., 4. un 5. punktā minētos siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumus sagatavo saskaņā ar:

| a) | Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem; |
| --- | --- |

a)

Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem;

IPCC

| b) | Parīzes nolīguma 13. pantā minētajam pasākumu un atbalsta caurskatāmības satvaram vajadzīgo kārtību, procedūrām un vadlīnijām, kas noteiktas Pušu konferences, kura vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, Lēmuma 18/CMA.1 pielikumā (Lēmums 18/CMA.1). |
| --- | --- |

b)

Parīzes nolīguma 13. pantā minētajam pasākumu un atbalsta caurskatāmības satvaram vajadzīgo kārtību, procedūrām un vadlīnijām, kas noteiktas Pušu konferences, kura vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, Lēmuma 18/CMA.1 pielikumā (Lēmums 18/CMA.1).

4. pants

Kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles programmas mērķi

1.   Komisija pārvalda, uztur un cenšas pastāvīgi uzlabot Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas sistēmu, pamatojoties uz šādiem kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles programmas mērķiem:

| a) | Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijai jābūt pilnīgai; attiecīgā gadījumā, apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti, piemēro Regulas (ES) 2018/1999 37. panta 5. punktā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

a)

Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijai jābūt pilnīgai; attiecīgā gadījumā, apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti, piemēro Regulas (ES) 2018/1999 37. panta 5. punktā noteikto procedūru;

| b) | Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas sistēmā ir jābūt sniegtam pārredzamam apkopojumam par dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaisti piesaistītājos, kā arī Savienības galveno kategoriju metodikas aprakstu pārskatiem, un ir jābūt pārredzami parādītam, kāds īpatsvars Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijā ir dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaistei piesaistītājos; |
| --- | --- |

b)

Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas sistēmā ir jābūt sniegtam pārredzamam apkopojumam par dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaisti piesaistītājos, kā arī Savienības galveno kategoriju metodikas aprakstu pārskatiem, un ir jābūt pārredzami parādītam, kāds īpatsvars Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijā ir dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaistei piesaistītājos;

| c) | Savienības kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaistei piesaistītājos pārskata gadā ir jābūt vienādiem ar summu, ko veido dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem un to piesaistes piesaistītājos, par kuriem attiecībā uz to pašu gadu paziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 3., 4. un 5. punktu; |
| --- | --- |

c)

Savienības kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un to piesaistei piesaistītājos pārskata gadā ir jābūt vienādiem ar summu, ko veido dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisijas no avotiem un to piesaistes piesaistītājos, par kuriem attiecībā uz to pašu gadu paziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 3., 4. un 5. punktu;

| d) | Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijā ir jābūt iekļautām konsekventām siltumnīcefekta gāzu emisiju no avotiem un to piesaistes piesaistītājos laikrindām par visiem gadiem, attiecībā uz kuriem sniegtas ziņas. |
| --- | --- |

d)

Savienības siltumnīcefekta gāzu inventarizācijā ir jābūt iekļautām konsekventām siltumnīcefekta gāzu emisiju no avotiem un to piesaistes piesaistītājos laikrindām par visiem gadiem, attiecībā uz kuriem sniegtas ziņas.

2.   Ja iespējams, Komisija un dalībvalstis cenšas palielināt dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu salīdzināmību, vajadzības gadījumā mēģinot panākt sinerģiju starp dalībvalstu metodēm, darbības datiem, apzīmējumiem un to, kā emisijas no avotiem un piesaistes piesaistītājos ir sadalītas.

3.   Savienības inventarizācijas ziņojuma kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles programmas mērķi papildina dalībvalstu īstenoto kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles programmu mērķus.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka darbības dati, emisijas faktori un citi parametri, kas izmantoti to nacionālajā siltumnīcefekta gāzu ziņojumā, ir kvalitatīvi.

5. pants

Nepilnību novēršana

1.   Komisijas aplēses, lai pilnīgotu dalībvalstu iesniegtos inventarizācijas datus, kā minēts Regulas (ES) 2018/1999 37. panta 5. punktā, pamatojas uz turpmāk minētajām metodikām un datiem:

| a) | ja dalībvalsts iepriekšējā pārskata gadā attiecībā uz attiecīgo avota kategoriju ir iesniegusi konsekventas aplēšu laikrindas un:






  i) | šī dalībvalsts ir iesniegusi aptuvenu siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu par X-1 gadu atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 2. punktam, kurā ir iekļauta trūkstošā aplēse – izmanto datus no minētā aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma; |
| --- | --- | --- |

a)

ja dalībvalsts iepriekšējā pārskata gadā attiecībā uz attiecīgo avota kategoriju ir iesniegusi konsekventas aplēšu laikrindas un:

i)

šī dalībvalsts ir iesniegusi aptuvenu siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu par X-1 gadu atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 2. punktam, kurā ir iekļauta trūkstošā aplēse – izmanto datus no minētā aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma;

| ii) | šī dalībvalsts nav iesniegusi aptuvenu siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu par X-1 gadu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 2. punktu, bet Savienība ir aplēsusi šīs dalībvalsts aptuvenās siltumnīcefekta gāzu emisijas par X-1 gadu atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 2. punktam – izmanto datus no minētā Savienības aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma; |
| --- | --- |

ii)

šī dalībvalsts nav iesniegusi aptuvenu siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu par X-1 gadu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 2. punktu, bet Savienība ir aplēsusi šīs dalībvalsts aptuvenās siltumnīcefekta gāzu emisijas par X-1 gadu atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 2. punktam – izmanto datus no minētā Savienības aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma;

| iii) | dalībvalsts aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma datus nav iespējams izmantot vai tā rezultātā var rasties ļoti neprecīza aplēse – attiecībā uz trūkstošajām aplēsēm enerģētikas nozarē izmanto enerģētikas statistikas datus, kas iegūti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 (5); |
| --- | --- |

iii)

dalībvalsts aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma datus nav iespējams izmantot vai tā rezultātā var rasties ļoti neprecīza aplēse – attiecībā uz trūkstošajām aplēsēm enerģētikas nozarē izmanto enerģētikas statistikas datus, kas iegūti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 (5);

| iv) | aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma datus nav iespējams izmantot vai tā rezultātā var rasties ļoti neprecīza aplēse – attiecībā uz trūkstošajām aplēsēm nozarēs, kas nav enerģētikas nozare, izmanto aplēses metodikas, kas atbilst tehniskajiem ieteikumiem par nepilnību novēršanu IPCC 2006. gada vadlīniju par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem 2.2.3. iedaļā (1. sējums), attiecīgā gadījumā izmantojot Eiropas statistiku; |
| --- | --- |

iv)

aptuvenā siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojuma datus nav iespējams izmantot vai tā rezultātā var rasties ļoti neprecīza aplēse – attiecībā uz trūkstošajām aplēsēm nozarēs, kas nav enerģētikas nozare, izmanto aplēses metodikas, kas atbilst tehniskajiem ieteikumiem par nepilnību novēršanu IPCC 2006. gada vadlīniju par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem 2.2.3. iedaļā (1. sējums), attiecīgā gadījumā izmantojot Eiropas statistiku;

| b) | ja emisiju no avotiem vai piesaistes piesaistītājos aplēsei par attiecīgo kategoriju pēdējā izskatīšanā pirms iesniegšanas tika piemērotas tehniskas korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 38. panta 2. punkta d) apakšpunktu un attiecīgā dalībvalsts nav iesniegusi pārskatītu aplēsi – izmanto metodi, ko tehnisko korekciju aprēķināšanai izmantojusi no tehniskajiem ekspertiem veidotā ziņojumu izskatīšanas darba grupa; |
| --- | --- |

b)

ja emisiju no avotiem vai piesaistes piesaistītājos aplēsei par attiecīgo kategoriju pēdējā izskatīšanā pirms iesniegšanas tika piemērotas tehniskas korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 38. panta 2. punkta d) apakšpunktu un attiecīgā dalībvalsts nav iesniegusi pārskatītu aplēsi – izmanto metodi, ko tehnisko korekciju aprēķināšanai izmantojusi no tehniskajiem ekspertiem veidotā ziņojumu izskatīšanas darba grupa;

| c) | ja attiecībā uz attiecīgo avota kategoriju paziņoto aplēšu laikrindas nav konsekventas – izmanto aplēses metodikas, kas atbilst tehniskajiem ieteikumiem par nepilnību novēršanu IPCC 2006. gada vadlīniju par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem 2.2.3. iedaļā (1. sējums). |
| --- | --- |

c)

ja attiecībā uz attiecīgo avota kategoriju paziņoto aplēšu laikrindas nav konsekventas – izmanto aplēses metodikas, kas atbilst tehniskajiem ieteikumiem par nepilnību novēršanu IPCC 2006. gada vadlīniju par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumiem 2.2.3. iedaļā (1. sējums).

2.   Komisija, apspriežoties un cieši sadarbojoties ar attiecīgo dalībvalsti, 1. punktā minētās aplēses sagatavo līdz pārskata gada 31. martam.

3.   Attiecīgā dalībvalsts 1. punktā minētās aplēses izmanto nacionālajos inventarizācijas ziņojumos, kas tai saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 4. punktu jāiesniedz UNFCCC sekretariātam.

6. pants

Sākotnējās pārbaudes

Sākotnējās pārbaudes, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 37. panta 4. punktu, var ietvert:

| a) | novērtējumu par to, vai dalībvalsts ir paziņojusi par visām kategorijām, kas prasītas saskaņā ar Parīzes nolīguma 13. pantā minētajam pasākumu un atbalsta caurskatāmības satvaram vajadzīgo kārtību, procedūrām un vadlīnijām, kas izklāstītas Lēmuma 18/CMA.1 pielikumā, un visām siltumnīcefekta gāzēm, kas minētas Regulas (ES) 2018/1999 V pielikumā; |
| --- | --- |

a)

novērtējumu par to, vai dalībvalsts ir paziņojusi par visām kategorijām, kas prasītas saskaņā ar Parīzes nolīguma 13. pantā minētajam pasākumu un atbalsta caurskatāmības satvaram vajadzīgo kārtību, procedūrām un vadlīnijām, kas izklāstītas Lēmuma 18/CMA.1 pielikumā, un visām siltumnīcefekta gāzēm, kas minētas Regulas (ES) 2018/1999 V pielikumā;

| b) | novērtējumu par to, vai emisiju no avotiem un piesaistes piesaistītājos datu laikrindas ir konsekventas; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu par to, vai emisiju no avotiem un piesaistes piesaistītājos datu laikrindas ir konsekventas;

| c) | novērtējumu par to, vai dažādu dalībvalstu izsecināmie emisijas faktori ir salīdzināmi, ņemot vērā dažādiem valstu apstākļiem noteiktos IPCC noklusējuma emisijas faktorus; |
| --- | --- |

c)

novērtējumu par to, vai dažādu dalībvalstu izsecināmie emisijas faktori ir salīdzināmi, ņemot vērā dažādiem valstu apstākļiem noteiktos IPCC noklusējuma emisijas faktorus;

IPCC

| d) | apzīmējuma “nav aplēsts” izmantojuma novērtējumu, ja ir pieejama IPCC 1. pakāpes metodika un ja apzīmējuma izmantojums nav pamatots saskaņā ar Lēmuma 18/CMA.1 pielikuma 32. punktu; |
| --- | --- |

d)

apzīmējuma “nav aplēsts” izmantojuma novērtējumu, ja ir pieejama IPCC 1. pakāpes metodika un ja apzīmējuma izmantojums nav pamatots saskaņā ar Lēmuma 18/CMA.1 pielikuma 32. punktu;

IPCC

| e) | analīzi par pārrēķiniem, kas veikti attiecībā uz iesniegto siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu, tajā skaitā to, vai pārrēķinu pamatā ir metodiskas izmaiņas; |
| --- | --- |

e)

analīzi par pārrēķiniem, kas veikti attiecībā uz iesniegto siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas ziņojumu, tajā skaitā to, vai pārrēķinu pamatā ir metodiskas izmaiņas;

| f) | verificēto siltumnīcefekta gāzu emisiju, par kurām ziņots Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, salīdzinājumu ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, par kurām ziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

f)

verificēto siltumnīcefekta gāzu emisiju, par kurām ziņots Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, salīdzinājumu ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, par kurām ziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 3. punktu;

| g) | Eurostat atsauces pieejas un dalībvalstu atsauces pieejas rezultātu salīdzinājumu; |
| --- | --- |

g)

Eurostat atsauces pieejas un dalībvalstu atsauces pieejas rezultātu salīdzinājumu;

Eurostat

| h) | Eurostat sektorālās pieejas un dalībvalstu sektorālās pieejas rezultātu salīdzinājumu; |
| --- | --- |

h)

Eurostat sektorālās pieejas un dalībvalstu sektorālās pieejas rezultātu salīdzinājumu;

Eurostat

| i) | novērtējumu par to, vai dalībvalsts ir novērsusi problēmas, kas konstatētas iepriekšējās Savienības sākotnējās pārbaudēs un izskatīšanā, kā arī vai ir īstenoti UNFCCC izskatīšanas ieteikumi; |
| --- | --- |

i)

novērtējumu par to, vai dalībvalsts ir novērsusi problēmas, kas konstatētas iepriekšējās Savienības sākotnējās pārbaudēs un izskatīšanā, kā arī vai ir īstenoti UNFCCC izskatīšanas ieteikumi;

UNFCCC

| j) | novērtējumu par to, cik precīzas ir dalībvalstu emisiju no avotiem un piesaistes piesaistītājos aplēses attiecībā uz Savienības galvenajām kategorijām; |
| --- | --- |

j)

novērtējumu par to, cik precīzas ir dalībvalstu emisiju no avotiem un piesaistes piesaistītājos aplēses attiecībā uz Savienības galvenajām kategorijām;

| k) | novērtējumu par to, cik pārredzami un pilnīgi ir metodikas apraksti, ko dalībvalstis paziņojušas attiecībā uz Savienības galvenajām kategorijām. |
| --- | --- |

k)

novērtējumu par to, cik pārredzami un pilnīgi ir metodikas apraksti, ko dalībvalstis paziņojušas attiecībā uz Savienības galvenajām kategorijām.

| l) | novērtējumu par monitoringu un ziņošanu par emisijām no avotiem un piesaisti piesaistītājos zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) sektorā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 V pielikuma 3. daļu, tostarp galveno kategoriju iedalījumu, piemēroto pakāpju metodiku un paziņoto zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas darbību datu salīdzinājumu ar informāciju, kas iegūta no Savienības un dalībvalstu programmām un apsekojumiem. |
| --- | --- |

l)

novērtējumu par monitoringu un ziņošanu par emisijām no avotiem un piesaisti piesaistītājos zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) sektorā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 V pielikuma 3. daļu, tostarp galveno kategoriju iedalījumu, piemēroto pakāpju metodiku un paziņoto zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas darbību datu salīdzinājumu ar informāciju, kas iegūta no Savienības un dalībvalstu programmām un apsekojumiem.

7. pants

Atcelšana

Deleģēto regulu (ES) Nr. 666/2014 atceļ no 2021. gada 1. janvāra, ievērojot šīs regulas 8. pantā noteikto pārejas noteikumu.

8. pants

Pārejas noteikums

Atkāpjoties no šīs regulas 7. panta, Deleģētās regulas (ES) Nr. 666/2014 6. un 7. pants paliek spēkā attiecībā uz ziņojumiem, kas satur datus, kuri nepieciešami par 2019. un 2020. gadu.

9. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 8. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (2013. gada 21. maijs) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

2

(3)  Sleja “
  GWP, 100 gadi” 8.A pielikuma 8.A.1. tabulā ziņojumā Climate Change 2013: The Physical Science Basis (Klimata pārmaiņas 2013: zinātniskais pamatojums). I darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes piektajā izvērtējuma ziņojumā”, 731. lpp.; pieejams https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/.

3

GWP

Climate Change 2013: The Physical Science Basis

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 666/2014 (2014. gada 12. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 nosaka Savienības pārskata sistēmas pamatprasības un ņem vērā izmaiņas globālās sasilšanas potenciālos un starptautiski apstiprinātās vadlīnijās par pārskatu veikšanu (OV L 179, 19.6.2014., 26. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris ) par enerģētikas statistiku (OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

GLOBĀLĀS SASILŠANAS POTENCIĀLI

| Akronīms, vispārpieņemtais nosaukums vai ķīmiskais nosaukums | Globālās sasilšanas potenciāls |
| --- | --- |
| Oglekļa dioksīds (CO2) | 1 |
| Metāns (CH4) | 28 |
| Slāpekļa oksīds (N2O) | 265 |
| Sēra heksafluorīds (SF6) | 23 500 |
| Slāpekļa trifluorīds (NF3) | 16 100 |
| Fluorogļūdeņraži (HFC): |
| HFC-23 CHF3 | 12 400 |
| HFC-32 CH2F2 | 677 |
| HFC-41 CH3F | 116 |
| HFC-125 CHF2CF3 | 3 170 |
| HFC-134 CHF2CHF2 | 1 120 |
| HFC-134a CH2FCF3 | 1 300 |
| HFC-143 CH2FCHF2 | 328 |
| HFC-143a CH3CF3 | 4 800 |
| HFC-152 CH2FCH2F | 16 |
| HFC-152a CH3CHF2 | 138 |
| HFC-161 CH3CH2F | 4 |
| HFC-227ea CF3CHFCF3 | 3 350 |
| HFC-236cb CF3CF2CH2F | 1 210 |
| HFC-236ea CF3CHFCHF2 | 1 330 |
| HFC-236fa CF3CH2CF3 | 8 060 |
| HFC-245fa CHF2CH2CF3 | 858 |
| HFC-245ca CH2FCF2CHF2 | 716 |
| HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 | 804 |
| HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 vai (C5H2F10) | 1 650 |
| Perfluorogļūdeņraži (PFC): |
| PFC-14, perfluormetāns, CF4 | 6 630 |
| PFC-116, perfluoretāns, C2F6 | 11 100 |
| PFC-218, perfluorpropāns, C3F8 | 8 900 |
| PFC-318, perfluorciklobutāns, c-C4F8 | 9 540 |
| Perfluorciklopropāns c-C3F6 | 9 200 |
| PFC-3-1-10, perfluorbutāns, C4F10 | 9 200 |
| PFC-4-1-12, perfluorpentāns, C5F12 | 8 550 |
| PFC-5-1-14, perfluorheksāns, C6F14 | 7 910 |
| PFC-9-1-18, C10F18 | 7 190 |

Akronīms, vispārpieņemtais nosaukums vai ķīmiskais nosaukums

Globālās sasilšanas potenciāls

Oglekļa dioksīds (CO2)

1

Metāns (CH4)

28

Slāpekļa oksīds (N2O)

265

Sēra heksafluorīds (SF6)

23 500

Slāpekļa trifluorīds (NF3)

16 100

Fluorogļūdeņraži (HFC):

HFC-23 CHF3

12 400

HFC-32 CH2F2

677

HFC-41 CH3F

116

HFC-125 CHF2CF3

3 170

HFC-134 CHF2CHF2

1 120

HFC-134a CH2FCF3

1 300

HFC-143 CH2FCHF2

328

HFC-143a CH3CF3

4 800

HFC-152 CH2FCH2F

16

HFC-152a CH3CHF2

138

HFC-161 CH3CH2F

4

HFC-227ea CF3CHFCF3

3 350

HFC-236cb CF3CF2CH2F

1 210

HFC-236ea CF3CHFCHF2

1 330

HFC-236fa CF3CH2CF3

8 060

HFC-245fa CHF2CH2CF3

858

HFC-245ca CH2FCF2CHF2

716

HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

804

HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 vai (C5H2F10)

1 650

Perfluorogļūdeņraži (PFC):

PFC-14, perfluormetāns, CF4

6 630

PFC-116, perfluoretāns, C2F6

11 100

PFC-218, perfluorpropāns, C3F8

8 900

PFC-318, perfluorciklobutāns, c-C4F8

9 540

Perfluorciklopropāns c-C3F6

9 200

PFC-3-1-10, perfluorbutāns, C4F10

9 200

PFC-4-1-12, perfluorpentāns, C5F12

8 550

PFC-5-1-14, perfluorheksāns, C6F14

7 910

PFC-9-1-18, C10F18

7 190

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/1045

(2020. gada 13. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga kuģiem zvejot zilo tunzivi Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Grieķijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Grieķijā, ar nozveju no zilās tunzivs krājuma Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Grieķijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Grieķijā, ar nozveju no zilās tunzivs krājuma Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2020. gadam, kura Grieķijai iedalīta pielikumā norādītajam zilās tunzivs krājumam Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Grieķijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Grieķijā, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 13. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 08/TQ/123 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Krājums | BFT/AE45WM |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra |
| Aizlieguma datums | 22.6.2020. plkst. 24.00 |

Nr.

08/TQ/123

Dalībvalsts

Grieķija

Krājums

BFT/AE45WM

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

Aizlieguma datums

22.6.2020. plkst. 24.00

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/1046

(2020. gada 13. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga nerūpnieciskās zvejas kuģiem zvejot zilo tunzivi ap konkrētiem arhipelāgiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Grieķijas karoga nerūpnieciskās zvejas kuģi vai šādi kuģi, kas reģistrēti Grieķijā, ar nozveju no zilās tunzivs krājuma ap konkrētiem arhipelāgiem ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Grieķijas karoga nerūpnieciskās zvejas kuģi vai šādi kuģi, kas reģistrēti Grieķijā, ar nozveju no zilās tunzivs krājuma ap konkrētiem arhipelāgiem ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2020. gadam, kura Grieķijai iedalīta pielikumā norādītajam zilās tunzivs krājumam ap konkrētiem arhipelāgiem, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Grieķijas karoga nerūpnieciskās zvejas kuģi vai šādi kuģi, kas reģistrēti Grieķijā, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie nerūpnieciskās zvejas kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 13. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 07/TQ/123 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Grieķija (nerūpnieciskās zvejas kuģi) |
| Krājums | BFT/AVARCH |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Konkrēti Grieķijas (Jonijas salas), Spānijas (Kanāriju salas) un Portugāles (Azoru salas un Madeira) arhipelāgi |
| Aizlieguma datums | 17.6.2020. plkst. 24.00 |

Nr.

07/TQ/123

Dalībvalsts

Grieķija (nerūpnieciskās zvejas kuģi)

Krājums

BFT/AVARCH

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Konkrēti Grieķijas (Jonijas salas), Spānijas (Kanāriju salas) un Portugāles (Azoru salas un Madeira) arhipelāgi

Aizlieguma datums

17.6.2020. plkst. 24.00

---

LĒMUMI

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1047

(2020. gada 15. jūlijs),

ar ko Portugālei atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs.

| (2) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu izmantošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Portugālē, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3). |
| --- | --- |

(2)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu izmantošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Portugālē, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3).

| (3) | Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa gāzes lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā, kas sniegta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa gāzes lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā, kas sniegta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā.

| (4) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Portugāle 2020. gada 11. februārī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš in situ iegūts no apkārtējā gaisa (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(4)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Portugāle 2020. gada 11. februārī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš in situ iegūts no apkārtējā gaisa (“pieteikums”).

| (5) | Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var bojāt ne tikai pašu kultūras priekšmetu, bet arī radītu risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums. |
| --- | --- |

(5)

Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var bojāt ne tikai pašu kultūras priekšmetu, bet arī radītu risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums.

| (6) | In situ iegūtu slāpekli lieto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās apstrādes teltīs vai kamerās radītu anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No vides gaisa izdala slāpekli, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes zonā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot. |
| --- | --- |

(6)

In situ iegūtu slāpekli lieto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās apstrādes teltīs vai kamerās radītu anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No vides gaisa izdala slāpekli, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes zonā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot.

| (7) | Kā norādīts pieteikumā, pēdējās desmitgadēs kultūras mantojama priekšmetu apstrādei izmantotās slāpekļbalstītās anoksijas izmantošanas attīstība ļāvusi kultūras iestādēm (muzejiem, arhīviem, bibliotēkām, konservācijas un restaurācijas centriem u. c.) izbeigt lietot līdz šim izmantotās īpaši toksiskās vielas. |
| --- | --- |

(7)

Kā norādīts pieteikumā, pēdējās desmitgadēs kultūras mantojama priekšmetu apstrādei izmantotās slāpekļbalstītās anoksijas izmantošanas attīstība ļāvusi kultūras iestādēm (muzejiem, arhīviem, bibliotēkām, konservācijas un restaurācijas centriem u. c.) izbeigt lietot līdz šim izmantotās īpaši toksiskās vielas.

| (8) | Pēc Portugāles sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru kultūras iestādēs esošiem visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām iespējams izmantot, nemainot priekšmetu makroskopiskās un molekulārās īpašības. Šo paņēmienu var izmantot tādu īpaši viegli sabojājamu materiālu, kā, piemēram, etnogrāfiskā mantojuma objektu, mūmiju, laikmetīgās mākslas objektu apstrādei konservācijas vajadzībām. |
| --- | --- |

(8)

Pēc Portugāles sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru kultūras iestādēs esošiem visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām iespējams izmantot, nemainot priekšmetu makroskopiskās un molekulārās īpašības. Šo paņēmienu var izmantot tādu īpaši viegli sabojājamu materiālu, kā, piemēram, etnogrāfiskā mantojuma objektu, mūmiju, laikmetīgās mākslas objektu apstrādei konservācijas vajadzībām.

| (9) | Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”. |
| --- | --- |

(9)

Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”.

| (10) | Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā gamma starojums, termotrieciena paņēmieni (apstrāde augstā vai zemā temperatūrā), mikroviļņi. Turklāt minētajiem mērķiem iespējams izmantot citas aktīvas vielas. Tomēr Portugāle ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo materiāli, kam tos var izmantot. |
| --- | --- |

(10)

Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā gamma starojums, termotrieciena paņēmieni (apstrāde augstā vai zemā temperatūrā), mikroviļņi. Turklāt minētajiem mērķiem iespējams izmantot citas aktīvas vielas. Tomēr Portugāle ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo materiāli, kam tos var izmantot.

| (11) | Kā pieteikumā norādīts, citas aktīvās vielas kultūras iestādēs vairs gandrīz neizmanto to bīstamības profila dēļ. Pēc apstrādes ar šīm vielām atliekvielas, kas atrodas uz apstrādātajiem priekšmetiem, var pakāpeniski nonākt vidē un tā radīt risku cilvēku veselībai. Tas jo īpaši attiecas uz kultūras iestādēm, kas atvērtas apmeklētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Kā pieteikumā norādīts, citas aktīvās vielas kultūras iestādēs vairs gandrīz neizmanto to bīstamības profila dēļ. Pēc apstrādes ar šīm vielām atliekvielas, kas atrodas uz apstrādātajiem priekšmetiem, var pakāpeniski nonākt vidē un tā radīt risku cilvēku veselībai. Tas jo īpaši attiecas uz kultūras iestādēm, kas atvērtas apmeklētājiem.

| (12) | Saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju termotrieciena procesi (saldēšana vai karstumapstrāde) nelabvēlīgi ietekmē vairākus materiālus. Temperatūras paaugstināšanās vai pazemināšanās var radīt neatgriezeniskus kultūras mantojuma priekšmetu bojājumus, it īpaši organisko komponentu bojājumus. Termiskie procesi parasti nav piemēroti gleznu, ar vasku, eļļu vai proteīnu saistītu krāsainu priekšmetu apstrādei, jo materiālu īpašības, kas atkarīgas no temperatūras, apstrādes laikā var mainīties, radot neatgriezeniskus priekšmetu bojājumus. Turklāt augsta temperatūra var izraisīt līmes mīkstināšanos līmētos priekšmetos un tādu materiālu kā āda un velīns saraušanos. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju termotrieciena procesi (saldēšana vai karstumapstrāde) nelabvēlīgi ietekmē vairākus materiālus. Temperatūras paaugstināšanās vai pazemināšanās var radīt neatgriezeniskus kultūras mantojuma priekšmetu bojājumus, it īpaši organisko komponentu bojājumus. Termiskie procesi parasti nav piemēroti gleznu, ar vasku, eļļu vai proteīnu saistītu krāsainu priekšmetu apstrādei, jo materiālu īpašības, kas atkarīgas no temperatūras, apstrādes laikā var mainīties, radot neatgriezeniskus priekšmetu bojājumus. Turklāt augsta temperatūra var izraisīt līmes mīkstināšanos līmētos priekšmetos un tādu materiālu kā āda un velīns saraušanos.

| (13) | Pēc pieteikuma informācijas, kultūras mantojuma iestādēs lietot slāpekļa gāzes balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Turklāt sakarā ar vajadzīgā balonu skaita svaru vairākās vēsturiskās muzeju ēkās varētu tikt pārsniegta pieļaujamā slodze uz grīdas. Apstrāde ar slāpekļa gāzi balonos radītu augstas izmaksas kultūras iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pieteikuma informācijas, kultūras mantojuma iestādēs lietot slāpekļa gāzes balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Turklāt sakarā ar vajadzīgā balonu skaita svaru vairākās vēsturiskās muzeju ēkās varētu tikt pārsniegta pieļaujamā slodze uz grīdas. Apstrāde ar slāpekļa gāzi balonos radītu augstas izmaksas kultūras iestādēm.

| (14) | Pēc pieteikuma informācijas, pēdējās desmitgadēs daudzas kultūras iestādes veikušas ieguldījumus apstrādes kameru būvniecībā un slāpekļa ģeneratoru iegādē. Anoksija, kurai izmanto in situ iegūtu slāpekli, ir daudzveidīgi izmantojama un piemērota visu materiālu apstrādei, tāpēc to ļoti plaši izmanto kultūras mantojuma konservācijai. |
| --- | --- |

(14)

Pēc pieteikuma informācijas, pēdējās desmitgadēs daudzas kultūras iestādes veikušas ieguldījumus apstrādes kameru būvniecībā un slāpekļa ģeneratoru iegādē. Anoksija, kurai izmanto in situ iegūtu slāpekli, ir daudzveidīgi izmantojama un piemērota visu materiālu apstrādei, tāpēc to ļoti plaši izmanto kultūras mantojuma konservācijai.

| (15) | Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis tās izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. |
| --- | --- |

(15)

Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis tās izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas.

| (16) | Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā. |
| --- | --- |

(16)

Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā.

| (17) | Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz produktiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisko apspriešanos, kurā visām ieinteresētajām personām bija iespējams paust viedokli. Lielākā daļa no 1 487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz produktiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisko apspriešanos, kurā visām ieinteresētajām personām bija iespējams paust viedokli. Lielākā daļa no 1 487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu.

| (18) | Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku. |
| --- | --- |

(18)

Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku.

| (19) | Pieteikums liecina, ka Portugālē nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi. |
| --- | --- |

(19)

Pieteikums liecina, ka Portugālē nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi.

| (20) | Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Portugāles kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Portugālei jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa gāzes. |
| --- | --- |

(20)

Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Portugāles kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Portugālei jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa gāzes.

| (21) | Lai biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļaujas, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi, |
| --- | --- |

(21)

Lai biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļaujas, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Portugāle līdz 2024. gada 31. decembrim drīkst atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2020. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā

Stella KYRIAKIDES

Komisijas locekle

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2009/89/EK (2009. gada 30. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu slāpekli (OV L 199, 31.7.2009., 19. lpp.).

2

(3)  Atļauto biocīdu sarakstu skatīt: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  83., 84., 85. un 86. Komisijas Dalībvalstu Regulas (ES) Nr. 528/2012 īstenošanas jautājumos kompetento iestāžu pārstāvju ekspertu grupas sanāksmes, kas attiecīgi notikušas 2019. gada maijā, 2019. gada jūlijā, 2019. gada septembrī un 2019. gada novembrī. Šo sanāksmju protokoli ir pieejami https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1048

(2020. gada 15. jūlijs),

ar ko Austrijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4724)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs.

| (2) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu izmantošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Austrijā, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3). |
| --- | --- |

(2)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu izmantošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Austrijā, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3).

| (3) | Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā sniegtajā biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā. |
| --- | --- |

(3)

Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā sniegtajā biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā.

| (4) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Austrija 2019. gada 26. jūnijā Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai izmantot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ no apkārtējā gaisa (“pieteikums”). Austrija 2019. gada 3. septembra vēstulē tālāk informēja par slāpekļa, kas iegūts in situ, lietošanu muzejos un par attiecīgu alternatīvu neesību. |
| --- | --- |

(4)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Austrija 2019. gada 26. jūnijā Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai izmantot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ no apkārtējā gaisa (“pieteikums”). Austrija 2019. gada 3. septembra vēstulē tālāk informēja par slāpekļa, kas iegūts in situ, lietošanu muzejos un par attiecīgu alternatīvu neesību.

| (5) | Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var sabojāt ne tikai pašu kultūras priekšmetu, bet arī radīt risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums. |
| --- | --- |

(5)

Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var sabojāt ne tikai pašu kultūras priekšmetu, bet arī radīt risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums.

| (6) | In situ iegūtu slāpekli izmanto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās (pastāvīgi vai uz laiku) apstrādes teltīs vai kamerās radītu anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No vides gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes telpā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot. |
| --- | --- |

(6)

In situ iegūtu slāpekli izmanto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās (pastāvīgi vai uz laiku) apstrādes teltīs vai kamerās radītu anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No vides gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes telpā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot.

| (7) | Pēc Austrijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru bez bojājumu izraisīšanas var izmantot visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām, kas atrodas muzeju kolekcijās, izstādēs un kultūras mantojuma vietās, un kurš ir iedarbīgs pret visiem zināmajiem kaitīgajiem organismiem, kas apdraud kultūras mantojumu, visās šo organismu attīstības stadijās. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Austrijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru bez bojājumu izraisīšanas var izmantot visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām, kas atrodas muzeju kolekcijās, izstādēs un kultūras mantojuma vietās, un kurš ir iedarbīgs pret visiem zināmajiem kaitīgajiem organismiem, kas apdraud kultūras mantojumu, visās šo organismu attīstības stadijās.

| (8) | Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”. |
| --- | --- |

(8)

Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”.

| (9) | Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā aukstumapstrāde, karstumapstrāde, apstrāde ar siltu gaisu kontrolēta mitruma apstākļos. Turklāt iespējams izmantot citas bioloģiski aktīvas vielas. Tomēr Austrija ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo bojājumi, kas apstrādes laikā varētu tikt nodarīti noteiktiem materiāliem, un ka tāpēc visu veidu materiālu un materiālu kombināciju apstrādē tikai šos paņēmienus katru atsevišķi izmantot nav iespējams. |
| --- | --- |

(9)

Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā aukstumapstrāde, karstumapstrāde, apstrāde ar siltu gaisu kontrolēta mitruma apstākļos. Turklāt iespējams izmantot citas bioloģiski aktīvas vielas. Tomēr Austrija ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo bojājumi, kas apstrādes laikā varētu tikt nodarīti noteiktiem materiāliem, un ka tāpēc visu veidu materiālu un materiālu kombināciju apstrādē tikai šos paņēmienus katru atsevišķi izmantot nav iespējams.

| (10) | Pēc Austrijas sniegtās informācijas, termiski procesi (proti, apstrāde ar sasaldēšanu vai karstumapstrāde) daudzu priekšmetu apstrādei nav piemēroti; tādu priekšmetu vidū ir gleznas, ar vasku, eļļu vai proteīnu saistīti krāsaini priekšmeti, līmēti priekšmeti, ādas vai pergamenta priekšmeti, fotomateriāli, jauni, neapstrādāti koka priekšmeti, nesen restaurēti priekšmeti, spriegoti priekšmeti. Turklāt, tā kā dažādiem materiāliem ir dažāda siltumvadītspēja un dažāds termiskās izplešanās koeficients, no jauktiem materiāliem izgatavotus trauslus priekšmetus var apdraudēt stiepes radītais mehāniskais spriegums. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Austrijas sniegtās informācijas, termiski procesi (proti, apstrāde ar sasaldēšanu vai karstumapstrāde) daudzu priekšmetu apstrādei nav piemēroti; tādu priekšmetu vidū ir gleznas, ar vasku, eļļu vai proteīnu saistīti krāsaini priekšmeti, līmēti priekšmeti, ādas vai pergamenta priekšmeti, fotomateriāli, jauni, neapstrādāti koka priekšmeti, nesen restaurēti priekšmeti, spriegoti priekšmeti. Turklāt, tā kā dažādiem materiāliem ir dažāda siltumvadītspēja un dažāds termiskās izplešanās koeficients, no jauktiem materiāliem izgatavotus trauslus priekšmetus var apdraudēt stiepes radītais mehāniskais spriegums.

| (11) | Šis pieteikums liecina, ka, lietojot Austrijas tirgū pieejamos biocīdus, kuri satur citas aktīvās vielas, priekšmeti atkarībā no materiālu jutības var tikt ķīmiski pārveidoti un bojāti. |
| --- | --- |

(11)

Šis pieteikums liecina, ka, lietojot Austrijas tirgū pieejamos biocīdus, kuri satur citas aktīvās vielas, priekšmeti atkarībā no materiālu jutības var tikt ķīmiski pārveidoti un bojāti.

| (12) | Turklāt muzeji plāno atteikties no bīstamāku aktīvo vielu izmantošanas tādā kontekstā kā integrēta kaitēkļu pārvaldība kultūras mantojuma aizsardzības vajadzībām. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt muzeji plāno atteikties no bīstamāku aktīvo vielu izmantošanas tādā kontekstā kā integrēta kaitēkļu pārvaldība kultūras mantojuma aizsardzības vajadzībām.

| (13) | Pēc pieteikuma informācijas, muzejos un kultūras mantojuma vietās lietot slāpekļa gāzes balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Turklāt, pēc pieteikuma informācijas, sakarā ar vajadzīgā balonu skaita svaru vairākās vēsturiskās muzeju ēkās varētu tikt pārsniegta pieļaujamā slodze uz grīdas. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pieteikuma informācijas, muzejos un kultūras mantojuma vietās lietot slāpekļa gāzes balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Turklāt, pēc pieteikuma informācijas, sakarā ar vajadzīgā balonu skaita svaru vairākās vēsturiskās muzeju ēkās varētu tikt pārsniegta pieļaujamā slodze uz grīdas.

| (14) | Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas.

| (15) | Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā.

| (16) | Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisko apspriešanos, kurā visām ieinteresētajām personām bija iespējams paust viedokli. Lielākā daļa no 1487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas nogulsnes, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā tas dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisko apspriešanos, kurā visām ieinteresētajām personām bija iespējams paust viedokli. Lielākā daļa no 1487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas nogulsnes, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā tas dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu.

| (17) | Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma novērtēšana, vielas iekļaušana I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku. |
| --- | --- |

(17)

Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma novērtēšana, vielas iekļaušana I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku.

| (18) | Pieteikums un tālāka Austrijas iesniegta informācija liecina, ka patlaban Austrijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi. |
| --- | --- |

(18)

Pieteikums un tālāka Austrijas iesniegta informācija liecina, ka patlaban Austrijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi.

| (19) | Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Austrijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa. |
| --- | --- |

(19)

Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Austrijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

| (20) | Lai biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļauju, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi, |
| --- | --- |

(20)

Lai biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļauju, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Austrija līdz 2024. gada 31. decembrim drīkst atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijai.

Briselē, 2020. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2009/89/EK (2009. gada 30. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu slāpekli (OV L 199, 31.7.2009., 19. lpp.).

2

(3)  Atļauto biocīdu sarakstu skatīt: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  83., 84., 85. un 86. Komisijas Dalībvalstu kompetento iestāžu pārstāvju Regulas (ES) Nr. 528/2012 īstenošanas jautājumu ekspertu grupas sanāksmes, kas attiecīgi notikušas 2019. gada maijā, 2019. gada jūlijā, 2019. gada septembrī un 2019. gada novembrī. Šo sanāksmju protokoli ir pieejami https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1049

(2020. gada 15. jūlijs),

ar ko Francijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 4715)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils ir labvēlīgāks nekā bīstamākām ķīmiskām vielām. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils ir labvēlīgāks nekā bīstamākām ķīmiskām vielām. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs.

| (2) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts arī par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Francijā, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3). |
| --- | --- |

(2)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts arī par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Francijā, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3).

| (3) | Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā sniegtajā biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā. |
| --- | --- |

(3)

Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā sniegtajā biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā.

| (4) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Francija 2020. gada 14. janvārī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš in situ iegūts no apkārtējā gaisa (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(4)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Francija 2020. gada 14. janvārī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš in situ iegūts no apkārtējā gaisa (“pieteikums”).

| (5) | Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var bojāt ne tikai pašu kultūras priekšmetu, bet arī radīt risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums. |
| --- | --- |

(5)

Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var bojāt ne tikai pašu kultūras priekšmetu, bet arī radīt risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums.

| (6) | In situ iegūtu slāpekli lieto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās (pastāvīgi vai uz laiku) apstrādes teltīs vai kamerās radītu kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema, (anoksiju). No vides gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes telpā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot. |
| --- | --- |

(6)

In situ iegūtu slāpekli lieto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās (pastāvīgi vai uz laiku) apstrādes teltīs vai kamerās radītu kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema, (anoksiju). No vides gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes telpā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot.

| (7) | Pēc Francijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru bez bojājumu izraisīšanas var lietot visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām muzeju kolekcijās, kas atrodas izstādēs un kultūras mantojuma vietās, un kura izmaksas ir samērīgas. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Francijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru bez bojājumu izraisīšanas var lietot visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām muzeju kolekcijās, kas atrodas izstādēs un kultūras mantojuma vietās, un kura izmaksas ir samērīgas.

| (8) | Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”. |
| --- | --- |

(8)

Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”.

| (9) | Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā aukstumapstrāde, karstumapstrāde, gamma starojums. Turklāt iespējams izmantot citas aktīvās vielas. Tomēr Francija ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo bojājumi, kas apstrādes laikā varētu tikt nodarīti noteiktiem materiāliem, un ka tāpēc visu veidu materiālu un materiālu kombināciju apstrādē minētos paņēmienus katru atsevišķi izmantot nav iespējams. |
| --- | --- |

(9)

Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā aukstumapstrāde, karstumapstrāde, gamma starojums. Turklāt iespējams izmantot citas aktīvās vielas. Tomēr Francija ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo bojājumi, kas apstrādes laikā varētu tikt nodarīti noteiktiem materiāliem, un ka tāpēc visu veidu materiālu un materiālu kombināciju apstrādē minētos paņēmienus katru atsevišķi izmantot nav iespējams.

| (10) | Pēc Francijas iesniegtās informācijas par aukstās dezinvadēšanas paņēmienu pastāv šaubas par tās piemērotību visām tēlotājmākslas un dekoratīvās mākslas kolekcijām. Attiecībā uz darbiem ar laminētiem materiāliem (apgleznoti, lakoti vai vaskoti priekšmeti, intarsijas vai darbi ar inkrustācijas diegiem) ar šo paņēmienu var riskēt šos priekšmetus sabojāt. Saskaņā ar valsts konservācijas politiku, ko piemēro iestādēm, kuras glabā publiskās kolekcijas, attiecībā uz valsts uzskaitē iekļautā kultūras mantojuma konservāciju šādas šaubas nav pieļaujamas. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Francijas iesniegtās informācijas par aukstās dezinvadēšanas paņēmienu pastāv šaubas par tās piemērotību visām tēlotājmākslas un dekoratīvās mākslas kolekcijām. Attiecībā uz darbiem ar laminētiem materiāliem (apgleznoti, lakoti vai vaskoti priekšmeti, intarsijas vai darbi ar inkrustācijas diegiem) ar šo paņēmienu var riskēt šos priekšmetus sabojāt. Saskaņā ar valsts konservācijas politiku, ko piemēro iestādēm, kuras glabā publiskās kolekcijas, attiecībā uz valsts uzskaitē iekļautā kultūras mantojuma konservāciju šādas šaubas nav pieļaujamas.

| (11) | Kā norādīts pieteikumā, kultūras mantojuma iestādes dezinvadēšanu, kurā temperatūra tiek paaugstināta, neizmanto plaši. Tāpat kā aukstās dezinvadēšanas gadījumā pastāv bažas par karstumapstrādes ietekmi uz stratificētiem materiāliem. Turklāt karstumapstrādes gadījumā pastāv papildu risks, ka līmvielu adhezīvās īpašības var zust, vasku saturošie elementi mīkstināties un uz virsmām var iznirt iepriekš izmantotas ķimikālijas, tādējādi uz priekšmetu virsmas rodas plankumi. |
| --- | --- |

(11)

Kā norādīts pieteikumā, kultūras mantojuma iestādes dezinvadēšanu, kurā temperatūra tiek paaugstināta, neizmanto plaši. Tāpat kā aukstās dezinvadēšanas gadījumā pastāv bažas par karstumapstrādes ietekmi uz stratificētiem materiāliem. Turklāt karstumapstrādes gadījumā pastāv papildu risks, ka līmvielu adhezīvās īpašības var zust, vasku saturošie elementi mīkstināties un uz virsmām var iznirt iepriekš izmantotas ķimikālijas, tādējādi uz priekšmetu virsmas rodas plankumi.

| (12) | Pēc pieteikumā sniegtās informācijas gamma starojuma izmantošanai ir vajadzīgs īpašs aprīkojums, kas atbilst īpašām drošības prasībām, kuras izvirzītas šā paņēmiena izmantošanai, un ir vajadzīgas specializētas prasmes. Tātad tas ir dārgs paņēmiens, ko ir sarežģīti replicēt. Turklāt šis paņēmiens nav piemērots caurredzamiem vai caurspīdīgiem materiāliem, kas, reaģējot uz gamma starojumu, mēdz kļūt necaurredzami vai iekrāsoties. |
| --- | --- |

(12)

Pēc pieteikumā sniegtās informācijas gamma starojuma izmantošanai ir vajadzīgs īpašs aprīkojums, kas atbilst īpašām drošības prasībām, kuras izvirzītas šā paņēmiena izmantošanai, un ir vajadzīgas specializētas prasmes. Tātad tas ir dārgs paņēmiens, ko ir sarežģīti replicēt. Turklāt šis paņēmiens nav piemērots caurredzamiem vai caurspīdīgiem materiāliem, kas, reaģējot uz gamma starojumu, mēdz kļūt necaurredzami vai iekrāsoties.

| (13) | Šis pieteikums liecina, ka, lietojot Francijā tirgū pieejamos biocīdus, kuri satur citas aktīvās vielas, uz apstrādātajiem priekšmetiem paliek atliekvielas, kas var izdalīties vidē un apdraudēt cilvēku veselību. Turklāt šīm vielām ir ievērojami trūkumi kultūras priekšmetu fiziskās aizsardzības ziņā, jo daudzas no tām var izraisīt krāsas izmaiņas, eļļaina vai lipīga eksudāta rašanos, virsmas kristalizēšanos vai dzīvnieku izcelsmes materiālu DNS izmaiņas. |
| --- | --- |

(13)

Šis pieteikums liecina, ka, lietojot Francijā tirgū pieejamos biocīdus, kuri satur citas aktīvās vielas, uz apstrādātajiem priekšmetiem paliek atliekvielas, kas var izdalīties vidē un apdraudēt cilvēku veselību. Turklāt šīm vielām ir ievērojami trūkumi kultūras priekšmetu fiziskās aizsardzības ziņā, jo daudzas no tām var izraisīt krāsas izmaiņas, eļļaina vai lipīga eksudāta rašanos, virsmas kristalizēšanos vai dzīvnieku izcelsmes materiālu DNS izmaiņas.

| (14) | Pēdējās desmitgadēs saistībā ar kultūras mantojuma aizsardzībai paredzētu IPM arvien vairāk kultūras mantojuma iestāžu meklēja risinājumus, kas ļautu atteikties no potenciāli bīstamu ķīmisku vielu izmantošanas, un pievērsās tādiem paņēmieniem, piem., anoksijai, kas ir saudzīgāki pret kultūras mantojuma kolekcijām un mazāk kaitē ar tām strādājošajiem. |
| --- | --- |

(14)

Pēdējās desmitgadēs saistībā ar kultūras mantojuma aizsardzībai paredzētu IPM arvien vairāk kultūras mantojuma iestāžu meklēja risinājumus, kas ļautu atteikties no potenciāli bīstamu ķīmisku vielu izmantošanas, un pievērsās tādiem paņēmieniem, piem., anoksijai, kas ir saudzīgāki pret kultūras mantojuma kolekcijām un mazāk kaitē ar tām strādājošajiem.

| (15) | Pēc pieteikuma informācijas, muzejos un kultūras mantojuma vietās lietot slāpekļa gāzi balonos ir praktiski un ekonomiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Skaitā daudzu balonu glabāšana rada drošības riskus, jo gāze ir zem spiediena. Anoksija, kurai izmanto in situ iegūtu slāpekli, kultūras mantojuma iestādēm rada zemākas izmaksas nekā balonos pildītas slāpekļa gāzes izmantošana. Izņemot sākotnējo ieguldījumu apstrādes kamerā un in-situ slāpekļa ģeneratorā, tā nerada nekādas citas izmaksas. |
| --- | --- |

(15)

Pēc pieteikuma informācijas, muzejos un kultūras mantojuma vietās lietot slāpekļa gāzi balonos ir praktiski un ekonomiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Skaitā daudzu balonu glabāšana rada drošības riskus, jo gāze ir zem spiediena. Anoksija, kurai izmanto in situ iegūtu slāpekli, kultūras mantojuma iestādēm rada zemākas izmaksas nekā balonos pildītas slāpekļa gāzes izmantošana. Izņemot sākotnējo ieguldījumu apstrādes kamerā un in-situ slāpekļa ģeneratorā, tā nerada nekādas citas izmaksas.

| (16) | Pieprasot, lai muzeji un kultūras mantojuma vietas kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis lai tās izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, muzejiem un kultūras mantojuma vietām rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. |
| --- | --- |

(16)

Pieprasot, lai muzeji un kultūras mantojuma vietas kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis lai tās izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, muzejiem un kultūras mantojuma vietām rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas.

| (17) | Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā.

| (18) | Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz produktiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisku apspriešanos, kurā visām ieinteresētajām personām bija iespējams paust viedokli. Lielākā daļa no 1 487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz produktiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisku apspriešanos, kurā visām ieinteresētajām personām bija iespējams paust viedokli. Lielākā daļa no 1 487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu.

| (19) | Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kas iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku. |
| --- | --- |

(19)

Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kas iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku.

| (20) | Pieteikums liecina, ka Francijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi. |
| --- | --- |

(20)

Pieteikums liecina, ka Francijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi.

| (21) | Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis, ir būtiski nepieciešams Francijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Francijai kultūras mantojuma aizsardzībai jāatļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ. |
| --- | --- |

(21)

Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis, ir būtiski nepieciešams Francijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Francijai kultūras mantojuma aizsardzībai jāatļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ.

| (22) | Lai biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļauju, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi, |
| --- | --- |

(22)

Lai biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļauju, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Francija līdz 2024. gada 31. decembrim drīkst kultūras mantojuma aizsardzībai atļaut piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2020. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2009/89/EK (2009. gada 30. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu slāpekli (OV L 199, 31.7.2009., 19. lpp.).

2

(3)  Atļauto biocīdu sarakstu skatīt: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  83., 84., 85. un 86. Dalībvalstu Regulas (ES) Nr. 528/2012 īstenošanas jautājumos kompetento iestāžu pārstāvju ekspertu grupas sanāksmes, kas attiecīgi notikušas 2019. gada maijā, 2019. gada jūlijā, 2019. gada septembrī un 2019. gada novembrī. Šo sanāksmju protokoli ir pieejami https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1050

(2020. gada 15. jūlijs),

ar ko Spānijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošiem biocīdiem var piešķirt atļauju vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to var lietot ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs.

| (2) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Spānijā, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3). |
| --- | --- |

(2)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos “insekticīdi” (2). Biocīdiem, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir piešķirtas atļaujas vairākās dalībvalstīs, arī Spānijā, un tie tiek piegādāti gāzes balonos (3).

| (3) | Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā, kas sniegta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un tas arī nav nedz norādīts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz iekļauts biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā, kas sniegta Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā.

| (4) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Spānija 2019. gada 19. novembrī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš in situ iegūts no apkārtējā gaisa (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(4)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Spānija 2019. gada 19. novembrī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš in situ iegūts no apkārtējā gaisa (“pieteikums”).

| (5) | Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var bojāt ne tikai pašus kultūras priekšmets, bet arī radīt risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums. |
| --- | --- |

(5)

Kultūras mantojumu var bojāt plašs kaitīgo organismu klāsts, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtne var bojāt ne tikai pašus kultūras priekšmets, bet arī radīt risku, ka šie kaitīgie organismi izplatīsies uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt nelabojami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums.

| (6) | In situ iegūtu slāpekli lieto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās (pastāvīgi vai uz laiku) apstrādes teltīs vai kamerās, radītu anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No vides gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes zonā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot. |
| --- | --- |

(6)

In situ iegūtu slāpekli lieto, lai nolūkā kontrolēt kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem hermetizētās (pastāvīgi vai uz laiku) apstrādes teltīs vai kamerās, radītu anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No vides gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, kur slāpekļa saturu atmosfērā paaugstina apmēram līdz 99 %, attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz vairs nav skābekļa. Apstrādes zonā iesūknētā slāpekļa mitrumu noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot.

| (7) | Kā norādīts pieteikumā, pēdējās desmitgadēs ir attīstījies slāpekļbalstītas anoksijas paņēmiens kultūras mantojuma priekšmetu apstrādē, un kultūras iestādēm (muzejiem, arhīviem, bibliotēkām, konservācijas un restaurācijas centriem u. c.) tas devis iespēju vairs nelietot līdz šim izmantotās īpaši toksiskās vielas. |
| --- | --- |

(7)

Kā norādīts pieteikumā, pēdējās desmitgadēs ir attīstījies slāpekļbalstītas anoksijas paņēmiens kultūras mantojuma priekšmetu apstrādē, un kultūras iestādēm (muzejiem, arhīviem, bibliotēkām, konservācijas un restaurācijas centriem u. c.) tas devis iespēju vairs nelietot līdz šim izmantotās īpaši toksiskās vielas.

| (8) | Pēc Spānijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru kultūras iestādēs esošiem visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām iespējams izmantot, nemainot priekšmetu makroskopiskās un molekulārās īpašības. Šo paņēmienu var izmantot tādu īpaši viegli sabojājamu materiālu, kā, piemēram, etnogrāfiskā mantojuma priekšmetu, mūmiju, laikmetīgās mākslas priekšmetu, apstrādei to konservācijas vajadzībām. |
| --- | --- |

(8)

Pēc Spānijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru kultūras iestādēs esošiem visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām iespējams izmantot, nemainot priekšmetu makroskopiskās un molekulārās īpašības. Šo paņēmienu var izmantot tādu īpaši viegli sabojājamu materiālu, kā, piemēram, etnogrāfiskā mantojuma priekšmetu, mūmiju, laikmetīgās mākslas priekšmetu, apstrādei to konservācijas vajadzībām.

| (9) | Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”. |
| --- | --- |

(9)

Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta standarta EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai” sarakstā, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”.

| (10) | Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā gamma starojums, termotrieciena paņēmieni (apstrāde augstā vai zemā temperatūrā), mikroviļņi. Turklāt minētajiem mērķiem iespējams izmantot citas aktīvas vielas. Tomēr Spānija ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo materiāli, kam tos var izmantot. |
| --- | --- |

(10)

Ir pieejami tādi citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni kā gamma starojums, termotrieciena paņēmieni (apstrāde augstā vai zemā temperatūrā), mikroviļņi. Turklāt minētajiem mērķiem iespējams izmantot citas aktīvas vielas. Tomēr Spānija ir norādījusi, ka visus šos paņēmienus ierobežo materiāli, kam tos var izmantot.

| (11) | Kā pieteikumā norādīts, citas aktīvās vielas kultūras iestādēs gandrīz neizmanto to bīstamības profila dēļ. Pēc apstrādes ar šīm vielām atliekvielas, kas atrodas uz apstrādātajiem priekšmetiem, var pakāpeniski nonākt vidē un tādējādi radīt risku cilvēku veselībai. Tas jo īpaši attiecas uz kultūras iestādēm, kas atvērtas apmeklētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Kā pieteikumā norādīts, citas aktīvās vielas kultūras iestādēs gandrīz neizmanto to bīstamības profila dēļ. Pēc apstrādes ar šīm vielām atliekvielas, kas atrodas uz apstrādātajiem priekšmetiem, var pakāpeniski nonākt vidē un tādējādi radīt risku cilvēku veselībai. Tas jo īpaši attiecas uz kultūras iestādēm, kas atvērtas apmeklētājiem.

| (12) | Saskaņā ar pieteikumu gamma starojuma izmantošana varētu radīt DNS izmaiņas tādos priekšmetos kā mūmijas vai priekšmeti dabas vēstures muzejos, taču to turpmākai izpētei un analīzei ir nepieciešams ģenētisko materiālu saglabāt neskartu. Turklāt gamma starojuma izmantošanai būtu nepieciešams izveidot īpašas radioaktīvā starojuma iekārtas, aprīkot telpu īpašā veidā, lai tā atbilstu drošības prasībām, un apmācīt un uzraudzīt personālu, kas pakļauts jonizējošajam starojumam. Kultūras iestādēs to īstenot ir gandrīz neiespējami. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pieteikumu gamma starojuma izmantošana varētu radīt DNS izmaiņas tādos priekšmetos kā mūmijas vai priekšmeti dabas vēstures muzejos, taču to turpmākai izpētei un analīzei ir nepieciešams ģenētisko materiālu saglabāt neskartu. Turklāt gamma starojuma izmantošanai būtu nepieciešams izveidot īpašas radioaktīvā starojuma iekārtas, aprīkot telpu īpašā veidā, lai tā atbilstu drošības prasībām, un apmācīt un uzraudzīt personālu, kas pakļauts jonizējošajam starojumam. Kultūras iestādēs to īstenot ir gandrīz neiespējami.

| (13) | Saskaņā ar pieteikumā sniegto informāciju termotrieciena procesi (saldēšana vai karstumapstrāde) nelabvēlīgi ietekmē vairākus materiālus. Apstrāde augstā temperatūrā var izraisīt organisku materiālu virsmas izmaiņas, līmju mīkstināšanos un lipīdu kristalizēšanos. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju, kultūras mantojuma konservācijā gandrīz nemaz netiek izmantota apstrāde ar augstu temperatūru, jo daudzi kustamā kultūras mantojuma materiāli ir lipīdi vai proteīni (piemēram, eļļas gleznas, tempera, vaska skulptūras). Turklāt temperatūras paaugstināšanās var izraisīt nevēlamas ķīmiskas reakcijas. Līdzīgi apstrāde zemā temperatūrā var ietekmēt virsmas apstrādes materiālus un pārklājumus, kā arī izraisīt kondensāta rašanos apstrādes telpās. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pieteikumā sniegto informāciju termotrieciena procesi (saldēšana vai karstumapstrāde) nelabvēlīgi ietekmē vairākus materiālus. Apstrāde augstā temperatūrā var izraisīt organisku materiālu virsmas izmaiņas, līmju mīkstināšanos un lipīdu kristalizēšanos. Saskaņā ar Spānijas sniegto informāciju, kultūras mantojuma konservācijā gandrīz nemaz netiek izmantota apstrāde ar augstu temperatūru, jo daudzi kustamā kultūras mantojuma materiāli ir lipīdi vai proteīni (piemēram, eļļas gleznas, tempera, vaska skulptūras). Turklāt temperatūras paaugstināšanās var izraisīt nevēlamas ķīmiskas reakcijas. Līdzīgi apstrāde zemā temperatūrā var ietekmēt virsmas apstrādes materiālus un pārklājumus, kā arī izraisīt kondensāta rašanos apstrādes telpās.

| (14) | Kā norādīts pieteikumā, apstrāde ar mikroviļņiem var radīt karstumu, kas kultūras mantojuma priekšmetos izraisa mikroskopiskas un makroskopiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

(14)

Kā norādīts pieteikumā, apstrāde ar mikroviļņiem var radīt karstumu, kas kultūras mantojuma priekšmetos izraisa mikroskopiskas un makroskopiskas izmaiņas.

| (15) | Pēc pieteikuma informācijas, kultūras mantojuma iestādēs lietot slāpekļa gāzes balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Apstrāde ar slāpekļa gāzi balonos arī radītu augstas izmaksas kultūras iestādēm. |
| --- | --- |

(15)

Pēc pieteikuma informācijas, kultūras mantojuma iestādēs lietot slāpekļa gāzes balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Apstrāde ar slāpekļa gāzi balonos arī radītu augstas izmaksas kultūras iestādēm.

| (16) | Kā norādīts pieteikumā, pēdējās desmitgadēs daudzas kultūras iestādes veikušas ieguldījumus apstrādes kameru būvniecībā un slāpekļa ģeneratoru iegādē. Anoksija, kurai izmanto in situ iegūtu slāpekli, ir daudzveidīgi izmantojama un piemērota visu materiālu apstrādei, tāpēc to ļoti plaši izmanto kultūras mantojuma konservācijai. |
| --- | --- |

(16)

Kā norādīts pieteikumā, pēdējās desmitgadēs daudzas kultūras iestādes veikušas ieguldījumus apstrādes kameru būvniecībā un slāpekļa ģeneratoru iegādē. Anoksija, kurai izmanto in situ iegūtu slāpekli, ir daudzveidīgi izmantojama un piemērota visu materiālu apstrādei, tāpēc to ļoti plaši izmanto kultūras mantojuma konservācijai.

| (17) | Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis tās izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. Turklāt, atsakoties no iekārtām un aprīkojuma, kas iegādāti, lai radītu anoksiju, izmantojot in situ iegūtu slāpekli, tiktu zaudēti veiktie ieguldījumi. |
| --- | --- |

(17)

Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots specifiskiem materiāliem un priekšmetiem, nevis tās izmantotu vienu, jau lietotu un visiem materiāliem piemērotu paņēmienu, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un kļūtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. Turklāt, atsakoties no iekārtām un aprīkojuma, kas iegādāti, lai radītu anoksiju, izmantojot in situ iegūtu slāpekli, tiktu zaudēti veiktie ieguldījumi.

| (18) | Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā. |
| --- | --- |

(18)

Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā.

| (19) | Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz produktiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisko apspriešanos, kurā viedokli varēja paust visas ieinteresētās personas. Lielākā daļa no 1 487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokļa izteicēji aprakstīja pieejamo alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz produktiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ, īstenoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisko apspriešanos, kurā viedokli varēja paust visas ieinteresētās personas. Lielākā daļa no 1 487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokļa izteicēji aprakstīja pieejamo alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekļa gāzi balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu.

| (20) | Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku. |
| --- | --- |

(20)

Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi atļaujot dalībvalstīm piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku.

| (21) | Pieteikums liecina, ka Spānijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi. |
| --- | --- |

(21)

Pieteikums liecina, ka Spānijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi.

| (22) | Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Spānijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Spānijai jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa. |
| --- | --- |

(22)

Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Spānijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Spānijai jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

| (23) | Lai biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļauju, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi, |
| --- | --- |

(23)

Lai biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis tiem pēc tam piešķirtu atļauju, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Spānija līdz 2024. gada 31. decembrim drīkst atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2020. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2009/89/EK (2009. gada 30. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu slāpekli (OV L 199, 31.7.2009., 19. lpp.).

2

(3)  Atļauto biocīdu sarakstu skatīt: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  83., 84., 85. un 86. Komisijas Dalībvalstu Regulas (ES) Nr. 528/2012 īstenošanas jautājumos kompetento iestāžu pārstāvju ekspertu grupas sanāksmes, kas attiecīgi notikušas 2019. gada maijā, 2019. gada jūlijā, 2019. gada septembrī un 2019. gada novembrī. Šo sanāksmju protokoli ir pieejami at https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1051

(2020. gada 16. jūlijs),

ar ko izbeidz atkārtoto absorbcijas izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu un 12. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2019. gada 18. decembrī, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) paziņojumu par izmeklēšanas atsākšanu (“paziņojums par izmeklēšanas atsākšanu”), paziņoja par antidempinga izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 18. decembrī, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) paziņojumu par izmeklēšanas atsākšanu (“paziņojums par izmeklēšanas atsākšanu”), paziņoja par antidempinga izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija izmeklēšanu atsāka, pamatojoties uz pieprasījumu, ko iesniedza astoņi Savienības ražotāji (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu čuguna izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījumā bija pierādījumi tam, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas konkrētu čuguna izstrādājumu Ķīnas eksporta cenas ir samazinājušās un ka tālākpārdošanas cenas Savienības tirgū nav pietiekami mainījušās. Minētie pierādījumi tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas atsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija izmeklēšanu atsāka, pamatojoties uz pieprasījumu, ko iesniedza astoņi Savienības ražotāji (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu čuguna izstrādājumu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījumā bija pierādījumi tam, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas konkrētu čuguna izstrādājumu Ķīnas eksporta cenas ir samazinājušās un ka tālākpārdošanas cenas Savienības tirgū nav pietiekami mainījušās. Minētie pierādījumi tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas atsākšanu.

| (3) | Paziņojumā par procedūras atsākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos atkārtotā izmeklēšanā. Bez tam Komisija par atkārtoto absorbcijas izmeklēšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā par procedūras atsākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas atsaukties, lai piedalītos atkārtotā izmeklēšanā. Bez tam Komisija par atkārtoto absorbcijas izmeklēšanu atsevišķi informēja pieprasījuma iesniedzējus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un Ķīnas Tautas Republikas iestādes un aicināja tos piedalīties.

2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (4) | Ar 2020. gada 15. maija vēstuli pieprasījuma iesniedzēji informēja Komisiju, ka tie atsauc savu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2020. gada 15. maija vēstuli pieprasījuma iesniedzēji informēja Komisiju, ka tie atsauc savu pieprasījumu.

| (5) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu, ja pieprasījums ir atsaukts, procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu, ja pieprasījums ir atsaukts, procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (6) | Atkārtotajā absorbcijas izmeklēšanā netika atklāti nekādi apsvērumi, kas liecinātu, ka atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas izbeigšana nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(6)

Atkārtotajā absorbcijas izmeklēšanā netika atklāti nekādi apsvērumi, kas liecinātu, ka atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas izbeigšana nebūtu Savienības interesēs.

| (7) | Tāpēc Komisija secināja, ka atkārtotā absorbcijas izmeklēšana attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu Savienībā būtu jāizbeidz bez spēkā esošo pasākumu grozīšanas. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Komisija secināja, ka atkārtotā absorbcijas izmeklēšana attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu Savienībā būtu jāizbeidz bez spēkā esošo pasākumu grozīšanas.

| (8) | Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tomēr no ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes, pamatojoties uz kurām, varētu secināt, ka atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas izbeigšana nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tomēr no ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes, pamatojoties uz kurām, varētu secināt, ka atkārtotās absorbcijas izmeklēšanas izbeigšana nebūtu Savienības interesēs.

| (9) | Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izbeidz atkārtoto absorbcijas izmeklēšanu attiecībā uz tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7325 10 00 (Taric kods 7325100031) un ex ex73259990 (Taric kods 7325999080).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga izmeklēšanas atsākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes čuguna izstrādājumu importu (OV C 425, 18.12.2019., 9. lpp.).

2

---

IETEIKUMI

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/26

---

PADOMES IETEIKUMS (ES) 2020/1052

(2020. gada 16. jūlijs),

ar ko groza Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un e) apakšpunktu un 292. panta pirmo un otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2020. gada 30. jūnijā pieņēma Ieteikumu par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (1) (“Padomes ieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2020. gada 30. jūnijā pieņēma Ieteikumu par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu (1) (“Padomes ieteikums”).

| (2) | Padomes ieteikums paredz, ka dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 1. jūlija, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz Padomes ieteikuma I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem. Reizi divās nedēļās Padomei I pielikumā minētais trešo valstu saraksts būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina, vispirms veicot vispārēju izvērtējumu, balstoties uz Padomes ieteikumā minēto metodiku, kritērijiem un informāciju, un pēc rūpīgas konsultēšanās ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem. |
| --- | --- |

(2)

Padomes ieteikums paredz, ka dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 1. jūlija, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz Padomes ieteikuma I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem. Reizi divās nedēļās Padomei I pielikumā minētais trešo valstu saraksts būtu jāpārskata un vajadzības gadījumā jāatjaunina, vispirms veicot vispārēju izvērtējumu, balstoties uz Padomes ieteikumā minēto metodiku, kritērijiem un informāciju, un pēc rūpīgas konsultēšanās ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem.

| (3) | Kopš tā laika Padomē ir notikušas diskusijas, rūpīgi konsultējoties ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem, par Padomes ieteikuma I pielikumā iekļautā trešo valstu saraksta pārskatīšanu un piemērojot Padomes ieteikumā noteiktos kritērijus un metodiku. Šo diskusiju rezultātā būtu jāgroza I pielikumā iekļautais trešo valstu saraksts. Konkrēti, no saraksta būtu jāsvītro Serbija un Melnkalne. |
| --- | --- |

(3)

Kopš tā laika Padomē ir notikušas diskusijas, rūpīgi konsultējoties ar Komisiju un attiecīgajām ES aģentūrām un dienestiem, par Padomes ieteikuma I pielikumā iekļautā trešo valstu saraksta pārskatīšanu un piemērojot Padomes ieteikumā noteiktos kritērijus un metodiku. Šo diskusiju rezultātā būtu jāgroza I pielikumā iekļautais trešo valstu saraksts. Konkrēti, no saraksta būtu jāsvītro Serbija un Melnkalne.

| (4) | Robežkontrole ir ne tikai tās dalībvalsts interesēs, pie kuras ārējām robežām to veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pie ārējām robežām veiktie pasākumi tiek koordinēti, lai nodrošinātu labu Šengenas zonas darbību. Šajā nolūkā dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 16. jūlija, būtu koordinētā veidā jāturpina atcelt pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz to trešo valstu iedzīvotājiem, kuras uzskaitītas Padomes ieteikuma I pielikumā, kas grozīts ar šo ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Robežkontrole ir ne tikai tās dalībvalsts interesēs, pie kuras ārējām robežām to veic, bet arī visu to dalībvalstu interesēs, kuras ir atcēlušas iekšējo robežkontroli. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pie ārējām robežām veiktie pasākumi tiek koordinēti, lai nodrošinātu labu Šengenas zonas darbību. Šajā nolūkā dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 16. jūlija, būtu koordinētā veidā jāturpina atcelt pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz to trešo valstu iedzīvotājiem, kuras uzskaitītas Padomes ieteikuma I pielikumā, kas grozīts ar šo ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Dānija nepiedalās šā ieteikuma pieņemšanā, un Dānijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis ieteikums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo ieteikumu, izlemj, vai tā to ieviesīs. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Dānija nepiedalās šā ieteikuma pieņemšanā, un Dānijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis ieteikums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo ieteikumu, izlemj, vai tā to ieviesīs.

| (6) | Šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2); tādēļ Īrija nepiedalās šā ieteikuma pieņemšanā, un Īrijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2); tādēļ Īrija nepiedalās šā ieteikuma pieņemšanā, un Īrijai šis ieteikums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (3) 1. panta A punktā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (3) 1. panta A punktā.

| (8) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (4) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (5) 3. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (4) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (5) 3. pantu.

| (9) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (6) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Lēmuma 2011/350/ES (7) 3. pantu, |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis ieteikums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (6) 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Lēmuma 2011/350/ES (7) 3. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Padomes Ieteikumu (ES) 2020/912 par pagaidu ierobežojumu nebūtiskiem ceļojumiem uz ES un iespējamu šāda ierobežojuma atcelšanu groza šādi:

| 1) | Padomes ieteikuma 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:






  “1. | Dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 16. jūlija, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Padomes ieteikuma 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.

Dalībvalstīm, sākot no 2020. gada 16. jūlija, būtu koordinētā veidā pakāpeniski jāatceļ pagaidu ierobežojums nebūtiskiem ceļojumiem uz ES attiecībā uz I pielikumā uzskaitīto trešo valstu iedzīvotājiem.”;

| 2) | ieteikuma I pielikumu aizstāj ar šādu:


  “I PIELIKUMS
  Trešās valstis, kuru iedzīvotājus nebūtu jāskar pagaidu ierobežojumam pie ārējām robežām nebūtiskiem ceļojumiem uz ES.






  1. | ALŽĪRIJA |
| --- | --- | --- |

2)

ieteikuma I pielikumu aizstāj ar šādu:

“I PIELIKUMS

Trešās valstis, kuru iedzīvotājus nebūtu jāskar pagaidu ierobežojumam pie ārējām robežām nebūtiskiem ceļojumiem uz ES.

1.

ALŽĪRIJA

| 2. | AUSTRĀLIJA |
| --- | --- |

2.

AUSTRĀLIJA

| 3. | KANĀDA |
| --- | --- |

3.

KANĀDA

| 4. | GRUZIJA |
| --- | --- |

4.

GRUZIJA

| 5. | JAPĀNA |
| --- | --- |

5.

JAPĀNA

| 6. | MAROKA |
| --- | --- |

6.

MAROKA

| 7. | JAUNZĒLANDE |
| --- | --- |

7.

JAUNZĒLANDE

| 8. | RUANDA |
| --- | --- |

8.

RUANDA

| 9. | DIENVIDKOREJA |
| --- | --- |

9.

DIENVIDKOREJA

| 10. | TAIZEME |
| --- | --- |

10.

TAIZEME

| 11. | TUNISIJA |
| --- | --- |

11.

TUNISIJA

| 12. | URUGVAJA |
| --- | --- |

12.

URUGVAJA

| 13. | ĶĪNA (*1) |
| --- | --- |

13.

ĶĪNA (*1)

(*1)  Ja tiek apstiprināta savstarpība."

*1

Briselē, 2020. gada 16. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 208 I, 1.7.2020., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

2

acquis

(3)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

3

(4)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

4

(5)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

5

acquis

(6)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

6

(7)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

7

acquis

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/29

---

KOPUZŅĒMUMA KURINĀMĀ ELEMENTI UN ŪDEŅRADIS 2 VALDES LĒMUMS

(2020. gada 26. maijs),

ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi FCH 2 darbības ietvaros

KOPUZŅĒMUMA “KURINĀMĀ ELEMENTI UN ŪDEŅRADIS 2” (FCH 2) VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (1), un jo īpaši tās 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 559/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2” (2), un jo īpaši tās 7. panta 3. punkta r) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) pamatnostādnes par jaunās regulas 25. pantu un iekšējos noteikumus,

pēc konsultēšanās ar EDAU 2019. gada 12. novembrī atbilstoši Regulas (ES) 2018/1725 41. panta 2. punktam,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2019. gada 18. decembra ieteikumus,

tā kā:

| (1) | FCH 2 darbojas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 559/2014. |
| --- | --- |

(1)

FCH 2 darbojas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 559/2014.

| (2) | Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi minētās regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tās noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, būtu jāpamato ar kopuzņēmuma pieņemtiem iekšējiem noteikumiem gadījumos, kad tie nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 25. panta 1. punktu Regulā (ES) 2018/1725 ierobežojumi minētās regulas 14.–22., 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanai, ciktāl tās noteikumi atbilst tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti 14.–22. pantā, būtu jāpamato ar kopuzņēmuma pieņemtiem iekšējiem noteikumiem gadījumos, kad tie nav balstīti uz tiesību aktiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Līgumiem.

| (3) | Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums. |
| --- | --- |

(3)

Minētie iekšējie noteikumi, tostarp noteikumi par ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, nav jāpiemēro, ja tiesību aktā, kas pieņemts, pamatojoties uz Līgumiem, ir paredzēts datu subjektu tiesību ierobežojums.

| (4) | Kad FCH 2 pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai būtu piemērojamas kādas no minētajā regulā paredzētajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(4)

Kad FCH 2 pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai būtu piemērojamas kādas no minētajā regulā paredzētajām atkāpēm.

| (5) | Administratīvās darbības ietvaros FCH 2 var veikt administratīvas izmeklēšanas, izskatīt disciplinārlietas, veikt provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatīt trauksmes celšanas gadījumus, veikt (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatīt iekšējas un ārējas sūdzības, veikt iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un veikt iekšējas (IT) drošības izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(5)

Administratīvās darbības ietvaros FCH 2 var veikt administratīvas izmeklēšanas, izskatīt disciplinārlietas, veikt provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatīt trauksmes celšanas gadījumus, veikt (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatīt iekšējas un ārējas sūdzības, veikt iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un veikt iekšējas (IT) drošības izmeklēšanas.

| (6) | FCH 2 apstrādā vairākas personas datu kategorijas, tostarp ticamus datus (“objektīvos” datus, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, profesionālos datus, administratīvos datus, datus, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas datus) un nepārbaudītus datus (ar lietu saistītus “subjektīvos” datus, piemēram, argumentāciju, uzvedības datus, novērtējumus, snieguma un rīcības datus un datus, kas saistīti vai izvirzīti saistībā ar procedūras vai darbības priekšmetu) (3). |
| --- | --- |

(6)

FCH 2 apstrādā vairākas personas datu kategorijas, tostarp ticamus datus (“objektīvos” datus, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, profesionālos datus, administratīvos datus, datus, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas datus) un nepārbaudītus datus (ar lietu saistītus “subjektīvos” datus, piemēram, argumentāciju, uzvedības datus, novērtējumus, snieguma un rīcības datus un datus, kas saistīti vai izvirzīti saistībā ar procedūras vai darbības priekšmetu) (3).

| (7) | FCH 2, ko pārstāv tā izpilddirektors, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai FCH 2 iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām. |
| --- | --- |

(7)

FCH 2, ko pārstāv tā izpilddirektors, darbojas kā datu pārzinis neatkarīgi no tā, vai FCH 2 iekšienē pārziņa funkcijas ir tālāk deleģētas atbilstoši operatīvajai atbildībai par konkrētām personas datu apstrādes darbībām.

| (8) | Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātie personas dati netiek glabāti ilgāk, nekā tas ir nepieciešams un atbilst mērķiem, kādiem dati tiek apstrādāti, laika posmā, kas norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai FCH 2 dokumentos. |
| --- | --- |

(8)

Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē vai papīra formātā, tādējādi novēršot nelikumīgu piekļuvi datiem vai to nosūtīšanu personām, kurām nav piekļuves tiesību. Apstrādātie personas dati netiek glabāti ilgāk, nekā tas ir nepieciešams un atbilst mērķiem, kādiem dati tiek apstrādāti, laika posmā, kas norādīts datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai FCH 2 dokumentos.

| (9) | Iekšējie noteikumi jāpiemēro visām FCH 2 īstenotajām apstrādes darbībām, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot iekšējas un ārējas sūdzības, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, veicot (IT) drošības izmeklēšanas iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU). |
| --- | --- |

(9)

Iekšējie noteikumi jāpiemēro visām FCH 2 īstenotajām apstrādes darbībām, veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot iekšējas un ārējas sūdzības, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, veicot (IT) drošības izmeklēšanas iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

| (10) | Tie ir jāpiemēro apstrādes darbībām, kas veiktas pirms iepriekš minēto procedūru sākšanas, šo procedūru laikā un šo procedūru rezultātu pārraudzības gaitā. Tam būtu jāattiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko FCH 2 ārpus administratīvās izmeklēšanas sniedz valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

(10)

Tie ir jāpiemēro apstrādes darbībām, kas veiktas pirms iepriekš minēto procedūru sākšanas, šo procedūru laikā un šo procedūru rezultātu pārraudzības gaitā. Tam būtu jāattiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko FCH 2 ārpus administratīvās izmeklēšanas sniedz valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām.

| (11) | Ja minētie iekšējie noteikumi tiek piemēroti, FCH 2 jāsniedz pamatojums, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība. |
| --- | --- |

(11)

Ja minētie iekšējie noteikumi tiek piemēroti, FCH 2 jāsniedz pamatojums, kādēļ ierobežojumi ir obligāti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā, kā arī jāievēro pamattiesību un pamatbrīvību būtība.

| (12) | Šajā saistībā FCH 2, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām sniegt informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjekta tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725. |
| --- | --- |

(12)

Šajā saistībā FCH 2, ciktāl iespējams, iepriekš minēto procedūru gaitā ir pienākums ievērot datu subjektu pamattiesības, jo īpaši tās, kas attiecas uz tiesībām sniegt informāciju, piekļūt datiem un labot tos, tiesībām uz dzēšanu, apstrādes ierobežošanu, datu subjekta tiesībām uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāti, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725.

| (13) | Tomēr FCH 2 var būt pienākums ierobežot datu subjektam sniedzamo informāciju un citas datu subjekta tiesības, lai aizsargātu citu valsts iestāžu veiktās izmeklēšanas un procedūras, bet jo īpaši savas izmeklēšanas, kā arī citu ar izmeklēšanu vai citām procedūrām saistīto personu tiesības. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr FCH 2 var būt pienākums ierobežot datu subjektam sniedzamo informāciju un citas datu subjekta tiesības, lai aizsargātu citu valsts iestāžu veiktās izmeklēšanas un procedūras, bet jo īpaši savas izmeklēšanas, kā arī citu ar izmeklēšanu vai citām procedūrām saistīto personu tiesības.

| (14) | Tādējādi FCH 2 ir tiesīgs ierobežot informāciju nolūkā aizsargāt izmeklēšanu un citu datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības. |
| --- | --- |

(14)

Tādējādi FCH 2 ir tiesīgs ierobežot informāciju nolūkā aizsargāt izmeklēšanu un citu datu subjektu pamattiesības un pamatbrīvības.

| (15) | FCH 2 periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām ir piemērojami, un jāatceļ ierobežojumi, ja tie vairs nav piemērojami. |
| --- | --- |

(15)

FCH 2 periodiski jāuzrauga, vai nosacījumi, kas pamato ierobežojumu, joprojām ir piemērojami, un jāatceļ ierobežojumi, ja tie vairs nav piemērojami.

| (16) | Pārzinim ir jāsniedz informācija datu aizsardzības speciālistam atlikšanas brīdī un pārskatīšanas laikā, |
| --- | --- |

(16)

Pārzinim ir jāsniedz informācija datu aizsardzības speciālistam atlikšanas brīdī un pārskatīšanas laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu paredz noteikumus, kas attiecas uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem FCH 2 atbilstoši tās 2. punktā izklāstītajām procedūrām var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14. līdz 21., 35. un 36. pantā, kā arī 4. pantā noteikto tiesību piemērošanu, ievērojot minētās regulas 25. pantu.

2.   FCH 2 administratīvās darbības ietvaros šo lēmumu piemēro programmas biroja veiktajām personas datu apstrādes darbībām šādiem nolūkiem: veicot administratīvas izmeklēšanas, izskatot disciplinārlietas, veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par ko ziņots OLAF, izskatot trauksmes celšanas gadījumus, veicot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas novēršanai, izskatot iekšējas un ārējas sūdzības, veicot iekšējas revīzijas, datu aizsardzības speciālistam veicot izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu, un (IT) drošības izmeklēšanas, ko veic iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU).

3.   Attiecīgās datu kategorijas ir ticami dati (“objektīvi” dati, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati, administratīvie dati, dati, kas saņemti no konkrētiem avotiem, elektronisko sakaru un datu plūsmas dati) un nepārbaudīti dati (“subjektīvi” dati, kas būtiski lietai, piemēram, argumentācija, uzvedības dati, novērtējumi, rezultatīvie un rīcības dati, kā arī dati, kas saistīti vai izvirzīti attiecībā uz procedūras vai darbības priekšmetu).

4.   Kad FCH 2 pilda savus pienākumus saistībā ar datu subjekta tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai būtu piemērojamas kādas no minētajā regulā paredzētajām atkāpēm.

5.   Ievērojot šajā lēmumā izklāstītos nosacījumus, ierobežojumus var piemērot šādām tiesībām: informācijas sniegšana datu subjektiem, piekļuves tiesības, labošana, dzēšana, apstrādes ierobežošana, datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu un saziņas konfidencialitāte.

2. pants

Pārziņa specifikācija

Apstrādes darbību pārzinis ir FCH 2, ko pārstāv tā izpilddirektors, kurš pārziņa funkciju var deleģēt. Datu subjektus informē par deleģēto pārzini, izmantojot datu aizsardzības paziņojumus vai ierakstus, kas publicēti FCH 2 tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā.

FCH 2

FCH 2

3. pants

Aizsardzības pasākumu specifikācija

1.   Kopuzņēmums ievieš šādus aizsardzības pasākumus, lai nepieļautu personas datu ļaunprātīgu izmantošanu, nosūtīšanu vai nelikumīgu piekļuvi tiem (4):

| a) | papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvaroti darbinieki; |
| --- | --- |

a)

papīra dokumentus glabā drošos skapjos, un tiem var piekļūt tikai pilnvaroti darbinieki;

| b) | visus elektroniskos datus glabā drošā IT lietojumprogrammā atbilstoši kopuzņēmuma drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, kas pieejamas tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli; |
| --- | --- |

b)

visus elektroniskos datus glabā drošā IT lietojumprogrammā atbilstoši kopuzņēmuma drošības standartiem, kā arī īpašās elektroniskās mapēs, kas pieejamas tikai pilnvarotam personālam. Attiecīgus piekļuves līmeņus piešķir individuāli;

| c) | datubāze ir aizsargāta ar paroli, izmantojot vienotas pierakstīšanās sistēmu, un tā ir automātiski savienota ar lietotāja ID un paroli. Lietotāju aizstāšana ir stingri aizliegta. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajā esošo datu konfidencialitāti un privātumu; |
| --- | --- |

c)

datubāze ir aizsargāta ar paroli, izmantojot vienotas pierakstīšanās sistēmu, un tā ir automātiski savienota ar lietotāja ID un paroli. Lietotāju aizstāšana ir stingri aizliegta. E-ierakstus glabā drošā vidē, lai nodrošinātu tajā esošo datu konfidencialitāti un privātumu;

| d) | visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

d)

visām personām, kurām ir piekļuve datiem, ir pienākums ievērot konfidencialitāti.

2.   Personas datu glabāšanas periods, kas minēts 1. panta 3. punktā, nav ilgāks par nepieciešamo un ir atbilstošs mērķiem, kādiem datus apstrādā. Nekādā gadījumā tas nedrīkst pārsniegt datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos vai 6. pantā minētajos ierakstos noteikto glabāšanas periodu.

3.   Ja FCH 2 uzskata, ka ir jāpiemēro ierobežojums, tai ir jāapsver datu subjekta tiesību un brīvību apdraudējuma risks, jo īpaši risks attiecībā uz citu datu subjektu tiesībām un brīvībām, un risks, ka kopuzņēmuma izmeklēšanas vai procedūru rezultāti tiek anulēti, piemēram, iznīcinot pierādījumus. Risks datu subjekta tiesībām un brīvībām galvenokārt, bet ne tikai, attiecas uz reputācijas riskiem un tiesībām uz aizstāvību, kā arī tiesībām tikt uzklausītam.

4. pants

Ierobežojumi

1.   
  FCH 2 piemēro ierobežojumus tikai nolūkā nodrošināt:

| a) | dalībvalstu valsts drošību un sabiedrisko drošību vai aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu valsts drošību un sabiedrisko drošību vai aizsardzību;

| b) | noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildi, tostarp aizsardzību pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršanu; |
| --- | --- |

b)

noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildi, tostarp aizsardzību pret sabiedriskās drošības apdraudējumiem un to novēršanu;

| c) | citus svarīgus Savienības vai dalībvalsts vispārējo sabiedrības interešu mērķus, jo īpaši Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus vai Savienībai vai dalībvalstij svarīgas ekonomiskās vai finansiālās intereses, tostarp monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus, sabiedrības veselību un sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

c)

citus svarīgus Savienības vai dalībvalsts vispārējo sabiedrības interešu mērķus, jo īpaši Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķus vai Savienībai vai dalībvalstij svarīgas ekonomiskās vai finansiālās intereses, tostarp monetāros, budžeta un nodokļu jautājumus, sabiedrības veselību un sociālo nodrošinājumu;

| d) | Savienības iestāžu un struktūru (tostarp to elektronisko sakaru tīklu) iekšējo drošību; |
| --- | --- |

d)

Savienības iestāžu un struktūru (tostarp to elektronisko sakaru tīklu) iekšējo drošību;

| e) | reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu nepieļaušanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

e)

reglamentētu profesiju ētikas kodeksu pārkāpumu nepieļaušanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| f) | uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a)–c) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

f)

uzraudzības, pārbaudes vai regulatīvo funkciju, kas – pat ja tikai epizodiski – ir saistīta ar oficiālu pilnvaru īstenošanu a)–c) apakšpunktā minētajos gadījumos;

| g) | datu subjekta vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

g)

datu subjekta vai citu personu tiesību un brīvību aizsardzību;

| h) | civilprasību izpildi. |
| --- | --- |

h)

civilprasību izpildi.

2.   Konkrēti piemērojot 1. punktā aprakstītos mērķus, FCH 2 var piemērot ierobežojumus šādos apstākļos:

| a) | saistībā ar personas datiem, ar kuriem apmainās ar Komisijas dienestiem vai citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem;
  ja Komisijas dienesti, Savienības iestādes, struktūras vai aģentūras ir tiesīgas ierobežot minētās tiesības, pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētiem aktiem vai atbilstoši minētās regulas IX nodaļai, vai saskaņā ar citu Savienības iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem,
  gadījumā, kad minētā Komisijas dienesta, Savienības iestādes, struktūras vai aģentūras noteiktā ierobežojuma nolūks tiktu apdraudēts, ja kopuzņēmums nepiemērotu līdzvērtīgu ierobežojumu attiecībā uz tiem pašiem personas datiem; |
| --- | --- |

a)

saistībā ar personas datiem, ar kuriem apmainās ar Komisijas dienestiem vai citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem;

ja Komisijas dienesti, Savienības iestādes, struktūras vai aģentūras ir tiesīgas ierobežot minētās tiesības, pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētiem aktiem vai atbilstoši minētās regulas IX nodaļai, vai saskaņā ar citu Savienības iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem,

gadījumā, kad minētā Komisijas dienesta, Savienības iestādes, struktūras vai aģentūras noteiktā ierobežojuma nolūks tiktu apdraudēts, ja kopuzņēmums nepiemērotu līdzvērtīgu ierobežojumu attiecībā uz tiem pašiem personas datiem;

| b) | saistībā ar personas datiem, ar kuriem apmainās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm;
  ja šādas dalībvalstu kompetentās iestādes ir tiesīgas ierobežot minēto tiesību izmantošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (5) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (6) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts,
  gadījumā, kad minētās kompetentās iestādes noteiktā ierobežojuma nolūks tiktu apdraudēts, ja kopuzņēmums nepiemērotu līdzvērtīgu ierobežojumu attiecībā uz tiem pašiem personas datiem; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar personas datiem, ar kuriem apmainās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm;

ja šādas dalībvalstu kompetentās iestādes ir tiesīgas ierobežot minēto tiesību izmantošanu, pamatojoties uz aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (5) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts noteikumiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (6) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts,

gadījumā, kad minētās kompetentās iestādes noteiktā ierobežojuma nolūks tiktu apdraudēts, ja kopuzņēmums nepiemērotu līdzvērtīgu ierobežojumu attiecībā uz tiem pašiem personas datiem;

| c) | saistībā ar personas datiem, ar kuriem apmainās ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja ir skaidri pierādīts, ka minēto tiesību un pienākumu izmantošana, visticamāk, apdraudētu ar kopuzņēmuma uzdevumiem saistīto sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.
  Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos apstākļos FCH 2 apspriežas ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien FCH 2 nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no šajos apakšpunktos minētajiem aktiem. |
| --- | --- |

c)

saistībā ar personas datiem, ar kuriem apmainās ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja ir skaidri pierādīts, ka minēto tiesību un pienākumu izmantošana, visticamāk, apdraudētu ar kopuzņēmuma uzdevumiem saistīto sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos apstākļos FCH 2 apspriežas ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien FCH 2 nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no šajos apakšpunktos minētajiem aktiem.

5. pants

Datu subjektu tiesību ierobežojumi

1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos un saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem nosacījumiem pārzinis var ierobežot turpmāk minētās tiesības šā panta 2. punktā minēto apstrādes darbību kontekstā, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi:

| a) | tiesības uz informāciju; |
| --- | --- |

a)

tiesības uz informāciju;

| b) | piekļuves tiesības; |
| --- | --- |

b)

piekļuves tiesības;

| c) | tiesības uz labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu; |
| --- | --- |

c)

tiesības uz labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu;

| d) | datu subjekta tiesības uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu; |
| --- | --- |

d)

datu subjekta tiesības uz informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu;

| e) | tiesības uz elektroniskās saziņas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

e)

tiesības uz elektroniskās saziņas konfidencialitāti.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punkta a) apakšpunktu pienācīgi pamatotos gadījumos un atbilstoši šā lēmuma nosacījumiem pārzinis var piemērot ierobežojumus šādu apstrādes darbību kontekstā:

| a) | veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas; |
| --- | --- |

a)

veicot administratīvu izmeklēšanu un izskatot disciplinārlietas;

| b) | veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF; |
| --- | --- |

b)

veicot provizoriskas darbības saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem, par kuriem ziņots OLAF;

| c) | izskatot trauksmes celšanas procedūras; |
| --- | --- |

c)

izskatot trauksmes celšanas procedūras;

| d) | izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos (7); |
| --- | --- |

d)

izskatot (oficiālas un neoficiālas) procedūras aizskaršanas gadījumos (7);

| e) | izskatot iekšējas un ārējas sūdzības; |
| --- | --- |

e)

izskatot iekšējas un ārējas sūdzības;

| f) | veicot iekšējas revīzijas; |
| --- | --- |

f)

veicot iekšējas revīzijas;

| g) | izmeklēšanas, kuras datu aizsardzības speciālists veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

g)

izmeklēšanas, kuras datu aizsardzības speciālists veic saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 45. panta 2. punktu;

| h) | veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU); |
| --- | --- |

h)

veicot (IT) drošības izmeklēšanu iekšēji vai ar ārēju iesaisti (piemēram, CERT-EU);

| i) | dotāciju pārvaldības vai iepirkuma procedūras ietvaros pēc tam, kad ir pagājis termiņš, kas noteikts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vai piedāvājumu iesniegšanai (8); |
| --- | --- |

i)

dotāciju pārvaldības vai iepirkuma procedūras ietvaros pēc tam, kad ir pagājis termiņš, kas noteikts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus vai piedāvājumu iesniegšanai (8);

Ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv to attaisnojošie iemesli.

3.   Ja kopuzņēmums pilnībā vai daļēji ierobežo 1. punktā minēto tiesību izmantošanu, tas veic pasākumus, kas izklāstīti šā lēmuma 6. un 7. pantā.

4.   Ja datu subjekti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17. pantu pieprasa piekļuvi saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākiem konkrētiem gadījumiem vai noteiktu apstrādes darbību, FCH 2 savu novērtējumu par šo pieprasījumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

6. pants

Ierobežojumu nepieciešamība un samērīgums

1.   Jebkurš 5. pantā minētais ierobežojums ir nepieciešams un samērīgs, ņemot vērā riskus, kas apdraud datu subjektu tiesības un brīvības, un ievērojot pamattiesību un pamatbrīvību būtību demokrātiskā sabiedrībā.

2.   Ja tiek apsvērta ierobežojuma piemērošana, jāveic nepieciešamības un samērīguma tests, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem. Testu veic arī periodiskās pārskatīšanas ietvaros pēc tam, kad ir veikts novērtējums par to, vai ierobežojuma faktiskie un juridiskie iemesli joprojām ir spēkā. To katrā atsevišķā gadījumā dokumentē, izmantojot iekšēju novērtējuma ziņojumu pārskatatbildības nolūkos.

3.   Ierobežojumi ir īslaicīgi, un tos atceļ, tiklīdz vairs nepastāv apstākļi, kas tos attaisno. Jo īpaši, ja tiek uzskatīts, ka ierobežoto tiesību īstenošana vairs neatcels piemērotā ierobežojuma sekas vai tam nebūs negatīva ietekme uz citu datu subjektu tiesībām vai brīvībām.

Kopuzņēmums pēc attiecīgā ierobežojuma pieņemšanas ik pēc sešiem mēnešiem pārskata tā piemērošanu un to dara arī attiecīgās lietas izpētes, procedūras vai izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam pārzinis reizi sešos mēnešos pārliecinās, vai ir nepieciešams attiecīgo ierobežojumu uzturēt spēkā.

4.   Ja FCH 2 pilnīgi vai daļēji piemēro šā lēmuma 5. pantā izklāstītos ierobežojumus, tas sagatavo ierakstu par ierobežojuma pamatojumu, juridisko pamatojumu saskaņā ar 1. punktu, tai skaitā novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu.

Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ietverti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

7. pants

Pienākums sniegt informāciju

1.   FCH 2 datu aizsardzības paziņojumos, privātuma paziņojumos un ierakstos Regulas (ES) 2018/1725 31. panta nozīmē, kuri publicēti tās tīmekļa vietnē un/vai iekštīklā un ar kuriem datu subjektus informē par tiesībām saistībā ar konkrētu procedūru, iekļauj informāciju par šo tiesību iespējamo ierobežošanu. Informācijā ietver tās tiesības, kas var tikt ierobežotas, iemeslus un iespējamo ierobežojuma ilgumu.

Neskarot 6. panta 4. punkta noteikumus, FCH 2, ja tas ir samērīgi, bez nepamatotas kavēšanās un rakstveidā informē individuāli arī visus datu subjektus, kas tiek uzskatīti par personām, kuras skar konkrētās apstrādes darbības, par esošiem vai paredzamiem viņu tiesību ierobežojumiem.

2.   Ja FCH 2 pilnībā vai daļēji ierobežo 5. pantā izklāstītos ierobežojumus, tas attiecīgo datu subjektu informē par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai lūgt Eiropas Savienības Tiesu piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekli.

Šā panta 2. punktā minēto informācijas sniegšanu var atlikt, izlaist vai atteikt, ja, sniedzot šādu informāciju, tiktu atceltas ierobežojuma sekas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu.

8. pants

Datu aizsardzības speciālista veiktā pārskatīšana

1.   FCH 2 bez nepamatotas kavēšanās informē kopuzņēmuma datu aizsardzības speciālistu (“DAS”) ikreiz, kad pārzinis ierobežo datu subjektu tiesību piemērošanu vai pagarina ierobežojuma darbību saskaņā ar šo lēmumu. Pārzinis nodrošina DAS piekļuvi ierakstam, kas satur ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, un ierakstā dokumentē DAS informēšanas datumu.

2.   DAS var rakstveidā pieprasīt pārzinim pārskatīt ierobežojumu piemērošanu. Pārzinis informē DAS rakstveidā par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

3.   DAS iesaista visā procedūras gaitā. Pārzinis informē DAS, kad ierobežojums ir atcelts.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2020. gada 26. maijā

FCH 2 Valdes vārdā –

Valérie BOUILLON-DELPORTE

Valdes priekšsēdētāja

---

(1)  
  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

1

(2)  
  OV L 169, 7.6.2014., 108. lpp.

2

(3)  Kopīgas pārziņas lietās datus apstrādā nolūkos un ar līdzekļiem, par kuriem kopīgie pārziņi vienojušies, kā noteikts Regulas (ES) 2018/1725 28. pantā.

3

(4)  Šis uzskaitījums nav pilnīgs.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) ar fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

6

(7)  Šo apstrādes darbību nepiemēro 5. panta 1. punkta d) apakšpunktam.

7

nepiemēro

(8)  Šo apstrādes darbību piemēro tikai 5. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

8

tikai

---

Labojumi

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/36

---

Labojums Padomes Lēmumā (KĀDP) 2019/797 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 129 I, 2019. gada 17. maijs
  )

16. lappusē 5. panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | vajadzīgi, lai segtu pielikumā uzskaitīto fizisko personu un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...” |
| --- | --- |

“a)

vajadzīgi, lai segtu pielikumā uzskaitīto fizisko personu un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...”

lasīt šādi:

| “a) | vajadzīgi, lai segtu pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru pamatvajadzības un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...”. |
| --- | --- |

“a)

vajadzīgi, lai segtu pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru pamatvajadzības un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...”.

---

| 17.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 230/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 230/37

---

Labojums Padomes Regulā (ES) 2019/796 (2019. gada 17. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret kiberuzbrukumiem, kuri apdraud Savienību vai tās dalībvalstis

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 129 I, 2019. gada 17. maijs
  )

4. lappusē 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | nepieciešami, lai segtu I pielikumā uzskaitīto fizisko personu un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...” |
| --- | --- |

“a)

nepieciešami, lai segtu I pielikumā uzskaitīto fizisko personu un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...”

lasīt šādi:

| “a) | nepieciešami, lai segtu I pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru pamatvajadzības un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...”. |
| --- | --- |

“a)

nepieciešami, lai segtu I pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru pamatvajadzības un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, ...”.

---