# Az Európai Unió C 332/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 332 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 332

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 332/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 332/2 | A tagállamok működési engedélyek megadásáról vagy visszavonásáról szóló határozatainak közzététele a légifuvarozók engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. Permis de Muehlweg – iránti kérelemről) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 4 |
| 2006/C 332/5 | A Kombinált Nómenklatúra (KN) egységes alkalmazása (Árubesorolás) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Közlemény egy a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti kérelemről határidő meghosszabbítása | 10 |
| 2006/C 332/7 | Állami támogatás – Ausztria – C 50/2006 (ex NN 68/2006) számú állami támogatás – Állami garancia a BAWAG-PSK számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | A Bizottság közleménye a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Értesítés építészmérnöki képesítések megnevezéséről (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok | 42 |
| | Európai Beruházási Bank EBB |
| 2006/C 332/1 | Tájékoztatáspolitikai irányelvek – Elvek, szabályok, eljárások | 45 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 332/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 332/2

A tagállamok működési engedélyek megadásáról vagy visszavonásáról szóló határozatainak közzététele a légifuvarozók engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. Permis de Muehlweg – iránti kérelemről) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

4

2006/C 332/5

A Kombinált Nómenklatúra (KN) egységes alkalmazása (Árubesorolás)

7

2006/C 332/6

Közlemény egy a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti kérelemről határidő meghosszabbítása

10

2006/C 332/7

Állami támogatás – Ausztria – C 50/2006 (ex NN 68/2006) számú állami támogatás – Állami garancia a BAWAG-PSK számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

A Bizottság közleménye a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Értesítés építészmérnöki képesítések megnevezéséről (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok

42

Európai Beruházási Bank EBB

2006/C 332/1

Tájékoztatáspolitikai irányelvek – Elvek, szabályok, eljárások

45

| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2006/C 332/2 | A Bizottság által elfogadott törvényhozói javaslatok | 61 |

II   Előkészítő jogi aktusok

Bizottság

2006/C 332/2

A Bizottság által elfogadott törvényhozói javaslatok

61

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2006/C 332/3 | A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok, illetve törvényhozói javaslatok legutóbbi közzétételeHL C 317., 2006.12.23. | 67 |

III   Közlemények

Bizottság

2006/C 332/3

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok, illetve törvényhozói javaslatok legutóbbi közzétételeHL C 317., 2006.12.23.

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Az olvasóhoz | s3 |

2006/C 332/4

Az olvasóhoz

Az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. december 29.

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3170 |
| JPY | Japán yen | 156,93 |
| DKK | Dán korona | 7,4560 |
| GBP | Angol font | 0,67150 |
| SEK | Svéd korona | 9,0404 |
| CHF | Svájci frank | 1,6069 |
| ISK | Izlandi korona | 93,13 |
| NOK | Norvég korona | 8,2380 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5782 |
| CZK | Cseh korona | 27,485 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 251,77 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6972 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8310 |
| RON | Román lej | 3,3835 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,64 |
| SKK | Szlovák korona | 34,435 |
| TRY | Török líra | 1,8640 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6691 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5281 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2409 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8725 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0202 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 224,81 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,2124 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,2793 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3504 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 844,44 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6490 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,546 |
| RUB | Orosz rubel | 34,6800 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,770 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3170

JPY

Japán yen

156,93

DKK

Dán korona

7,4560

GBP

Angol font

0,67150

SEK

Svéd korona

9,0404

CHF

Svájci frank

1,6069

ISK

Izlandi korona

93,13

NOK

Norvég korona

8,2380

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5782

CZK

Cseh korona

27,485

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

251,77

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6972

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8310

RON

Román lej

3,3835

SIT

Szlovén tolar

239,64

SKK

Szlovák korona

34,435

TRY

Török líra

1,8640

AUD

Ausztrál dollár

1,6691

CAD

Kanadai dollár

1,5281

HKD

Hongkongi dollár

10,2409

NZD

Új-zélandi dollár

1,8725

SGD

Szingapúri dollár

2,0202

KRW

Dél-Koreai won

1 224,81

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,2124

CNY

Kínai renminbi

10,2793

HRK

Horvát kuna

7,3504

IDR

Indonéz rúpia

11 844,44

MYR

Maláj ringgit

4,6490

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,546

RUB

Orosz rubel

34,6800

THB

Thaiföldi baht

46,770

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/2

---

A tagállamok működési engedélyek megadásáról vagy visszavonásáról szóló határozatainak közzététele a légifuvarozók engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendelet (1) 13. cikkének (4) bekezdése szerint (2)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 332/02)

AUSZTRIA

Kiadott működési engedélyek

B kategória:   Működési engedélyek a 2407/92 rendelet 5. cikk (7) bekezdése a) pontja szerinti korlátozással

| A légifuvarozó neve | A légifuvarozó címe | Engedélyezett szállítási kapacitás | A határozat érvénybelépésének dátuma |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

A légifuvarozó neve

A légifuvarozó címe

Engedélyezett szállítási kapacitás

A határozat érvénybelépésének dátuma

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

utasok, postai küldemény, rakomány

2006.11.2.

---

(1)  HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

(2)  Az Európai Bizottságot 2005.8.31. előtt tájékoztatták.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/3

---

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerint (1)

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély – ún. „Permis de Muehlweg” – iránti kérelemről)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 332/03)

Az Oelweg társaság (székhelye: 6 rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard, Franciaország) 2006. május 15-én beérkezett kérelmében folyékony vagy gáznemű szénhidrogének kutatására feljogosító, öt évre szóló kizárólagos engedélyért, ún. „Permis de Muelhweg”-ért folyamodott, körülbelül 5,3 négyzetkilométernyi, Bas-Rhin megyében fekvő területre vonatkozóan.

Az engedély érvényességi területének határvonalát a földrajzi koordinátáikkal meghatározott alábbi csúcsokat felsorolásuk sorrendjében összekötő délkörök és szélességi körök ívei alkotják, a párizsi délkört véve kezdő meridiánnak.

| Csúcsok | Földrajzi hosszúság | Földrajzi szélesség |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40 gr K | 54,40 gr É |
| B | 6,36 gr K | 54,40 gr É |
| C | 6,36 gr K | 54,38 gr É |
| D | 6,40 gr K | 54,38 gr É |

Csúcsok

Földrajzi hosszúság

Földrajzi szélesség

A

6,40 gr K

54,40 gr É

B

6,36 gr K

54,40 gr É

C

6,36 gr K

54,38 gr É

D

6,40 gr K

54,38 gr É

A kérelmek benyújtása és az engedély kiadásának feltételei

A kezdeti kérelmet és a versengő kérelmeket beadó kérvényezőknek igazolniuk kell, hogy a bányászati engedélyekre vonatkozó, 1995. április 19-i 95-427 sz. módosított rendelet [décret] 3., 4. és 5. cikkében (Journal officiel de la République française [Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye], 1995. április 22.) meghatározott, majd a bányászati engedélyekre és a földfelszín alatti tárolásra vonatkozó engedélyekre vonatkozó, 2006. június 2-i 2006-648 sz. rendelet [décret] 63. cikkével hatályban tartott engedélyezési feltételek teljesülnek.

Az érdekelt társaságok versengő kérelmet nyújthatnak be e felhívás közzétételétől számított kilencven napon belül az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja 1994. december 30-i C 374. számának 11. oldalán közzétett, a szénhidrogénekre vonatkozó bányászati engedélyek franciaországi megszerzéséről szóló hirdetményben összefoglalt szabályok szerint, amelyeket az 1994. december 30-i 95-427 sz. módosított rendelet állapított meg. A versengő kérelmeket az alább megadott címen lehet benyújtani a bányászatért felelős minisztériumhoz.

A kezdeti kérelemre és a versengő kérelmekre vonatkozó döntések figyelembe veszik a bányászati engedélyek kiadásának az említett rendelet [décret] 5. cikkében foglalt kritériumait, meghozataluk határideje pedig legfeljebb három év attól számítva, hogy a kezdeti kérelem beérkezett a francia hatóságokhoz, azaz legkésőbb 2009. május 16.

A tevékenység folytatására és leállítására vonatkozó feltételek és követelmények.

A kérvényezők figyelmébe ajánljuk a bányászati törvény 79. és 79.1. cikkét és a bányászati munkák elkezdéséről és a bányarendőrségről szóló, 1995. május 9-i 95-696. sz. módosított rendeletet (a Journal officiel de la République française [Francia Köztársaság Hivatalos Közlönye], 1995. május 11.).

További felvilágosítás a Gazdasági, Pénzügyi és Ipari Minisztériumtól igényelhető: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33) 144 97 23 02, fax: (33) 144 97 05 70].

A fent említett rendeleti rendelkezésekhez a Légifrance honlapon, a

http://www.legifrance.gouv.fr internetcímen lehet hozzáférni.

---

(1)  HL L 164., 1994. június 30.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/4

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

(2006/C 332/04)

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a módosítás iránti kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

Módosítás iránti kérelem a 9. cikk és a 17. cikk (2) bekezdése alapján

„SIERRA MÁGINA”

EK-szám: ES/PDO/105/0054

OEM ( X ) OFJ ( )

Kért módosítás(ok)

A termékleírás érintett szakaszcíme(i):

| | A termék elnevezése |
| --- | --- |
| | A termék leírása |
| X | Földrajzi terület |
| | A származás igazolása |
| | Az előállítás módja |
| | Kapcsolat |
| | Címkézés |
| | Nemzeti előírások |

Image

A termék elnevezése

Image

A termék leírása

X

Földrajzi terület

Image

A származás igazolása

Image

Az előállítás módja

Image

Kapcsolat

Image

Címkézés

Image

Nemzeti előírások

Módosítás(ok):

Földrajzi terület

A földrajzi terület kibővül La Guardia de Jaén település közigazgatási területével, amit az indokol, hogy ez a térség fizikai jellemzőit, a termelt fajtákat, a művelési technikákat és gyakorlatot, az ültetvények sűrűségét, az előállított olívaolaj kémiai és érzékszervi jellemzőit, valamint a feldolgozási és az értékesítést megelőző előkészítési folyamatokat tekintve hasonló adottságokkal rendelkezik, mint a „Sierra Mágina” eredetmegjelölés jelenlegi földrajzi területe.

A termelési területet meghatározó részben a következő szövegrész: „A” Sierra Mágina „eredetmegjelölés oltalma alatt álló olívaolaj termelési területét a következő települések közigazgatási területe alkotja: Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva és Cárcheles (Cárchel és Carchelejo)”, kiegészül a következővel:

„La Guardia de Jaén”.

MÓDOSÍTOTT ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„SIERRA MÁGINA”

EK-szám: ES/PDO/105/0054

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló kizárólag tájékoztatás céljára készült. Részletesebb tájékoztatásért az érdeklődők az 1. pontban megjelölt nemzeti hatóságnál vagy az Európai Bizottságnál (1) beszerezhető teljes termékleírást tanulmányozhatják.

1

1.   A tagállam felelős szerve:

| Név: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Cím: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Tel.: | (34) 913 47 53 94 |
| Fax: | (34) 913 47 54 10 |
| e-mail: | sgcaproagro@mapya.es |

Név:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Cím:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Tel.:

(34) 913 47 53 94

Fax:

(34) 913 47 54 10

e-mail:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Csoportosulás:

| Név: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Cím: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Név:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Cím:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Tel.:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

e-mail:

D.O.sierra-magina@swin.net

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

1.5 osztály – Olajok és zsírok (vaj, margarin, étolaj stb.)

4.   Termékleírás (a 4. cikk (2) bekezdésében előírt követelmények összefoglalása)

(a 4. cikk (2) bekezdésében előírt követelmények összefoglalása)

4.1.   Elnevezés: „Sierra Mágina”

4.2.   Leírás: A Picual és a Manzanillo de Jaén olajbogyófajtákból (Olea europea L) nyert extraszűz olívaolaj.

A fontosabbnak tekintett védett fajta a Picual.

Jellemzői: savasság: legfeljebb 0,5°, peroxid-érték: legfeljebb 18.K270, legfeljebb 0,20, nedvesség és szennyezőanyagok: legfeljebb 0,1 %.

270

Nagyon stabil, erősen gyümölcsös és enyhén kesernyés étolaj. Színe az olajbogyó szüretelésének időszakától és az olajfaligetnek a térségben elfoglalt helyétől függően a élénkzöldtől az aranysárgáig terjed.

A védett étolajat legalább 90 %-ban a Picual fajta bogyóiból kell előállítani.

4.3.   Földrajzi terület: A terület elhelyezkedése és kiterjedése: A termőterületet az a természetvédelmi nemzeti park veszi körül, amelyről az eredetmegjelölés a nevét kapta. A terület Jaén tartomány déli részének közepén helyezkedik el, és 16 települést foglal magában. Az olajfaligetek összesen 64 009 hektárt foglalnak el, ami a mezőgazdasági művelésbe vett terület 84 %-a.

Az érintett települések: Jaén tartomány tizenhat települését foglalja magában: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel y Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera és Torres.

4.4.   A származás igazolása: Az olajsajtoló üzemekbe szállított olajbogyók az engedélyezett fajtákhoz tartoznak, és a Szabályozó Tanács nyilvántartásaiba bejegyzett olajfaligetekből származnak. Az olajat a termőterületen található bejegyzett olajsajtoló üzemekben sajtolják ki, a Tanács felügyelőinek ellenőrzése alatt, majd a bejegyzett olajsajtoló üzemekben vagy palackozó üzemekben tárolják. Az így nyert olajat fizikai, kémiai és érzékszervi vizsgálatoknak vetik alá, és csak azokat az olajokat palackozzák és értékesítik a piacon a Szabályozó Tanács számozott hátcímkéivel ellátva, amelyek minden ellenőrzési eljáráson megfeleltek.

4.5.   Az előállítás módja: A nyilvántartott olajfaligetekben termett engedélyezett olajbogyókat az érést követően gondosan begyűjtik, különválasztva a hullott és a leszüretelt bogyókat, majd a begyűjtést követően az olajbogyókat a minőségromlás elkerülése érdekében az előírt körülmények között az olajsajtoló üzemekbe szállítják. A gyümölcsöket megtisztítják és megmossák, és az olaj kipréseléséhez eltávolítják közülük a leveleket, szárakat, földet és a szennyeződéseket, és ezt a folyamatot legfeljebb 48 óra alatt végzik el. Az olaj kinyerése során a Szabályozó Tanács által engedélyezett és felügyelt megfelelő technológiákat alkalmaznak. A kinyert olajat lefejtik, és a megfelelő minőségű olajat elemzik és osztályozzák. Az eredetmegjelölés oltalma kizárólag az extraszűz olajra terjed ki.

4.6.   Kapcsolat: A Sierra Mágina hegyvidéki masszívum, amely egy viszonylag rövid, folytonos, északkeltről délnyugatra húzódó vonal mentén emelkedik a síkság fölé, és kisebb hegyláncok veszik körül. Az olajligetek a masszívum szelídebb lankáin, egészen 850 m magasságig terjednek, így úgy tűnik, mintha a hegység az olajfák tengeréből szigetként emelkedne ki. A térség legelterjedtebb talajfajtái a litoszol, a meszes regoszol, a krómos kambriszol és a luviszol, a klíma a szubtrópusi mediterrán és a mérsékelt övi mediterrán közé esik, az évi középhőmérséklet 13°C-tól 17°C-ig terjed, az évi átalagos csapadékmennyiség 400-800 mm. A hagyományos talajművelési és részleges talajművelési technikák, a metszés, a kártevők és a betegségek elleni védekezés megfelelő környezetet biztosítanak az olajfák fejlődéséhez, amelyek így egészséges bogyókat hoznak, amelyekből a földrajzi környezethez szorosan kapcsolódó jellegzetes tulajdonságokkal rendelkező olajat nyernek.

4.7.   Felügyeleti szerv:

| Név: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Cím: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Név:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Cím:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Tel.:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

e-mail:

D.O.sierra-magina@swin.net

Az ellenőrző szerv megfelel az EN 45 011 szabványnak.

4.8.   Címkézés: A címkén kötelezően fel kell tüntetni a „Sierra Mágina” megnevezést. A címkéket a Szabályozó Tanács engedélyezi. A hátcímkéket a Tanács látja el számozással és osztja ki.

4.9.   Nemzeti előírások:

| — | 25/1970 törvény a szőlőről, a borról és az alkoholtartalmú italokról |
| --- | --- |

—

25/1970 törvény a szőlőről, a borról és az alkoholtartalmú italokról

| — | 1997. február 25-i rendelet a „Sierra Mágina” eredetmegjelölés szabályainak megerősítéséről. |
| --- | --- |

—

1997. február 25-i rendelet a „Sierra Mágina” eredetmegjelölés szabályainak megerősítéséről.

---

(1)  Európai Bizottság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Mezőgazdasági Termékek Minőségpolitikája, B-1049 Brüsszel.

1

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/7

---

A KOMBINÁLT NÓMENKLATÚRA (KN) EGYSÉGES ALKALMAZÁSA

(Árubesorolás)

(2006/C 332/05)

A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 10. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárás alapján elfogadott Magyarázat

Az Európai Közösségek Kombinált Nómenklatúra Magyarázata (2) a következőképpen módosul:

A 324. oldal a következő szöveggel egészül ki:

| „8471 60 80 | Más
  Az ezen alszám alá tartozó monitorok különböző megjelenítési technológiával működnek, mint például a katódsugárcsöves (CRT) és a folyadékkristályos (LCD) kijelző.
  A 84. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 5. e) pontja szerint ezek kizárólag vagy elsősorban automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatosak.
  Az ezen alszám alá tartozó monitorok tulajdonságai általában megkönnyítik a hosszú időtartamú (tartós) közeli nézést.
  Az ezen alszám alá tartozó monitorok a következő tulajdonságokkal rendelkeznek:






  — | csak a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó gép központi feldolgozó egységéből származó jelek vételére alkalmasak; |
| --- | --- | --- |

„8471 60 80

Más

Az ezen alszám alá tartozó monitorok különböző megjelenítési technológiával működnek, mint például a katódsugárcsöves (CRT) és a folyadékkristályos (LCD) kijelző.

A 84. Árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 5. e) pontja szerint ezek kizárólag vagy elsősorban automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatosak.

Az ezen alszám alá tartozó monitorok tulajdonságai általában megkönnyítik a hosszú időtartamú (tartós) közeli nézést.

Az ezen alszám alá tartozó monitorok a következő tulajdonságokkal rendelkeznek:

—

csak a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó gép központi feldolgozó egységéből származó jelek vételére alkalmasak;

| — | képarányuk általában 4:3 vagy 5:4; |
| --- | --- |

—

képarányuk általában 4:3 vagy 5:4;

| — | gyakran tartalmaznak a dőlés vagy forgatás beállítására szolgáló mechanizmust és tükröződésmentes felületeket; |
| --- | --- |

—

gyakran tartalmaznak a dőlés vagy forgatás beállítására szolgáló mechanizmust és tükröződésmentes felületeket;

| — | legfeljebb két beépített hangszórót tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

—

legfeljebb két beépített hangszórót tartalmazhatnak.

Az ezen alszám alá tartozó CRT típusú monitorok még a következő tulajdonságokkal rendelkeznek:

| — | egyedi csatlakozókkal, mint például SUB-D csatlakozó, felszereltek; |
| --- | --- |

—

egyedi csatlakozókkal, mint például SUB-D csatlakozó, felszereltek;

| — | képernyőjükön a képpontok távolsága 0,41 mm-nél kezdődik közepes felbontás esetén, és az a felbontás növekedésével csökken. |
| --- | --- |

—

képernyőjükön a képpontok távolsága 0,41 mm-nél kezdődik közepes felbontás esetén, és az a felbontás növekedésével csökken.

Az ezen alszám alá tartozó, a CRT típusútól eltérő monitorok (pl. LCD) még a következő további tulajdonsággal rendelkeznek, nevezetesen általában a képátmérőjük legfeljebb 48,5 cm (19 hüvelyk).

Az ezen alszám alá tartozó monitorok:

| — | nem csatlakoztathatóak olyan videoforráshoz, mint például a DVD-felvevő vagy -lejátszó, digitális fényképezőgép vagy a videokamera-felvevő, a műholdvevő vagy a videojáték-gép; |
| --- | --- |

—

nem csatlakoztathatóak olyan videoforráshoz, mint például a DVD-felvevő vagy -lejátszó, digitális fényképezőgép vagy a videokamera-felvevő, a műholdvevő vagy a videojáték-gép;

| — | nem tartalmazhatnak olyan elemeket (például chroma-dekódert, Y/C szeparátort), amelyek a monitoron összetett alapsávú videojelből (CVBS), vagy összetett videojelből (amelynek hullámformája megfelel pl. az NTSC, SECAM, PAL, D-MAC televíziós műsorsugárzási szabványnak), vagy S-videojelből származó kép megjelenítését teszik lehetővé, vagy amelyek alkalmassá teszik a monitort olyan jelek, mint a »komponens video« (pl. YUV, YCBCR, YPBPR), »Serial Digital Interface« (Soros Digitális Interfész – SDI), »High-Definition-SDI« (Nagyfelbontású SDI – HD-SDI), és »digital video – DV« (pl. MPEG1, MPEG2, MPEG4) vétele révén kép visszaadására. |
| --- | --- |

—

nem tartalmazhatnak olyan elemeket (például chroma-dekódert, Y/C szeparátort), amelyek a monitoron összetett alapsávú videojelből (CVBS), vagy összetett videojelből (amelynek hullámformája megfelel pl. az NTSC, SECAM, PAL, D-MAC televíziós műsorsugárzási szabványnak), vagy S-videojelből származó kép megjelenítését teszik lehetővé, vagy amelyek alkalmassá teszik a monitort olyan jelek, mint a »komponens video« (pl. YUV, YCBCR, YPBPR), »Serial Digital Interface« (Soros Digitális Interfész – SDI), »High-Definition-SDI« (Nagyfelbontású SDI – HD-SDI), és »digital video – DV« (pl. MPEG1, MPEG2, MPEG4) vétele révén kép visszaadására.

| — | nem lehetnek felszerelve infravörös távirányítóból származó jelek vételére alkalmas infravörös vevővel; |
| --- | --- |

—

nem lehetnek felszerelve infravörös távirányítóból származó jelek vételére alkalmas infravörös vevővel;

| — | nem tartalmazhatnak programváltó (fel/le) gombot; |
| --- | --- |

—

nem tartalmazhatnak programváltó (fel/le) gombot;

| — | nem lehetnek felszerelve interfészekkel, mint például a DVI-D, DVI-I és »High-Definition Multimedia Interface« (Nagyfelbontású Multimédia Interfész – HDMI), még akkor sem, ha az ilyen interfészek nem támogatják a Nagy-sávszélességű Digitális Tartalom – védelmi kódolást (»High-bandwidth Digital Content Protection« – HDCP); |
| --- | --- |

—

nem lehetnek felszerelve interfészekkel, mint például a DVI-D, DVI-I és »High-Definition Multimedia Interface« (Nagyfelbontású Multimédia Interfész – HDMI), még akkor sem, ha az ilyen interfészek nem támogatják a Nagy-sávszélességű Digitális Tartalom – védelmi kódolást (»High-bandwidth Digital Content Protection« – HDCP);

| — | nem lehetnek felszerelve »slot-in« modulokhoz vagy más olyan eszközökhöz való interfészekkel, amelyek videoforráshoz való csatlakozást vagy televíziójelek vételét teszik lehetővé; |
| --- | --- |

—

nem lehetnek felszerelve »slot-in« modulokhoz vagy más olyan eszközökhöz való interfészekkel, amelyek videoforráshoz való csatlakozást vagy televíziójelek vételét teszik lehetővé;

| — | nem alkalmazhatóak az automatikus adatfeldolgozó rendszerektől eltérő rendszerekben (például házimozi-rendszerekben, videoszerkesztő-rendszerekben, orvosi képkezelő rendszerekben, vagy a nyomtatás előtti színnyomatokhoz használt nyomda- vagy grafikai ipari rendszerekben). |
| --- | --- |

—

nem alkalmazhatóak az automatikus adatfeldolgozó rendszerektől eltérő rendszerekben (például házimozi-rendszerekben, videoszerkesztő-rendszerekben, orvosi képkezelő rendszerekben, vagy a nyomtatás előtti színnyomatokhoz használt nyomda- vagy grafikai ipari rendszerekben).

Nem tartoznak ezen alszám alá:

| (a) | televíziós adás vételére alkalmas készülék (8528 vtsz.); |
| --- | --- |

(a)

televíziós adás vételére alkalmas készülék (8528 vtsz.);

| (b) | a 8528 vtsz. alá tartozó videomonitorok; |
| --- | --- |

(b)

a 8528 vtsz. alá tartozó videomonitorok;

| (c) | a 8531 vtsz. alá tartozó jelzőtáblák.” |
| --- | --- |

(c)

a 8531 vtsz. alá tartozó jelzőtáblák.”

A 339. oldalon:

A 339. oldalon:

| 8528 21 14–8528 21 90 | Színes
  A meglévő szöveg helyébe a következő szöveg lép:
  „Az olyan videomonitorok, amelyek különböző megjelenítési technológiával, mint például katódsugárcsöves (CRT), folyadékkristályos kijelzővel (LCD), organikus fénykibocsátó diódával (OLED) vagy plazmával működnek, ezen alszám alá tartoznak, hacsak nem bizonyítható, hogy kizárólag vagy elsősorban automatikus adatfeldolgozó rendszerben használt típusúak.
  Az ezen alszám alá tartozó monitorok tulajdonságai általában megkönnyítik a hosszú időtartamú (tartós) távoli nézést, például kiállításokon és házimozi rendszerekben, televízió stúdiókban és video megfigyelőrendszerekben.
  Néhány monitor megkönnyíti a közeli nézést, például a mérő, ellenőrző vagy orvosi alkalmazásokhoz, a gépjárműveknél hátsó kamerás megfigyeléshez (tolatókamera) vagy a rádiónavigációs segédberendezésekhez.
  Egyes monitorok csatlakozókkal vagy interfészekkel felszereltek, mint például Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I és »High-Definition Multimedia Interface« (Nagyfelbontású Multimédia Interfész – HDMI). Ezek a csatlakozók illetve interfészek valamely videoforrásból, mint például DVD-felvevőből vagy -lejátszóból, digitális fényképezőgépből vagy videokamera-felvevőből, műholdvevőből vagy videojáték-gépből származó jelek vételét teszik lehetővé. Ezek a monitorok felszerelhetőek a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó gépekhez való interfészekkel is.
  Néhány monitor tartalmazhat olyan interfészeket, amelyek olyan forrásokból, mint például pénztárgépből, bankjegykiadó automatából (ATM), rádiónavigációs segédberendezésből, numerikus vezérlőpanelből vagy programozható memóriaellenőrzőből, a 90. Árucsoportba tartozó mérő, ellenőrző vagy orvosi alkalmazásokból származó jelek vételét teszik lehetővé.
  Tartalmazhatnak különálló vörös (R), zöld (G) és kék (B) bemeneteket, illetve olyan elemeket foglalhatnak magukban (például chroma-dekódert, Y/C szeparátort), amelyek a monitoron összetett alapsávú videojelből (CVBS), vagy összetett videojelből (amelynek hullámformája megfelel pl. az NTSC, SECAM, PAL, D-MAC műsorsugárzási szabványnak), vagy S-video jelből származó kép megjelenítését teszik lehetővé, vagy amelyek alkalmassá teszik a monitort olyan jelek, mint a »komponens video« (pl. YUV, YCBCR, YPBPR), »Serial Digital Interface« (Soros Digitális Interfész – SDI), »High-Definition-SDI« (Nagyfelbontású SDI – HD-SDI), valamint »digital video« (MPEG1, MPEG2, MPEG4) vétele révén kép visszaadására.
  Felszerelhetik őket audiojelek vételére alkalmas kapcsolókkal.
  A CRT típusútól eltérő (például LCD és plazma) monitorok esetében a képarány gyakran 16:9 vagy 16:10.
  Nem tartoznak ezen alszámok alá:






  (a) | kizárólag vagy elsősorban automatikus adatfeldolgozó rendszerben használt monitorok (8471 60 80 alszám); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14–8528 21 90

Színes

A meglévő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Az olyan videomonitorok, amelyek különböző megjelenítési technológiával, mint például katódsugárcsöves (CRT), folyadékkristályos kijelzővel (LCD), organikus fénykibocsátó diódával (OLED) vagy plazmával működnek, ezen alszám alá tartoznak, hacsak nem bizonyítható, hogy kizárólag vagy elsősorban automatikus adatfeldolgozó rendszerben használt típusúak.

Az ezen alszám alá tartozó monitorok tulajdonságai általában megkönnyítik a hosszú időtartamú (tartós) távoli nézést, például kiállításokon és házimozi rendszerekben, televízió stúdiókban és video megfigyelőrendszerekben.

Néhány monitor megkönnyíti a közeli nézést, például a mérő, ellenőrző vagy orvosi alkalmazásokhoz, a gépjárműveknél hátsó kamerás megfigyeléshez (tolatókamera) vagy a rádiónavigációs segédberendezésekhez.

Egyes monitorok csatlakozókkal vagy interfészekkel felszereltek, mint például Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I és »High-Definition Multimedia Interface« (Nagyfelbontású Multimédia Interfész – HDMI). Ezek a csatlakozók illetve interfészek valamely videoforrásból, mint például DVD-felvevőből vagy -lejátszóból, digitális fényképezőgépből vagy videokamera-felvevőből, műholdvevőből vagy videojáték-gépből származó jelek vételét teszik lehetővé. Ezek a monitorok felszerelhetőek a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó gépekhez való interfészekkel is.

Néhány monitor tartalmazhat olyan interfészeket, amelyek olyan forrásokból, mint például pénztárgépből, bankjegykiadó automatából (ATM), rádiónavigációs segédberendezésből, numerikus vezérlőpanelből vagy programozható memóriaellenőrzőből, a 90. Árucsoportba tartozó mérő, ellenőrző vagy orvosi alkalmazásokból származó jelek vételét teszik lehetővé.

Tartalmazhatnak különálló vörös (R), zöld (G) és kék (B) bemeneteket, illetve olyan elemeket foglalhatnak magukban (például chroma-dekódert, Y/C szeparátort), amelyek a monitoron összetett alapsávú videojelből (CVBS), vagy összetett videojelből (amelynek hullámformája megfelel pl. az NTSC, SECAM, PAL, D-MAC műsorsugárzási szabványnak), vagy S-video jelből származó kép megjelenítését teszik lehetővé, vagy amelyek alkalmassá teszik a monitort olyan jelek, mint a »komponens video« (pl. YUV, YCBCR, YPBPR), »Serial Digital Interface« (Soros Digitális Interfész – SDI), »High-Definition-SDI« (Nagyfelbontású SDI – HD-SDI), valamint »digital video« (MPEG1, MPEG2, MPEG4) vétele révén kép visszaadására.

B

R

B

R

Felszerelhetik őket audiojelek vételére alkalmas kapcsolókkal.

A CRT típusútól eltérő (például LCD és plazma) monitorok esetében a képarány gyakran 16:9 vagy 16:10.

Nem tartoznak ezen alszámok alá:

(a)

kizárólag vagy elsősorban automatikus adatfeldolgozó rendszerben használt monitorok (8471 60 80 alszám);

| (b) | videotelefonok (8517 19 10 alszám); |
| --- | --- |

(b)

videotelefonok (8517 19 10 alszám);

| (c) | a 8531 vtsz. alá tartozó jelzőtáblák.” |
| --- | --- |

(c)

a 8531 vtsz. alá tartozó jelzőtáblák.”

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb az 1549/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 301., 2006.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 50., 2006.2.28., 1. o.

2

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/10

---

Közlemény egy a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti kérelemről határidő meghosszabbítása

(2006/C 332/06)

Tagállam által benyújtott kérelem

2006. november 20-án egy a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 30. cikkének (4) bekezdése szerinti kérelem érkezett a Bizottsághoz.

Ez a kérelem, amely Dániától származik, a szóban forgó országban működő csomagkézbesítési szolgáltatásokra vonatkozik. A kérelmet közzétették a Hivatalos Lap C sorozata 2006. december 8-i 298. számának 13. oldalán. Az eredeti határidő 2007. február 21.

Tekintettel arra, hogy a Bizottság szolgálatainak további információ beszerzésére és vizsgálatára van szüksége, és összhangban a 30. cikk (6) bekezdésének harmadik mondatában előírtakkal, egy hónappal meghosszabbodik a határidő, amelyen belül a Bizottságnak határoznia kell a szóban forgó kérelem tárgyában.

A végső határidő tehát 2007. március 22.

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb az 1874/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 326., 2004.10.29., 17. o.) módosított rendelet.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/11

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – AUSZTRIA

C 50/2006 (ex NN 68/2006) számú állami támogatás

Állami garancia a BAWAG-PSK számára

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 332/07)

A Bizottság 2006. november 22-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Ausztriát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

A Bizottság úgy határozott, hogy az ezen összefoglalót követő levélben részletezett egyes más támogatásokkal/intézkedésekkel kapcsolatban semmilyen ellenvetéssel nem él.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozóan az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Directorate State Aid II (Állami Támogatások II. Igazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Directorate State Aid II (Állami Támogatások II. Igazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Az észrevételeket közlik Ausztriával. Az észrevételeket benyújtó érdekelt fél – kérését megindokolva – írásban kérheti személyazonossága bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

| (1) | A BAWAG-PSK a bankszektorban és a finanszírozás területén működő, a tőzsdén nem jegyzett vállalatcsoport, amely a pénzügyi szolgáltatások minden területén aktív Ausztriában és külföldön. |
| --- | --- |

(1)

A BAWAG-PSK a bankszektorban és a finanszírozás területén működő, a tőzsdén nem jegyzett vállalatcsoport, amely a pénzügyi szolgáltatások minden területén aktív Ausztriában és külföldön.

1.   A VIZSGÁLT INTÉZKEDÉS

| (2) | Az e határozatban vizsgált intézkedés egy 900 millió eurós állami garancia, amelyet a 2006. május 8-án hatályba lépett BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz törvény (a továbbiakban: a törvény) ítélt oda a BAWAG-PSK-nak. |
| --- | --- |

(2)

Az e határozatban vizsgált intézkedés egy 900 millió eurós állami garancia, amelyet a 2006. május 8-án hatályba lépett BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz törvény (a továbbiakban: a törvény) ítélt oda a BAWAG-PSK-nak.

1.1.   A BAWAG-PSK-t érintő nehézségek közvetlen eredete

| (3) | Ausztria szerint a BAWAG-P.S.K. gazdasági nehézségeit elsősorban a korábbi igazgatóság által végrehajtott két konkrét ügylet, a „karibi ügylet” és a „Refco” okozza. E speciális ügyeleteket az tette lehetővé, hogy elégtelen volt a kockázatellenőrzés és a résztvevők szándékosan megkerülték a hatályos ellenőrzési eszközöket. |
| --- | --- |

(3)

Ausztria szerint a BAWAG-P.S.K. gazdasági nehézségeit elsősorban a korábbi igazgatóság által végrehajtott két konkrét ügylet, a „karibi ügylet” és a „Refco” okozza. E speciális ügyeleteket az tette lehetővé, hogy elégtelen volt a kockázatellenőrzés és a résztvevők szándékosan megkerülték a hatályos ellenőrzési eszközöket.

| (4) | Ezek az események értékkorrekciókhoz vezettek, amelyekhez a 2005-ös mérlegen [...] (1) millió EUR-t kellett elkülöníteni. A BAWAG-PSK a felhalmozódott tartalékból és az éves nettó bevételből csak [...] millió EUR-t tudott fedezni. |
| --- | --- |

(4)

Ezek az események értékkorrekciókhoz vezettek, amelyekhez a 2005-ös mérlegen [...] (1) millió EUR-t kellett elkülöníteni. A BAWAG-PSK a felhalmozódott tartalékból és az éves nettó bevételből csak [...] millió EUR-t tudott fedezni.

| (5) | A sajtóban megjelent figyelmeztetések hatására a betétesek 2006. április végén/május elején nagy arányban vették ki a pénzüket a folyó- és a megtakarítási számlákról. |
| --- | --- |

(5)

A sajtóban megjelent figyelmeztetések hatására a betétesek 2006. április végén/május elején nagy arányban vették ki a pénzüket a folyó- és a megtakarítási számlákról.

1.2.   Az állami garancia

| (6) | Állami garancia nélkül a BAWAG-PSK nem tudott volna megfelelni az osztrák banktörvény (a továbbiakban: BWG) szavatoló és saját tőkére vonatkozó rendelkezéseinek, és nem tudta volna lezárni a 2005-ös éves beszámolót. |
| --- | --- |

(6)

Állami garancia nélkül a BAWAG-PSK nem tudott volna megfelelni az osztrák banktörvény (a továbbiakban: BWG) szavatoló és saját tőkére vonatkozó rendelkezéseinek, és nem tudta volna lezárni a 2005-ös éves beszámolót.

| (7) | Ausztria szerint a garancia az alábbiakat célozza:






  — | A BAWAG P.S.K helyzetének stabilizálása és megerősítése; |
| --- | --- | --- |

(7)

Ausztria szerint a garancia az alábbiakat célozza:

—

A BAWAG P.S.K helyzetének stabilizálása és megerősítése;

| — | a 2005-ös mérleg elkészítésének elősegítése; |
| --- | --- |

—

a 2005-ös mérleg elkészítésének elősegítése;

| — | az értékesítési intézkedések megkezdésének vagy folytatásának elősegítése; |
| --- | --- |

—

az értékesítési intézkedések megkezdésének vagy folytatásának elősegítése;

| — | a BAWAG P.S.K jövőorientált működésének fenntartása; |
| --- | --- |

—

a BAWAG P.S.K jövőorientált működésének fenntartása;

| — | a befeketetők bizalmának növelése az osztrák pénzügyi piac iránt. |
| --- | --- |

—

a befeketetők bizalmának növelése az osztrák pénzügyi piac iránt.

| (8) | A garancia a BAWAG-PSK értékesítését követő 60 nap után, de legkésőbb 2007. július 1-jén jár le. Bizonyos feltételekkel azonban meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(8)

A garancia a BAWAG-PSK értékesítését követő 60 nap után, de legkésőbb 2007. július 1-jén jár le. Bizonyos feltételekkel azonban meghosszabbítható.

| (9) | A BAWAG-PSK a 2007. június 30-án véget érő időszakban évi 0,2 %-os, azt követően 1,2 %-os díjat fizet. |
| --- | --- |

(9)

A BAWAG-PSK a 2007. június 30-án véget érő időszakban évi 0,2 %-os, azt követően 1,2 %-os díjat fizet.

1.3.   A szerkezetátalakítási terv

| (10) | Ausztria megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések elsődleges célja a működési kockázatok csökkentése és a vállalkozás nyereségességének növelése. |
| --- | --- |

(10)

Ausztria megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések elsődleges célja a működési kockázatok csökkentése és a vállalkozás nyereségességének növelése.

1.4.   Enyhítő intézkedések

| (11) | Ausztria szerint számos jel utal arra, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(11)

Ausztria szerint számos jel utal arra, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt.

1.5.   Az értékesítési eljárás

| (12) | A BAWAG-PSK részvényesei részesedésük akár 100 %-át is el kívánják adni. Az értékesítési eljárás befektetési bankár segítségével kezdődött meg. |
| --- | --- |

(12)

A BAWAG-PSK részvényesei részesedésük akár 100 %-át is el kívánják adni. Az értékesítési eljárás befektetési bankár segítségével kezdődött meg.

2.   ÉRTÉKELÉS

| (13) | A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (2) (a továbbiakban: iránymutatás) szerint a BAWAG-PSK nehézséggel küzdő vállalkozás. Ezért a BAWAG-PSK-nak nyújtott garancia állami támogatásnak minősülne. A támogatás jogszerűtlen lenne, mert a végrehajtása előtt nem küldtek róla értesítést.. |
| --- | --- |

(13)

A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (2) (a továbbiakban: iránymutatás) szerint a BAWAG-PSK nehézséggel küzdő vállalkozás. Ezért a BAWAG-PSK-nak nyújtott garancia állami támogatásnak minősülne. A támogatás jogszerűtlen lenne, mert a végrehajtása előtt nem küldtek róla értesítést..

2.1.   A támogatás összege

| (14) | A Bizottság kételkedik abban, hogy Ausztria megfelelően elemezte a garancia támogatási összetevőjét. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság kételkedik abban, hogy Ausztria megfelelően elemezte a garancia támogatási összetevőjét.

2.2.   A jogszerűtlen támogatás összeegyeztethetőségének lehetséges alapjai

| (15) | A garancia összeegyeztethetőségének vizsgálatakor kizárólag az iránymutatás 87. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja lehet elméleti alap. |
| --- | --- |

(15)

A garancia összeegyeztethetőségének vizsgálatakor kizárólag az iránymutatás 87. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja lehet elméleti alap.

2.2.1   A 87. cikk (3) bekezdésének b) pontja

| (16) | Kétséges, hogy a BAWAG-PSK likviditási válsága befolyásolta volna az osztrák pénzügyi rendszert és általánosságban az osztrák gazdaság egészét. |
| --- | --- |

(16)

Kétséges, hogy a BAWAG-PSK likviditási válsága befolyásolta volna az osztrák pénzügyi rendszert és általánosságban az osztrák gazdaság egészét.

2.2.2   Megmentési támogatás

| (17) | Kétséges, hogy a garancia megmentési támogatásként összeegyeztethetőnek minősülhet-e. |
| --- | --- |

(17)

Kétséges, hogy a garancia megmentési támogatásként összeegyeztethetőnek minősülhet-e.

2.2.3   Szerkezetátalakítási támogatás

| (18) | Az iránymutatás meghatározza, hogy a szerkezetátalakítási támogatás milyen feltételekkel minősül összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(18)

Az iránymutatás meghatározza, hogy a szerkezetátalakítási támogatás milyen feltételekkel minősül összeegyeztethetőnek.

Hosszú távú életképesség/szerkezetátalakítási terv

| (19) | A szerkezetátalakítási tervben említett intézkedések nem elegendőek a BAWAG-PSK hosszú távú életképességének helyreállításához. |
| --- | --- |

(19)

A szerkezetátalakítási tervben említett intézkedések nem elegendőek a BAWAG-PSK hosszú távú életképességének helyreállításához.

A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

| (20) | Kétséges, hogy a BAWAG-P.S.K. által végrehajtott vagy tervezett tulajdonrész-csökkentés elegendő-e a verseny indokolatlan torzulásának elkerüléséhez. |
| --- | --- |

(20)

Kétséges, hogy a BAWAG-P.S.K. által végrehajtott vagy tervezett tulajdonrész-csökkentés elegendő-e a verseny indokolatlan torzulásának elkerüléséhez.

Minimálisra szorítkozó támogatás

| (21) | A Bizottságnak további információkra van szüksége annak értékeléséhez, hogy a BAWAG-P.S.K. hozzájárulása eléri-e a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságnak további információkra van szüksége annak értékeléséhez, hogy a BAWAG-P.S.K. hozzájárulása eléri-e a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át.

A támogatás engedélyezésére vonatkozó különleges feltételek

| (22) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében elfogadott intézkedések mellett bármilyen szükségesnek ítélt feltétellel vagy kötelezettséggel biztosíthatja, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdeket veszélyeztető mértékben. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében elfogadott intézkedések mellett bármilyen szükségesnek ítélt feltétellel vagy kötelezettséggel biztosíthatja, hogy a támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdeket veszélyeztető mértékben.

3.   KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint eljárva felkéri Ausztriát, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit és minden olyan információt, amely segíthet a BAWAG-P.S.K.-nak nyújtott állami garancia értékelésében.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.”

---

(1)  Bizalmas információk.

1

(2)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/30

---

A Bizottság közleménye a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

(2006/C 332/08)

| EszSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Vasúti alkalmazások. Zajok. A sínillesztő járművek zajának mérése (ISO 3095:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Vasúti alkalmazások. Zajok. A sínillesztő járművek belső zajának mérése (ISO 3381:2005) | – | |
| CEN | EN 12663:2000
  Vasúttechnika. Vasúti kocsik szilárdsági követelményei | – | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Vasúti alkalmazások. Távolsági járatban közlekedő vasúti járművek légkondicionálása. 1. rész: Kényelmi jellemzők | – | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Vasúti alkalmazások. Fővonali vasúti járművek légkondicionálása. 2. rész: Típusvizsgálatok | – | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Vágány- és váltóaljzat betonból. 1. rész: Általános követelmények | – | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 4. rész: Mozgatás, rögzítés és jelzés | – | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 5. rész: Váltók | – | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 6. rész: Állandó egyszerű és tompa kereszteződések | – | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 7. rész: Kereszteződések mozgó részekkel | – | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 9. rész: Elrendezés | – | |
| CEN | EN 13260:2003
  Vasúti alkalmazások. Kerékpárok és forgóvázak. Kerékpárok. Termékkövetelmények | – | |
| CEN | EN 13262:2004
  Vasúti alkalmazások. Kerékpárok és forgóvázak. Kerekek. Gyártási követelmények | – | |
| CEN | EN 13272:2001
  Vasúttechnika. A tömegközlekedési vasúti járművek belső terének világítása | – | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A sín rögzítésének követelményei. 1. rész: Fogalommeghatározások | – | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | 3. megjegyzés | 2007.2.28. |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A sín rögzítésének követelményei. 2. rész: Rögzítés betonaljzathoz | – | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | 3. megjegyzés | 2007.2.28. |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A sín rögzítésének követelményei. 5. rész: Rögzítés betonlemezhez | – | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | 3. megjegyzés | 2007.2.28. |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Sín. 1. rész: 46 kg/m-es és e fölötti nagyvasúti sín | – | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Sín. 2. rész: A 46 kg/m-es és e fölötti nagyvasúti sínekkel együtt használt váltók és kereszteződések | – | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Sín. 3. rész: Vezetősínek | – | |
| CEN | EN 13715:2006
  Vasúti alkalmazások. Kerékpárok és forgó vázak. Kerekek. Keréktalpprofil | – | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A vágány geometriájának minősége. 1. rész: A vágány geometriájának leírása | – | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Vasúti alkalmazások. Aerodinamika. 4. rész: Aerodinamikai követelmények és vizsgálati módszerek nyílt pályán | – | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Vasúti alkalmazások. Aerodinamikai menettulajdonságok. 5. rész: Aerodinamikai követelmények és vizsgálati módszerek alagutakban | – | |
| CEN | EN 14363:2005
  Vasúti alkalmazások. A vasúti járművek menettulajdonságainak átvételi vizsgálata. A menettulajdonsági jellemzők és a stacioner próbák vizsgálata | – | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Vasúti alkalmazások. A fékút, a lassulási út és a rögzítőfékezés számítási módjai. 1. rész: Általános algoritmusok | – | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Vasúti alkalmazások. Vasúti járművek féktárcsái. 1. rész: A kerékcsapágyra vagy hajtótengelyre sajtolt vagy zsugorított féktárcsák méretei és minőségi követelményei | – | |
| CEN | EN 14601:2005
  Vasúti alkalmazások. Fékcsövek és a főlégtartály csöveinek egyenes és hajlított végei | – | |
| CEN | EN 14752:2005
  Vasúti alkalmazások. A kocsiállomány ajtajai | – | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Vasúti alkalmazások. A vezetőfülkék légkondicionálása. 1. rész: Komfortjellemzők | – | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Vasúti alkalmazások. A vezetőfülkék légkondicionálása. 2. rész: Típusvizsgálatok | – | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Vasúti alkalmazások. Telepített berendezések. Villamos vontatási felső munkavezeték | Nincs | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 1. rész: Általános előírások | Nincs | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 2. rész: A teljes vasúti rendszer zavarkibocsátása a külvilág felé | Nincs | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 3-1. rész: Gördülőállomány. Szerelvény és a teljes jármű | Nincs | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 3-2. rész: Gördülőállomány. Készülékek | Nincs | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 4. rész: A jelző- és távközlőkészülékek zavarkibocsátása és zavartűrése | Nincs | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 5. rész: Telepített energiaellátó berendezések és készülékek zavarkibocsátása és zavartűrése | Nincs | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Vasúti alkalmazások. Telepített berendezések. 1. rész: Védőintézkedések a villamos biztonság és a földelés számára | Nincs | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Vasúti alkalmazások. Szigeteléskoordináció. 1. rész: Alapkövetelmények. Légközök és kúszóáramutak az összes villamos és elektronikus berendezéshez | Nincs | |
| A1:2003 módosítás az EN 50124-1:2001-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.10.1.) |
| A2:2005 módosítás az EN 50124-1:2001-hoz | 3. megjegyzés | 2008.5.1. |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Vasúti alkalmazások. Szigeteléskoordináció. 2. rész: Túlfeszültségek és a vonatkozó védelem | Nincs | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Vasúti alkalmazások. A berendezések környezeti feltételei. 1. rész: A gördülőállományon használt berendezések | Nincs | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Vasúti alkalmazások. A berendezések környezeti feltételei. 3. rész: Jelző- és távközlő berendezések | Nincs | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Vasúti alkalmazások. A megbízhatóság, az üzemkészség, a karbantarthatóság és a biztonság (RAMS) előírása és bizonyítása. 1. rész: Alapvető követelmények és az általános folyamat | Nincs | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Vasúti alkalmazások. Távközlési, biztosítóberendezési és adatfeldolgozó rendszerek. Szoftverek vasúti vezérlő- és ellenőrzőrendszerekhez | Nincs | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Vasúti alkalmazások. Távközlési, biztosítóberendezési és adatfeldolgozó rendszerek. Biztonsági elektronikai rendszerek biztosítóberendezésekhez | Nincs | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Vasúti alkalmazások. Telepített berendezések. Villamos vontatás. Hornyolt munkavezeték rézből és rézötvözetből | Nincs | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Vasúti alkalmazások. A gördülőállományon használt elektronikus berendezések | Nincs | |
| A1:2002 módosítás az EN 50155:2001-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.9.1.) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Vasúti alkalmazások. Távközlő-, jelző- és adatfeldolgozó rendszerek. 1. rész: Biztonsági távközlés zárt átviteli rendszerekben | Nincs | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Vasúti alkalmazások. Távközlő-, jelző- és adatfeldolgozó rendszerek. 2. rész: Biztonsági távközlés nyílt átviteli rendszerekben | Nincs | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Vasúti alkalmazások. A vontatási rendszerek tápfeszültségei | Nincs | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Vasúti alkalmazások. Gördülőállomány. Áramszedők: Jellemzők és vizsgálatok. 1. rész: Áramszedők nagyvasúti járművekhez | Nincs | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Vasúti alkalmazások. A gördülőállomány és a szerelvényérzékelő rendszerek közötti összeférhetőség | Nincs | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Vasúti alkalmazások. Áramszedő rendszerek. Az áramszedő és a felsővezeték közötti dinamikus kölcsönhatás méréseinek követelményei és érvényesítése (validálása) | Nincs | |
| A1:2004 módosítás az EN 50317:2002-hoz | 3. megjegyzés | 2007.10.1. |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Vasúti alkalmazások. Áramszedő rendszerek. Az áramszedő és a felsővezeték közötti kölcsönhatás műszaki ismérvei (a szabad hozzáférés megvalósítására) | Nincs | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Vasúti alkalmazások. Az energiaellátás és a gördülőállomány. Az együttműködés eléréséhez szükséges, az energiaellátás (alállomás) és a gördülőállomány közötti koordináció műszaki ismérvei | Nincs | |

EszSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN ISO 3095:2005

Vasúti alkalmazások. Zajok. A sínillesztő járművek zajának mérése (ISO 3095:2005)

–

CEN

EN ISO 3381:2005

Vasúti alkalmazások. Zajok. A sínillesztő járművek belső zajának mérése (ISO 3381:2005)

–

CEN

EN 12663:2000

Vasúttechnika. Vasúti kocsik szilárdsági követelményei

–

CEN

EN 13129-1:2002

Vasúti alkalmazások. Távolsági járatban közlekedő vasúti járművek légkondicionálása. 1. rész: Kényelmi jellemzők

–

CEN

EN 13129-2:2004

Vasúti alkalmazások. Fővonali vasúti járművek légkondicionálása. 2. rész: Típusvizsgálatok

–

CEN

EN 13230-1:2002

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Vágány- és váltóaljzat betonból. 1. rész: Általános követelmények

–

CEN

EN 13232-4:2005

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 4. rész: Mozgatás, rögzítés és jelzés

–

CEN

EN 13232-5:2005

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 5. rész: Váltók

–

CEN

EN 13232-6:2005

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 6. rész: Állandó egyszerű és tompa kereszteződések

–

CEN

EN 13232-7:2006

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 7. rész: Kereszteződések mozgó részekkel

–

CEN

EN 13232-9:2006

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Váltók és kereszteződések. 9. rész: Elrendezés

–

CEN

EN 13260:2003

Vasúti alkalmazások. Kerékpárok és forgóvázak. Kerékpárok. Termékkövetelmények

–

CEN

EN 13262:2004

Vasúti alkalmazások. Kerékpárok és forgóvázak. Kerekek. Gyártási követelmények

–

CEN

EN 13272:2001

Vasúttechnika. A tömegközlekedési vasúti járművek belső terének világítása

–

CEN

EN 13481-1:2002

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A sín rögzítésének követelményei. 1. rész: Fogalommeghatározások

–

EN 13481-1:2002/A1:2006

3. megjegyzés

2007.2.28.

CEN

EN 13481-2:2002

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A sín rögzítésének követelményei. 2. rész: Rögzítés betonaljzathoz

–

EN 13481-2:2002/A1:2006

3. megjegyzés

2007.2.28.

CEN

EN 13481-5:2002

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A sín rögzítésének követelményei. 5. rész: Rögzítés betonlemezhez

–

EN 13481-5:2002/A1:2006

3. megjegyzés

2007.2.28.

CEN

EN 13674-1:2003

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Sín. 1. rész: 46 kg/m-es és e fölötti nagyvasúti sín

–

CEN

EN 13674-2:2006

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Sín. 2. rész: A 46 kg/m-es és e fölötti nagyvasúti sínekkel együtt használt váltók és kereszteződések

–

CEN

EN 13674-3:2006

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. Sín. 3. rész: Vezetősínek

–

CEN

EN 13715:2006

Vasúti alkalmazások. Kerékpárok és forgó vázak. Kerekek. Keréktalpprofil

–

CEN

EN 13848-1:2003

Vasúti alkalmazások. Vágányfektetés. A vágány geometriájának minősége. 1. rész: A vágány geometriájának leírása

–

CEN

EN 14067-4:2005

Vasúti alkalmazások. Aerodinamika. 4. rész: Aerodinamikai követelmények és vizsgálati módszerek nyílt pályán

–

CEN

EN 14067-5:2006

Vasúti alkalmazások. Aerodinamikai menettulajdonságok. 5. rész: Aerodinamikai követelmények és vizsgálati módszerek alagutakban

–

CEN

EN 14363:2005

Vasúti alkalmazások. A vasúti járművek menettulajdonságainak átvételi vizsgálata. A menettulajdonsági jellemzők és a stacioner próbák vizsgálata

–

CEN

EN 14531-1:2005

Vasúti alkalmazások. A fékút, a lassulási út és a rögzítőfékezés számítási módjai. 1. rész: Általános algoritmusok

–

CEN

EN 14535-1:2005

Vasúti alkalmazások. Vasúti járművek féktárcsái. 1. rész: A kerékcsapágyra vagy hajtótengelyre sajtolt vagy zsugorított féktárcsák méretei és minőségi követelményei

–

CEN

EN 14601:2005

Vasúti alkalmazások. Fékcsövek és a főlégtartály csöveinek egyenes és hajlított végei

–

CEN

EN 14752:2005

Vasúti alkalmazások. A kocsiállomány ajtajai

–

CEN

EN 14813-1:2006

Vasúti alkalmazások. A vezetőfülkék légkondicionálása. 1. rész: Komfortjellemzők

–

CEN

EN 14813-2:2006

Vasúti alkalmazások. A vezetőfülkék légkondicionálása. 2. rész: Típusvizsgálatok

–

CENELEC

EN 50119:2001

Vasúti alkalmazások. Telepített berendezések. Villamos vontatási felső munkavezeték

Nincs

CENELEC

EN 50121-1:2000

Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 1. rész: Általános előírások

Nincs

CENELEC

EN 50121-2:2000

Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 2. rész: A teljes vasúti rendszer zavarkibocsátása a külvilág felé

Nincs

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 3-1. rész: Gördülőállomány. Szerelvény és a teljes jármű

Nincs

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 3-2. rész: Gördülőállomány. Készülékek

Nincs

CENELEC

EN 50121-4:2000

Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 4. rész: A jelző- és távközlőkészülékek zavarkibocsátása és zavartűrése

Nincs

CENELEC

EN 50121-5:2000

Vasúti alkalmazások. Elektromágneses összeférhetőség. 5. rész: Telepített energiaellátó berendezések és készülékek zavarkibocsátása és zavartűrése

Nincs

CENELEC

EN 50122-1:1997

Vasúti alkalmazások. Telepített berendezések. 1. rész: Védőintézkedések a villamos biztonság és a földelés számára

Nincs

CENELEC

EN 50124-1:2001

Vasúti alkalmazások. Szigeteléskoordináció. 1. rész: Alapkövetelmények. Légközök és kúszóáramutak az összes villamos és elektronikus berendezéshez

Nincs

A1:2003 módosítás az EN 50124-1:2001-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.10.1.)

A2:2005 módosítás az EN 50124-1:2001-hoz

3. megjegyzés

2008.5.1.

CENELEC

EN 50124-2:2001

Vasúti alkalmazások. Szigeteléskoordináció. 2. rész: Túlfeszültségek és a vonatkozó védelem

Nincs

CENELEC

EN 50125-1:1999

Vasúti alkalmazások. A berendezések környezeti feltételei. 1. rész: A gördülőállományon használt berendezések

Nincs

CENELEC

EN 50125-3:2003

Vasúti alkalmazások. A berendezések környezeti feltételei. 3. rész: Jelző- és távközlő berendezések

Nincs

CENELEC

EN 50126-1:1999

Vasúti alkalmazások. A megbízhatóság, az üzemkészség, a karbantarthatóság és a biztonság (RAMS) előírása és bizonyítása. 1. rész: Alapvető követelmények és az általános folyamat

Nincs

CENELEC

EN 50128:2001

Vasúti alkalmazások. Távközlési, biztosítóberendezési és adatfeldolgozó rendszerek. Szoftverek vasúti vezérlő- és ellenőrzőrendszerekhez

Nincs

CENELEC

EN 50129:2003

Vasúti alkalmazások. Távközlési, biztosítóberendezési és adatfeldolgozó rendszerek. Biztonsági elektronikai rendszerek biztosítóberendezésekhez

Nincs

CENELEC

EN 50149:2001

Vasúti alkalmazások. Telepített berendezések. Villamos vontatás. Hornyolt munkavezeték rézből és rézötvözetből

Nincs

CENELEC

EN 50155:2001

Vasúti alkalmazások. A gördülőállományon használt elektronikus berendezések

Nincs

A1:2002 módosítás az EN 50155:2001-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.9.1.)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Vasúti alkalmazások. Távközlő-, jelző- és adatfeldolgozó rendszerek. 1. rész: Biztonsági távközlés zárt átviteli rendszerekben

Nincs

CENELEC

EN 50159-2:2001

Vasúti alkalmazások. Távközlő-, jelző- és adatfeldolgozó rendszerek. 2. rész: Biztonsági távközlés nyílt átviteli rendszerekben

Nincs

CENELEC

EN 50163:2004

Vasúti alkalmazások. A vontatási rendszerek tápfeszültségei

Nincs

CENELEC

EN 50206-1:1998

Vasúti alkalmazások. Gördülőállomány. Áramszedők: Jellemzők és vizsgálatok. 1. rész: Áramszedők nagyvasúti járművekhez

Nincs

CENELEC

EN 50238:2003

Vasúti alkalmazások. A gördülőállomány és a szerelvényérzékelő rendszerek közötti összeférhetőség

Nincs

CENELEC

EN 50317:2002

Vasúti alkalmazások. Áramszedő rendszerek. Az áramszedő és a felsővezeték közötti dinamikus kölcsönhatás méréseinek követelményei és érvényesítése (validálása)

Nincs

A1:2004 módosítás az EN 50317:2002-hoz

3. megjegyzés

2007.10.1.

CENELEC

EN 50367:2006

Vasúti alkalmazások. Áramszedő rendszerek. Az áramszedő és a felsővezeték közötti kölcsönhatás műszaki ismérvei (a szabad hozzáférés megvalósítására)

Nincs

CENELEC

EN 50388:2005

Vasúti alkalmazások. Az energiaellátás és a gördülőállomány. Az együttműködés eléréséhez szükséges, az energiaellátás (alállomás) és a gördülőállomány közötti koordináció műszaki ismérvei

Nincs

| 1. megjegyzés: | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/35

---

Értesítés építészmérnöki képesítések megnevezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 332/09)

Az építészmérnöki oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló 1985. június 10-i 85/384/EGK tanácsi irányelv és különösen annak 7. cikke, továbbá a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és különösen annak 21 cikke (7) bekezdése elrendeli, hogy a tagállamoknak be kell jelenteniük a Bizottságnak az ezen irányelvek hatálya alá eső területek okleveleinek, bizonyítványainak és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványainak kiállításával kapcsolatban általuk elfogadott jogszabályi, szabályozási és közigazgatási rendelkezéseket. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában ennek megfelelő közleményt ad ki, amely felsorolja az oklevelek, bizonyítványok és egyéb tanúsítványok, illetve – adott esetben – az ennek megfelelő szakmai címek tagállamok által elfogadott elnevezéseit.

Portugália olyan új megnevezést jelentett be, amelyet fel kell venni a 85/384/EGK irányelvben és a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 7.1. pontjában előírt, az építészmérnöki okleveleket és bizonyítványokat, valamint az építészmérnöki képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványokat tartalmazó jegyzékbe.

A 85/384/EGK irányelv 7. cikke, illetőleg a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 7.1. pontja alapján közzétett 2005/C 135/05. közlemény (1) ennek megfelelően a következőképpen módosul:

| | a Portugáliára vonatkozó sorban az oklevél megnevezését és az oklevelet kibocsátó szervet tartalmazó rovat kiegészül a következő adatokkal:






  — | Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

a Portugáliára vonatkozó sorban az oklevél megnevezését és az oklevelet kibocsátó szervet tartalmazó rovat kiegészül a következő adatokkal:

—

Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

A 2005/36/EGK irányelv V. melléklete 7.1. pontjának vonatkozó táblázatai tehát most a következő adatokat tartalmazzák:

5.7.1.   A 46. cikk értelmében elismert építészmérnöki oklevelek

| Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Tanév dátuma

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | „Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

„Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  A 2006. január 6-i 2006/C 3/12. és a 2006. június 24-i 2006/C 148/11. közleménnyel módosított, 2005. június 2-i 2005/C 135/05. bizottsági közlemény, HL C 135., 2005.6.2., 5. o.

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/42

---

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok

(2006/C 332/10)

| Dokumentum | Rész | Dátum | Cím |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2006) 389 | | 2006.7.14. | A Bizottság közleménye az európai gazdasági és monetáris unióval kapcsolatos kérdések kutatásának és elemzésének elősegítésére vonatkozó cselekvési program |
| COM(2006) 400 | | 2006.7.17. | Zöld könyv a házassági vagyonjogi rendszerekre vonatkozó kollíziós szabályokról, különös tekintettel a joghatóságra és a kölcsönös elismerésre |
| COM(2006) 474 | | 2006.9.1. | Zöld könyv a bűnüldöző, a vám- és az egyéb biztonsági hatóságok munkájában alkalmazott felderítési technológiákról |
| COM(2006) 490 | | 2006.9.13. | A Bizottság közleménye a hat európai koordinátor éves jelentése a transzeurópai közlekedési hálózat bizonyos projektjeinek előrehaladásáról |
| COM(2006) 519 | | 2006.9.20. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért |
| COM(2006) 231 | | 2006.9.22. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A talajvédelemről szóló tematikus stratégia |
| COM(2006) 550 | | 2006.9.25. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak a Kínai Népköztársaságból, Hongkongból és Malajziából származó írható kompakt lemezek (CD-R+/-ek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről |
| COM(2006) 551 | | 2006.9.25. | A Bizottság közleménye: Éves jelentés a 2004. április 29-i 866/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról és az alkalmazásából adódó helyzetről |
| COM(2006) 549 | | 2006.9.26. | A Bizottság közleménye: Monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról |
| COM(2006) 552 | | 2006.9.26. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokról |
| COM(2006) 558 | | 2006.9.29. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 104/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról |
| COM(2006) 568 | | 2006.10.3. | A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vízummentesség területén a viszonosság nélküli helyzeteknek egyes harmadik országok általi fenntartásáról a viszonossági mechanizmus tekintetében a 851/2005/EK rendelet által módosított, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (5) bekezdésének megfelelően |
| COM(2006) 567 | | 2006.10.4. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Globális Európa: Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához |
| COM(2006) 583 | | 2006.10.6. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a magán- és közvagyonnak az éghajlatbarát, megfizethető és biztos energiaforrásokhoz való világszintű hozzáférés kialakítása érdekében történő felhasználásáról – A globális energiahatékonysági és megújuló energia alap |
| COM(2006) 563 | | 2006.10.12. | A Bizottság közleménye: Jelentés az Írországért Nemzetközi Alapról a 177/2005/EK tanácsi rendelet 5. cikke értelmében |
| COM(2006) 574 | | 2006.10.12. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról |
| COM(2006) 589 | | 2006.10.12. | A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak (Informális ülés Lahtiban – Finnország, 2006. október 20.) Az innovációt támogató, modern Európa |
| COM(2006) 590 | | 2006.10.12. | A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: Az energiapolitikát érintő külkapcsolatok az elvektől a cselekvésig |
| COM(2006) 593 | | 2006.10.16. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a szövetek és sejtek önkéntes és térítésmentes adományozásának tagállamok általi ösztönzéséről |
| COM(2006) 592 | | 2006.10.17. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak: Az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség (FEMIP) értékelése és jövőbeni lehetőségek |
| COM(2006) 597 | | 2006.10.17. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az Európai Közösségek 2005. évi hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységéről |
| COM(2006) 595 | | 2006.10.18. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a postai irányelv (a 2002/39/EK irányelvvel módosított 97/67/EK irányelv) alkalmazásáról |
| COM(2006) 596 | | 2006.10.18. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Előretekintő tanulmány a postai belső piac 2009-es teljes megvalósításának az egyetemes szolgáltatásra gyakorolt hatásáról |
| COM(2006) 612 | | 2006.10.18. | A Bizottság közleménye: Az Európai Fejlesztési Alap (EFA): A kötelezettségvállalások, a kifizetések és a tagállamok által befizetendő hozzájárulások becslése a 2006. és 2007. évre és a kötelezettségvállalások és a kifizetések előrejelzése a 2008–2011 időszakra |
| COM(2006) 601 | | 2006.10.20. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az EU Afrika-stratégiája: Az EU regionális politikai partnerségi programja a békéért, biztonságért és fejlődésért Afrika szarva térségében |
| COM(2006) 614 | | 2006.10.23. | A Bizottság közleménye: Felnőttkori tanulás: Tanulni sohasem késő |
| COM(2006) 611 | | 2006.10.24. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az IDABC-program végrehajtásának értékeléséről |
| COM(2006) 617 | | 2006.10.24. | A Bizottság ajánlása a Tanácsnak az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kazah Köztársaság kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás jóváhagyásáról |
| COM(2006) 618 | | 2006.10.24. | Zöld könyv az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: Bankszámlák letiltása |
| COM(2006) 625 | | 2006.10.24. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében támogató uniós stratégia |
| COM(2006) 629 | | 2006.10.24. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A Bizottság 2007-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja |
| COM(2006) 626 | | 2006.10.25. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról |
| COM(2006) 638 | | 2006.10.27. | A Bizottság jelentése :17. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról – 2005 |
| COM(2006) 639 | | 2006.10.27. | A Bizottság jelentése az SKV-irányelv és a Közösségi Alapok közötti kapcsolat |
| COM(2006) 648 | | 2006.10.27. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az Európai Unió, Hongkong és Makaó: az együttműködés lehetőségei 2007–2013 |
| COM(2006) 660 | | 2006.11.6. | A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a 2000–2005 közötti időszakra kiterjedő előrehaladási jelentés a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó irányelvek (nagysebességű vasutak esetében a 96/48/EK, hagyományos vasutak esetében a 2001/16/EK irányelv) alkalmazásáról |
| COM(2006) 661 | | 2006.11.6. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Közlemény az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát előmozdító (Biztonságosabb internet plusz) többéves közösségi program végrehajtásáról |
| COM(2006) 663 | | 2006.11.6. | A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az internet biztonságosabb használatát a világhálón található tiltott és káros tartalom ellen folytatott harccal elősegítő többéves közösségi cselekvési terv végrehajtásának végleges értékelése |

Dokumentum

Rész

Dátum

Cím

COM(2006) 389

2006.7.14.

A Bizottság közleménye az európai gazdasági és monetáris unióval kapcsolatos kérdések kutatásának és elemzésének elősegítésére vonatkozó cselekvési program

COM(2006) 400

2006.7.17.

Zöld könyv a házassági vagyonjogi rendszerekre vonatkozó kollíziós szabályokról, különös tekintettel a joghatóságra és a kölcsönös elismerésre

COM(2006) 474

2006.9.1.

Zöld könyv a bűnüldöző, a vám- és az egyéb biztonsági hatóságok munkájában alkalmazott felderítési technológiákról

COM(2006) 490

2006.9.13.

A Bizottság közleménye a hat európai koordinátor éves jelentése a transzeurópai közlekedési hálózat bizonyos projektjeinek előrehaladásáról

COM(2006) 519

2006.9.20.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért

COM(2006) 231

2006.9.22.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A talajvédelemről szóló tematikus stratégia

COM(2006) 550

2006.9.25.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak a Kínai Népköztársaságból, Hongkongból és Malajziából származó írható kompakt lemezek (CD-R+/-ek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

COM(2006) 551

2006.9.25.

A Bizottság közleménye: Éves jelentés a 2004. április 29-i 866/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról és az alkalmazásából adódó helyzetről

COM(2006) 549

2006.9.26.

A Bizottság közleménye: Monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról

COM(2006) 552

2006.9.26.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokról

COM(2006) 558

2006.9.29.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 104/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

COM(2006) 568

2006.10.3.

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a vízummentesség területén a viszonosság nélküli helyzeteknek egyes harmadik országok általi fenntartásáról a viszonossági mechanizmus tekintetében a 851/2005/EK rendelet által módosított, a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikke (5) bekezdésének megfelelően

COM(2006) 567

2006.10.4.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Globális Európa: Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához

COM(2006) 583

2006.10.6.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a magán- és közvagyonnak az éghajlatbarát, megfizethető és biztos energiaforrásokhoz való világszintű hozzáférés kialakítása érdekében történő felhasználásáról – A globális energiahatékonysági és megújuló energia alap

COM(2006) 563

2006.10.12.

A Bizottság közleménye: Jelentés az Írországért Nemzetközi Alapról a 177/2005/EK tanácsi rendelet 5. cikke értelmében

COM(2006) 574

2006.10.12.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról

COM(2006) 589

2006.10.12.

A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak (Informális ülés Lahtiban – Finnország, 2006. október 20.) Az innovációt támogató, modern Európa

COM(2006) 590

2006.10.12.

A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: Az energiapolitikát érintő külkapcsolatok az elvektől a cselekvésig

COM(2006) 593

2006.10.16.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a szövetek és sejtek önkéntes és térítésmentes adományozásának tagállamok általi ösztönzéséről

COM(2006) 592

2006.10.17.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak: Az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség (FEMIP) értékelése és jövőbeni lehetőségek

COM(2006) 597

2006.10.17.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az Európai Közösségek 2005. évi hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységéről

COM(2006) 595

2006.10.18.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a postai irányelv (a 2002/39/EK irányelvvel módosított 97/67/EK irányelv) alkalmazásáról

COM(2006) 596

2006.10.18.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Előretekintő tanulmány a postai belső piac 2009-es teljes megvalósításának az egyetemes szolgáltatásra gyakorolt hatásáról

COM(2006) 612

2006.10.18.

A Bizottság közleménye: Az Európai Fejlesztési Alap (EFA): A kötelezettségvállalások, a kifizetések és a tagállamok által befizetendő hozzájárulások becslése a 2006. és 2007. évre és a kötelezettségvállalások és a kifizetések előrejelzése a 2008–2011 időszakra

COM(2006) 601

2006.10.20.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az EU Afrika-stratégiája: Az EU regionális politikai partnerségi programja a békéért, biztonságért és fejlődésért Afrika szarva térségében

COM(2006) 614

2006.10.23.

A Bizottság közleménye: Felnőttkori tanulás: Tanulni sohasem késő

COM(2006) 611

2006.10.24.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az IDABC-program végrehajtásának értékeléséről

COM(2006) 617

2006.10.24.

A Bizottság ajánlása a Tanácsnak az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kazah Köztársaság kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás jóváhagyásáról

COM(2006) 618

2006.10.24.

Zöld könyv az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: Bankszámlák letiltása

COM(2006) 625

2006.10.24.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében támogató uniós stratégia

COM(2006) 629

2006.10.24.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A Bizottság 2007-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja

COM(2006) 626

2006.10.25.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

COM(2006) 638

2006.10.27.

A Bizottság jelentése :17. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról – 2005

COM(2006) 639

2006.10.27.

A Bizottság jelentése az SKV-irányelv és a Közösségi Alapok közötti kapcsolat

COM(2006) 648

2006.10.27.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az Európai Unió, Hongkong és Makaó: az együttműködés lehetőségei 2007–2013

COM(2006) 660

2006.11.6.

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a 2000–2005 közötti időszakra kiterjedő előrehaladási jelentés a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó irányelvek (nagysebességű vasutak esetében a 96/48/EK, hagyományos vasutak esetében a 2001/16/EK irányelv) alkalmazásáról

COM(2006) 661

2006.11.6.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Közlemény az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát előmozdító (Biztonságosabb internet plusz) többéves közösségi program végrehajtásáról

COM(2006) 663

2006.11.6.

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az internet biztonságosabb használatát a világhálón található tiltott és káros tartalom ellen folytatott harccal elősegítő többéves közösségi cselekvési terv végrehajtásának végleges értékelése

Ezek a szövegek az EUR-Lexen hozzáférhetők: http://eur-lex.europa.eu

---

Európai Beruházási Bank EBB

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/45

---

TÁJÉKOZTATÁSPOLITIKAI IRÁNYELVEK

Elvek, szabályok, eljárások

(2006/C 332/11)

BEVEZETŐ

Áttekintés

| 1. | Az Európai Beruházási Bank (EBB) – a 2004 júniusában megjelent Átlátható működés irányelvei („Transparency Policy”) c. dokumentumban foglaltak szerint – fenntartás nélkül kiáll a nyitottság és átláthatóság elve mellett (http://www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Beruházási Bank (EBB) – a 2004 júniusában megjelent Átlátható működés irányelvei („Transparency Policy”) c. dokumentumban foglaltak szerint – fenntartás nélkül kiáll a nyitottság és átláthatóság elve mellett (http://www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | A tájékoztatáspolitikai irányelveket – nyilvános konzultációt követően – az EBB igazgatótanácsa 2006. március 28-án jóváhagyta és az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (1) megjelentette. Az irányelvek a bank korábbi tájékoztatáspolitikai irányelveinek helyébe lépnek, melyek Az információk nyilvános hozzáféréséről („Public Access to Information”) címen, az Iratok nyilvános hozzáférésével kapcsolatos szabályokkal („Rules on Public Access to Documents”) együtt jelentek meg 2002-ben. A tájékoztatáspolitikai irányelvek az EBB honlapján elektronikus formában, illetve nyomtatott formában is hozzáférhetők az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén. |
| --- | --- |

2.

A tájékoztatáspolitikai irányelveket – nyilvános konzultációt követően – az EBB igazgatótanácsa 2006. március 28-án jóváhagyta és az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (1) megjelentette. Az irányelvek a bank korábbi tájékoztatáspolitikai irányelveinek helyébe lépnek, melyek Az információk nyilvános hozzáféréséről („Public Access to Information”) címen, az Iratok nyilvános hozzáférésével kapcsolatos szabályokkal („Rules on Public Access to Documents”) együtt jelentek meg 2002-ben. A tájékoztatáspolitikai irányelvek az EBB honlapján elektronikus formában, illetve nyomtatott formában is hozzáférhetők az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén.

| 3. | A tájékoztatáspolitikai irányelvekre a bank mint szüntelenül fejlődő, rugalmasan alakítható eszközre tekint, mely belső értékelések és minősítések során és a közvélemény elvárásaira nyitottan folyamatosan változik. Az irányelvek hivatalos felülvizsgálatára háromévente kerül sor. Az EBB egész évben fogadja a tájékoztatáspolitikával kapcsolatos véleményeket a külön erre a célra létrehozott és honlapjáról is elérhető elektronikus postaládában (infopol@eib.org). |
| --- | --- |

3.

A tájékoztatáspolitikai irányelvekre a bank mint szüntelenül fejlődő, rugalmasan alakítható eszközre tekint, mely belső értékelések és minősítések során és a közvélemény elvárásaira nyitottan folyamatosan változik. Az irányelvek hivatalos felülvizsgálatára háromévente kerül sor. Az EBB egész évben fogadja a tájékoztatáspolitikával kapcsolatos véleményeket a külön erre a célra létrehozott és honlapjáról is elérhető elektronikus postaládában (infopol@eib.org).

| 4. | Az EBB vállalja, hogy a nemzetközi tőkepiacokon érvényes – az adatszolgáltatásra és nyilvánosságra vonatkozó – jogi és felügyeleti előírásokat folyamatosan figyelemmel kíséri és megvizsgálja azok hatását a tájékoztatáspolitikai irányelvekre. |
| --- | --- |

4.

Az EBB vállalja, hogy a nemzetközi tőkepiacokon érvényes – az adatszolgáltatásra és nyilvánosságra vonatkozó – jogi és felügyeleti előírásokat folyamatosan figyelemmel kíséri és megvizsgálja azok hatását a tájékoztatáspolitikai irányelvekre.

| 5. | A tájékoztatáspolitikai irányelvek egyike azon banki szabályzatoknak, amelyek az EBB működésének valamennyi területét érintik. A tájékoztatáspolitikai irányelvek szempontjából kiemelten fontos belső szabályzatok az átlátható működéssel, a környezetvédelmi és szociális kérdésekkel, a társadalmi felelősségvállalással, a bank irányításával és igazgatásával, valamint a korrupció visszaszorításával és a visszaélésekkel szembeni fellépéssel kapcsolatos banki irányelvek és útmutatók, melyek az EBB honlapján hozzáférhetők. |
| --- | --- |

5.

A tájékoztatáspolitikai irányelvek egyike azon banki szabályzatoknak, amelyek az EBB működésének valamennyi területét érintik. A tájékoztatáspolitikai irányelvek szempontjából kiemelten fontos belső szabályzatok az átlátható működéssel, a környezetvédelmi és szociális kérdésekkel, a társadalmi felelősségvállalással, a bank irányításával és igazgatásával, valamint a korrupció visszaszorításával és a visszaélésekkel szembeni fellépéssel kapcsolatos banki irányelvek és útmutatók, melyek az EBB honlapján hozzáférhetők.

Háttér

| 6. | Az EBB az Európai Unió egyik intézménye. A bank feladatait, tevékenységi körét és igazgatási szerkezetét az Európai Közösséget létrehozó Római Szerződéshez külön jegyzőkönyvként csatolt alapokmány határozza meg. Az alapokmány értelmében az EU tagországai egyben az EBB részvényesei. A bank legfőbb döntéshozó szerveinek – Kormányzótanács, Igazgatótanács és Igazgatási Bizottság – tagjait a tagországok jelölik. Az Európai Unió polgárai előtt a bank az EU-tagországok kormányain keresztül számoltatható el. |
| --- | --- |

6.

Az EBB az Európai Unió egyik intézménye. A bank feladatait, tevékenységi körét és igazgatási szerkezetét az Európai Közösséget létrehozó Római Szerződéshez külön jegyzőkönyvként csatolt alapokmány határozza meg. Az alapokmány értelmében az EU tagországai egyben az EBB részvényesei. A bank legfőbb döntéshozó szerveinek – Kormányzótanács, Igazgatótanács és Igazgatási Bizottság – tagjait a tagországok jelölik. Az Európai Unió polgárai előtt a bank az EU-tagországok kormányain keresztül számoltatható el.

| 7. | A Kormányzótanács által kinevezett és közvetlenül alárendelt független Számvizsgáló Bizottság, külső nemzetközi könyvvizsgáló cégek, valamint az Általános felügyeleti igazgatóhoz tartozó belső ellenőrzési és értékelési funkciók átfogó kontroll- és számviteli struktúrákról tanúskodnak. Az EBB-csoport törvényességi főellenőrének feladata arról gondoskodni, hogy a bank működése során mindenkor betartsa az alapokmány rendelkezéseit, a vonatkozó szabályokat, a magatartási szabályzatok előírásait és az irányadó szakmai útmutatások szerint működjék, hogy a bank esetleges hibáiból, igazgatási szerveinek és alkalmazottainak kötelezettségeik teljesítése során hozott döntéseiből adódó kockázatok elkerülhetők legyenek (2). |
| --- | --- |

7.

A Kormányzótanács által kinevezett és közvetlenül alárendelt független Számvizsgáló Bizottság, külső nemzetközi könyvvizsgáló cégek, valamint az Általános felügyeleti igazgatóhoz tartozó belső ellenőrzési és értékelési funkciók átfogó kontroll- és számviteli struktúrákról tanúskodnak. Az EBB-csoport törvényességi főellenőrének feladata arról gondoskodni, hogy a bank működése során mindenkor betartsa az alapokmány rendelkezéseit, a vonatkozó szabályokat, a magatartási szabályzatok előírásait és az irányadó szakmai útmutatások szerint működjék, hogy a bank esetleges hibáiból, igazgatási szerveinek és alkalmazottainak kötelezettségeik teljesítése során hozott döntéseiből adódó kockázatok elkerülhetők legyenek (2).

| 8. | Az EBB küldetését az EU politikai célkitűzései mentén határozza meg. A tagországok állam- és kormányfőinek európai tanácsa és a miniszterek tanácsa (Európai Tanács) gyakran kéri fel a bankot, hogy támogasson egy-egy új uniós politikai célkitűzést, illetve kezdeményezést. A Kormányzótanács az EBB hitelpolitikáját az új hitelezési irányelvekhez igazítja és olyan új tevékenységi területeket határoz meg, amelyek révén az uniós politikai célkitűzések támogathatók. |
| --- | --- |

8.

Az EBB küldetését az EU politikai célkitűzései mentén határozza meg. A tagországok állam- és kormányfőinek európai tanácsa és a miniszterek tanácsa (Európai Tanács) gyakran kéri fel a bankot, hogy támogasson egy-egy új uniós politikai célkitűzést, illetve kezdeményezést. A Kormányzótanács az EBB hitelpolitikáját az új hitelezési irányelvekhez igazítja és olyan új tevékenységi területeket határoz meg, amelyek révén az uniós politikai célkitűzések támogathatók.

| 9. | Az EBB szoros intézményi és napi szinten operatív kapcsolatban áll az Európai Bizottsággal. Az alapokmány értelmében az Igazgatótanács egy tagját az Európai Bizottság nevezi ki. Az Európai Bizottság véleményezésre minden hitelkérelmet megkap, és a kérelem igazgatótanácsi jóváhagyása előtt megvizsgálja, hogy a támogatandó beruházás mennyiben van összhangban az EU politikai célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

9.

Az EBB szoros intézményi és napi szinten operatív kapcsolatban áll az Európai Bizottsággal. Az alapokmány értelmében az Igazgatótanács egy tagját az Európai Bizottság nevezi ki. Az Európai Bizottság véleményezésre minden hitelkérelmet megkap, és a kérelem igazgatótanácsi jóváhagyása előtt megvizsgálja, hogy a támogatandó beruházás mennyiben van összhangban az EU politikai célkitűzéseivel.

| 10. | A bank szoros kapcsolatokat ápol más EU-intézményekkel is. Az uniós célkitűzések támogatása terén végzett tevékenységekről rendszeres párbeszédet folytat az Európai Parlamenttel. A párbeszéd formája a Parlament plenáris ülésein való felszólalástól a parlamenti bizottságok és képviselők tájékoztatásáig terjed. |
| --- | --- |

10.

A bank szoros kapcsolatokat ápol más EU-intézményekkel is. Az uniós célkitűzések támogatása terén végzett tevékenységekről rendszeres párbeszédet folytat az Európai Parlamenttel. A párbeszéd formája a Parlament plenáris ülésein való felszólalástól a parlamenti bizottságok és képviselők tájékoztatásáig terjed.

| 11. | A bank ezenfelül igyekszik szorosabbra fűzni kapcsolatait az Európai Unió Gazdasági és Szociális Bizottságával, mely egyfajta kapocsként működik az uniós intézmények és a civil társadalom képviselői közötti. Az Európai Unió intézményes keretein belül a bank az Európai Közösségek Bíróságának illetékességébe tartozik, a bank kezelésében lévő EU-alapok felhasználását pedig az Európai Számvevőszék ellenőrzi. A bank megállapodást kötött az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF), tevékenységével kapcsolatban pedig az Európai Ombudsman is illetékes. |
| --- | --- |

11.

A bank ezenfelül igyekszik szorosabbra fűzni kapcsolatait az Európai Unió Gazdasági és Szociális Bizottságával, mely egyfajta kapocsként működik az uniós intézmények és a civil társadalom képviselői közötti. Az Európai Unió intézményes keretein belül a bank az Európai Közösségek Bíróságának illetékességébe tartozik, a bank kezelésében lévő EU-alapok felhasználását pedig az Európai Számvevőszék ellenőrzi. A bank megállapodást kötött az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF), tevékenységével kapcsolatban pedig az Európai Ombudsman is illetékes.

| 12. | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az EBB alapokmánya megfelelő műveleti és pénzügyi autonómiát biztosít a banknak ahhoz, hogy hatékony pénzintézetként működjön. Az EBB tekintélyes partnernek számít a pénzügyi ágazatban, különösen a tőkepiaci forrásbevonások és beruházásfinanszírozás terén. Szorosan együttműködik más nemzetközi pénzintézetekkel és multilaterális fejlesztési bankokkal, különösen a fejlesztési célú támogatásra és a partnerországokkal való együttműködésre vonatkozó EU-politikák támogatása keretében. |
| --- | --- |

12.

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az EBB alapokmánya megfelelő műveleti és pénzügyi autonómiát biztosít a banknak ahhoz, hogy hatékony pénzintézetként működjön. Az EBB tekintélyes partnernek számít a pénzügyi ágazatban, különösen a tőkepiaci forrásbevonások és beruházásfinanszírozás terén. Szorosan együttműködik más nemzetközi pénzintézetekkel és multilaterális fejlesztési bankokkal, különösen a fejlesztési célú támogatásra és a partnerországokkal való együttműködésre vonatkozó EU-politikák támogatása keretében.

| 13. | A bank tevékenységét mindenkor az Európai Unió politikai és jogi előírásait szigorúan betartva végzi. Azokban az országokban azonban, ahol ezek nem alkalmazhatók, az EU politikai és jogi elvárásai a bank tevékenységében a legfontosabb hivatkozási alapként jelennek meg. Napi működése során a bankszektor és a nemzetközi pénzügyi közösség által alkalmazott számviteli eljárások és gyakorlat szerint jár el, különösen az EU-jog alá közvetlenül nem tartozó területeken. |
| --- | --- |

13.

A bank tevékenységét mindenkor az Európai Unió politikai és jogi előírásait szigorúan betartva végzi. Azokban az országokban azonban, ahol ezek nem alkalmazhatók, az EU politikai és jogi elvárásai a bank tevékenységében a legfontosabb hivatkozási alapként jelennek meg. Napi működése során a bankszektor és a nemzetközi pénzügyi közösség által alkalmazott számviteli eljárások és gyakorlat szerint jár el, különösen az EU-jog alá közvetlenül nem tartozó területeken.

TÁJÉKOZTATÁSPOLITIKAI IRÁNYELVEK

Az irányelvek célja és jogi keretei

Átláthatóság

| 14. | Az Európai Unió egyik legfontosabb politikai célkitűzése az uniós intézmények és szervezetek átlátható működésének erősítése, mely révén az intézmények az általuk kiszolgált közösséghez közelebb kerülhetnek, illetve a korábbinál jobban előtérbe kerülhet szerepük az európai szintű szociális és gazdasági kohézió és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén. |
| --- | --- |

14.

Az Európai Unió egyik legfontosabb politikai célkitűzése az uniós intézmények és szervezetek átlátható működésének erősítése, mely révén az intézmények az általuk kiszolgált közösséghez közelebb kerülhetnek, illetve a korábbinál jobban előtérbe kerülhet szerepük az európai szintű szociális és gazdasági kohézió és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén.

| 15. | Uniós intézményként az EBB is vállalta, hogy valamennyi tevékenységében a lehető legnagyobb átláthatóság megvalósítására törekszik. A tájékoztatáspolitikai irányelvek fontos hivatkozási pont az átláthatósági politika megvalósításában. A bank tájékoztatáspolitikai irányelveinek legfőbb hivatkozási alapja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (3) dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet (4). |
| --- | --- |

15.

Uniós intézményként az EBB is vállalta, hogy valamennyi tevékenységében a lehető legnagyobb átláthatóság megvalósítására törekszik. A tájékoztatáspolitikai irányelvek fontos hivatkozási pont az átláthatósági politika megvalósításában. A bank tájékoztatáspolitikai irányelveinek legfőbb hivatkozási alapja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (3) dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet (4).

| 16. | Az EBB meggyőződése, hogy a köz érdekében tevékenykedő intézményként a döntéseivel, tevékenységével és az EU-politikák végrehajtása terén mutatott erőfeszítéseivel kapcsolatos nyitottság és átláthatóság erősíti azt a képet, mely az Európai polgárok szemében róla mint hiteles és elszámoltatható intézményről megjelenik. |
| --- | --- |

16.

Az EBB meggyőződése, hogy a köz érdekében tevékenykedő intézményként a döntéseivel, tevékenységével és az EU-politikák végrehajtása terén mutatott erőfeszítéseivel kapcsolatos nyitottság és átláthatóság erősíti azt a képet, mely az Európai polgárok szemében róla mint hiteles és elszámoltatható intézményről megjelenik.

| 17. | A nyitottság és átláthatóság ugyanakkor növeli a bank működésének eredményességét és fenntarthatóságát, csökkenti a korrupció kockázatát és javítja a bank munkatársai és külső érdekelt felek közötti kapcsolat minőségét. |
| --- | --- |

17.

A nyitottság és átláthatóság ugyanakkor növeli a bank működésének eredményességét és fenntarthatóságát, csökkenti a korrupció kockázatát és javítja a bank munkatársai és külső érdekelt felek közötti kapcsolat minőségét.

Közzététel

| 18. | A tájékoztatáspolitikai irányelvek a bank azon vállalásával összhangban készültek, hogy megfeleljen az EU átlátható működéssel és az információk nyilvános közzétételével kapcsolatos politikai kezdeményezéseinek. |
| --- | --- |

18.

A tájékoztatáspolitikai irányelvek a bank azon vállalásával összhangban készültek, hogy megfeleljen az EU átlátható működéssel és az információk nyilvános közzétételével kapcsolatos politikai kezdeményezéseinek.

| 19. | A tájékoztatáspolitikai irányelvek ugyanakkor teljesítik az emberi jogokkal, a demokrácia és a jogállamiság eszméivel kapcsolatos uniós szintű elvárásokat, melyek a bank működési területéhez tartozó országokkal és régiókkal összefüggésben fogalmazódnak meg. Környezeti kérdésekben az EU vonatkozó törvényei és rendelkezései irányadók, ideértve a – bank által a fenntartható fejlődés megvalósításának jegyében támogatott – beruházások környezeti hatásainak felmérésével kapcsolatos rendelkezéseket is. Finanszírozási ügyletei során a bank elismeri az érintettek fenntartható eredményekhez fűződő jogait, érdekét és felelősségét. |
| --- | --- |

19.

A tájékoztatáspolitikai irányelvek ugyanakkor teljesítik az emberi jogokkal, a demokrácia és a jogállamiság eszméivel kapcsolatos uniós szintű elvárásokat, melyek a bank működési területéhez tartozó országokkal és régiókkal összefüggésben fogalmazódnak meg. Környezeti kérdésekben az EU vonatkozó törvényei és rendelkezései irányadók, ideértve a – bank által a fenntartható fejlődés megvalósításának jegyében támogatott – beruházások környezeti hatásainak felmérésével kapcsolatos rendelkezéseket is. Finanszírozási ügyletei során a bank elismeri az érintettek fenntartható eredményekhez fűződő jogait, érdekét és felelősségét.

| 20. | Az EBB tiszteletben tartja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet törekvéseit, céljait és rendelkezéseit. |
| --- | --- |

20.

Az EBB tiszteletben tartja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet törekvéseit, céljait és rendelkezéseit.

| 21. | Az EBB a tőkepiacok irányában is fenntartások nélkül kiáll az átláthatóság elve mellett. A közzététellel kapcsolatos követelmények és korlátozások az egyes tőkepiacokon ugyanakkor – a bank értékpapírjait forgalmazó piacok jogi és szabályozói környezetének függvényében – eltérőek lehetnek. A bank tartózkodik a szelektív közzétételtől, ezáltal minden fél számára biztosítva az információkhoz való igazságos és egyenlő hozzáférést. |
| --- | --- |

21.

Az EBB a tőkepiacok irányában is fenntartások nélkül kiáll az átláthatóság elve mellett. A közzététellel kapcsolatos követelmények és korlátozások az egyes tőkepiacokon ugyanakkor – a bank értékpapírjait forgalmazó piacok jogi és szabályozói környezetének függvényében – eltérőek lehetnek. A bank tartózkodik a szelektív közzétételtől, ezáltal minden fél számára biztosítva az információkhoz való igazságos és egyenlő hozzáférést.

Alapelvek

A közzététel vélelme

| 22. | Az Európai Unió és a tagországok jogszabályaival és a nemzetközileg elfogadott alapelvekkel összhangban az EBB tájékoztatáspolitikai irányelvei az információk közzétételének vélelmére alapulnak. Ez azt jelenti, hogy a bank birtokában lévő valamennyi információt kérésre közzétehető, hacsak az információ visszatartását egyéb kényszerítő okok nem indokolják. Mivel az EBB bankként működik, a közzétehető információkkal kapcsolatban bizonyos korlátozások érvényesülnek (lásd a „Korlátozások” c. fejezetet). |
| --- | --- |

22.

Az Európai Unió és a tagországok jogszabályaival és a nemzetközileg elfogadott alapelvekkel összhangban az EBB tájékoztatáspolitikai irányelvei az információk közzétételének vélelmére alapulnak. Ez azt jelenti, hogy a bank birtokában lévő valamennyi információt kérésre közzétehető, hacsak az információ visszatartását egyéb kényszerítő okok nem indokolják. Mivel az EBB bankként működik, a közzétehető információkkal kapcsolatban bizonyos korlátozások érvényesülnek (lásd a „Korlátozások” c. fejezetet).

| 23. | A nyilvánosság részéről bárki jogosult az EBB-től tájékoztatást kérni és kapni. A tájékoztatáskérés elbírálásakor a bank semmilyen diszkriminációt nem alkalmazhat, illetve senkinek nem adhat kiváltságos hozzáférési jogot. A nyilvánosság részéről érkező tájékoztatáskérésekkel kapcsolatban az egyenlő elbánás elvét alkalmazza, függetlenül attól, hogy a kérelem magánszemélytől, jogi személytől vagy érdekcsoporttól érkezett. |
| --- | --- |

23.

A nyilvánosság részéről bárki jogosult az EBB-től tájékoztatást kérni és kapni. A tájékoztatáskérés elbírálásakor a bank semmilyen diszkriminációt nem alkalmazhat, illetve senkinek nem adhat kiváltságos hozzáférési jogot. A nyilvánosság részéről érkező tájékoztatáskérésekkel kapcsolatban az egyenlő elbánás elvét alkalmazza, függetlenül attól, hogy a kérelem magánszemélytől, jogi személytől vagy érdekcsoporttól érkezett.

| 24. | Az információkhoz való fokozott hozzáférés jegyében a bank a nyilvánosság elvárásainak megfelelő nyelvpolitikát alkalmaz. Az EBB alapokmánya alapján kötelezően közzéteendő valamennyi dokumentum az EU összes hivatalos nyelvén elérhető. A nyilvánosságot érintő egyéb fontos dokumentumok – pl. magatartási szabályzatok, eljárási szabályzatok – az EU összes hivatalos nyelvén, más dokumentumok pedig legalább angol, francia és német nyelveken hozzáférhetők. Egy-egy dokumentum más nyelvekre történő lefordítása fokozott érdeklődés esetén megfontolható. Az EBB alkalmazottaitól elvárja, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a banknak egy adott hivatalos EU-nyelven küldött megkeresésre lehetőleg ugyanezen nyelven szülessen válasz. |
| --- | --- |

24.

Az információkhoz való fokozott hozzáférés jegyében a bank a nyilvánosság elvárásainak megfelelő nyelvpolitikát alkalmaz. Az EBB alapokmánya alapján kötelezően közzéteendő valamennyi dokumentum az EU összes hivatalos nyelvén elérhető. A nyilvánosságot érintő egyéb fontos dokumentumok – pl. magatartási szabályzatok, eljárási szabályzatok – az EU összes hivatalos nyelvén, más dokumentumok pedig legalább angol, francia és német nyelveken hozzáférhetők. Egy-egy dokumentum más nyelvekre történő lefordítása fokozott érdeklődés esetén megfontolható. Az EBB alkalmazottaitól elvárja, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a banknak egy adott hivatalos EU-nyelven küldött megkeresésre lehetőleg ugyanezen nyelven szülessen válasz.

Korlátozások

| 25. | Amellett, hogy a bank elkötelezte magát a közzététel vélelmének elve és az átláthatóság mellett, köteles megőrizni a szolgálati titkokat az európai joggal, különösen is az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkével (5), valamint az adatvédelemről rendelkező vonatkozó egyéb európai joganyaggal összhangban. Az EBB tevékenységére ugyanakkor az üzleti szerződéseire és piaci tevékenységére irányadó egyéb nemzeti jogszabályok, pénzügyi ágazati eljárások is hatással vannak. Az információk közzétételére ezek alapján bizonyos korlátozások vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

25.

Amellett, hogy a bank elkötelezte magát a közzététel vélelmének elve és az átláthatóság mellett, köteles megőrizni a szolgálati titkokat az európai joggal, különösen is az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkével (5), valamint az adatvédelemről rendelkező vonatkozó egyéb európai joganyaggal összhangban. Az EBB tevékenységére ugyanakkor az üzleti szerződéseire és piaci tevékenységére irányadó egyéb nemzeti jogszabályok, pénzügyi ágazati eljárások is hatással vannak. Az információk közzétételére ezek alapján bizonyos korlátozások vonatkozhatnak.

| 26. | Az információkhoz való hozzáférés megtagadható, ha a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná






  — | a közérdek – ideértve az EU, illetve egy-egy tagország nemzetközi kapcsolataihoz, pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájához, intézményeihez és szervezeteihez kapcsolódó közérdek – védelmét, |
| --- | --- | --- |

26.

Az információkhoz való hozzáférés megtagadható, ha a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná

—

a közérdek – ideértve az EU, illetve egy-egy tagország nemzetközi kapcsolataihoz, pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájához, intézményeihez és szervezeteihez kapcsolódó közérdek – védelmét,

| — | a személyiség és a magánszemély becsületének védelmét, különösen a személyi adatok védelmére vonatkozó európai uniós joganyagnak megfelelően. |
| --- | --- |

—

a személyiség és a magánszemély becsületének védelmét, különösen a személyi adatok védelmére vonatkozó európai uniós joganyagnak megfelelően.

| 27. | Hacsak a közzétételhez nyomós közérdek nem fűződik, az információkhoz való hozzáférés megtagadható, ha a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná






  — | bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelmét, |
| --- | --- | --- |

27.

Hacsak a közzétételhez nyomós közérdek nem fűződik, az információkhoz való hozzáférés megtagadható, ha a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná

—

bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelmét,

| — | ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok célját, |
| --- | --- |

—

ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok célját,

| — | természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeit, beleértve a szellemi tulajdont is, illetve |
| --- | --- |

—

természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekeit, beleértve a szellemi tulajdont is, illetve

| — | a bank belső döntéshozatali eljárásának egységét. |
| --- | --- |

—

a bank belső döntéshozatali eljárásának egységét.

| 28. | A bank és üzletfelei közötti bizalmi viszony körébe tartozó információk lehetnek például a beruházó finanszírozási kérelme, a hitel árazásával kapcsolatos adatok és a finanszírozási szerződés. A bank ugyanakkor nem ellenzi, hogy a beruházók, a hitelfelvevők vagy más jogosult felek a finanszírozási kapcsolatról vagy az EBB-vel kötött megállapodásról tájékoztatást adjanak. |
| --- | --- |

28.

A bank és üzletfelei közötti bizalmi viszony körébe tartozó információk lehetnek például a beruházó finanszírozási kérelme, a hitel árazásával kapcsolatos adatok és a finanszírozási szerződés. A bank ugyanakkor nem ellenzi, hogy a beruházók, a hitelfelvevők vagy más jogosult felek a finanszírozási kapcsolatról vagy az EBB-vel kötött megállapodásról tájékoztatást adjanak.

| 29. | A bank üzletfelei az EBB tájékoztatáspolitikai irányelveiről a tárgyalások korai szakaszában tájékoztatást kapnak. |
| --- | --- |

29.

A bank üzletfelei az EBB tájékoztatáspolitikai irányelveiről a tárgyalások korai szakaszában tájékoztatást kapnak.

| 30. | Nem tehető közzé az Igazgatási Bizottság igazgatótanácsi előterjesztése egy adott beruházás finanszírozásával kapcsolatban mindaddig, amíg az előterjesztést az Igazgatótanács el nem fogadta.






  — | Az állami szektort érintő beruházások esetében az Igazgatási Bizottság előterjesztése kérésre közzétehető. Az Igazgatótanács ugyanakkor dönthet úgy, hogy üzleti szempontból minősített esetekben a finanszírozási előterjesztés nem tehető közzé. |
| --- | --- | --- |

30.

Nem tehető közzé az Igazgatási Bizottság igazgatótanácsi előterjesztése egy adott beruházás finanszírozásával kapcsolatban mindaddig, amíg az előterjesztést az Igazgatótanács el nem fogadta.

—

Az állami szektort érintő beruházások esetében az Igazgatási Bizottság előterjesztése kérésre közzétehető. Az Igazgatótanács ugyanakkor dönthet úgy, hogy üzleti szempontból minősített esetekben a finanszírozási előterjesztés nem tehető közzé.

| — | A magánszektort érintő beruházások esetében magánszektorba tartozó banki ügyfelek által bizalmas jellegűnek minősített információk nem tehetők közzé. |
| --- | --- |

—

A magánszektort érintő beruházások esetében magánszektorba tartozó banki ügyfelek által bizalmas jellegűnek minősített információk nem tehetők közzé.

| 31. | Az állami szektort érintő valamennyi beruházás – az Igazgatótanács jóváhagyása előtt – felkerül a bank honlapján megtekinthető Projektlistára. Ugyanez a helyzet minden olyan magánszektort érintő beruházással, mely az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett nemzetközi pályázati felhívás keretében valósul meg, illetve környezetvédelmi hatásvizsgálat alá esik.
  A magánszektort érintő egyes beruházások ugyanakkor az Igazgatótanács jóváhagyása és egyes esetekben a kölcsönszerződés aláírása előtt – indokolt üzleti érdekek védelmében – nem tehetők közzé. |
| --- | --- |

31.

Az állami szektort érintő valamennyi beruházás – az Igazgatótanács jóváhagyása előtt – felkerül a bank honlapján megtekinthető Projektlistára. Ugyanez a helyzet minden olyan magánszektort érintő beruházással, mely az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett nemzetközi pályázati felhívás keretében valósul meg, illetve környezetvédelmi hatásvizsgálat alá esik.

A magánszektort érintő egyes beruházások ugyanakkor az Igazgatótanács jóváhagyása és egyes esetekben a kölcsönszerződés aláírása előtt – indokolt üzleti érdekek védelmében – nem tehetők közzé.

| 32. | Ugyancsak korlátozások vonatkoznak egyes helyi pénzintézetek olyan kölcsöneivel kapcsolatos információkra, amelyeket e bankok – az EBB-vel kötött globálishitel-megállapodások keretében – ügyfeleik beruházásainak támogatására nyújtanak. Ezen információk a közvetítői szerepet betöltő helyi pénzintézet hatáskörébe tartoznak, és a bank és ügyfelei közötti üzleti kapcsolat részét képezik (6). Az EBB ugyanakkor nem ellenzi, hogy a közvető pénzintézet az EBB-vel való kapcsolatáról tájékoztatást adjon. |
| --- | --- |

32.

Ugyancsak korlátozások vonatkoznak egyes helyi pénzintézetek olyan kölcsöneivel kapcsolatos információkra, amelyeket e bankok – az EBB-vel kötött globálishitel-megállapodások keretében – ügyfeleik beruházásainak támogatására nyújtanak. Ezen információk a közvetítői szerepet betöltő helyi pénzintézet hatáskörébe tartoznak, és a bank és ügyfelei közötti üzleti kapcsolat részét képezik (6). Az EBB ugyanakkor nem ellenzi, hogy a közvető pénzintézet az EBB-vel való kapcsolatáról tájékoztatást adjon.

| 33. | A bank forrásbevonási tevékenységével összefüggésben – a magánbefektetőket érintő kibocsátási információk bizalmas jellegénél fogva – a nyilvánosság korlátozott. A bank ugyanakkor összegző jellegű tájékoztatást ad a befektetők köréről és a másodlagos piaci forgalomról, és kizárólag az érintett befektetőkre vagy bankokra vonatkozó bizalmas minősítésű információkat tartja vissza. A bank ezzel együtt törekszik arra, hogy kibocsátási tevékenységét minden lehetséges területen átláthatóbbá tegye. |
| --- | --- |

33.

A bank forrásbevonási tevékenységével összefüggésben – a magánbefektetőket érintő kibocsátási információk bizalmas jellegénél fogva – a nyilvánosság korlátozott. A bank ugyanakkor összegző jellegű tájékoztatást ad a befektetők köréről és a másodlagos piaci forgalomról, és kizárólag az érintett befektetőkre vagy bankokra vonatkozó bizalmas minősítésű információkat tartja vissza. A bank ezzel együtt törekszik arra, hogy kibocsátási tevékenységét minden lehetséges területen átláthatóbbá tegye.

| 34. | A harmadik felet érintő dokumentumokat illetően a bank egyeztet a harmadik féllel annak megállapítása érdekében, hogy a dokumentumban szereplő információ bizalmasnak minősül-e, kivéve, ha egyértelmű, hogy a dokumentum közzétehető, illetve nem tehető közzé. |
| --- | --- |

34.

A harmadik felet érintő dokumentumokat illetően a bank egyeztet a harmadik féllel annak megállapítása érdekében, hogy a dokumentumban szereplő információ bizalmasnak minősül-e, kivéve, ha egyértelmű, hogy a dokumentum közzétehető, illetve nem tehető közzé.

| 35. | A bank belső döntéshozatali eljárásának egységét védő közzétételi korlátozások célja, hogy lehetővé tegyék a nyílt és őszinte belső adat- és eszmecserét, a belső értékelési eredmények megosztását. Ennek értelmében nem tehetők közzé a banki tanácskozásokról, előzetes konzultációkról belső használatra készült feljegyzések, vélemények, illetve olyan dokumentumok, mint pl. az ún. előzetes tájékoztató
   (7), a hitelbírálati előterjesztés, az Európai Bizottságnak vagy valamelyik EU-tagországnak intézett véleménykérő javaslat, illetve a tárgyalási előterjesztés. Ugyanez vonatkozik az Igazgatási Bizottság, az Igazgatótanács, illetve a Kormányzótanács üléseinek jegyzőkönyveire is. |
| --- | --- |

35.

A bank belső döntéshozatali eljárásának egységét védő közzétételi korlátozások célja, hogy lehetővé tegyék a nyílt és őszinte belső adat- és eszmecserét, a belső értékelési eredmények megosztását. Ennek értelmében nem tehetők közzé a banki tanácskozásokról, előzetes konzultációkról belső használatra készült feljegyzések, vélemények, illetve olyan dokumentumok, mint pl. az ún. előzetes tájékoztató
   (7), a hitelbírálati előterjesztés, az Európai Bizottságnak vagy valamelyik EU-tagországnak intézett véleménykérő javaslat, illetve a tárgyalási előterjesztés. Ugyanez vonatkozik az Igazgatási Bizottság, az Igazgatótanács, illetve a Kormányzótanács üléseinek jegyzőkönyveire is.

| 36. | Amennyiben a fenti korlátozások bármelyike csak a kért dokumentum egyes részeire vonatkozik, a dokumentum többi részéből származó információk közzétehetők. |
| --- | --- |

36.

Amennyiben a fenti korlátozások bármelyike csak a kért dokumentum egyes részeire vonatkozik, a dokumentum többi részéből származó információk közzétehetők.

| 37. | A korlátozások kizárólag arra az időszakra vonatkozhatnak, amely időszak alatt a dokumentum tartalma alapján annak védelme valóban indokolt. Ilyen kivételek maximum 30 éves időtartamra adhatók. A magánszféra, a kereskedelmi érdekek, illetve a bank belső döntéshozatali eljárása egységének védelmére vonatkozó kivételek hatálya alá eső dokumentumok esetében a kivételek szükség esetén ezen időtartam után is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

37.

A korlátozások kizárólag arra az időszakra vonatkozhatnak, amely időszak alatt a dokumentum tartalma alapján annak védelme valóban indokolt. Ilyen kivételek maximum 30 éves időtartamra adhatók. A magánszféra, a kereskedelmi érdekek, illetve a bank belső döntéshozatali eljárása egységének védelmére vonatkozó kivételek hatálya alá eső dokumentumok esetében a kivételek szükség esetén ezen időtartam után is alkalmazhatók.

Európai Beruházási Alap

| 38. | A tájékoztatáspolitikai irányelvekben megfogalmazott általános alapelvek az EBB-csoport egészére vonatkoznak, melynek az Európai Beruházási Bank mellett tagja az Európai Beruházási Alap (EBA, www.eif.org) is. Az EBA a bankcsoport kockázatitőke-műveletekre és kkv-garanciavállalásokra szakosodott tagja. Az EBA dokumentumainak nyilvános hozzáféréséről külön szabályzat rendelkezik. |
| --- | --- |

38.

A tájékoztatáspolitikai irányelvekben megfogalmazott általános alapelvek az EBB-csoport egészére vonatkoznak, melynek az Európai Beruházási Bank mellett tagja az Európai Beruházási Alap (EBA, www.eif.org) is. Az EBA a bankcsoport kockázatitőke-műveletekre és kkv-garanciavállalásokra szakosodott tagja. Az EBA dokumentumainak nyilvános hozzáféréséről külön szabályzat rendelkezik.

Elszámoltathatóság, végrehajtás, értékelés

| 39. | A bank tájékoztatáspolitikai irányelvei az Igazgatási Bizottság által irányított belső értékelések és minőségellenőrzés során folyamatosan alakulnak. |
| --- | --- |

39.

A bank tájékoztatáspolitikai irányelvei az Igazgatási Bizottság által irányított belső értékelések és minőségellenőrzés során folyamatosan alakulnak.

| 40. | Felismerve a banki alkalmazottak támogatásának és elköteleződésének fontosságát a tájékoztatáspolitikai irányelvek sikeres végrehajtásában, a bank tudatosságépítő képzéseket szervez alkalmazottai részére átláthatósági és tájékoztatási kérdésekről, az érintett szervezetekkel folytatott párbeszéd formáiról, a társadalmi felelősségvállalásról és egyéb ezzel kapcsolatos témákról. |
| --- | --- |

40.

Felismerve a banki alkalmazottak támogatásának és elköteleződésének fontosságát a tájékoztatáspolitikai irányelvek sikeres végrehajtásában, a bank tudatosságépítő képzéseket szervez alkalmazottai részére átláthatósági és tájékoztatási kérdésekről, az érintett szervezetekkel folytatott párbeszéd formáiról, a társadalmi felelősségvállalásról és egyéb ezzel kapcsolatos témákról.

| 41. | Az irányelvek hivatalos felülvizsgálatára háromévente kerül sor. Az EBB egész évben fogadja a tájékoztatáspolitikával kapcsolatos véleményeket a külön erre a célra létrehozott és honlapjáról is elérhető elektronikus postaládában (infopol@eib.org). |
| --- | --- |

41.

Az irányelvek hivatalos felülvizsgálatára háromévente kerül sor. Az EBB egész évben fogadja a tájékoztatáspolitikával kapcsolatos véleményeket a külön erre a célra létrehozott és honlapjáról is elérhető elektronikus postaládában (infopol@eib.org).

| 42. | Az EBB átlátható működéssel és nyilvánossággal kapcsolatos célkitűzéseinek teljesüléséről a nyilvánosság a bank ügyviteli tervének alakulásáról szóló beszámolókon (http://www.eib.org/about/objective/), illetve más kiemelt dokumentumokon keresztül tájékozódhat, mint pl. az EBB éves jelentése, illetve a társadalmi felelősségvállalásról szóló éves jelentés. |
| --- | --- |

42.

Az EBB átlátható működéssel és nyilvánossággal kapcsolatos célkitűzéseinek teljesüléséről a nyilvánosság a bank ügyviteli tervének alakulásáról szóló beszámolókon (http://www.eib.org/about/objective/), illetve más kiemelt dokumentumokon keresztül tájékozódhat, mint pl. az EBB éves jelentése, illetve a társadalmi felelősségvállalásról szóló éves jelentés.

| 43. | A bank által életbe léptetett fellebbezési rendet a „Fellebbezési eljárás” c. fejezet ismerteti (lásd a 106–108. pontokat). |
| --- | --- |

43.

A bank által életbe léptetett fellebbezési rendet a „Fellebbezési eljárás” c. fejezet ismerteti (lásd a 106–108. pontokat).

| 44. | A bank szoros kapcsolatban áll más uniós és nemzetközi intézményekkel és szervezetekkel, figyelemmel követi a tájékoztatási politikák és gyakorlat változásait és folyamatosan egyeztet azok fejlődéséről. A bank ezenfelül a civil társadalom képviselőivel folytatott párbeszéd során is foglalkozik az átlátható működés és tájékoztatáspolitika kérdéseivel. |
| --- | --- |

44.

A bank szoros kapcsolatban áll más uniós és nemzetközi intézményekkel és szervezetekkel, figyelemmel követi a tájékoztatási politikák és gyakorlat változásait és folyamatosan egyeztet azok fejlődéséről. A bank ezenfelül a civil társadalom képviselőivel folytatott párbeszéd során is foglalkozik az átlátható működés és tájékoztatáspolitika kérdéseivel.

Az információ keletkezése, útja és közzététele

| 45. | Az alábbi fejezet a bank három főbb működési területén keletkező információkkal foglalkozik, melyek:






  — | a bank szabályzatai, stratégiái és a döntéshozatali eljárása, |
| --- | --- | --- |

45.

Az alábbi fejezet a bank három főbb működési területén keletkező információkkal foglalkozik, melyek:

—

a bank szabályzatai, stratégiái és a döntéshozatali eljárása,

| — | hitelezés, és |
| --- | --- |

—

hitelezés, és

| — | forrásbevonás. |
| --- | --- |

—

forrásbevonás.

| 46. | A hitelezési és forrásbevonási területeken különbséget kell tenni az információ rutineljárás szerinti és kérésre történő közzététele között. A bank irányelveivel, stratégiáival és a döntéshozatali eljárással kapcsolatos rész a rutineljárás keretében közzétett főbb dokumentumokat, illetve a nyilvános konzultációban érintett kiválasztott irányelvek körét ismerteti. |
| --- | --- |

46.

A hitelezési és forrásbevonási területeken különbséget kell tenni az információ rutineljárás szerinti és kérésre történő közzététele között. A bank irányelveivel, stratégiáival és a döntéshozatali eljárással kapcsolatos rész a rutineljárás keretében közzétett főbb dokumentumokat, illetve a nyilvános konzultációban érintett kiválasztott irányelvek körét ismerteti.

A bank irányelveivel, stratégiáival és a döntéshozatali eljárással kapcsolatos információk

Az alapokmány és egyéb kiemelt dokumentumok

Irányelvek és stratégiák

| 47. | Az EBB alapokmánya („EIB's Statutes”): a bank tevékenységének intézményi, jogi és ügyviteli kereteit fekteti le. |
| --- | --- |

47.

Az EBB alapokmánya („EIB's Statutes”): a bank tevékenységének intézményi, jogi és ügyviteli kereteit fekteti le.

| 48. | Eljárási szabályzat („Rules of Procedure”): a bank döntéshozó szervei, a Számvizsgáló Bizottság és az alkalmazottak által követendő eljárási rendet írja le. |
| --- | --- |

48.

Eljárási szabályzat („Rules of Procedure”): a bank döntéshozó szervei, a Számvizsgáló Bizottság és az alkalmazottak által követendő eljárási rendet írja le.

| 49. | Az EBB-csoport éves jelentése („EIB Group Annual Report”): három kötetből áll:






  — | Az EBB-csoport pénzügyi jelentése („EIB Group Financial Report”): az EBB-csoport, az EBB, a cotonoui beruházási keret, a FEMIP-letéti alap és az EBA pénzügyi kimutatásait tartalmazza, a kiegészítő mellékletekkel együtt (8), |
| --- | --- | --- |

49.

Az EBB-csoport éves jelentése („EIB Group Annual Report”): három kötetből áll:

—

Az EBB-csoport pénzügyi jelentése („EIB Group Financial Report”): az EBB-csoport, az EBB, a cotonoui beruházási keret, a FEMIP-letéti alap és az EBA pénzügyi kimutatásait tartalmazza, a kiegészítő mellékletekkel együtt (8),

| — | Az EBB-csoport tevékenységi jelentése („EIB Group Activity Report”): a bankcsoport előző pénzügyi évben végzett főbb tevékenységeit, illetve jövőbeni terveit mutatja be, |
| --- | --- |

—

Az EBB-csoport tevékenységi jelentése („EIB Group Activity Report”): a bankcsoport előző pénzügyi évben végzett főbb tevékenységeit, illetve jövőbeni terveit mutatja be,

| — | Statisztikai jelentés („Statistical Report”): az EBB által finanszírozott beruházásokat, illetve kibocsátási ügyleteket, valamint az EBA projektjeit ismerteti listaszerűen, a tárgyév és az elmúlt öt év adatait tartalmazó összefoglaló táblázatokkal együtt. |
| --- | --- |

—

Statisztikai jelentés („Statistical Report”): az EBB által finanszírozott beruházásokat, illetve kibocsátási ügyleteket, valamint az EBA projektjeit ismerteti listaszerűen, a tárgyév és az elmúlt öt év adatait tartalmazó összefoglaló táblázatokkal együtt.

| 50. | Ügyviteli terv („Corporate Operational Plan [COP]”): a bank működési prioritásait és középtávú üzletpolitikáját fekteti le a Kormányzótanács által kijelölt célkitűzések alapján. A három éves időszakot átfogó terv az új hitelezési mandátumok, az EU új politikai célkitűzései által kijelölt irányok és a gazdasági környezet változásainak figyelembevételével készül évente. Az EBB – éves jelentéseiben ismertetett – teljesítménye az e tervben lefektetett számokhoz, mutatókhoz mérhető. |
| --- | --- |

50.

Ügyviteli terv („Corporate Operational Plan [COP]”): a bank működési prioritásait és középtávú üzletpolitikáját fekteti le a Kormányzótanács által kijelölt célkitűzések alapján. A három éves időszakot átfogó terv az új hitelezési mandátumok, az EU új politikai célkitűzései által kijelölt irányok és a gazdasági környezet változásainak figyelembevételével készül évente. Az EBB – éves jelentéseiben ismertetett – teljesítménye az e tervben lefektetett számokhoz, mutatókhoz mérhető.

| 51. | Az EBB-csoport új stratégiai irányai („Towards a New Strategy for the EIB Group”): a Kormányzótanács által 2005. júniusban jóváhagyott dokumentum az EBB-csoport jövőre vonatkozó stratégiájának általános irányait jelöli ki. A stratégia egyes elemeinek megvalósításával kapcsolatos döntések a mindenkori ügyviteli tervben kerülnek részletezésre. |
| --- | --- |

51.

Az EBB-csoport új stratégiai irányai („Towards a New Strategy for the EIB Group”): a Kormányzótanács által 2005. júniusban jóváhagyott dokumentum az EBB-csoport jövőre vonatkozó stratégiájának általános irányait jelöli ki. A stratégia egyes elemeinek megvalósításával kapcsolatos döntések a mindenkori ügyviteli tervben kerülnek részletezésre.

| 52. | EBB-tájékoztató („EIB Information”): az évente három-négy alkalommal megjelenő kiadvány az EBB tevékenységének új irányairól tájékoztat. |
| --- | --- |

52.

EBB-tájékoztató („EIB Information”): az évente három-négy alkalommal megjelenő kiadvány az EBB tevékenységének új irányairól tájékoztat.

Átlátható működés, társaságirányítás és társadalmi felelősségvállalás

| 53. | Az átlátható működés irányelvei („Transparency Policy”): az Európai Unió politikai célkitűzései érdekében tevékenykedő pénzintézettől elvárható módon az átlátható működés a bank egyik legfőbb stratégiai célkitűzése. A 2004. júniusi keltezésű Átláthatóság – beszámoló és javaslatok („Transparency – Report and Proposals [June 2004]”) c. dokumentum részeként nyilvánosságra hozott irányelvek a társaságirányítás elveit, etikai és javadalmazási kérdéseket, a pénzügyi adatszolgáltatás, ellenőrzés és értékelés, valamint a pénzintézeti tevékenység kérdéseit vizsgálják. |
| --- | --- |

53.

Az átlátható működés irányelvei („Transparency Policy”): az Európai Unió politikai célkitűzései érdekében tevékenykedő pénzintézettől elvárható módon az átlátható működés a bank egyik legfőbb stratégiai célkitűzése. A 2004. júniusi keltezésű Átláthatóság – beszámoló és javaslatok („Transparency – Report and Proposals [June 2004]”) c. dokumentum részeként nyilvánosságra hozott irányelvek a társaságirányítás elveit, etikai és javadalmazási kérdéseket, a pénzügyi adatszolgáltatás, ellenőrzés és értékelés, valamint a pénzintézeti tevékenység kérdéseit vizsgálják.

| 54. | A társaságirányítás alapelvei („Statement on Governance”): a bank irányításával, vezetésével kapcsolatos alapelveket ismerteti. A dokumentum egyebek között foglalkozik a döntéshozó és felügyeleti szervek feladataival, szakmai, etikai és összeférhetetlenségi kérdésekkel, a bank tisztviselőinek jövedelmezésével és juttatásaival, a külső monitoringszervezetek szerepével, a pénzügyi kimutatásokkal és a kockázatkezeléssel kapcsolatos információk közzétételével, felügyeleti kérdésekkel, a törvényességi ellenőrzés, a belső ellenőrzés és számviteli kontrol kereteivel, a stratégiai célkitűzések megvalósításával és ellenőrzésével, valamint az átlátható működés kérdéseivel. |
| --- | --- |

54.

A társaságirányítás alapelvei („Statement on Governance”): a bank irányításával, vezetésével kapcsolatos alapelveket ismerteti. A dokumentum egyebek között foglalkozik a döntéshozó és felügyeleti szervek feladataival, szakmai, etikai és összeférhetetlenségi kérdésekkel, a bank tisztviselőinek jövedelmezésével és juttatásaival, a külső monitoringszervezetek szerepével, a pénzügyi kimutatásokkal és a kockázatkezeléssel kapcsolatos információk közzétételével, felügyeleti kérdésekkel, a törvényességi ellenőrzés, a belső ellenőrzés és számviteli kontrol kereteivel, a stratégiai célkitűzések megvalósításával és ellenőrzésével, valamint az átlátható működés kérdéseivel.

| 55. | Társadalmi felelősségvállalási nyilatkozat („Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]”): a szélesebb értelemben vett társadalmi felelősségvállalási alapelveket, valamint ezek megvalósításával kapcsolatos banki vállalásokat ismerteti. Ez a dokumentum képezi a társadalmi felelősségvállalás részletes irányelveinek és az erről szóló jelentések alapjait, valamint ismerteti azt a vezérelvet, mely alapján az EBB a szociális és környezeti szempontokat működése során érvényre juttatja (lásd a társadalmi felelősségvállalásról szóló jelentést alább). |
| --- | --- |

55.

Társadalmi felelősségvállalási nyilatkozat („Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]”): a szélesebb értelemben vett társadalmi felelősségvállalási alapelveket, valamint ezek megvalósításával kapcsolatos banki vállalásokat ismerteti. Ez a dokumentum képezi a társadalmi felelősségvállalás részletes irányelveinek és az erről szóló jelentések alapjait, valamint ismerteti azt a vezérelvet, mely alapján az EBB a szociális és környezeti szempontokat működése során érvényre juttatja (lásd a társadalmi felelősségvállalásról szóló jelentést alább).

| 56. | Jelentés a társadalmi felelősségvállalásról („Corporate Responsibility Report”): az első kiadás (2006) etikai és társaságirányítási kérdésekkel, az átlátható és elszámoltatható működés, a felelősségteljes finanszírozás kérdéseivel, valamint a bank ún. ökológiai lábnyomával (tevékenységeinek környezetre gyakorolt hatásaival) foglalkozik. A jelentés a bank környezetvédelmi jelentésében korábban bemutatott környezetvédelmi célú tevékenységekkel kapcsolatos információkat is tartalmaz. |
| --- | --- |

56.

Jelentés a társadalmi felelősségvállalásról („Corporate Responsibility Report”): az első kiadás (2006) etikai és társaságirányítási kérdésekkel, az átlátható és elszámoltatható működés, a felelősségteljes finanszírozás kérdéseivel, valamint a bank ún. ökológiai lábnyomával (tevékenységeinek környezetre gyakorolt hatásaival) foglalkozik. A jelentés a bank környezetvédelmi jelentésében korábban bemutatott környezetvédelmi célú tevékenységekkel kapcsolatos információkat is tartalmaz.

| 57. | Tájékoztatáspolitikai irányelvek („Public Disclosure Policy”): a jelen dokumentum (2006) az információk közzétételére vonatkozó alapelveket és szabályokat ismerteti. A dokumentum vezérelve a közzététel vélelme: ez azt jelenti, hogy a bank birtokában lévő információk kérésre közzétehetők, hacsak az információ visszatartását kényszerítő okok nem indokolják. Az irányelvek ismertetik a tájékoztatáskérések kezelésére vonatkozó szabályokat és a fellebbezési eljárást. |
| --- | --- |

57.

Tájékoztatáspolitikai irányelvek („Public Disclosure Policy”): a jelen dokumentum (2006) az információk közzétételére vonatkozó alapelveket és szabályokat ismerteti. A dokumentum vezérelve a közzététel vélelme: ez azt jelenti, hogy a bank birtokában lévő információk kérésre közzétehetők, hacsak az információ visszatartását kényszerítő okok nem indokolják. Az irányelvek ismertetik a tájékoztatáskérések kezelésére vonatkozó szabályokat és a fellebbezési eljárást.

| 58. | Útmutató a korrupció és visszaélésekkel szembeni fellépéshez („Guidelines on Fighing Corruption and Fraud”): a bank hozzáállását ismerteti a korrupció és csalások elleni küzdelemmel kapcsolatban, az EBB magatartási szabályzatai, beszerzési útmutatója, belső útmutatói és szabályzatai, valamint a finanszírozási szerződéseiben foglalt feltételek alapján. |
| --- | --- |

58.

Útmutató a korrupció és visszaélésekkel szembeni fellépéshez („Guidelines on Fighing Corruption and Fraud”): a bank hozzáállását ismerteti a korrupció és csalások elleni küzdelemmel kapcsolatban, az EBB magatartási szabályzatai, beszerzési útmutatója, belső útmutatói és szabályzatai, valamint a finanszírozási szerződéseiben foglalt feltételek alapján.

Fenntartható fejlődés

| 59. | Környezetvédelmi és szociális irányelvek, stratégiák és eljárások: a környezetvédelemmel kapcsolatos elveket, belső útmutatókat, szabvány eljárásokat, folyamatokat és szervezeti kérdéseket a Környezetvédelmi nyilatkozat („Environmental Statement”) és a Környezetvédelmi folyamatok („Environmental Procedures”) c. dokumentumok rögzítik. A dokumentumok azokat az eljárásokat mutatják be, amelyeket az EBB a finanszírozásra javasolt projektek környezeti és szociális szempontjainak, a beruházás földrajzi helyének függvényében alkalmazott jogi keretek, illetve a beruházók környezet- és természetvédelemmel kapcsolatos kötelezettségeinek vizsgálatakor alkalmaz. |
| --- | --- |

59.

Környezetvédelmi és szociális irányelvek, stratégiák és eljárások: a környezetvédelemmel kapcsolatos elveket, belső útmutatókat, szabvány eljárásokat, folyamatokat és szervezeti kérdéseket a Környezetvédelmi nyilatkozat („Environmental Statement”) és a Környezetvédelmi folyamatok („Environmental Procedures”) c. dokumentumok rögzítik. A dokumentumok azokat az eljárásokat mutatják be, amelyeket az EBB a finanszírozásra javasolt projektek környezeti és szociális szempontjainak, a beruházás földrajzi helyének függvényében alkalmazott jogi keretek, illetve a beruházók környezet- és természetvédelemmel kapcsolatos kötelezettségeinek vizsgálatakor alkalmaz.

| 60. | Az Európai Beruházási Bank által alkalmazott megközelítés a fejlődő országok beruházásainak szociális hatásvizsgálatakor („Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank”): az EBB gyakorlatát ismerteti a fejlődő országokban megvalósuló – és a fenntartható fejlődést szolgáló – beruházások szociális, társadalmi hatásainak vizsgálatakor. Összhangban a beruházások szociális vetületének előtérbe kerülésével, a dokumentum a szociális jóléti szempontok érvényesítése terén – elsősorban a fejlődő országokban – végzett banki tevékenységeket, eljárásokat ismerteti. |
| --- | --- |

60.

Az Európai Beruházási Bank által alkalmazott megközelítés a fejlődő országok beruházásainak szociális hatásvizsgálatakor („Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank”): az EBB gyakorlatát ismerteti a fejlődő országokban megvalósuló – és a fenntartható fejlődést szolgáló – beruházások szociális, társadalmi hatásainak vizsgálatakor. Összhangban a beruházások szociális vetületének előtérbe kerülésével, a dokumentum a szociális jóléti szempontok érvényesítése terén – elsősorban a fejlődő országokban – végzett banki tevékenységeket, eljárásokat ismerteti.

| 61. | A beruházási keretből finanszírozott beruházások fejlesztésihatás-vizsgálati keretrendszere („Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects”): a beruházási keret
   (9) alapján megvalósuló – az AKCS-országok és az EU között létrejött Cotonoui Partnerségi Megállapodásban kitűzött célokat teljesítő – ügyletek értékelésének módozatait ismerteti. A dokumentum a beruházási keret stratégiai céljainak és a millenniumi fejlesztési célok pénzügyi, gazdasági, szociális, környezetvédelmi és társaságirányítási összetevőit vizsgálja, melyek alapján értékelhetők a konkrét beruházások fejlesztési hatásai. |
| --- | --- |

61.

A beruházási keretből finanszírozott beruházások fejlesztésihatás-vizsgálati keretrendszere („Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects”): a beruházási keret
   (9) alapján megvalósuló – az AKCS-országok és az EU között létrejött Cotonoui Partnerségi Megállapodásban kitűzött célokat teljesítő – ügyletek értékelésének módozatait ismerteti. A dokumentum a beruházási keret stratégiai céljainak és a millenniumi fejlesztési célok pénzügyi, gazdasági, szociális, környezetvédelmi és társaságirányítási összetevőit vizsgálja, melyek alapján értékelhetők a konkrét beruházások fejlesztési hatásai.

A döntéshozatali eljárással kapcsolatos információk

Magatartási szabályzatok

| 62. | Az Igazgatótanács, az Igazgatási Bizottság, a Számvizsgáló Bizottság tagjaira és az EBB alkalmazottaira vonatkozó magatartási szabályzatok a bank honlapján hozzáférhetők:






  — | a Számvizsgáló Bizottság tagjainak magatartási szabályzata („Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB”), |
| --- | --- | --- |

62.

Az Igazgatótanács, az Igazgatási Bizottság, a Számvizsgáló Bizottság tagjaira és az EBB alkalmazottaira vonatkozó magatartási szabályzatok a bank honlapján hozzáférhetők:

—

a Számvizsgáló Bizottság tagjainak magatartási szabályzata („Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB”),

| — | az Igazgatási Bizottság tagjainak magatartási szabályzata („Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB”), |
| --- | --- |

—

az Igazgatási Bizottság tagjainak magatartási szabályzata („Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB”),

| — | az Igazgatótanács tagjainak magatartási szabályzata („Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB”), |
| --- | --- |

—

az Igazgatótanács tagjainak magatartási szabályzata („Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB”),

| — | az EBB alkalmazottainak magatartási szabályzata („Staff Code of Conduct”). |
| --- | --- |

—

az EBB alkalmazottainak magatartási szabályzata („Staff Code of Conduct”).

| 63. | A bank ezenfelül részletes információkat tesz közzé a döntéshozó szervek, felügyeleti szervek tagjainak és a banki alkalmazottak javadalmazási rendjéről és juttatásairól. |
| --- | --- |

63.

A bank ezenfelül részletes információkat tesz közzé a döntéshozó szervek, felügyeleti szervek tagjainak és a banki alkalmazottak javadalmazási rendjéről és juttatásairól.

| 64. | Ugyancsak nyilvánosságra kerülnek az alábbi dokumentumok:






  — | Az Igazgatótanács üléseinek éves menetrendje. |
| --- | --- | --- |

64.

Ugyancsak nyilvánosságra kerülnek az alábbi dokumentumok:

—

Az Igazgatótanács üléseinek éves menetrendje.

| — | Az Igazgatótanács tagjainak nyilatkozata: az Igazgatótanács tagjai nyilatkoznak arról, milyen egyéb hivatalt, illetve állást töltenek be más szervezeteknél. Ugyancsak nyilvánosságra kerülnek azon szavazások részletei is, amelyekről a tagok összeférhetetlenségi okokból tartózkodtak. |
| --- | --- |

—

Az Igazgatótanács tagjainak nyilatkozata: az Igazgatótanács tagjai nyilatkoznak arról, milyen egyéb hivatalt, illetve állást töltenek be más szervezeteknél. Ugyancsak nyilvánosságra kerülnek azon szavazások részletei is, amelyekről a tagok összeférhetetlenségi okokból tartózkodtak.

| — | Az Igazgatási Bizottság tagjainak nyilatkozata: Az Igazgatási Bizottság tagjai – az Európai Bizottság tagjaihoz hasonlóan – nyilatkoznak pénzügyi érdekeltségeikről. |
| --- | --- |

—

Az Igazgatási Bizottság tagjainak nyilatkozata: Az Igazgatási Bizottság tagjai – az Európai Bizottság tagjaihoz hasonlóan – nyilatkoznak pénzügyi érdekeltségeikről.

| — | A vezető tisztségviselők beszédei és egyéb nyilatkozatai. |
| --- | --- |

—

A vezető tisztségviselők beszédei és egyéb nyilatkozatai.

Nyilvános konzultációs folyamat

| 65. | Egyes kiválasztott irányelveket és szabályzatokat az EBB nyilvános konzultációra bocsát, elsősorban honlapján keresztül (Az átlátható működés irányelvei [„Transparency Policy”], 2004. június). |
| --- | --- |

65.

Egyes kiválasztott irányelveket és szabályzatokat az EBB nyilvános konzultációra bocsát, elsősorban honlapján keresztül (Az átlátható működés irányelvei [„Transparency Policy”], 2004. június).

Hitelezési ügyletekre vonatkozó információk

Rutineljárás keretében történő közzététel

A projektciklus egyes szakaszaiban közzétett információk

| 66. | Jogosultsági követelmények („Eligibility Guidelines”): azokat a jogi követelményeket ismerteti, amelyek alapján az EBB egy adott beruházást az Európai Unió tagországaiban finanszírozhat. Az EU-n kívüli területeken a bank kizárólag egyedi megbízások alapján nyújthat hitelt, a partnerországokra vonatkozó uniós együttműködési és fejlesztési politika részeként. |
| --- | --- |

66.

Jogosultsági követelmények („Eligibility Guidelines”): azokat a jogi követelményeket ismerteti, amelyek alapján az EBB egy adott beruházást az Európai Unió tagországaiban finanszírozhat. Az EU-n kívüli területeken a bank kizárólag egyedi megbízások alapján nyújthat hitelt, a partnerországokra vonatkozó uniós együttműködési és fejlesztési politika részeként.

| 67. | EBB-projektciklus („Project Cycle at the EIB”): a finanszírozott beruházásokkal kapcsolatos banki döntéshozatali mechanizmust ismerteti. A dokumentum ezenkívül betekintést nyújt az EBB bírálati és ellenőrzési szabványfolyamataiba, melyek a hitelkérelemben szereplő beruházások sajátos igényeihez alakíthatók. |
| --- | --- |

67.

EBB-projektciklus („Project Cycle at the EIB”): a finanszírozott beruházásokkal kapcsolatos banki döntéshozatali mechanizmust ismerteti. A dokumentum ezenkívül betekintést nyújt az EBB bírálati és ellenőrzési szabványfolyamataiba, melyek a hitelkérelemben szereplő beruházások sajátos igényeihez alakíthatók.

| 68. | Beszerzési útmutató („Guide to Procurement”): a beruházókat és beszállítóikat tájékoztatja a bank által finanszírozott kivitelezési, áruvásárlási és szolgáltatási projektekkel kapcsolatos EBB-irányelvekről, jogszabályi keretekről és a szükséges lépésekről. A dokumentum továbbá részletesen ismerteti az EBB és a beruházók feladatait és kötelezettségeit. |
| --- | --- |

68.

Beszerzési útmutató („Guide to Procurement”): a beruházókat és beszállítóikat tájékoztatja a bank által finanszírozott kivitelezési, áruvásárlási és szolgáltatási projektekkel kapcsolatos EBB-irányelvekről, jogszabályi keretekről és a szükséges lépésekről. A dokumentum továbbá részletesen ismerteti az EBB és a beruházók feladatait és kötelezettségeit.

| 69. | Statisztikai jelentés („Statistical Report”): az EBB éves jelentésének III. köteteként megjelenő jelentés a bank által finanszírozott beruházások minden részletre kiterjedő adatait tartalmazza, ideértve az aláírt finanszírozási szerződések országonkénti listáját, valamint hitelezési statisztikákat országos, régiós, EU-célkitűzés szerinti és ágazati bontásban. |
| --- | --- |

69.

Statisztikai jelentés („Statistical Report”): az EBB éves jelentésének III. köteteként megjelenő jelentés a bank által finanszírozott beruházások minden részletre kiterjedő adatait tartalmazza, ideértve az aláírt finanszírozási szerződések országonkénti listáját, valamint hitelezési statisztikákat országos, régiós, EU-célkitűzés szerinti és ágazati bontásban.

Projektlista (előkészítés alatt álló beruházások jegyzéke)

| 70. | A finanszírozásra javasolt beruházásokról a bank projektlisták formájában hoz nyilvánosságra adatokat, melyek az ún. projektösszefoglalókkal együtt a bank honlapján érhetők el. A listára az igazgatótanácsi jóváhagyásra váró beruházási projektek kerülnek, hacsak kényszerítő okok ennél későbbi közzétételt nem indokolnak (lásd még a „Korlátozások” c. részt a 25–37. pontokban). |
| --- | --- |

70.

A finanszírozásra javasolt beruházásokról a bank projektlisták formájában hoz nyilvánosságra adatokat, melyek az ún. projektösszefoglalókkal együtt a bank honlapján érhetők el. A listára az igazgatótanácsi jóváhagyásra váró beruházási projektek kerülnek, hacsak kényszerítő okok ennél későbbi közzétételt nem indokolnak (lásd még a „Korlátozások” c. részt a 25–37. pontokban).

| 71. | Projektösszefoglalók közzétételére akkor kerül sor, amikor a bank – az EBB alapokmányának 21. cikkelyével összhangban – az adott beruházással kapcsolatban kikéri az érintett tagország(ok) és az Európai Bizottság véleményét. Ez általában a legmegfelelőbb időpont arra, hogy a bank megtegye első nyilvános nyilatkozatát arról, miszerint a beruházóval folytatott tárgyalások olyan pontra jutottak, ahol is nagy biztonsággal állítható, hogy a hitelelőterjesztés jóváhagyásra az Igazgatótanács elé kerül. |
| --- | --- |

71.

Projektösszefoglalók közzétételére akkor kerül sor, amikor a bank – az EBB alapokmányának 21. cikkelyével összhangban – az adott beruházással kapcsolatban kikéri az érintett tagország(ok) és az Európai Bizottság véleményét. Ez általában a legmegfelelőbb időpont arra, hogy a bank megtegye első nyilvános nyilatkozatát arról, miszerint a beruházóval folytatott tárgyalások olyan pontra jutottak, ahol is nagy biztonsággal állítható, hogy a hitelelőterjesztés jóváhagyásra az Igazgatótanács elé kerül.

Projektösszefoglalók

| 72. | A projektösszefoglalók tartalmazzák a beruházás megnevezését, a beruházó, illetve globális hitelek esetében a pénzügyi közvetítő megjelölését, a beruházás helyét, az érintett gazdasági ágazatot, a beruházás leírását, célját (céljait), környezetvédelmi és – adott esetben – szociális aspektusait, a beszerzéssel kapcsolatos adatokat, a javasolt EBB-finanszírozás részleteit, a beruházás teljes költségét, valamint a projekt státuszát („elbírálás alatt”, „jóváhagyva” vagy „aláírva”). Az összefoglaló adott esetben hivatkozást is tartalmazhat a környezeti hatásvizsgálatról szóló tájékoztatóra vagy a közbeszerzési felhívásra. |
| --- | --- |

72.

A projektösszefoglalók tartalmazzák a beruházás megnevezését, a beruházó, illetve globális hitelek esetében a pénzügyi közvetítő megjelölését, a beruházás helyét, az érintett gazdasági ágazatot, a beruházás leírását, célját (céljait), környezetvédelmi és – adott esetben – szociális aspektusait, a beszerzéssel kapcsolatos adatokat, a javasolt EBB-finanszírozás részleteit, a beruházás teljes költségét, valamint a projekt státuszát („elbírálás alatt”, „jóváhagyva” vagy „aláírva”). Az összefoglaló adott esetben hivatkozást is tartalmazhat a környezeti hatásvizsgálatról szóló tájékoztatóra vagy a közbeszerzési felhívásra.

| 73. | A projektösszefoglaló adott esetben tartalmazhatja a környezeti hatásvizsgálat („EIA”) nem technikai jellegű összefoglalóját („NTS”), illetve – az EU-n kívüli területekre vonatkozóan – a nem technikai jellegű összefoglalónak megfelelő egyéb dokumentumot és a környezeti hatásvizsgálat elkészültét tanúsító nyilatkozatot („EIS”). Az EBB munkatársai törekednek arra, hogy az egyes beruházásokkal kapcsolatos konkrét tájékoztatáskéréseket – különösen a környezeti hatásvizsgálatokra, nyilatkozatokra és hasonló dokumentumokra vonatkozó kéréseket – teljesítsék. Az EBB arra bíztatja a beruházókat is, hogy saját honlapjukon nyújtsanak tájékoztatást beruházásaikról. |
| --- | --- |

73.

A projektösszefoglaló adott esetben tartalmazhatja a környezeti hatásvizsgálat („EIA”) nem technikai jellegű összefoglalóját („NTS”), illetve – az EU-n kívüli területekre vonatkozóan – a nem technikai jellegű összefoglalónak megfelelő egyéb dokumentumot és a környezeti hatásvizsgálat elkészültét tanúsító nyilatkozatot („EIS”). Az EBB munkatársai törekednek arra, hogy az egyes beruházásokkal kapcsolatos konkrét tájékoztatáskéréseket – különösen a környezeti hatásvizsgálatokra, nyilatkozatokra és hasonló dokumentumokra vonatkozó kéréseket – teljesítsék. Az EBB arra bíztatja a beruházókat is, hogy saját honlapjukon nyújtsanak tájékoztatást beruházásaikról.

| 74. | Az aláírás után a beruházás a projektlistán marad mindaddig, amíg a bank éves jelentésében azt közzé nem teszik. |
| --- | --- |

74.

Az aláírás után a beruházás a projektlistán marad mindaddig, amíg a bank éves jelentésében azt közzé nem teszik.

A beruházások környezeti hatásvizsgálata

A környezeti hatásvizsgálatként ismert formalizált folyamattal kapcsolatos EBB-irányelveket a 2004-ben kiadott Környezetvédelmi nyilatkozat („Environmental Statement [2004]”) foglalja össze.

A bank – földrajzi elhelyezkedésüktől függetlenül – valamennyi beruházás esetében előírja az Európai Unió környezeti hatásvizsgálatokról szóló irányelvében (a 97/11/EK és a 2003/35/EK irányelvvel módosított 85/337/EGK irányelvben) foglalt – a környezeti hatásvizsgálatokkal, illetve azok formai és tartalmi követelményeivel kapcsolatos – rendelkezések teljesítését.

A környezeti hatásvizsgálatokról szóló irányelv meghatározza azon beruházások körét, amelyekre környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni, valamint ismerteti a szükséges folyamatot és a hatásvizsgálat tartalmát. Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a beruházó a beruházás környezeti hatásairól köteles az illetékes hatóságot tájékoztatni. A tájékoztatás formáját az irányelv IV. melléklete határozza meg, mely egyebek mellett megköveteli az ún. nem technikai jellegű összefoglaló alkalmazását. Az irányelv 6. és 9. cikke értelmében a kedvezményezett tagország, illetve az ország illetékes hatóságainak felelőssége gondoskodni az „érintett nyilvánosság” tájékoztatásáról, illetve nyilvános konzultáció megtartásáról a javasolt beruházással kapcsolatban. A bank munkatársai a követelmények teljesülését ellenőrzik, és a vizsgálat eredményét külön jelentésben az Igazgatótanács elé terjesztik.

Minden olyan beruházás esetén, amelyre környezeti hatásvizsgálatot kell készíteni, a bank a projektlista részeként közzéteszi a nem technikai jellegű összefoglalót is (illetve az összefoglaló internetes címére mutató hivatkozást helyez). Az EU-n kívüli területeken, a csatlakozásra váró és a tagjelölt országokban megvalósuló beruházások esetében a bank a környezeti hatásvizsgálat elkészültét tanúsító nyilatkozatot (EIS) teszi közzé. A bank ezeket a dokumentumokat megvizsgálja és meggyőződik a valószínűsíthető környezeti hatások megfelelő kezeléséről, valamint arról, hogy a javasolt kárcsökkentő és kártalanítási intézkedések, valamint ezek végrehajtásáról szóló környezetkezelési tervek a bank követelményeinek megfelelnek.

A beruházóval és más érintett felekkel folytatott tárgyalások során – biztosítandó, hogy a beruházás megfeleljen az EBB környezetvédelmi előírásainak – a bank mindenkor a környezeti hatásvizsgálatokkal kapcsolatos legjobb gyakorlat elve szerint cselekszik.

Globális hitelek

| 75. | A bank globálishitel-ügyletei a honlapon közzétett projektlistán jelennek meg. A bank ezenkívül – külön kérésre – a globális hitelekkel kapcsolatos összesített adatokat is közzétehet, például országos vagy ágazati bontásban. |
| --- | --- |

75.

A bank globálishitel-ügyletei a honlapon közzétett projektlistán jelennek meg. A bank ezenkívül – külön kérésre – a globális hitelekkel kapcsolatos összesített adatokat is közzétehet, például országos vagy ágazati bontásban.

Értékelési beszámolók

| 76. | Az Általános felügyeleti igazgató felügyelete alatt működő Műveletelemzés csoport – az operatív igazgatóságoktól függetlenül – végzi az ügyletek utólagos elemzését. A csoport tematikus, ágazati, regionális és országos értékeléseket készít az EBB pénzügyi műveleteiről; beszámolói – miután az Igazgatótanács megtárgyalta azokat – a bank honlapján is megjelennek. A Műveletelemzés éves összefoglaló jelentése („Operations Evaluation Overview Report”) évente egyszer jelenik meg. |
| --- | --- |

76.

Az Általános felügyeleti igazgató felügyelete alatt működő Műveletelemzés csoport – az operatív igazgatóságoktól függetlenül – végzi az ügyletek utólagos elemzését. A csoport tematikus, ágazati, regionális és országos értékeléseket készít az EBB pénzügyi műveleteiről; beszámolói – miután az Igazgatótanács megtárgyalta azokat – a bank honlapján is megjelennek. A Műveletelemzés éves összefoglaló jelentése („Operations Evaluation Overview Report”) évente egyszer jelenik meg.

Tematikus projektismertetők

| 77. | A nagy nyilvános érdeklődésre számot tartó beruházások esetében az EBB ún. tematikus projektismertetőt („Topical Project Brief”) tesz közzé honlapján. |
| --- | --- |

77.

A nagy nyilvános érdeklődésre számot tartó beruházások esetében az EBB ún. tematikus projektismertetőt („Topical Project Brief”) tesz közzé honlapján.

Sajtóközlemények

| 78. | A hírértékű projektek esetében az EBB sajtóközleményeket tesz közé, általában a kölcsönmegállapodás aláírásakor. |
| --- | --- |

78.

A hírértékű projektek esetében az EBB sajtóközleményeket tesz közé, általában a kölcsönmegállapodás aláírásakor.

Kérésre történő közzététel

| 79. | A rutinjellegű eljárás keretében közzétett projektösszefoglalókon kívül a bank további tájékoztatást adhat az általa finanszírozott beruházásokról az alábbi formákban:






  — | az Igazgatási Bizottság igazgatótanácsi előterjesztése egy adott beruházás finanszírozásával kapcsolatban






  — | az állami szektort érintő beruházások esetében közzétehető, hacsak az Igazgatótanács üzleti szempontból minősített esetekben úgy nem határoz, hogy a finanszírozási előterjesztés nem tehető közzé, |
| --- | --- | --- | --- |

79.

A rutinjellegű eljárás keretében közzétett projektösszefoglalókon kívül a bank további tájékoztatást adhat az általa finanszírozott beruházásokról az alábbi formákban:

—

az Igazgatási Bizottság igazgatótanácsi előterjesztése egy adott beruházás finanszírozásával kapcsolatban

—

az állami szektort érintő beruházások esetében közzétehető, hacsak az Igazgatótanács üzleti szempontból minősített esetekben úgy nem határoz, hogy a finanszírozási előterjesztés nem tehető közzé,

| — | a magánszektort érintő beruházások esetében a bank magánszektorba tartozó ügyfelei által nem bizalmasnak minősített információk tehetők közzé, |
| --- | --- |

—

a magánszektort érintő beruházások esetében a bank magánszektorba tartozó ügyfelei által nem bizalmasnak minősített információk tehetők közzé,

| — | a bank környezeti és szociális hatásvizsgálati beszámolói alapján nyújtott tájékoztatás, |
| --- | --- |

—

a bank környezeti és szociális hatásvizsgálati beszámolói alapján nyújtott tájékoztatás,

| — | a bank kiküldetési beszámolói alapján nyújtott tájékoztatás. |
| --- | --- |

—

a bank kiküldetési beszámolói alapján nyújtott tájékoztatás.

Projektdokumentumok

Minden egyes beruházási projektekhez egyedi dokumentáció és levélváltás tartozik, egy-egy projekt életciklusa során ugyanakkor több olyan szakasz is meghatározható, amikor nélkülözhetetlen információk begyűjtésére és kiértékelésére kerül sor.

A hitelbírálati szakaszban az alábbi dokumentumok keletkeznek, melyek kulcsszerepet töltenek be a belső döntéshozatali folyamatban:

| — | előzetes tájékoztató, |
| --- | --- |

—

előzetes tájékoztató,

| — | hitelbírálati előterjesztés, |
| --- | --- |

—

hitelbírálati előterjesztés,

| — | véleménykérés az Európai Bizottság és EU-tagország(ok) irányában, |
| --- | --- |

—

véleménykérés az Európai Bizottság és EU-tagország(ok) irányában,

| — | az Európai Bizottság véleménye, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság véleménye,

| — | a tagország(ok) véleménye, |
| --- | --- |

—

a tagország(ok) véleménye,

| — | tárgyalási előterjesztés, az EBB különböző szerveinek véleményeivel együtt, |
| --- | --- |

—

tárgyalási előterjesztés, az EBB különböző szerveinek véleményeivel együtt,

| — | az Igazgatási Bizottság igazgatótanácsi előterjesztése egy adott beruházás finanszírozásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az Igazgatási Bizottság igazgatótanácsi előterjesztése egy adott beruházás finanszírozásával kapcsolatban,

| — | a beruházó hivatalos finanszírozási kérelme, |
| --- | --- |

—

a beruházó hivatalos finanszírozási kérelme,

| — | finanszírozási szerződés. |
| --- | --- |

—

finanszírozási szerződés.

Forrásbevonási ügyletekre vonatkozó információk

Rutineljárás keretében történő közzététel

| 80. | Az EBB forrásbevonási politikájáról a bank ügyviteli terve rendelkezik, mely egyben az adott évben bevonandó források összegét is meghatározza. |
| --- | --- |

80.

Az EBB forrásbevonási politikájáról a bank ügyviteli terve rendelkezik, mely egyben az adott évben bevonandó források összegét is meghatározza.

| 81. | Az EBB forrásbevonási gyakorlatát az értékpapírjait kibocsátó piacokon irányadó nemzeti jog határozza meg. Az EBB működési területein általánosan érvényes jogi követelmény, hogy nem tehető különbség a pénzügyi műveletekkel kapcsolatos információk közzétételének idejét illetően, megakadályozandó, hogy bárki a kereskedés során tisztességtelen versenyelőnyhöz jusson. Az EBB általánosságban arra törekszik, hogy az ilyen információkat a vonatkozó jogszabályok által előírt kommunikációs csatornákon keresztül és saját honlapján egyszerre jelentesse meg. Az EBB forrásbevonási tevékenységére vonatkozó rutinjellegű tájékoztatást a bank pénzügyi közvetítői is nyújthatnak. |
| --- | --- |

81.

Az EBB forrásbevonási gyakorlatát az értékpapírjait kibocsátó piacokon irányadó nemzeti jog határozza meg. Az EBB működési területein általánosan érvényes jogi követelmény, hogy nem tehető különbség a pénzügyi műveletekkel kapcsolatos információk közzétételének idejét illetően, megakadályozandó, hogy bárki a kereskedés során tisztességtelen versenyelőnyhöz jusson. Az EBB általánosságban arra törekszik, hogy az ilyen információkat a vonatkozó jogszabályok által előírt kommunikációs csatornákon keresztül és saját honlapján egyszerre jelentesse meg. Az EBB forrásbevonási tevékenységére vonatkozó rutinjellegű tájékoztatást a bank pénzügyi közvetítői is nyújthatnak.

| 82. | A forrásbevonási ügyletek közzétételéhez használt főbb kommunikációs eszközök többek között az alábbiak:






  — | A nagyobb pénzügyi hírszolgálatok, különösen a Bloomberg és a Reuters, a bank honlapja, illetve a felügyeleti szervek információs szolgálatai részletes tájékoztatással szolgálnak az EBB tőkepiaci tevékenységéről. |
| --- | --- | --- |

82.

A forrásbevonási ügyletek közzétételéhez használt főbb kommunikációs eszközök többek között az alábbiak:

—

A nagyobb pénzügyi hírszolgálatok, különösen a Bloomberg és a Reuters, a bank honlapja, illetve a felügyeleti szervek információs szolgálatai részletes tájékoztatással szolgálnak az EBB tőkepiaci tevékenységéről.

| — | A bank forrásbevonási tevékenységével az EBB honlapjának tőkepiaci alfejezete foglalkozik. Az alfejezethez tartozó weblapok az EBB kötvénykibocsátói profilját rajzolják meg, ismertetik az egyes forrásbevonási műveletek főbb jellegzetességeit, a kibocsátási ügyleteket táblázatban foglalják össze, valamint kibocsátási körlevelekre és programokra mutató elektronikus hivatkozásokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

—

A bank forrásbevonási tevékenységével az EBB honlapjának tőkepiaci alfejezete foglalkozik. Az alfejezethez tartozó weblapok az EBB kötvénykibocsátói profilját rajzolják meg, ismertetik az egyes forrásbevonási műveletek főbb jellegzetességeit, a kibocsátási ügyleteket táblázatban foglalják össze, valamint kibocsátási körlevelekre és programokra mutató elektronikus hivatkozásokat tartalmaznak.

| — | Nyilvánosságra hozott felügyeleti beadványok. |
| --- | --- |

—

Nyilvánosságra hozott felügyeleti beadványok.

| — | Az EBB-csoport éves jelentése tartalmazza a pénzügyi jelentést, mely a bank forrásbevonási, treasury- és likviditáskezelési tevékenységét foglalja össze az adott évben. Az éves jelentéshez tartozó dokumentumok közé tartozik még a statisztikai jelentés, mely a tőkepiacokon végrehajtott kötvénykibocsátási ügyletek felsorolását is tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az EBB-csoport éves jelentése tartalmazza a pénzügyi jelentést, mely a bank forrásbevonási, treasury- és likviditáskezelési tevékenységét foglalja össze az adott évben. Az éves jelentéshez tartozó dokumentumok közé tartozik még a statisztikai jelentés, mely a tőkepiacokon végrehajtott kötvénykibocsátási ügyletek felsorolását is tartalmazza.

| — | Kötvénybemutatási dokumentumok. |
| --- | --- |

—

Kötvénybemutatási dokumentumok.

| — | Időszaki kiadványként megjelenő befektetői hírlevelek. |
| --- | --- |

—

Időszaki kiadványként megjelenő befektetői hírlevelek.

| — | A forrásbevonási tevékenységgel kapcsolatban kiadott sajtóközlemények, különösen a hírértékű vagy közzétételi kötelezettség alá eső esetekben. |
| --- | --- |

—

A forrásbevonási tevékenységgel kapcsolatban kiadott sajtóközlemények, különösen a hírértékű vagy közzétételi kötelezettség alá eső esetekben.

| — | A bank tőkepiaci tevékenységét ismertető egyéb szakmai tájékoztatók. |
| --- | --- |

—

A bank tőkepiaci tevékenységét ismertető egyéb szakmai tájékoztatók.

| 83. | Az EBB ezenkívül közvetlen kapcsolatokat ápol a befektetői közösség egyes képviselőivel (ideértve a bemutatókörutakon, telekonferenciákon, konferenciákon való közös részvételt). |
| --- | --- |

83.

Az EBB ezenkívül közvetlen kapcsolatokat ápol a befektetői közösség egyes képviselőivel (ideértve a bemutatókörutakon, telekonferenciákon, konferenciákon való közös részvételt).

| 84. | A bank tőkepiaci tevékenységével kapcsolatos tájékoztatáskérést a Befektetői kapcsolatok osztályának (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org) kell címezni. |
| --- | --- |

84.

A bank tőkepiaci tevékenységével kapcsolatos tájékoztatáskérést a Befektetői kapcsolatok osztályának (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org) kell címezni.

Kérésre történő közzététel

| 85. | A nyilvános kötvénykibocsátásokkal kapcsolatos dokumentumok (kibocsátási körlevelek, programok, illetve prospektusok) kérésre közzétehetők. |
| --- | --- |

85.

A nyilvános kötvénykibocsátásokkal kapcsolatos dokumentumok (kibocsátási körlevelek, programok, illetve prospektusok) kérésre közzétehetők.

A tájékoztatással kapcsolatos kérelmek feldolgozásának folyamata

| 86. | A nyilvánosság részéről megfogalmazott tájékoztatási kérelmek kezelésére az alábbi szabályok vonatkoznak: |
| --- | --- |

86.

A nyilvánosság részéről megfogalmazott tájékoztatási kérelmek kezelésére az alábbi szabályok vonatkoznak:

Kérelmek

| 87. | Az információk hozzáférése iránti kérelem bármilyen írásos formában, illetve szóban is eljuttatható. A kérelmeket az EBB Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztályának (Communication & Information Department), vagy az info@eib.org címre kell eljuttatni. A kérelem benyújtható a bank kirendeltségein is, amelyek azt a luxembourgi székhelyű Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztálynak továbbítják. |
| --- | --- |

87.

Az információk hozzáférése iránti kérelem bármilyen írásos formában, illetve szóban is eljuttatható. A kérelmeket az EBB Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztályának (Communication & Information Department), vagy az info@eib.org címre kell eljuttatni. A kérelem benyújtható a bank kirendeltségein is, amelyek azt a luxembourgi székhelyű Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztálynak továbbítják.

| 88. | A kérelmező nem köteles megindokolni kérelmét. |
| --- | --- |

88.

A kérelmező nem köteles megindokolni kérelmét.

A kérelmek feldolgozása

| 89. | A kérelmek feldolgozása az InfoDesk feladata: a csoport haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem átvételétől számított 20 munkanapon belül válaszol. |
| --- | --- |

89.

A kérelmek feldolgozása az InfoDesk feladata: a csoport haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem átvételétől számított 20 munkanapon belül válaszol.

| 90. | Amennyiben a kérelem nem kellően pontos, illetve a kérelem alapján a kért dokumentum, illetve információ nem beazonosítható, az EBB munkatársai felkérik a kérelmezőt, hogy pontosítsa a kérelmet. |
| --- | --- |

90.

Amennyiben a kérelem nem kellően pontos, illetve a kérelem alapján a kért dokumentum, illetve információ nem beazonosítható, az EBB munkatársai felkérik a kérelmezőt, hogy pontosítsa a kérelmet.

| 91. | Amennyiben a kérelem nem a megfelelő személyhez kerül a bankon belül, a kérelmet átvevő alkalmazott köteles azt haladéktalanul az illetékes szervezeti egységhez eljuttatni. |
| --- | --- |

91.

Amennyiben a kérelem nem a megfelelő személyhez kerül a bankon belül, a kérelmet átvevő alkalmazott köteles azt haladéktalanul az illetékes szervezeti egységhez eljuttatni.

| 92. | Amennyiben a szóban megfogalmazott kérelem túl bonyolult, illetve túl összetett, a kérelmet átvevő alkalmazott felkéri a kérelmezőt, hogy kérését írásban fogalmazza meg. |
| --- | --- |

92.

Amennyiben a szóban megfogalmazott kérelem túl bonyolult, illetve túl összetett, a kérelmet átvevő alkalmazott felkéri a kérelmezőt, hogy kérését írásban fogalmazza meg.

| 93. | Amennyiben a kért információt a bank vagy bármely harmadik fél korábban már közzétette, az EBB illetékes alkalmazottja a kérelmezőt tájékoztatja a kért információ elérhetőségének módjáról. |
| --- | --- |

93.

Amennyiben a kért információt a bank vagy bármely harmadik fél korábban már közzétette, az EBB illetékes alkalmazottja a kérelmezőt tájékoztatja a kért információ elérhetőségének módjáról.

| 94. | Amennyiben a kérelemben érintett téma (témák) összetettsége miatt a kérelemre az előírt időn belül válasz nem adható, a bank munkatársai erről haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem átvételétől számított 10 munkanapon belül értesítik a kérelmezőt. A kérelem átvételéről szóló visszaigazolásnak tartalmaznia kell a választ készítő szervezeti egység, illetve alkalmazott nevét. |
| --- | --- |

94.

Amennyiben a kérelemben érintett téma (témák) összetettsége miatt a kérelemre az előírt időn belül válasz nem adható, a bank munkatársai erről haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem átvételétől számított 10 munkanapon belül értesítik a kérelmezőt. A kérelem átvételéről szóló visszaigazolásnak tartalmaznia kell a választ készítő szervezeti egység, illetve alkalmazott nevét.

| 95. | Az összetettebb kérelmekre legkésőbb a kérelem átvételétől számított 40 munkanapon belül kell válaszolni. |
| --- | --- |

95.

Az összetettebb kérelmekre legkésőbb a kérelem átvételétől számított 40 munkanapon belül kell válaszolni.

| 96. | Amennyiben a kért tájékoztatás bizalmas jellegénél fogva sem egészben, sem részben nem adható ki, a bank alkalmazottai kötelesek megindokolni a tájékoztatás visszatartásának okát (okait) és tájékoztatni a kérelmezőt arról a jogáról, hogy megerősítő kérelmet nyújthat be (lásd alább). |
| --- | --- |

96.

Amennyiben a kért tájékoztatás bizalmas jellegénél fogva sem egészben, sem részben nem adható ki, a bank alkalmazottai kötelesek megindokolni a tájékoztatás visszatartásának okát (okait) és tájékoztatni a kérelmezőt arról a jogáról, hogy megerősítő kérelmet nyújthat be (lásd alább).

| 97. | A kért tájékoztatást a meglévő változatban és formában, illetve amennyiben megoldható, a kérelmező igényeihez igazodó formában kell közzétenni. |
| --- | --- |

97.

A kért tájékoztatást a meglévő változatban és formában, illetve amennyiben megoldható, a kérelmező igényeihez igazodó formában kell közzétenni.

| 98. | Az EBB alkalmazottai törekednek arra, hogy – amennyiben megoldható – egy adott hivatalos EU-nyelven küldött megkeresésre lehetőleg ugyanezen nyelven adjanak választ. |
| --- | --- |

98.

Az EBB alkalmazottai törekednek arra, hogy – amennyiben megoldható – egy adott hivatalos EU-nyelven küldött megkeresésre lehetőleg ugyanezen nyelven adjanak választ.

| 99. | A kért dokumentum (dokumentumok) közzétételével kapcsolatos költségek a kérelmezőre terhelhetők. |
| --- | --- |

99.

A kért dokumentum (dokumentumok) közzétételével kapcsolatos költségek a kérelmezőre terhelhetők.

| 100. | A bank alkalmazottai harmadik fél részére nem adhatnak tájékoztatást a kérelemmel kapcsolatban mindaddig, amíg az ügyben érintett személyeket erről nem értesítették. |
| --- | --- |

100.

A bank alkalmazottai harmadik fél részére nem adhatnak tájékoztatást a kérelemmel kapcsolatban mindaddig, amíg az ügyben érintett személyeket erről nem értesítették.

| 101. | A bank fenntartja a jogot, hogy a nyilvánvalóan alaptalan kérelmek elbírálását visszautasítsa. |
| --- | --- |

101.

A bank fenntartja a jogot, hogy a nyilvánvalóan alaptalan kérelmek elbírálását visszautasítsa.

Megerősítő kérelmek

| 102. | A kérelem teljes vagy részleges elutasítása esetén, illetve amennyiben a bank az előírt határidőn belül a kérelemre érdemben nem válaszolt, a kérelmező a bank válaszának átvételétől számított 20 munkanapon belül megerősítő kérelmet nyújthat be. |
| --- | --- |

102.

A kérelem teljes vagy részleges elutasítása esetén, illetve amennyiben a bank az előírt határidőn belül a kérelemre érdemben nem válaszolt, a kérelmező a bank válaszának átvételétől számított 20 munkanapon belül megerősítő kérelmet nyújthat be.

| 103. | A megerősítő kérelmet a bank a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az átvételt követő 15 munkanapon belül megvizsgálja. Kivételes esetekben, például amikor a kérelem igen összetett dokumentumra vagy kérdésre vonatkozik, a határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmező erről előzetesen – indoklást is tartalmazó – értesítést kapott. |
| --- | --- |

103.

A megerősítő kérelmet a bank a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az átvételt követő 15 munkanapon belül megvizsgálja. Kivételes esetekben, például amikor a kérelem igen összetett dokumentumra vagy kérdésre vonatkozik, a határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmező erről előzetesen – indoklást is tartalmazó – értesítést kapott.

Fellebbezés

| 104. | A megerősítő kérelem teljes vagy részleges elutasítása esetén a bank köteles a kérelmezőt tájékoztatni a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről, azon belül is a „Fellebbezési eljárás” c. fejezetben ismertetett panasztételi lehetőségről. |
| --- | --- |

104.

A megerősítő kérelem teljes vagy részleges elutasítása esetén a bank köteles a kérelmezőt tájékoztatni a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről, azon belül is a „Fellebbezési eljárás” c. fejezetben ismertetett panasztételi lehetőségről.

| 105. | A fellebbezési eljárás azokra az esetekre is vonatkozik, amikor a bank a kérelemre az előírt határidőn belül nem válaszolt, illetve a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a válasz nem kielégítő. |
| --- | --- |

105.

A fellebbezési eljárás azokra az esetekre is vonatkozik, amikor a bank a kérelemre az előírt határidőn belül nem válaszolt, illetve a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a válasz nem kielégítő.

Fellebbezési eljárás

| 106. | Amennyiben a nyilvánosság részéről fellépő kérelmező úgy ítéli meg, hogy tájékoztatáskérését az EBB alkalmazottai nem a bank előírásai és belső szabályai szerint kezelték, hivatalos fellebbezést nyújthat be az EBB titkárságvezetőjének címezve. A fellebbezést írásban, a panasz tárgyát képező levélváltás időpontjától számított 20 munkanapon belül kell benyújtani. A fellebbezés átvételét a bank haladéktalanul visszaigazolja, a Titkárságvezető pedig legkésőbb a fellebbezés átvételétől számított 20 napon belül válaszol. |
| --- | --- |

106.

Amennyiben a nyilvánosság részéről fellépő kérelmező úgy ítéli meg, hogy tájékoztatáskérését az EBB alkalmazottai nem a bank előírásai és belső szabályai szerint kezelték, hivatalos fellebbezést nyújthat be az EBB titkárságvezetőjének címezve. A fellebbezést írásban, a panasz tárgyát képező levélváltás időpontjától számított 20 munkanapon belül kell benyújtani. A fellebbezés átvételét a bank haladéktalanul visszaigazolja, a Titkárságvezető pedig legkésőbb a fellebbezés átvételétől számított 20 napon belül válaszol.

| 107. | Az Európai Uniót létrehozó szerződés 195. cikke értelmében bármely uniós polgár vagy valamely EU-tagországban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy fellebbezést nyújthat be az Európai Ombudsman hivatalához (10). Az Európai Parlamentnek beszámoló Ombudsman feladata az EU-intézmények és szervek tevékenysége során észlelt hivatali visszásságokkal kapcsolatos panaszok kivizsgálása. |
| --- | --- |

107.

Az Európai Uniót létrehozó szerződés 195. cikke értelmében bármely uniós polgár vagy valamely EU-tagországban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy fellebbezést nyújthat be az Európai Ombudsman hivatalához (10). Az Európai Parlamentnek beszámoló Ombudsman feladata az EU-intézmények és szervek tevékenysége során észlelt hivatali visszásságokkal kapcsolatos panaszok kivizsgálása.

| 108. | Ha nem uniós polgár, illetve EU-tagországban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező természetes vagy jogi személy kíván az EBB által megtagadott közzététel ügyében panasszal élni, illetve mindazok esetében, akikre az Európai Ombudsman illetékessége nem vonatkozik, a döntés ellen a bank általános felügyeleti igazgatójához is nyújtható be fellebbezés (11). Az Általános felügyeleti igazgató a bank vezetőitől függetlenül tevékenykedik, beszámolóit a független Számvizsgáló Bizottság elé terjeszti, a bankvezetésnek küldött beszámolóval egy időben. |
| --- | --- |

108.

Ha nem uniós polgár, illetve EU-tagországban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező természetes vagy jogi személy kíván az EBB által megtagadott közzététel ügyében panasszal élni, illetve mindazok esetében, akikre az Európai Ombudsman illetékessége nem vonatkozik, a döntés ellen a bank általános felügyeleti igazgatójához is nyújtható be fellebbezés (11). Az Általános felügyeleti igazgató a bank vezetőitől függetlenül tevékenykedik, beszámolóit a független Számvizsgáló Bizottság elé terjeszti, a bankvezetésnek küldött beszámolóval egy időben.

Image

Információforrások

| 109. | A korlátozás alá nem eső EBB-dokumentumok – az alábbi feltételek teljesülése esetén – szabadon sokszorosíthatók illetve közzétehetők:






  — | a forrást és a megjelenés időpontját minden esetben jelölni kell, |
| --- | --- | --- |

109.

A korlátozás alá nem eső EBB-dokumentumok – az alábbi feltételek teljesülése esetén – szabadon sokszorosíthatók illetve közzétehetők:

—

a forrást és a megjelenés időpontját minden esetben jelölni kell,

| — | az információn tilos változtatni, |
| --- | --- |

—

az információn tilos változtatni,

| — | tilos az információ kereskedelmi célokra történő felhasználása (ehhez az EBB jóváhagyása szükséges), |
| --- | --- |

—

tilos az információ kereskedelmi célokra történő felhasználása (ehhez az EBB jóváhagyása szükséges),

| — | az érintett harmadik felek szerzői jogait tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

—

az érintett harmadik felek szerzői jogait tiszteletben kell tartani.

| 110. | A bank alapokmánya alapján meghatározott egyes dokumentumok és határozatok az Európai Unió Hivatalos Lapjában is megjelennek. |
| --- | --- |

110.

A bank alapokmánya alapján meghatározott egyes dokumentumok és határozatok az Európai Unió Hivatalos Lapjában is megjelennek.

A bank honlapja

| 111. | Az EBB honlapja a nyilvánosság – a bank feladatairól és tevékenységéről való – tájékoztatásának legfontosabb eleme, a bankról szóló információk legfőbb hivatalos forrása. |
| --- | --- |

111.

Az EBB honlapja a nyilvánosság – a bank feladatairól és tevékenységéről való – tájékoztatásának legfontosabb eleme, a bankról szóló információk legfőbb hivatalos forrása.

| 112. | A bank honlapján megtalálható az EBB által közzétett valamennyi dokumentum, illetve egyes dokumentumok esetében azok listája. A honlap ugyanakkor teljes körű tájékoztatást nyújt a bank irányításával, átlátható működésével, döntéshozatali eljárásával, beruházáshitelezési és forrásbevonási tevékenységével kapcsolatos kérdésekről. |
| --- | --- |

112.

A bank honlapján megtalálható az EBB által közzétett valamennyi dokumentum, illetve egyes dokumentumok esetében azok listája. A honlap ugyanakkor teljes körű tájékoztatást nyújt a bank irányításával, átlátható működésével, döntéshozatali eljárásával, beruházáshitelezési és forrásbevonási tevékenységével kapcsolatos kérdésekről.

| 113. | A bank vállalja, hogy a honlapot mind tartalmilag, mind a szolgáltatások tekintetében folyamatosan fejleszti, az információk gyors és könnyű elérhetősége érdekében. A honlap jelenleg angol, francia és német nyelven olvasható. |
| --- | --- |

113.

A bank vállalja, hogy a honlapot mind tartalmilag, mind a szolgáltatások tekintetében folyamatosan fejleszti, az információk gyors és könnyű elérhetősége érdekében. A honlap jelenleg angol, francia és német nyelven olvasható.

| 114. | A bank honlapján külön oldalak foglalkoznak egyes kiemelt hitelezési és forrásbevonási célkitűzésekkel, illetve az EBB tevékenységének egyéb oldalaival. Ezek az oldalak jelenleg az alábbi területeket ölelik fel:






  — | csatlakozásra váró országok, |
| --- | --- | --- |

114.

A bank honlapján külön oldalak foglalkoznak egyes kiemelt hitelezési és forrásbevonási célkitűzésekkel, illetve az EBB tevékenységének egyéb oldalaival. Ezek az oldalak jelenleg az alábbi területeket ölelik fel:

—

csatlakozásra váró országok,

| — | mediterrán partnerországok, |
| --- | --- |

—

mediterrán partnerországok,

| — | afrikai, karibi, csendes-óceáni országok, |
| --- | --- |

—

afrikai, karibi, csendes-óceáni országok,

| — | a gazdasági és szociális kohézió erősítése, |
| --- | --- |

—

a gazdasági és szociális kohézió erősítése,

| — | JASPERS, |
| --- | --- |

—

JASPERS,

| — | Innováció 2010-kezdeményezés, |
| --- | --- |

—

Innováció 2010-kezdeményezés,

| — | humántőke-fejlesztés, |
| --- | --- |

—

humántőke-fejlesztés,

| — | transzeurópai hálózatok, |
| --- | --- |

—

transzeurópai hálózatok,

| — | környezetvédelem, |
| --- | --- |

—

környezetvédelem,

| — | tőkepiacok, |
| --- | --- |

—

tőkepiacok,

| — | álláslehetőségek – az EBB aktuális álláshirdetései, |
| --- | --- |

—

álláslehetőségek – az EBB aktuális álláshirdetései,

| — | gazdasági és pénzügyi tanulmányok – kutatási anyagokkal együtt. |
| --- | --- |

—

gazdasági és pénzügyi tanulmányok – kutatási anyagokkal együtt.

| 115. | Az EBB honlapja az Európai Unió központi portáljáról (http://www.europa.eu) is elérhető, megtalálható az EU-val foglalkozó nyilvános weboldalak között és a legnagyobb internetes keresőmotorokkal is. |
| --- | --- |

115.

Az EBB honlapja az Európai Unió központi portáljáról (http://www.europa.eu) is elérhető, megtalálható az EU-val foglalkozó nyilvános weboldalak között és a legnagyobb internetes keresőmotorokkal is.

InfoDesk

| 116. | A tájékoztatásra, dokumentumok közzétételére vonatkozó kérelmekkel és az EBB feladataival és tevékenységével kapcsolatos kérdésekkel az EBB InfoDesk-szolgáltatása (info@eib.org) foglalkozik. Az InfoDesk telefonon keresztül is elérhető, az alább megjelölt telefonszámokon. |
| --- | --- |

116.

A tájékoztatásra, dokumentumok közzétételére vonatkozó kérelmekkel és az EBB feladataival és tevékenységével kapcsolatos kérdésekkel az EBB InfoDesk-szolgáltatása (info@eib.org) foglalkozik. Az InfoDesk telefonon keresztül is elérhető, az alább megjelölt telefonszámokon.

Sajtó- és médiakapcsolatok

| 117. | A médiával kapcsolatos kérdések általánosságban a Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztály alá tartozó Médiakapcsolatok osztályához tartoznak. A tőkepiaci szaksajtóval kapcsolatos ügyekben a Tőkepiaci főosztályhoz tartozó Befektetői kapcsolatok osztálya illetékes. |
| --- | --- |

117.

A médiával kapcsolatos kérdések általánosságban a Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztály alá tartozó Médiakapcsolatok osztályához tartoznak. A tőkepiaci szaksajtóval kapcsolatos ügyekben a Tőkepiaci főosztályhoz tartozó Befektetői kapcsolatok osztálya illetékes.

| 118. | A sajtókapcsolatok formái:






  — | A bank által szervezett sajtótájékoztatók, ideértve a Luxembourgban és Brüsszelben (februárban) megrendezett és a bank előző pénzügyi évben elért eredményeit bemutató éves sajtótájékoztatókat, valamint a Kormányzótanács júniusi éves közgyűlése után – szükség esetén – összehívott sajtóértekezleteket. |
| --- | --- | --- |

118.

A sajtókapcsolatok formái:

—

A bank által szervezett sajtótájékoztatók, ideértve a Luxembourgban és Brüsszelben (februárban) megrendezett és a bank előző pénzügyi évben elért eredményeit bemutató éves sajtótájékoztatókat, valamint a Kormányzótanács júniusi éves közgyűlése után – szükség esetén – összehívott sajtóértekezleteket.

| — | Sajtókapcsolatok: a gyors tájékoztatóktól az interjúkon át a mélyebb háttértájékoztatást nyújtó sajtóbeszélgetésekig. |
| --- | --- |

—

Sajtókapcsolatok: a gyors tájékoztatóktól az interjúkon át a mélyebb háttértájékoztatást nyújtó sajtóbeszélgetésekig.

| — | Sajtóközlemények: elsősorban a hírértékű kölcsönaláírásokról, a jelentősebb kibocsátási ügyletekről, a bank tevékenységére is kiható új uniós politikai kezdeményezésekről, az EBB döntéshozó szerveit és felső vezetését érintő kinevezésekről. A EBB honlapján megjelentetett sajtóközleményekből a közleményben megnevezett felek is kapnak egy-egy példányt. |
| --- | --- |

—

Sajtóközlemények: elsősorban a hírértékű kölcsönaláírásokról, a jelentősebb kibocsátási ügyletekről, a bank tevékenységére is kiható új uniós politikai kezdeményezésekről, az EBB döntéshozó szerveit és felső vezetését érintő kinevezésekről. A EBB honlapján megjelentetett sajtóközleményekből a közleményben megnevezett felek is kapnak egy-egy példányt.

| — | Szakmai kiadványokban megjelentetett cikkek. |
| --- | --- |

—

Szakmai kiadványokban megjelentetett cikkek.

| — | Társasági és piaci hirdetések – korlátozott mértékben. |
| --- | --- |

—

Társasági és piaci hirdetések – korlátozott mértékben.

Civiltársadalmi kapcsolatok

| 119. | A Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztályhoz tartozó Civiltársadalmi csoport feladata a nyilvánossággal való kapcsolattartás, ideértve a kapcsolatok ápolását a nem kormányzati szervezetekkel (NGO-k) és civil társadalmi szervezetekkel (CSO-k). A csoport – a bank és a civil társadalom képviselői közötti kapcsolódási pontként – fontos feladatot lát el a kérvényekre és tájékoztatáskérésekre adott banki válaszok koordinálásában, valamint az érdeklődő szervezetekkel való találkozók és értekezletek szervezésében. A csoport feladatai közé tartozik: |
| --- | --- |

119.

A Kommunikációs és tájékoztatáspolitikai főosztályhoz tartozó Civiltársadalmi csoport feladata a nyilvánossággal való kapcsolattartás, ideértve a kapcsolatok ápolását a nem kormányzati szervezetekkel (NGO-k) és civil társadalmi szervezetekkel (CSO-k). A csoport – a bank és a civil társadalom képviselői közötti kapcsolódási pontként – fontos feladatot lát el a kérvényekre és tájékoztatáskérésekre adott banki válaszok koordinálásában, valamint az érdeklődő szervezetekkel való találkozók és értekezletek szervezésében. A csoport feladatai közé tartozik:

| 120. | Rendszeres munkaértekezletek szervezése: az EBB évente kétszer munkaértekezletet szervez a civil társadalmi szervezetek részére, közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben, általában regionális alapon, az Európai Unió határain belül és kívül. Az értekezletekről a civil társadalmi szervezetek a bank honlapján közzétett felhívásokon és külön meghívókon keresztül szerezhetnek tudomást. A beszélgetések napirendjét a bank az érdeklődő szervezetekkel közösen alakítja ki. |
| --- | --- |

120.

Rendszeres munkaértekezletek szervezése: az EBB évente kétszer munkaértekezletet szervez a civil társadalmi szervezetek részére, közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben, általában regionális alapon, az Európai Unió határain belül és kívül. Az értekezletekről a civil társadalmi szervezetek a bank honlapján közzétett felhívásokon és külön meghívókon keresztül szerezhetnek tudomást. A beszélgetések napirendjét a bank az érdeklődő szervezetekkel közösen alakítja ki.

| 121. | Helyi és regionális kapcsolatok ápolása: a bank munkatársai tartják a kapcsolatot és rendszeresen találkoznak a helyi és regionális civil társadalmi szervezetekkel, különösen ha egy-egy EBB által finanszírozott beruházás iránt fokozott társadalmi érdeklődés mutatkozik. Amennyiben erre mód van, a találkozókon az adott beruházással napi szinten foglalkozó banki munkatársak is részt vesznek – a Civiltársadalmi csoport itt szervezői, koordinációs feladatokat lát el. |
| --- | --- |

121.

Helyi és regionális kapcsolatok ápolása: a bank munkatársai tartják a kapcsolatot és rendszeresen találkoznak a helyi és regionális civil társadalmi szervezetekkel, különösen ha egy-egy EBB által finanszírozott beruházás iránt fokozott társadalmi érdeklődés mutatkozik. Amennyiben erre mód van, a találkozókon az adott beruházással napi szinten foglalkozó banki munkatársak is részt vesznek – a Civiltársadalmi csoport itt szervezői, koordinációs feladatokat lát el.

| 122. | Egyéb rendezvények: Az EBB munkatársai rendszeresen részt vesznek egyes civil szervezetek által szervezett rendezvényeken. |
| --- | --- |

122.

Egyéb rendezvények: Az EBB munkatársai rendszeresen részt vesznek egyes civil szervezetek által szervezett rendezvényeken.

Konferenciák, kiállítások és egyéb rendezvények

| 123. | Ide tartoznak az alábbiak:






  — | A bank vezető tisztségviselőinek beszédei és egyéb nyilatkozatai az EBB honlapján olvashatók. |
| --- | --- | --- |

123.

Ide tartoznak az alábbiak:

—

A bank vezető tisztségviselőinek beszédei és egyéb nyilatkozatai az EBB honlapján olvashatók.

| — | A bank rendszeresen részt vesz más szervezetek által rendezett konferenciákon és rendezvényeken, és maga is számos külső konferenciát és rendezvényt szervez. |
| --- | --- |

—

A bank rendszeresen részt vesz más szervezetek által rendezett konferenciákon és rendezvényeken, és maga is számos külső konferenciát és rendezvényt szervez.

| — | A Bank évente egyszer megrendezi az ún. EBB-fórumot, ahol számos szakértő vesz részt és egyeztet fontos európai kérdésekben. |
| --- | --- |

—

A Bank évente egyszer megrendezi az ún. EBB-fórumot, ahol számos szakértő vesz részt és egyeztet fontos európai kérdésekben.

| — | A közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben az EBB ezenkívül szemináriumokat, kerekasztal-megbeszéléseket és munkaértekezleteket szervez a projektekben érintett felek, illetve elsősorban üzleti partnerei részére. |
| --- | --- |

—

A közös érdeklődésre számot tartó kérdésekben az EBB ezenkívül szemináriumokat, kerekasztal-megbeszéléseket és munkaértekezleteket szervez a projektekben érintett felek, illetve elsősorban üzleti partnerei részére.

| — | Az EBB munkatársai a mások által szervezett rendezvényeken és szakmai vitákon képviselik a bank álláspontját az EBB számára fontos kérdésekben. |
| --- | --- |

—

Az EBB munkatársai a mások által szervezett rendezvényeken és szakmai vitákon képviselik a bank álláspontját az EBB számára fontos kérdésekben.

| — | Az EBB munkatársai rendszeresen előadásokat tartanak a bank feladatai és tevékenysége iránt a politikai, szakmai, illetve tanulmányi szempontból érdeklődő látogatócsoportok előtt. |
| --- | --- |

—

Az EBB munkatársai rendszeresen előadásokat tartanak a bank feladatai és tevékenysége iránt a politikai, szakmai, illetve tanulmányi szempontból érdeklődő látogatócsoportok előtt.

| — | Az EBB gyakran képviselteti magát rangos szakmai konferenciákon, kereskedelmi vásárokon és kiállításokon, különösen az olyan eseményeken, melyek elősegíthetik új és meglévő kapcsolatok kialakítását, illetve ápolását a bankszektorban, az állami és magántulajdonú gazdasági és befektetői körökben, illetve a civil társadalom és a média képviselőivel. A bank továbbá szívesen részt vesz állásbörzéken és munkaerőtoborzó-rendezvényeken, ahol lehetőség nyílik a potenciális munkavállalóival való kapcsolatfelvételre. |
| --- | --- |

—

Az EBB gyakran képviselteti magát rangos szakmai konferenciákon, kereskedelmi vásárokon és kiállításokon, különösen az olyan eseményeken, melyek elősegíthetik új és meglévő kapcsolatok kialakítását, illetve ápolását a bankszektorban, az állami és magántulajdonú gazdasági és befektetői körökben, illetve a civil társadalom és a média képviselőivel. A bank továbbá szívesen részt vesz állásbörzéken és munkaerőtoborzó-rendezvényeken, ahol lehetőség nyílik a potenciális munkavállalóival való kapcsolatfelvételre.

Audiovizuális és könyvtári anyagok

| 124. | A bank az alábbi anyagokat a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi:






  — | Az EBB feladatait és tevékenységét bemutató videofilmek VSH PAL-formátumban, illetve professzionális felhasználásra alkalmas BETACAM-formátumban térítésmentesen igényelhetők. |
| --- | --- | --- |

124.

A bank az alábbi anyagokat a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi:

—

Az EBB feladatait és tevékenységét bemutató videofilmek VSH PAL-formátumban, illetve professzionális felhasználásra alkalmas BETACAM-formátumban térítésmentesen igényelhetők.

| — | Ugyancsak rendelkezésre áll az EBB egy kisebb – professzionális felhasználásra alkalmas – filmgyűjteménye, mely a bank tevékenységét és döntéshozatali eljárásait bemutató különböző filmfelvételekből áll. |
| --- | --- |

—

Ugyancsak rendelkezésre áll az EBB egy kisebb – professzionális felhasználásra alkalmas – filmgyűjteménye, mely a bank tevékenységét és döntéshozatali eljárásait bemutató különböző filmfelvételekből áll.

| — | Az EBB ezenkívül kisebb fényképgyűjteménnyel is rendelkezik a bank tevékenységeit és munkatársait bemutató felvételekből. A képgyűjtemény kérésre hozzáférhető. |
| --- | --- |

—

Az EBB ezenkívül kisebb fényképgyűjteménnyel is rendelkezik a bank tevékenységeit és munkatársait bemutató felvételekből. A képgyűjtemény kérésre hozzáférhető.

| — | Az EBB könyvtára – bizonyos korlátozásokkal – külső érdeklődők számára is hozzáférhető. A hozzáférés elsősorban az EBB hivatalos dokumentumait tartalmazó irattárra, valamint az EBB-ről szóló válogatott könyvtári kiadványokra vonatkozik. A könyvtár használatára kizárólag egyeztetés alapján és a rendelkezésre álló munkaerő függvényében van mód. |
| --- | --- |

—

Az EBB könyvtára – bizonyos korlátozásokkal – külső érdeklődők számára is hozzáférhető. A hozzáférés elsősorban az EBB hivatalos dokumentumait tartalmazó irattárra, valamint az EBB-ről szóló válogatott könyvtári kiadványokra vonatkozik. A könyvtár használatára kizárólag egyeztetés alapján és a rendelkezésre álló munkaerő függvényében van mód.

Az EBB levéltára

| 125. | Az EBB-dokumentumok minősítéséről és a minősítés megszüntetéséről szóló irányelvek még nem készültek el. A készülő irányelvek értelmében a történeti értéket képviselő dokumentumok a bank levéltárából fokozatosan kikerülnek és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé válnak. A bank levéltári gyűjteményét – az Európai Unió többi intézményének és szervezetének levéltárával együtt – a firenzei Európai Egyetemi Intézet őrzi. |
| --- | --- |

125.

Az EBB-dokumentumok minősítéséről és a minősítés megszüntetéséről szóló irányelvek még nem készültek el. A készülő irányelvek értelmében a történeti értéket képviselő dokumentumok a bank levéltárából fokozatosan kikerülnek és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé válnak. A bank levéltári gyűjteményét – az Európai Unió többi intézményének és szervezetének levéltárával együtt – a firenzei Európai Egyetemi Intézet őrzi.

Címek

A bank honlapjával kapcsolatos kérdések

| Telefon: (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 88 |
| e-mail: webmaster@eib.org |

Telefon: (352) 43 79 31 19

Fax: (352) 43 79 31 88

e-mail: webmaster@eib.org

InfoDesk

| Telefon: (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 99 |
| e-mail: info@eib.org |

Telefon: (352) 43 79 31 00

Fax: (352) 43 79 31 99

e-mail: info@eib.org

Elektronikus postaláda tájékoztatáskérések és a tájékoztatáspolitikával kapcsolatos vélemények fogadására

e-mail: infopol@eib.org

Befektetői kapcsolatok

| Telefon: (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 62 97 |
| e-mail: investor.relations@eib.org |

Telefon: (352) 43 79 62 59

Fax: (352) 43 79 62 97

e-mail: investor.relations@eib.org

Médiakapcsolatok

| Telefon: (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 21 99 |
| e-mail: press@eib.org |

Telefon: (352) 43 79 21 00

Fax: (352) 43 79 21 99

e-mail: press@eib.org

Civiltársadalmi csoport

| Telefon: (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 91 |
| e-mail: info@eib.org |

Telefon: (352) 43 79 31 35

Fax: (352) 43 79 31 91

e-mail: info@eib.org

A bank kirendeltségeinek címe és elérhetősége a honlapon megtalálható.

---

(1)  HL C 332., 2006.12.30., 45. o.

(2)  A Törvényességi főellenőr a nyilvánosság részéről érkező fellebbezési kérelmekkel nem foglalkozik. A fellebbezési eljárásról bővebben lásd a 106–108. pontokat.

(3)  Az EU három jogalkotói szervezete az Európai Unió más intézményeit és szervezeteit is felhívta, hogy alkossanak szabályokat dokumentumaik nyilvános hozzáféréséről a rendeletben foglalt elvek és korlátozások figyelembevételével.

(4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(5)  287. cikk: „A Közösség intézményeinek tagjai, a bizottságok tagjai, valamint a Közösség tisztviselői és egyéb alkalmazottai szolgálati jogviszonyuk megszűnését követően sem fedhetik fel a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információkat, így különösen a vállalkozásokra, az ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkat.”

(6)  Az EBB nem áll szerződéses viszonyban a globális hitelek kedvezményezettjeivel. A kedvezményezettel közvetlen üzleti kapcsolatban a közvetítő pénzintézet áll, amely a finanszírozási megállapodás aláírójaként viseli a beruházással kapcsolatos üzleti kockázatokat.

(7)  Az előzetes tájékoztató a hitelezési folyamat elején használt rövid összefoglaló dokumentum, melyből a bank Igazgatási Bizottsága tájékozódhat a tervezett új ügyletről.

(8)  Az EBB és az EBB-csoport konszolidált pénzügyi kimutatásait az EBB-csoport pénzügyi jelentése tartalmazza. A konszolidált pénzügyi kimutatások a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolás Standardok (IFRS) alapján készülnek. Az EBB konszolidálás előtti kimutatásai a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolóiról szóló 86/635/EGK irányelvvel összhangban készülnek.

Az EBB pénzügyi jelentése részletes információkat tartalmaz a bank hiteleiről, működéséről és kockázatkelezési technikáiról.

A bank félévente (nem konszolidált) pénzügyi kimutatásokat is közzétesz.

(9)  A 2003. június 2-án alapított beruházási keret a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egyik legfontosabb pénzügyi eszköze. A keretből a magánszektor és a vállalkozói alapon működő állami szektor beruházásai támogathatók valamennyi gazdasági ágazatban, ideértve a magánszektor működése szempontjából alapvető, illetve bevételt generáló gazdasági és technológiai infrastrukturális hálózatok fejlesztését is ezekben az országokban.

(10)  A tapasztalatok szerint az Ombudsman általában elvárja, hogy a panasztevő a szóban forgó EU-intézmény, jelen esetben az EBB által felkínált összes létező fellebbezési lehetőséget kimerítse, mielőtt panaszával az Ombudsmanhoz fordul.

(11)  A társaságirányítás alapelveivel összhangban az Általános felügyeleti igazgató független fellebbezési mechanizmus keretében vizsgálja ki azokat a panaszokat, amelyek az Európai Ombudsman megítélése szerint nem tartoznak hatáskörébe. A fellebbezési mechanizmus részletes feltétel- és szabályrendszere véglegesítés alatt áll.

---

II Előkészítő jogi aktusok

Bizottság

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/61

---

A Bizottság által elfogadott törvényhozói javaslatok

(2006/C 332/12)

| Dokumentum | Rész | Dátum | Cím |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2006) 479 | | 2006.9.5. | A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról |
| COM(2006) 507 | | 2006.9.12. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 92/49/EGK tanácsi irányelvnek és a 2002/83/EK, a 2004/39/EK, a 2005/68/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések felügyeleti értékelésének eljárási szabályai és értékelési kritériumai tekintetében történő módosításáról |
| COM(2006) 493 | | 2006.9.13. | Javaslat: A Tanács határozata az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslatról |
| COM(2006) 505 | | 2006.9.18. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösségek és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti, a mauritániai halászati övezetekben folytatott halászatra vonatkozó halászati partnerségi megállapodás, valamint a 2006. augusztus 1-je és 2008. július 31-e közötti időszakra alkalmazandó halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés rögzítéséről szóló jegyzőkönyv átmeneti alkalmazásáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről |
| COM(2006) 506 | | 2006.9.18. | Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről |
| COM(2006) 489 | | 2006.9.20. | Javaslat: A Tanács rendelete a 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteknek a banánágazat tekintetében történő módosításáról |
| COM(2006) 232 | | 2006.9.22. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról |
| COM(2006) 553 | | 2006.9.25. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és a Norvég Királyság között az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a sajtra alkalmazandó kereskedelmi preferenciák kiigazításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről |
| COM(2006) 554 | | 2006.9.28. | Javaslat: A Tanács rendelete a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről |
| COM(2006) 555 | | 2006.9.28. | Javaslat: A Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről |
| COM(2006) 556 | | 2006.9.28. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok kezelőszerveinek, ellenőrző és visszajelző lámpáinak jelöléséről |
| COM(2006) 560 | | 2006.9.28. | Javaslat: A Tanács rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről |
| COM(2006) 557 | | 2006.9.29. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata a gömbfa osztályozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 68/89/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről |
| COM(2006) 565 | | 2006.10.2. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról |
| COM(2006) 569 | | 2006.10.5. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről |
| COM(2006) 570 | | 2006.10.5. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a Közösségben bejegyzett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről |
| COM(2006) 573 | | 2006.10.5. | Javaslat: A Tanács határozata a műszaki szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaihoz kapcsolódó szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló kétoldalú megállapodások megkötéséről az Európai Közösség és Bulgária, az Európai Közösség és Románia között |
| COM(2006) 580 | | 2006.10.5. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság közötti, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kereskedelmi preferenciákról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről |
| COM(2006) 581 | | 2006.10.5. | Javaslat: A Tanács határozata az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás megkötéséről |
| COM(2006) 577 | | 2006.10.6. | Javaslat: A Tanács határozata a Togói Köztársasággal a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultáció lezárásáról szóló 2004/793/EK tanácsi határozat módosításáról |
| COM(2006) 578 | | 2006.10.6. | Javaslat: A Tanács határozata a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, a Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Koreai Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi megkötéséről |
| COM(2006) 586 | | 2006.10.6. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről |
| COM(2006) 509 | | 2006.10.9. | Javaslat: A Tanács határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles) |
| COM(2006) 510 | | 2006.10.9. | Javaslat: A Tanács határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles) |
| COM(2006) 579 | | 2006.10.9. | Javaslat: A Tanács határozata a Moldovának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról |
| COM(2006) 582 | | 2006.10.9. | Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában vagy Malajziában feladott, akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett kumarin behozatalára történő kiterjesztéséről |
| COM(2006) 585 | | 2006.10.10. | Javaslat: A Tanács rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó poliészter vágott szálak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 428/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának megszüntetéséről |
| COM(2006) 584 | | 2006.10.11. | Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről |
| COM(2006) 564 | | 2006.10.12. | Javaslat: A Tanács rendelete az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010) |
| COM(2006) 587 | | 2006.10.13. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló .../.../EK rendelet módosításáról |
| COM(2006) 607 | | 2006.10.13. | Javaslat: A Tanács rendelete az Ukrajnából származó egyes acéltermékek behozataláról |
| COM(2006) 598 | | 2006.10.17. | Javaslat: A Tanács határozata az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez csatolt kiotói jegyzőkönyvet módosító javaslattal kapcsolatban az Európai Közösség által képviselendő álláspontról |
| COM(2006) 602 | | 2006.10.17. | Javaslat: A Tanács rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet módosításáról |
| COM(2006) 594 | | 2006.10.18. | Javaslat: Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsának irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról |
| COM(2006) 599 | | 2006.10.18. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság létrehozásáról |
| COM(2006) 604 | | 2006.10.18. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról |
| COM(2006) 605 | | 2006.10.19. | Javaslat: A Tanács irányelve az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról |
| COM(2006) 608 | | 2006.10.20. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás által létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékét módosító 1/2006. határozatára vonatkozó közösségi álláspontról |
| COM(2006) 609 | | 2006.10.23. | Javaslat: A Tanács rendelete az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról |
| COM(2006) 613 | | 2006.10.24. | Javaslat: A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvnek a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő elfogadásáról |
| COM(2006) 615 | | 2006.10.24. | Javaslat: A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvnek a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő elfogadásáról |
| COM(2006) 616 | | 2006.10.24. | Javaslat: A Tanács rendelete a Világegészségügyi Szervezet által adott, nem védett nemzetközi nevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadásáról és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról |
| COM(2006) 621 | | 2006.10.24. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Befektetési Alap tőkeemelésében való közösségi részvételről |
| COM(2006) 623 | | 2006.10.24. | Javaslat: A Tanács határozata a Közösségek és tagállamaik által, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodással kialakított együttműködési tanácson belül, az EU-Grúzia cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan elfogadandó álláspontról |
| COM(2006) 640 | | 2006.10.24. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a gyógyszerkészítmények gyermekgyógyászati felhasználásáról, valamint az 1768/92/EGK rendelet, a 2001/20/EK irányelv, a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2006/EK rendelet módosításáról |
| COM(2006) 645 | | 2006.10.24. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról |
| COM(2006) 646 | | 2006.10.24. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról |
| COM(2006) 619 | 1 | 2006.10.25. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és Malajzia kormánya közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról |
| COM(2006) 619 | 2 | 2006.10.25. | Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és Malajzia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről |
| COM(2006) 622 | | 2006.10.25. | Javaslat: A Tanács rendelete egyes acéltermékek az Európai Közösség és Ukrajna között folytatott kereskedelméről |
| COM(2006) 624 | | 2006.10.25. | Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről |
| COM(2006) 627 | | 2006.10.25. | Javaslat: A Tanács határozata a Közösségek és tagállamaik által, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Örményország között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodással kialakított együttműködési tanácson belül, az EU-Örményország cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan elfogadandó álláspontról |
| COM(2006) 630 | | 2006.10.25. | Javaslat: A Tanács rendelete egyes acéltermékek az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között folytatott kereskedelméről |
| COM(2006) 634 | | 2006.10.26. | Javaslat: A Tanács rendelete az Orosz Föderációból származó szilícium behozataláról szóló dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről |
| COM(2006) 636 | | 2006.10.26. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fémhigany kiviteli tilalmáról és biztonságos tárolásáról |
| COM(2006) 637 | | 2006.10.26. | Javaslat: A Tanács határozata a Közösségek és tagállamaik által, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Azerbajdzsáni Köztársaság között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodással kialakított együttműködési tanácson belül, az EU-Azerbajdzsán cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan elfogadandó álláspontról |
| COM(2006) 650 | | 2006.10.27. | Javaslat: A Tanács rendelete a 10. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról |
| COM(2006) 659 | | 2006.10.27. | Javaslat: A Tanács határozata a Vietnami Szocialista Köztársaságnak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belüli közösségi álláspont meghatározásáról |
| COM(2006) 644 | | 2006.10.31. | Javaslat: A Tanács határozata a WTO Általános Tanácsának a regionális kereskedelmi megállapodások átláthatósági mechanizmusának ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatával kapcsolatos közösségi álláspontról |
| COM(2006) 647 | | 2006.10.31. | Javaslat: A Tanács (EK, Euratom) rendelete az Európai Közösségek Bulgária és Románia területén kiküldetésben lévő tisztviselői és egyéb alkalmazottai napidíja mértékének 2007. január 1-jétől történő kiigazításáról |
| COM(2006) 656 | | 2006.10.31. | Javaslat: A Tanács határozata a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről |
| COM(2006) 651 | | 2006.11.3. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjéről és szélvédőtörlőiről (kodifikált szöveg) |
| COM(2006) 652 | | 2006.11.3. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről |
| COM(2006) 657 | | 2006.11.6. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről (kodifikált szöveg) |
| COM(2006) 662 | | 2006.11.6. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeiről és jellemzőiről |
| COM(2006) 665 | | 2006.11.8. | Javaslat: A Tanács határozata az Orosz Föderációban a többoldalú nukleáris környezeti programról szóló keretmegállapodásnak és az Orosz Föderációban a többoldalú nukleáris környezeti programról szóló keretmegállapodás igényekről, bírósági eljárásokról és kártalanításokról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő megkötéséről |
| COM(2006) 667 | | 2006.11.8. | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességéről és rakfelületéről (kodifikált szöveg) |
| COM(2006) 668 | | 2006.11.8. | Javaslat: A Tanács, EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2006. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról |
| COM(2006) 669 | | 2006.11.8. | Javaslat: A Tanács irányelve a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált szöveg) |
| COM(2006) 677 | | 2006.11.8. | Javaslat: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, az cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló 318/2006/EK rendelet, és a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK rendelet Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról |
| COM(2006) 680 | | 2006.11.8. | Javaslat: A Tanács rendelete az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről és az 1030/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról |

Dokumentum

Rész

Dátum

Cím

COM(2006) 479

2006.9.5.

A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról

COM(2006) 507

2006.9.12.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 92/49/EGK tanácsi irányelvnek és a 2002/83/EK, a 2004/39/EK, a 2005/68/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések felügyeleti értékelésének eljárási szabályai és értékelési kritériumai tekintetében történő módosításáról

COM(2006) 493

2006.9.13.

Javaslat: A Tanács határozata az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ–EGB-egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslatról

COM(2006) 505

2006.9.18.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösségek és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti, a mauritániai halászati övezetekben folytatott halászatra vonatkozó halászati partnerségi megállapodás, valamint a 2006. augusztus 1-je és 2008. július 31-e közötti időszakra alkalmazandó halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés rögzítéséről szóló jegyzőkönyv átmeneti alkalmazásáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

COM(2006) 506

2006.9.18.

Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

COM(2006) 489

2006.9.20.

Javaslat: A Tanács rendelete a 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteknek a banánágazat tekintetében történő módosításáról

COM(2006) 232

2006.9.22.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról

COM(2006) 553

2006.9.25.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és a Norvég Királyság között az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a sajtra alkalmazandó kereskedelmi preferenciák kiigazításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

COM(2006) 554

2006.9.28.

Javaslat: A Tanács rendelete a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről

COM(2006) 555

2006.9.28.

Javaslat: A Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről

COM(2006) 556

2006.9.28.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok kezelőszerveinek, ellenőrző és visszajelző lámpáinak jelöléséről

COM(2006) 560

2006.9.28.

Javaslat: A Tanács rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről

COM(2006) 557

2006.9.29.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata a gömbfa osztályozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 68/89/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2006) 565

2006.10.2.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló 577/98/EK tanácsi rendelet módosításáról

COM(2006) 569

2006.10.5.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a közúti infrastruktúra biztonságkezeléséről

COM(2006) 570

2006.10.5.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a Közösségben bejegyzett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről

COM(2006) 573

2006.10.5.

Javaslat: A Tanács határozata a műszaki szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaihoz kapcsolódó szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló kétoldalú megállapodások megkötéséről az Európai Közösség és Bulgária, az Európai Közösség és Románia között

COM(2006) 580

2006.10.5.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság közötti, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kereskedelmi preferenciákról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

COM(2006) 581

2006.10.5.

Javaslat: A Tanács határozata az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás megkötéséről

COM(2006) 577

2006.10.6.

Javaslat: A Tanács határozata a Togói Köztársasággal a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultáció lezárásáról szóló 2004/793/EK tanácsi határozat módosításáról

COM(2006) 578

2006.10.6.

Javaslat: A Tanács határozata a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, a Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Koreai Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi megkötéséről

COM(2006) 586

2006.10.6.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya közötti, a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről

COM(2006) 509

2006.10.9.

Javaslat: A Tanács határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles)

COM(2006) 510

2006.10.9.

Javaslat: A Tanács határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles)

COM(2006) 579

2006.10.9.

Javaslat: A Tanács határozata a Moldovának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

COM(2006) 582

2006.10.9.

Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában vagy Malajziában feladott, akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett kumarin behozatalára történő kiterjesztéséről

COM(2006) 585

2006.10.10.

Javaslat: A Tanács rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó poliészter vágott szálak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 428/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának megszüntetéséről

COM(2006) 584

2006.10.11.

Javaslat: A Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

COM(2006) 564

2006.10.12.

Javaslat: A Tanács rendelete az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010)

COM(2006) 587

2006.10.13.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló .../.../EK rendelet módosításáról

COM(2006) 607

2006.10.13.

Javaslat: A Tanács rendelete az Ukrajnából származó egyes acéltermékek behozataláról

COM(2006) 598

2006.10.17.

Javaslat: A Tanács határozata az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez csatolt kiotói jegyzőkönyvet módosító javaslattal kapcsolatban az Európai Közösség által képviselendő álláspontról

COM(2006) 602

2006.10.17.

Javaslat: A Tanács rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet módosításáról

COM(2006) 594

2006.10.18.

Javaslat: Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsának irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról

COM(2006) 599

2006.10.18.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság létrehozásáról

COM(2006) 604

2006.10.18.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról

COM(2006) 605

2006.10.19.

Javaslat: A Tanács irányelve az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról

COM(2006) 608

2006.10.20.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás által létrehozott állat-egészségügyi vegyesbizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékét módosító 1/2006. határozatára vonatkozó közösségi álláspontról

COM(2006) 609

2006.10.23.

Javaslat: A Tanács rendelete az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról

COM(2006) 613

2006.10.24.

Javaslat: A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvnek a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő elfogadásáról

COM(2006) 615

2006.10.24.

Javaslat: A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvnek a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő elfogadásáról

COM(2006) 616

2006.10.24.

Javaslat: A Tanács rendelete a Világegészségügyi Szervezet által adott, nem védett nemzetközi nevet (INN) viselő egyes gyógyszerhatóanyagok, továbbá gyógyszeripari végtermékek gyártásához használt egyes termékek vámmentességének megadásáról és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról

COM(2006) 621

2006.10.24.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Befektetési Alap tőkeemelésében való közösségi részvételről

COM(2006) 623

2006.10.24.

Javaslat: A Tanács határozata a Közösségek és tagállamaik által, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodással kialakított együttműködési tanácson belül, az EU-Grúzia cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan elfogadandó álláspontról

COM(2006) 640

2006.10.24.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a gyógyszerkészítmények gyermekgyógyászati felhasználásáról, valamint az 1768/92/EGK rendelet, a 2001/20/EK irányelv, a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról szóló .../2006/EK rendelet módosításáról

COM(2006) 645

2006.10.24.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról

COM(2006) 646

2006.10.24.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról

COM(2006) 619

1

2006.10.25.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és Malajzia kormánya közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

COM(2006) 619

2

2006.10.25.

Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és Malajzia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

COM(2006) 622

2006.10.25.

Javaslat: A Tanács rendelete egyes acéltermékek az Európai Közösség és Ukrajna között folytatott kereskedelméről

COM(2006) 624

2006.10.25.

Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről

COM(2006) 627

2006.10.25.

Javaslat: A Tanács határozata a Közösségek és tagállamaik által, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Örményország között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodással kialakított együttműködési tanácson belül, az EU-Örményország cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan elfogadandó álláspontról

COM(2006) 630

2006.10.25.

Javaslat: A Tanács rendelete egyes acéltermékek az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között folytatott kereskedelméről

COM(2006) 634

2006.10.26.

Javaslat: A Tanács rendelete az Orosz Föderációból származó szilícium behozataláról szóló dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

COM(2006) 636

2006.10.26.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fémhigany kiviteli tilalmáról és biztonságos tárolásáról

COM(2006) 637

2006.10.26.

Javaslat: A Tanács határozata a Közösségek és tagállamaik által, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Azerbajdzsáni Köztársaság között partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodással kialakított együttműködési tanácson belül, az EU-Azerbajdzsán cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan elfogadandó álláspontról

COM(2006) 650

2006.10.27.

Javaslat: A Tanács rendelete a 10. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról

COM(2006) 659

2006.10.27.

Javaslat: A Tanács határozata a Vietnami Szocialista Köztársaságnak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belüli közösségi álláspont meghatározásáról

COM(2006) 644

2006.10.31.

Javaslat: A Tanács határozata a WTO Általános Tanácsának a regionális kereskedelmi megállapodások átláthatósági mechanizmusának ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatával kapcsolatos közösségi álláspontról

COM(2006) 647

2006.10.31.

Javaslat: A Tanács (EK, Euratom) rendelete az Európai Közösségek Bulgária és Románia területén kiküldetésben lévő tisztviselői és egyéb alkalmazottai napidíja mértékének 2007. január 1-jétől történő kiigazításáról

COM(2006) 656

2006.10.31.

Javaslat: A Tanács határozata a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről

COM(2006) 651

2006.11.3.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjéről és szélvédőtörlőiről (kodifikált szöveg)

COM(2006) 652

2006.11.3.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a munkavállalók által a munkájuk során használt munkaeszközök biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeiről

COM(2006) 657

2006.11.6.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről (kodifikált szöveg)

COM(2006) 662

2006.11.6.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok egyes alkatrészeiről és jellemzőiről

COM(2006) 665

2006.11.8.

Javaslat: A Tanács határozata az Orosz Föderációban a többoldalú nukleáris környezeti programról szóló keretmegállapodásnak és az Orosz Föderációban a többoldalú nukleáris környezeti programról szóló keretmegállapodás igényekről, bírósági eljárásokról és kártalanításokról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő megkötéséről

COM(2006) 667

2006.11.8.

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességéről és rakfelületéről (kodifikált szöveg)

COM(2006) 668

2006.11.8.

Javaslat: A Tanács, EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2006. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról

COM(2006) 669

2006.11.8.

Javaslat: A Tanács irányelve a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált szöveg)

COM(2006) 677

2006.11.8.

Javaslat: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, az cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló 318/2006/EK rendelet, és a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK rendelet Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról

COM(2006) 680

2006.11.8.

Javaslat: A Tanács rendelete az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről és az 1030/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról

Ezek a szövegek az EUR-Lexen hozzáférhetők: http://eur-lex.europa.eu

---

III Közlemények

Bizottság

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/67

---

A Bizottság által elfogadott, törvényhozói javaslatoktól eltérő COM-dokumentumok, illetve törvényhozói javaslatok legutóbbi közzététele

(2006/C 332/13)

HL C 317., 2006.12.23.

Korábbi közzétételek:

HL C 303., 2006.12.13.

HL C 225., 2006.9.19.

HL C 184., 2006.8.8.

HL C 176., 2006.7.28.

HL C 151., 2006.6.29.

HL C 130., 2006.6.3.

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 332/s3

---

AZ OLVASÓHOZ

2007. január 1-jétől a Hivatalos Lap felépítése megváltozik a közzétett jogi aktusok egyértelműbb osztályozása tekintetében, ami mellett az elengedhetetlen folyamatosság megmarad.

Az új felépítés, a jogi aktusok osztályozását bemutató példákkal, megtekinthető az EUR-Lex honlapján a következő címen:

http://eur-lex.europa.eu/hu/index.htm

---