----

----

I Informace

Účetní dvůr

----

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 10/2006

k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999 (strukturální fondy), spolu s odpověďmi Komise

(podle druhého pododstavce čl. 248 odst. 4 Smlouvy o ES)

(2006/C 302/01)

OBSAH

Seznam zkratek

PŘÍLOHY:

Příloha I – Členění podpory ze strukturálních fondů

Příloha II – HDP a míra nezaměstnanosti

Příloha III – Růst HDP a strukturální fondy

Příloha IV – Simulace pomocí modelu HERMIN a nezaměstnanost

Odpovědi Komise

SEZNAM ZKRATEK
ADAPT

Adaptace pracujících na průmyslové změny (iniciativa Společenství zaměřená na podporu růstu zaměstnanosti a přizpůsobení pracovní síly průmyslovým změnám)

Efekt přesunu

Účinek, kterého se dosáhne v uznatelné oblasti na úkor jiné oblasti.

EFRR

Evropský fond pro regionální rozvoj

ESF

Evropský sociální fond

FNOR

Finanční nástroj pro orientaci rybolovu

Model HERMIN

Makroekonomický model používaný pro simulaci dopadu opatření financovaných ze strukturálních fondů

Monitorovací výbory

Výbory dohlížející nad strategickou realizací programu financování

Mrtvá váha

Změna zjištěná u přímých příjemců v návaznosti na veřejnou podporu, nebo změna, o které informoval přímý příjemce v důsledku veřejné podpory a ke které by došlo i bez této podpory.

OP

Operační program

Souhrnná zpráva

Závěrečná zpráva GŘ REGIO (cíl 1) a GŘ EMPL (cíl 3) o následném hodnocení (hodnocení ex-post) operací financovaných z EFRR a ESF

VTR

Výzkum a technologický rozvoj

Zahajovací zpráva

Zpráva obsahující metodické otázky, jako jsou hodnotící cíle, metodický rámec, dotazníky a údaje o organizacích, které se mají kontaktovat.

SHRNUTÍ

ÚVOD

Rámec hodnocení

Základní cíle každého hodnocení

ROZSAH AUDITU

NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ CÍLE 1 GENERÁLNÍM ŘEDITELSTVÍM PRO REGIONÁLNÍ POLITIKU

Posouzení kvality hodnocení Účetním dvorem

Předběžné připomínky

Vývoj problémů, se kterými se potýkají regiony od roku 1994

Vhodnost přijatých strategií

Tabulka 1

Shrnutí rozdílů uvedených v bodě 24

Tabulka 2

Skutečné výdaje (16)

Hodnocení účelnosti

Hodnocení účinnosti

Hodnocení dopadu strukturálních fondů

Hodnocení řídicích systémů

Dostatečnost hodnotícího rámce

Zadání

Dostatečnost dohledu ze strany Komise

Relevantnost doporučení hodnocení pro další programová období

NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ OPERACÍ ESF (U CÍLŮ 1 A 3) GENERÁLNÍM ŘEDITELSTVÍM PRO ZAMĚSTNANOST, SOCIÁLNÍ VĚCI A ROVNÉ PŘÍLEŽITOSTI

Posouzení kvality hodnocení Účetním dvorem

Přezkoumání nedostatků v údajích a analýze

Posouzení dopadu operací ESF

Tabulka 3

Pozorování týkající se hypotéz, kterými se zabývalo přezkoumávání případů dopadu na jednotlivce

Hodnocení rovných příležitostí

Další prošetřované aspekty

Poznámky k celkovému posouzení ze strany Komise

Další poznatky z národních zpráv

Dostatečnost hodnoticího rámce

Doporučení na závěr hodnocení

ZÁVĚRY

DOPORUČENÍ

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 20. července 2006.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

----

(1)  SEC(2000) 1051 ze dne 26. července 2000: Sdělení Komisi „Zaměřeno na výsledky: posílení hodnocení činností Komise“.

(2)  Komise zahájila program MEANS jako odpověď na poptávku po vývoji metodiky hodnocení. Sbírku MEANS tvoří 6 svazků o hodnocení sociálně-ekonomických programů.

(3)  Sbírka MEANS, č. 1, s. 53.

(4)  Včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR).

(5)  Souhrnná zpráva, s. 53.

(6)  Dále jen „národní hodnotitelé“.

(7)  Přezkoumaná národní hodnocení se týkají: v případě cíle1: Belgie, Řecka, Španělska, Německa, Itálie, Irska a Portugalska a v případě cílů 1 a 3 (v rámci ESF): Španělska, Francie, Itálie, Německa a Spojeného království.

(8)  Celková čísla viz bod 5.

(9)  Souhrnná zpráva, s. 61–64.

(10)  Souhrnná zpráva, s. 62.

(11)  V tomto případě jde o počet ekonomicky aktivních osob vyjádřený jako procento z počtu osob v produktivním věku.

(12)  Souhrnná zpráva, tabulka 2.1, s. 75, tabulky 2.5 a 2.6, s. 88–89.

(13)  Souhrnná zpráva, s. 75.

(14)  Číselné údaje na obyvatele byly v tomto případě vypočteny na základě údajů o celkovém počtu obyvatel dané země.

(15)  V milionech EUR.

(16)  Při sestavování tabulky 2 se použily údaje uvedené v souhrnné zprávě. Je tedy patrné, že u členských států uvedených v tabulce 1 součty tří sloupců v tabulce 2 neodpovídají číslu uvedenému v sloupci „celkové výdaje“.

(17)  Pro provedení takového posouzení je nutné v globálním rámci zjistit a přezkoumat kauzální vztahy mezi potřebami, strategickými cíli, cíli programů/podprogramů/opatření a přidělenými zdroji. V zásadě je rovněž třeba sestavit pořadí potřeb a neuspokojivých sociálně-ekonomických situací, na které se zaměřuje rámec podpory Společenství, a hierarchii inherentně přítomných faktorů, které se zohlední, aby se zajistilo optimální zaměření zdrojů na splnění potřeb.

(18)  Kapitola 3.

(19)  Tematické hodnocení průřezově analyzuje konkrétní věc (téma) v kontextu několika opatření v rámci jednoho programu nebo několika programů realizovaných v různých zemích nebo regionech.

(20)  Tematické hodnocení dopadu strukturálních fondů na dopravní infrastrukturu, závěrečná zpráva, listopad 2000, s. 8.

(21)  Například v případě Irska to znamená, že každých 100 EUR investic do výstavby a provozu silnic vedlo každoročně k úsporám souvisejícím se zkrácením doby jízdy, s nižšími náklady na provoz vozidel a se zvýšením bezpečnosti ve výši 13 EUR. Investice se tak ve skutečnosti splatila do osmi let. Tématické hodnocení dopadu strukturálních fondů na dopravní infrastrukturu, s. 8.

(22)  Viz část věnovaná dopadu.

(23)  Souhrnná zpráva, s. 105.

(24)  K tomu bylo poznamenáno, že „toto doporučení možná zní logicky, je však velmi důležité brát ohled na kontext, v němž by mělo být uplatněno“. Souhrnná zpráva, s. 105.

(25)  Souhrnná zpráva, s. 108.

(26)  Souhrnná zpráva, s. 130.

(27)  „Jako nejefektivnější mechanismus tvorby a udržení pracovních míst se uvádí přímá podpora produktivních investic, přestože nelze posoudit jejich celkovou účelnost, neboť se nebere v úvahu efekt mrtvé váhy a substituční efekt.“ Souhrnná zpráva, s. 130.

(28)  O důsledcích nedostatečných údajů a některých obecných poznámkách k tomuto tématu se bude pojednávat níže.

(29)  Zadání, s. 90.

(30)  Souhrnná zpráva, s. 111.

(31)  Zadání, s. 11.

(32)  Více než 25 milionů EUR u infrastrukturních projektů a více než 15 milionů EUR u projektů v oblasti produktivních investic.

(33)  Zadání, s. 13.

(34)  Souhrnná zpráva, s. 143.

(35)  Souhrnná zpráva, tabulky 4.6, 4.7 a 4.8.

(36)  Viz výše.

(37)  Souhrnná zpráva, s. 71.

(38)  Souhrnná zpráva, s. 72.

(39)  „Vzhledem k tomu, že zařazení spolufinancování ze strany soukromého sektoru je pro hodnocení dopadu, který se zakládá na použití makroekonomického modelu, sporné a vzhledem k tomu, že řídicí mechanismy stojící za spolufinancováním výdajů soukromého sektoru v rámci podpory Společenství obestírá značná nejistota a nejednoznačnost, vyjímáme tento druh spolufinancování z naší analýzy“. (Souhrnná zpráva, s. 71).

(40)  Konkrétně v případě projektu Spojeného království „Speke Garston“ se podařilo přilákat další investice soukromého sektoru ve výši 223 milionů GBP, což generovalo přímý dopad na zaměstnanost v rozsahu 4 600 pracovních míst. (Souhrnná zpráva, s. 204).

(41)  Celé území těchto čtyř zemí tvoří regiony cíle 1.

(42)  V případě Itálie k plánovanému vytvoření modelu HERMIN, jež bylo stanoveno v zadání, nedošlo z důvodů smluvních problémů. U zbývajících regionů, které neměly model HERMIN k dispozici, byl proveden odhad pomocí metody „zezdola nahoru“.

(43)  Ve zprávě se uvádí, že v ideálním případě by se měly použít skutečné výdaje z Fondu soudržnosti a strukturálních fondů. Tyto údaje však nebyly pro každý členský stát nebo region v členění podle priorit v jednotlivých letech k dispozici. V zájmu zachování jednotnosti byly použity údaje o plánovaných výdajích v rámci podpory Společenství uvedené v dokumentech ke smlouvě CSF 94–99. Tyto dokumenty sice uvádějí dost přesnou výši celkových výdajů, avšak ne vždy dávají přesný obrázek o rozvržení skutečných výdajů (Souhrnná zpráva, s. 150).

(44)  Souhrnná zpráva, s. 161.

(45)  Některé studie ve skutečnosti tvrdí, že finanční prostředky EU vytlačují národní investice a že růst ekonomiky bez finančních prostředků z rámce podpory Společenství by byl větší, než ukazují simulace modelu HERMIN.

(46)  Tato analýza citlivosti byla provedena v případě východní části Německa, Španělska, Řecka, Irska a Portugalska.

(47)  Souhrnná zpráva, s. 183–184.

(48)  To ukazuje kladný vliv strukturálních fondů na vývoj víceletého programování, uplatňování programového přístupu a řízení podle cílů, vytvoření řídicích struktur a postupů a především na systémy monitorování a ukazatelů, systémy zajišťování kvality při stavebních pracích, veřejné soutěže o vládní podporu, vývoj hodnoticích systémů, kapacitu a kulturu hodnocení, postupy pro výběr projektů a kontrolní systémy. Strukturální fondy podněcují vývoj vhodnějších struktur a kapacit pro vedení rozvojových projektů.

(49)  Souhrnná zpráva, část 9.1.

(50)  Souhrnná zpráva, s. 196.

(51)  Stanovisko č. 2/2005 k návrhu nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti (KOM(2004) 492 v konečném znění ze dne 14.7.2004) (Úř. věst. C 121, 20.5.2005, s. 18); zvláštní zpráva č. 7/2003 o zavedení asistenčního programování v rámci strukturálních fondů na období 2000–2006, bod 90 (Úř. věst. C 174, 23.7.2003, s. 22).

(52)  Patří mezi ně: větší účelnost vypracovávání a monitorování programů, účelnější výběr projektů, větší legitimita a průhlednost rozhodnutí a rozhodovacího procesu, větší závazek a větší vlastnická zodpovědnost za výstupy programů atd. Viz tématické hodnocení zásady partnerství, s. II.

(53)  Souhrnná zpráva, s. 188.

(54)  Souhrnná zpráva, s. 218.

(55)  Výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, body 5.22, 5.32 d), 5.33 a 5.34 (Úř. věst. C 293, 30.11.2004, s. 162). Výroční zpráva za rozpočtový rok 2004, bod 5.30 (Úř. věst. C 301, 30.11.2005, s. 143).

(56)  Souhrnná zpráva, s. 224.

(57)  Souhrnná zpráva, s. 219.

(58)  Souhrnná zpráva, s. 221.

(59)  V této souvislosti jde o probíhající hodnocení.

(60)  Souhrnná zpráva, s. 222.

(61)  Např. souhrnná zpráva, s. 246: „Existuje jasný důkaz, že opatření v oblasti partnerství se prohloubila a rozšířila a že vzrostla míra delegování odpovědnosti za rozhodování na partnery programu“.

(62)  Zadání, s. 16.

(63)  Metodický průvodce, s. 16 a 17.

(64)  „Čisté“ účinky se vypočítají tak, že se od hrubých účinků odečte efekt mrtvé váhy a efekt přesunu/substituční efekt.

(65)  Především souvislosti mezi výsledky analýz dopadu a analýz účelnosti a vhodnosti strategie.

(66)  Zahajovací zpráva, s 7.

(67)  Zadání, s. 102–109.

(68)  Zahajovací zpráva, strana 13. Metodický průvodce rovněž obsahuje klíčové otázky, jako např.: „Jaký byl celkový dopad strukturálních fondů na podporu konvergence mezi regiony v období 1994–1999? Jaké byly ekonomické účinky investic ze strukturálních fondů z hlediska konvergence výší příjmů?“ (s. 24).

(69)  Zadání, s. 94–95 (cíl1).

(70)  Např. v souhrnné zprávě (s. 249) se navrhuje: „poskytnout členským státům, které mají účelný monitorovací systém, větší volnost při rozhodování ohledně uplatňování jejich vlastních pravidel při monitorování opatření podporovaných Evropskou unií.“ To by snížilo související náklady a pravděpodobně by to umožnilo získat smysluplnější údaje.

(71)  Souhrnná zpráva, s. 249.

(72)  Souhrnná zpráva, s. 251.

(73)  Např. nárůst „flexibility“ pracovní síly v důsledku odborné přípravy.

(74)  Souhrnná zpráva, s. 124.

(75)  Souhrnná zpráva, s. 125–126.

(76)  Například se lze v těchto poznámkách dočíst, že u čísla uvedeného za Francii (17 milionů) se „dvakrát kontrolovalo, jestli tato čísla byla dvakrát přepočítána“, přičemž číslo uvedené za Nizozemsko (8,7 milionu) bylo rovněž „dvakrát zkontrolováno s národními týmy“. Mimoto se uvádí, že údaje za Německo, Irsko a Spojené království ve velké míře chybějí, přičemž u Spojeného království je uvedeno, že má 7,9 milionu příjemců, a u Irska je uvedeno, že má 680 000 příjemců.

(77)  V tabulce 3 se uvádí část tabulky 4.8 souhrnné zprávy.

(78)  Zde jde v první řadě o rovnost postavení žen a mužů.

(79)  Souhrnná zpráva, s. 173.

(80)  Kombinovaná opatření zahrnují intenzivní poradenství a odbornou přípravu, pracovní zkušenosti a odbornou přípravu a pobídky na zvýšení zaměstnanosti a odbornou přípravu.

(81)  Souhrnná zpráva, s. 122.

(82)  Bod 3.2.8.

(83)  Souhrnná zpráva, s. 86.

(84)  Souhrnná zpráva, s. 144.

(85)  Například dosažení kvalifikace nebo výstupů, jež je složité kvantitativně vyjádřit, uvedených v hodnotící zprávě Spojeného království, (jež představují „vzdálenost, kterou je nutno urazit na trh práce“).

(86)  Uvedli to rovněž někteří hodnotitelé (Španělsko a Itálie).

(87)  Například v případech týkajících se Španělska.

(88)  Jeden takový příklad byl citován v případě Německa.

(89)  Evropská strategie zaměstnanosti především prosazuje silnější vazbu mezi mechanismy financování programů EU a jinými nástroji politik, nařízeními a národními programy včetně pasivních politik trhu práce.

(90)  Například v případě Německa jde o podporu cílů, které se zaměřují na znevýhodněné skupiny obyvatelstva, udržitelný rozvoj, rovnost příležitostí, finanční pákové efekty pro nové spolkové země v Německu. Podobným způsobem byla v ostatních národních zprávách zdůrazněna i různá jiná témata.

(91)  Národní zpráva, s. 95.

(92)  Zpráva o metodách, s. 24–40.

(93)  Zpráva o metodách, s. 44–49.

(94)  Viz hodnocení týkající se Francie, Španělska a Itálie.

(95)  Mezi příklady patří: potřeba silnější vazby mezi plánovanými cíli a místní sociálně-hospodářskou situací (Itálie); lepší cílení příjemců (Francie); rozšíření integrovaných přístupů k pomoci (Spojené království); rozšíření působnosti programů na inovativnější a rizikovější akce (Španělsko); posílení očekávaných akcí v oblasti odborné přípravy (Španělsko); věnování větší pozornosti znevýhodněným regionům větším důrazem na proměnné, jako je nezaměstnanost, dlouhodobá nezaměstnanost a sociální vyloučení (Španělsko).

(96)  Souhrnná zpráva, s. 188–189 pro cíle 1 a 3.

(97)  Souhrnná zpráva, s. 198–204.

----

PŘÍLOHA I

Rozdělení pomoci podle strukturálních fondů – Disponibilní zdroje týkající se rámce podpory Společenství 1994–1999

Rozdělení pomoci podle strukturálních fondů – Disponibilní zdroje týkající se iniciativ Společenství 1994–1999 (1)

----

(1)  Názvy programů týkajících se strukturálních fondů. Další informace naleznete v rozpočtu Komise, pododdíl B2.

Zdroj: zvláštní zpráva č. 16/98 (Úř. věst. C 347, 16.11.1998).

----

PŘÍLOHA II

HDP a míra zaměstnanosti

Tabulka 1 (2)

Regrese změny HDP na hlavu ke změně zaměstnanosti (CEMPL) a změně nezaměstnanosti (CUNEMP)

Tabulka 2 (3)

Regrese průměrné změny v HDP na hlavu k průměrné změně zaměstnanosti (ACEMPL) a průměrné změně nezaměstnanosti (ACUNEMP)

----

(1)  Souhrnná zpráva, s. 62.

(2)  Pro odhad bylo použito 50 pozorování. BE, IR a DX jsou dummy proměnné za Belgii, Irsko a Německo. C1 je intercept.

(3)  Pro odhad bylo použito 145 pozorování. ID, LD, BED, DED jsou dummy proměnné za Irsko, Lucembursko, Belgii a Německo. C je intercept.

----

PŘÍLOHA III

Růst HDP a strukturální fondy

Tabulka 1

Regrese průměrné změny HDP na hlavu k průměrné změně výše finančních prostředků ze strukturálních fondů EU na hlavu (EUSFPC)

----

PŘÍLOHA IV

Simulace s pomocí modelu HERMIN a nezaměstnanost

Tabulka 1

Simulace pomocí modelu HERMIN

----

(1)  Hodnotící zpráva pro Německo (cíl 1), (s. 42, 48, 70, 72, 85, 86).

(2)  Hodnotící zpráva pro Irsko (s. 61, 92).

(3)  Oddělení pro prognózy a plánování (OPP).

(4)  Národní zpráva, s. 210.

----

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

ÚVOD

NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ CÍLE 1 GENERÁLNÍM ŘEDITELSTVÍM REGIO

NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ OPERACÍ ESF (V RÁMCI CÍLŮ 1 A 3) GENERÁLNÍM ŘEDITELSTVÍ PRO ZAMĚSTNANOST (GŘ EMPL)

ZÁVĚRY

DOPORUČENÍ

----

----

STANOVISKO č. 6/2006

k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 804/2004/ES ze dne 21. dubna 2004 o zavedení akčního programu Společenství na podporu akcí v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství (program „Hercule II“)

(podle druhého pododstavce čl. 248 odst. 4 Smlouvy o ES)

(2006/C 302/02)

ÚČETNÍ DVŮR EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zvláště s přihlédnutím k čl. 280 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění a prodlužuje platnost akčního programu Společenství na podporu akcí v oblasti ochrany finančních zájmů Společenství (1),

s ohledem na žádost Rady o stanovisko k tomuto návrhu, která byla Účetnímu dvoru předložena dne 14. července 2006,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora č. 8/2003 ze dne 11. listopadu 2003 k původnímu akčnímu programu Společenství,

vzhledem k tomu, že navrhované rozhodnutí vychází z čl. 280 odst. 4 Smlouvy, který stanoví, že „Rada (...) po konzultaci s Účetním dvorem přijme opatření nezbytná k předcházení podvodům ohrožujícím finanční zájmy Společenství a k jejich potírání“;

vzhledem k tomu, že hlavním účelem návrhu Komise je prodloužit platnost programu Hercule (2) o další sedmileté období (2007–2013), že přidělení zhruba 98,5 milionu EUR odpovídá průměrným ročním splátkám ve výši přibližně 14 milionů EUR a že tento program poskytuje Úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) finanční zdroje nutné pro provoz platformy služeb, kterou mají členské státy k dispozici za účelem koordinace boje proti podvodům na úrovni Evropské unie (3);

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

Toto stanovisko přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 26. října 2006.

Za Účetní dvůr

Hubert WEBER

předseda

----

(1)  KOM(2006) 339 v konečném znění ze dne 28. června 2006.

(2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 804/2004/ES (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 9).

(3)  Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 1/2005, body 50 a 76 (Úř. věst. C 202, 18.8.2005).

(4)  Skupina Philip Morris (PMI).

----