# Eiropas Savienības C 332/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 332

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 30. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 332/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 332/2 | Dalībvalstu lēmumu par darbības licenču piešķiršanu vai anulēšanu publikācija saskaņā ar Regulas Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu 13. panta 4. punktu (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu, lai saņemtu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izmantošanas koncesiju, tā saucamo Concession de Muehlweg koncesiju) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 4 |
| 2006/C 332/5 | Kombinētās nomenklatūras (KN) vienveidīga piemērošana (Preču klasifikācija) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam — termiņa pagarinājums | 10 |
| 2006/C 332/7 | Valsts atbalsts — Austrija valsts atbalsts Nr. C 50/2006 (iepriekš NN 68/2006) — Valsts garantija BAWAG-PSK — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvas 96/48/EK īstenošanu par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību īstenošanu (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Arhitektūras kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumu paziņošana (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | COM dokumenti, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi | 42 |
| | Eiropas Investīciju banka |
| 2006/C 332/1 | Informācijas publiskošanas politika — Principi, noteikumi un kārtība | 45 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 332/1

Euro maiņas kurss

1

2006/C 332/2

Dalībvalstu lēmumu par darbības licenču piešķiršanu vai anulēšanu publikācija saskaņā ar Regulas Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu 13. panta 4. punktu (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (Paziņojums par pieteikumu, lai saņemtu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izmantošanas koncesiju, tā saucamo Concession de Muehlweg koncesiju) (
  1
  )

Concession de Muehlweg

1

3

2006/C 332/4

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

4

2006/C 332/5

Kombinētās nomenklatūras (KN) vienveidīga piemērošana (Preču klasifikācija)

7

2006/C 332/6

Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam — termiņa pagarinājums

10

2006/C 332/7

Valsts atbalsts — Austrija valsts atbalsts Nr. C 50/2006 (iepriekš NN 68/2006) — Valsts garantija BAWAG-PSK — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvas 96/48/EK īstenošanu par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību īstenošanu (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Arhitektūras kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumu paziņošana (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

COM dokumenti, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

42

Eiropas Investīciju banka

2006/C 332/1

Informācijas publiskošanas politika — Principi, noteikumi un kārtība

45

| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 332/2 | Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi | 61 |

II   Sagatavošanas dokumenti

Komisija

2006/C 332/2

Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

61

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 332/3 | COM dokumentu, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi, un Komisijas pieņemto likumdošanas priekšlikumu pēdējās publikācijasOV C 317, 23.12.2006. | 67 |

III   Paziņojumi

Komisija

2006/C 332/3

COM dokumentu, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi, un Komisijas pieņemto likumdošanas priekšlikumu pēdējās publikācijasOV C 317, 23.12.2006.

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Paziņojums lasītājiem | s3 |

2006/C 332/4

Paziņojums lasītājiem

Paziņojums lasītājiem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2006. gada 29. decembris

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3170 |
| JPY | Japānas jēna | 156,93 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4560 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67150 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0404 |
| CHF | Šveices franks | 1,6069 |
| ISK | Islandes krona | 93,13 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,2380 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5782 |
| CZK | Čehijas krona | 27,485 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 251,77 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6972 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8310 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3835 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,64 |
| SKK | Slovākijas krona | 34,435 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8640 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6691 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5281 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2409 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8725 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0202 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 224,81 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,2124 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,2793 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3504 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 844,44 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6490 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,546 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,6800 |
| THB | Taizemes bats | 46,770 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3170

JPY

Japānas jēna

156,93

DKK

Dānijas krona

7,4560

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67150

SEK

Zviedrijas krona

9,0404

CHF

Šveices franks

1,6069

ISK

Islandes krona

93,13

NOK

Norvēģijas krona

8,2380

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5782

CZK

Čehijas krona

27,485

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

251,77

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6972

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8310

RON

Rumānijas leja

3,3835

SIT

Slovēnijas tolērs

239,64

SKK

Slovākijas krona

34,435

TRY

Turcijas lira

1,8640

AUD

Austrālijas dolārs

1,6691

CAD

Kanādas dolārs

1,5281

HKD

Hongkongas dolārs

10,2409

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8725

SGD

Singapūras dolārs

2,0202

KRW

Dienvidkorejas vons

1 224,81

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,2124

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,2793

HRK

Horvātijas kuna

7,3504

IDR

Indonēzijas rūpija

11 844,44

MYR

Malaizijas ringits

4,6490

PHP

Filipīnu peso

64,546

RUB

Krievijas rublis

34,6800

THB

Taizemes bats

46,770

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/2

---

Dalībvalstu lēmumu par darbības licenču piešķiršanu vai anulēšanu publikācija saskaņā ar Regulas Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu 13. panta 4. punktu (1)
   (2)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/C 332/02)

AUSTRIJA

Piešķirtās darbības licences

B kategorija:   Darbības licences ar Regulas Nr. 2407/92 5. panta 7. punkta a) apakšpunkta ierobežojumu

| Gaisa pārvadātāja nosaukums | Gaisa pārvadātāja adrese | Atļauts pārvadāt | Lēmums spēkā kopš |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Gaisa pārvadātāja nosaukums

Gaisa pārvadātāja adrese

Atļauts pārvadāt

Lēmums spēkā kopš

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

pasažieri, pasts, krava

2.11.06.

---

(1)  OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.

(2)  Paziņoti Eiropas Komisijai pirms 31.8.2005.

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/3

---

Francijas valdības paziņojums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

(Paziņojums par pieteikumu, lai saņemtu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izmantošanas koncesiju, tā saucamo Concession de Muehlweg koncesiju)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/C 332/03)

Ar 2006. gada 15. maija pieteikumu uzņēmums Oelweg, kura juridiskā adrese ir 6 rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard (Francija), lūdza uz divdesmit pieciem gadiem piešķirt ieguves koncesiju, tā saucamo Concession de Muehlweg, lai izmantotu šķidro vai gāzveida ogļūdeņraža raktuvi aptuveni 5,3 kvadrātkilometru platībā, kas ir daļa no Lejasreinas (Bas-Rhin) departamenta.

Šai koncesijai atbilstīgās teritorijas perimetru veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas noteiktas turpmāk tabulā, par pamatu ņemot Parīzes meridiānu.

| Punkti | Ģeogrāfiskais garums | Ģeogrāfiskais platums |
| --- | --- | --- |
| A | austrumu garums 6,40° | ziemeļu platums 54,40° |
| B | austrumu garums 6,36° | ziemeļu platums 54,40° |
| C | austrumu garums 6,36° | ziemeļu platums 54,38° |
| D | austrumu garums 6,40° | ziemeļu platums 54,38° |

Punkti

Ģeogrāfiskais garums

Ģeogrāfiskais platums

A

austrumu garums 6,40°

ziemeļu platums 54,40°

B

austrumu garums 6,36°

ziemeļu platums 54,40°

C

austrumu garums 6,36°

ziemeļu platums 54,38°

D

austrumu garums 6,40°

ziemeļu platums 54,38°

Pieteikumu iesniegšana un atļaujas piešķiršanas kritēriji

Sākotnējā pieteikuma un konkurējošo pieteikumu iesniedzējiem ir jāatbilst nosacījumiem, kas noteikti 3. un 4. pantā grozītā 1995. gada 19. aprīļa Dekrētā Nr. 95-427 par kalnrūpniecības atļaujām (Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Journal officiel de la République française) 1995. gada 22. aprīļa numurs), kurš saglabāts spēkā ar 63. pantu 2006. gada 2. jūnija Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības un zemes dzīļu izmantošanas darbu atļaujām.

Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienās no šā paziņojuma publicēšanas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš 1994. gada 30. decembrī publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstneša, C sērijas 374 numura 11. lpp., un kas noteikta ar grozīto 1995. gada 19. aprīļa Dekrētu Nr. 95-427 par kalnrūpniecības atļaujām. Konkurējošie pieteikumi jānosūta par kalnrūpniecības lietām atbildīgajam ministram uz turpmāk norādīto adresi.

Lēmumus attiecībā uz sākotnējo pieteikumu un konkurējošiem pieteikumiem pieņem saskaņā ar iepriekš minētā dekrēta 5. pantā noteiktajiem kritērijiem kalnrūpniecības atļauju piešķiršanai trīs gadu laikā, skaitot no dienas, kad Francijas iestādes saņem sākotnējo pieteikumu, vai vēlākais līdz 2009. gada 16. maijam.

Nosacījumi un prasības attiecībā uz darbības veikšanu un tās pārtraukšanu

Pieteikumu iesniedzēji sīkāku informāciju var iegūt, iepazīstoties ar Kalnrūpniecības kodeksa 79. un 79.1. pantu un ar grozīto 1995. gada 9. maija Dekrētu Nr. 95-696 par kalnrūpniecības darbu uzsākšanu un raktuvju pārvaldi (Francijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Journal officiel de la République française) 1995. gada 11. maija numurs).

Papildu informāciju var saņemt šādā iestādē: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, Boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, (tālrunis: (33) 144 97 23 02, fakss: (33) 144 97 05 70).

Ar iepriekš minētajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem var iepazīties Légifrance tīmekļa vietnē

http:// www.legifrance.gouv.fr.

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/4

---

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2006/C 332/04)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījuma pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Iebildumiem jānonāk Komisijā sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMA PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Pieteikums grozījuma reģistrācijai saskaņā ar 9. pantu un 17. panta 2. punktu

“SIERRA MÁGINA”

EK Nr.: ES/PDO/105/0054

ACVN (X) AĢIN ( )

Pieprasītais (-ie) grozījums (-i)

Sadaļa (-s) specifikācijā

| | Produkta nosaukums |
| --- | --- |
| | Produkta apraksts |
| X | Ģeogrāfiskais apgabals |
| | Izcelsmes apliecinājums |
| | Ražošanas metode |
| | Saikne |
| | Marķējums |
| | Valsts prasības |

Image

Produkta nosaukums

Image

Produkta apraksts

X

Ģeogrāfiskais apgabals

Image

Izcelsmes apliecinājums

Image

Ražošanas metode

Image

Saikne

Image

Marķējums

Image

Valsts prasības

Grozījums (-i)

Ģeogrāfiskais apgabals

La Guardia de Jaén pašvaldību ģeogrāfiskajā apgabalā iekļauj tādā mērā, kādā tā atbilst pārējam cilmes vietas nosaukuma “Sierra Mágina” ģeogrāfiskajam apgabalam fizikālo raksturlielumu, izmantoto šķirņu, audzēšanas metožu un prakses, stādījumu blīvuma, olīveļļas ķīmisko un organoleptisko īpašību un ražošanas un iepakošanas procesu līdzības ziņā.

Sadaļā “Ražošana”, kur ir šāds teksts:

“Olīveļļas ražošanas apgabalu, uz kuru attiecas “Sierra Mágina” cilmes vietas nosaukums, veido teritorijas, kas atrodas Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva y Cárcheles (Cárchel y Carchelejo) pašvaldībās”, jāpievieno“La Guardia de Jaén”.

ATJAUNINĀTS KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SIERRA MÁGINA”

EK Nr.: ES/PDO/105/0054

ACVN (X) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums ir sagatavots tikai informācijai. Lai iegūtu pilnīgas ziņas, interesenti ir aicināti iepazīties ar pilnīgu produkta specifikāciju, ko var saņemt vai nu 1. iedaļā norādītajās valsts iestādēs, vai Eiropas Komisijas dienestos (1).

1

1.   Atbildīgais dienests dalībvalstī

| Nosaukums: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Adrese: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Tālr.: | (34) 913 47 53 94 |
| Fakss: | (34) 913 47 54 10 |
| E-pasts: | sgcaproagro@mapya.es |

Nosaukums:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Adrese:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Tālr.:

(34) 913 47 53 94

Fakss:

(34) 913 47 54 10

E-pasts:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Grupa

| Nosaukums: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adrese: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Nosaukums:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adrese:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Tālr.:

(34) 953 77 20 90

Fakss:

(34) 953 77 22 72

E-pasts:

D.O.sierra-magina@swin.net

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids

Grupa 1.5 — Tauki (sviests, margarīns, eļļa u.c.)

4.   Specifikācijās sniegtais apraksts (4. panta 2. punkta nosacījumu kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Sierra Mágina”

4.2.   Apraksts: Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa, kas iegūta no Manzanillo de Jaén un Picual šķirnes olīvkoka olīvām (Olea europea L).

Manzanillo de Jaén

Picual

(Olea europea L)

No aizsargātajām šķirnēm par galveno tiek uzskatīta Picual.

Picual

Tā īpašības ir šādas: skābe maksimāli līdz 0,5°; peroksīda skaitlis maksimāli 18.K270; mitrums un piejaukumi ne vairāk par 0,1 %.

Augstas kvalitātes olīveļļa ar vieglu augļu aromātu un nedaudz rūgta. Krāsa mainās no spilgti zaļas līdz zeltainai atkarībā no olīvu novākšanas laika un olīvu birzs novietojuma rajona robežās.

Aizsargātās neapstrādātās augstākā labuma olīveļļas izgatavo no vismaz 90 % Piscual šķirnes olīvām.

Piscual

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Apgabala novietojums un robežas: Ražošanas apgabals atrodas dabas parka teritorijā, kura vārdā nosaukts produkts. Tas atrodas Haenas (Jaén) provinces dienvidu zonas centrālajā daļā, tajā ietilpst 16 pašvaldības ar 64 009 hektāru plašu olīvu birzi, kas aizņem 84 % no lauksaimniecībā izmantojamās zemes.

Pašvaldības, kas ietilpst minētajā apgabalā: Tajā ietilpst 16 Haenas provinces pašvaldības: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel y Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera un Torres.

Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel y Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera

Torres

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Olīvas, kas tiek nogādātas uz eļļas spiestuvēm, ir atļautu šķirņu olīvas un Regulācijas padomes reģistrēto olīvu biržu izcelsmes olīvas. Olīveļļa tiek iegūta spiestuvēs, kas reģistrētas un atrodas ražošanas apgabalā un Regulācijas padomes inspektoru kontrolē, un tiek pildīta spiestuvēs vai reģistrētos iesaiņošanas uzņēmumos. Iegūtā olīvelļa tiek pakļauta fizikālai un ķīmiskai, un organoleptiskai analīzei, un tikai tad, kad produkts izgājis visus kontroles procesus, tas tiek pildīts un laists tirgū ar cilmes vietas nosaukumu un Regulācijas padomes uzlīmi.

4.5.   Ražošanas metode: Atļauto šķirņu un reģistrēto olīvu biržu olīvas pēc nobriešanas rūpīgi novāc, nošķirot no koka novāktās no kritušajām; pēc novākšanas transportē uz spiestuvēm, nodrošinot augļu transportēšanu, tos nesabojājot. Augļi tiek tīrīti un mazgāti, atdalot lapas, kātus, zemi un piejaukumus, tā, lai vēlāk varētu sākt olīveļļas ieguvi; šis process ilgst ne vairāk kā 48 stundas. Olīveļļas ieguvei tiek izmantota Regulācijas padomes akceptēta, autorizēta un uzraudzīta tehnika. Iegūtā olīveļļa tiek nokāsta, un pēc kvalitatīvas olīveļļas atdalīšanas tā tiek analizēta un klasificēta. Tikai neapstrādātai augstākā labuma olīveļļai piešķir cilmes vietas nosaukumu.

4.6.   Saikne: Sierra Magina apgabals ir relatīvi neliels kalnu masīvs, kas novietojies līdzenumā lineārā veidā no ziemeļaustrumiem uz dienvidaustrumiem, un tam apkārt atrodas mazāki kalni. Olīvu birzis atrodas maigākas topogrāfijas zonās apkārt kalnu masīvam līdz pat 850 m augstumam un olīvkoku ietvertas salas iespaidu. Šā rajona visbiežākie augsnes tipi ir litosoli, kaļķaini regosoli, kambrisoli un hroma luvisoli, klimats svārstās no Vidusjūras subtropiskā līdz Vidusjūras mērenajam, gada vidējās temperatūras ir no 13 līdz 17 °C, nokrišņu daudzums — no 400 līdz 800 mm. Tradicionālās cerošanas un daļējas cerošanas tehnikas, apgriešana, slimību un epidēmiju kontrole nodrošina adekvātus apstākļus olīvkoku attīstībai, kā rezultātā izaug veselīgi augļi, no kuriem tiek iegūta ģeogrāfiskajai videi atbilstoša olīveļļa ar specifiskām īpašībām.

Sierra Magina

4.7.   Kontroles iestāde:

| Nosaukums: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adrese: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Nosaukums:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adrese:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Tālr.:

(34) 953 77 20 90

Fakss:

(34) 953 77 22 72

E-pasts:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontroles institūcija atbilst Eiropas standartam 45-011.

4.8.   Marķējums: Obligāti jānorāda vārdi “Sierra Mágina”. Etiķetes apstiprina Regulācijas padome. Numurētas kontretiķetes izdod Regulācijas padome.

4.9.   Valsts prasības:

| — | 1970. gada 2. decembra Likums Nr. 25 — Vīnkopības, vīna un spirta nolikums |
| --- | --- |

—

1970. gada 2. decembra Likums Nr. 25 — Vīnkopības, vīna un spirta nolikums

| — | 1997. gada 25. februāra Rīkojums par cilmes vietas nosaukuma “Sierra Mágina” noteikumu ratificēšanu. |
| --- | --- |

—

1997. gada 25. februāra Rīkojums par cilmes vietas nosaukuma “Sierra Mágina” noteikumu ratificēšanu.

---

(1)  Eiropas Komisija, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas nodaļa, B-1049 Brisele.

1

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/7

---

KOMBINĒTĀS NOMENKLATŪRAS (KN) VIENVEIDĪGA PIEMĒROŠANA

(Preču klasifikācija)

(2006/C 332/05)

Skaidrojumi, kuri pieņemti saskaņā ar procedūru, kas noteikta 10. panta 1. punktā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1)

Eiropas Kopienu kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) groza šādi:

324. lappusē iekļauj šādu tekstu:

| “8471 60 80 | Citādi
  Šajā apakšpozīcijā ietvertajos monitoros izmantotas dažādas displeja tehnoloģijas, tādas kā katodstaru lampu (CRT) un šķidro kristālu displejs (LCD).
  Ievērojot 84. nodaļas 5. piezīmes (E) punktu, tos lieto tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes iekārtās.
  Šajā apakšpozīcijā ietverto monitoru īpašības kopumā atvieglo ilgstošu skatīšanos uz tiem no neliela attāluma.
  Šajā apakšpozīcijā ietverto monitoru īpašības ir šādas:






  — | tie spēj uztvert signālu vienīgi no 8471. pozīcijā minētās automātiskās datu apstrādes iekārtas centrālā procesora; |
| --- | --- | --- |

“8471 60 80

Citādi

Šajā apakšpozīcijā ietvertajos monitoros izmantotas dažādas displeja tehnoloģijas, tādas kā katodstaru lampu (CRT) un šķidro kristālu displejs (LCD).

Ievērojot 84. nodaļas 5. piezīmes (E) punktu, tos lieto tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes iekārtās.

Šajā apakšpozīcijā ietverto monitoru īpašības kopumā atvieglo ilgstošu skatīšanos uz tiem no neliela attāluma.

Šajā apakšpozīcijā ietverto monitoru īpašības ir šādas:

—

tie spēj uztvert signālu vienīgi no 8471. pozīcijā minētās automātiskās datu apstrādes iekārtas centrālā procesora;

| — | tiem parasti ir formātu attiecība 4:3 vai 5:4; |
| --- | --- |

—

tiem parasti ir formātu attiecība 4:3 vai 5:4;

| — | tiem bieži ir mehānisms monitora pielāgošanai, liecot vai grozot ap savu asi, kā arī pretapžilbināšanas virsma; |
| --- | --- |

—

tiem bieži ir mehānisms monitora pielāgošanai, liecot vai grozot ap savu asi, kā arī pretapžilbināšanas virsma;

| — | tajos var būt iebūvēti ne vairāk kā divi skaļruņi. |
| --- | --- |

—

tajos var būt iebūvēti ne vairāk kā divi skaļruņi.

Šajā apakšpozīcijā ietvertajiem CRT tipa monitoriem ir šādas papildu īpašības:

| — | tie ir aprīkoti ar tādiem īpašiem savienotājiem kā SUB-D savienotāji; |
| --- | --- |

—

tie ir aprīkoti ar tādiem īpašiem savienotājiem kā SUB-D savienotāji;

| — | to ekrāna punktiestatne ir no 0,41 mm vidējai izšķirtspējai un samazinās, izšķirtspējai palielinoties. |
| --- | --- |

—

to ekrāna punktiestatne ir no 0,41 mm vidējai izšķirtspējai un samazinās, izšķirtspējai palielinoties.

Šajā apakšpozīcijā ietvertajiem monitoriem, kas nav CRT tipa monitori (piemēram, LCD tipa monitori), ir tāda papildu īpašība, ka to ekrāna izmērs pa diagonāli parasti ir 48,5 cm (19 collas) vai mazāks.

Šajā apakšpozīcijā ietvertos monitorus nevar:

| — | pieslēgt videoinformācijas avotam, piemēram, DVD ierakstītājam vai nolasītājam, kameras vai videokameras ierakstītājam, satelīttelevīzijas uztvērējam vai videospēļu iekārtai; |
| --- | --- |

—

pieslēgt videoinformācijas avotam, piemēram, DVD ierakstītājam vai nolasītājam, kameras vai videokameras ierakstītājam, satelīttelevīzijas uztvērējam vai videospēļu iekārtai;

| — | aprīkot ar komponentiem (piemēram, krāsu dekodētājs, Y/C atdalītājs), kas ļauj monitoram parādīt attēlu no salikta video signāla pamatjoslas (CVBS) vai salikta video signāla (kura viļņa forma atbilst tādam televīzijas apraides standartam kā NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), vai S-video signāla vai reproducēt attēlu, uztverot tādus signālus kā komponentu video (piemēram, YUV, YCBCR, YPBPR), seriālais ciparu interfeiss (SDI), augstas izšķirtspējas SDI (HD-SDI) un ciparvideo “DV” signāls (piemēram, MPEG1, MPEG2, MPEG4); |
| --- | --- |

—

aprīkot ar komponentiem (piemēram, krāsu dekodētājs, Y/C atdalītājs), kas ļauj monitoram parādīt attēlu no salikta video signāla pamatjoslas (CVBS) vai salikta video signāla (kura viļņa forma atbilst tādam televīzijas apraides standartam kā NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), vai S-video signāla vai reproducēt attēlu, uztverot tādus signālus kā komponentu video (piemēram, YUV, YCBCR, YPBPR), seriālais ciparu interfeiss (SDI), augstas izšķirtspējas SDI (HD-SDI) un ciparvideo “DV” signāls (piemēram, MPEG1, MPEG2, MPEG4);

| — | aprīkot ar infrasarkano staru uztvērēju, lai uztvertu signālus no infrasarkano staru attālās vadības ierīces; |
| --- | --- |

—

aprīkot ar infrasarkano staru uztvērēju, lai uztvertu signālus no infrasarkano staru attālās vadības ierīces;

| — | aprīkot ar pogu programmu kanālu pārslēgšanai; |
| --- | --- |

—

aprīkot ar pogu programmu kanālu pārslēgšanai;

| — | aprīkot ar tādām saskarnēm kā DVI-D, DVI-I un augstas izšķirtspējas multivides saskarne (HDMI), pat ja šīs saskarnes neļauj izmantot liela joslas platuma digitālā satura aizsardzības (HDCP) šifrēšanu; |
| --- | --- |

—

aprīkot ar tādām saskarnēm kā DVI-D, DVI-I un augstas izšķirtspējas multivides saskarne (HDMI), pat ja šīs saskarnes neļauj izmantot liela joslas platuma digitālā satura aizsardzības (HDCP) šifrēšanu;

| — | aprīkot ar saskarnēm, kas paredzētas “slot-in” moduļiem vai citām ierīcēm, kuras ļauj monitoru pieslēgt videoinformācijas avotam vai uztvert televīzijas signālus; |
| --- | --- |

—

aprīkot ar saskarnēm, kas paredzētas “slot-in” moduļiem vai citām ierīcēm, kuras ļauj monitoru pieslēgt videoinformācijas avotam vai uztvert televīzijas signālus;

| — | izmantot sistēmās, kas nav automātiskās datu apstrādes iekārtas (piemēram, mājas kino sistēmas, video rediģēšanas sistēmas, medicīnas attēlu sistēmas vai sistēmas tipogrāfijas vai poligrāfijas nozarei krāsu salikuma veidošanai pirms iespiešanas). |
| --- | --- |

—

izmantot sistēmās, kas nav automātiskās datu apstrādes iekārtas (piemēram, mājas kino sistēmas, video rediģēšanas sistēmas, medicīnas attēlu sistēmas vai sistēmas tipogrāfijas vai poligrāfijas nozarei krāsu salikuma veidošanai pirms iespiešanas).

Šajā apakšpozīcijā neietilpst:

| a) | televīzijas uztvērējaparāti (8528. pozīcija); |
| --- | --- |

a)

televīzijas uztvērējaparāti (8528. pozīcija);

| b) | videomonitori, kas ietilpst 8528. pozīcijā; |
| --- | --- |

b)

videomonitori, kas ietilpst 8528. pozīcijā;

| c) | indikatoru paneļi, kas ietilpst 8531. pozīcijā.” |
| --- | --- |

c)

indikatoru paneļi, kas ietilpst 8531. pozīcijā.”

339. lappusē:

339. lappusē:

| 8528 21 14 līdz 8528 21 90 | Krāsu
  Esošo tekstu aizstāj ar šādu:
  “Videomonitori ietilpst šajās apakšpozīcijās neatkarīgi no tā, ka tajos izmantotas dažādas displeja tehnoloģijas, tādas kā katodstaru lampu (CRT), šķidro kristālu displejs (LCD), organiskā gaismas emisijas diode (OLED) vai plazma, ja vien nav iespējams pierādīt, ka šāda veida monitorus lieto tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes iekārtās.
  Šajās apakšpozīcijās ietverto monitoru īpašības kopumā atvieglo ilgstošu skatīšanos uz tiem no attāluma, piemēram, izstādēs un mājas kino sistēmās, televīzijas studijās un videonovērošanas sistēmās.
  Daži monitori atvieglo skatīšanos uz tiem no neliela attāluma, piemēram, mēraparātu, kontroles vai medicīnisko ierīču monitori, atpakaļskata novērošanas kameru monitori transportlīdzekļos vai radionavigācijas aparatūras monitori.
  Atsevišķi monitori ir aprīkoti ar tādiem savienotājiem vai saskarnēm kā Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I un augstas izšķirtspējas multivides saskarne (HDMI). Šie savienotāji vai saskarnes ļauj uztvert signālu no videoinformācijas avota, piemēram, DVD ierakstītāja vai nolasītāja, kameras vai videokameras ierakstītāja, satelīttelevīzijas uztvērēja vai videospēļu iekārtas. Šie monitori var būt aprīkoti arī ar saskarnēm, kuras izmantotas 8471. pozīcijā minētajās automātiskās datu apstrādes iekārtās.
  Dažiem monitoriem var būt saskarnes, kas ļauj uztvert signālus no tādiem avotiem kā kases aparāts, bankas automāts, radionavigācijas aparatūra, ciparu kontrolpanelis vai programmējams atmiņas kontrolleris, mēraparāti, kontroles vai medicīniskās ierīces 90. nodaļā.
  Monitoriem var būt atsevišķa sarkanās (R), zaļās (G) un zilās (B) krāsas ievade, vai tie var būt aprīkoti ar komponentiem (piemēram, krāsu dekodētājs, Y/C atdalītājs), kas ļauj monitoram parādīt attēlu no salikta video signāla pamatjoslas (CVBS) vai salikta video signāla (kura viļņa forma atbilst tādam apraides standartam kā NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), vai S-video signāla vai reproducēt attēlu, uztverot tādus signālus kā komponentu video (piemēram, YUV, YCBCR, YPBPR), seriālais ciparu interfeiss (SDI), augstas izšķirtspējas SDI (HD-SDI) un ciparvideo “DV” signāls (piemēram, MPEG1, MPEG2, MPEG4).
  Tie var būt aprīkoti ar savienotājiem audiosignālu uztveršanai.
  Monitoriem, kas nav CRT tipa monitori (piemēram, LCD un plazmas monitori), formātu attiecība bieži ir 16:9 vai 16:10.
  Šajās apakšpozīcijās neietilpst:






  a) | tāda veida monitori, ko lieto tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes iekārtās (8471 60 80. apakšpozīcija); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 līdz 8528 21 90

Krāsu

Esošo tekstu aizstāj ar šādu:

“Videomonitori ietilpst šajās apakšpozīcijās neatkarīgi no tā, ka tajos izmantotas dažādas displeja tehnoloģijas, tādas kā katodstaru lampu (CRT), šķidro kristālu displejs (LCD), organiskā gaismas emisijas diode (OLED) vai plazma, ja vien nav iespējams pierādīt, ka šāda veida monitorus lieto tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes iekārtās.

Šajās apakšpozīcijās ietverto monitoru īpašības kopumā atvieglo ilgstošu skatīšanos uz tiem no attāluma, piemēram, izstādēs un mājas kino sistēmās, televīzijas studijās un videonovērošanas sistēmās.

Daži monitori atvieglo skatīšanos uz tiem no neliela attāluma, piemēram, mēraparātu, kontroles vai medicīnisko ierīču monitori, atpakaļskata novērošanas kameru monitori transportlīdzekļos vai radionavigācijas aparatūras monitori.

Atsevišķi monitori ir aprīkoti ar tādiem savienotājiem vai saskarnēm kā Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I un augstas izšķirtspējas multivides saskarne (HDMI). Šie savienotāji vai saskarnes ļauj uztvert signālu no videoinformācijas avota, piemēram, DVD ierakstītāja vai nolasītāja, kameras vai videokameras ierakstītāja, satelīttelevīzijas uztvērēja vai videospēļu iekārtas. Šie monitori var būt aprīkoti arī ar saskarnēm, kuras izmantotas 8471. pozīcijā minētajās automātiskās datu apstrādes iekārtās.

Dažiem monitoriem var būt saskarnes, kas ļauj uztvert signālus no tādiem avotiem kā kases aparāts, bankas automāts, radionavigācijas aparatūra, ciparu kontrolpanelis vai programmējams atmiņas kontrolleris, mēraparāti, kontroles vai medicīniskās ierīces 90. nodaļā.

Monitoriem var būt atsevišķa sarkanās (R), zaļās (G) un zilās (B) krāsas ievade, vai tie var būt aprīkoti ar komponentiem (piemēram, krāsu dekodētājs, Y/C atdalītājs), kas ļauj monitoram parādīt attēlu no salikta video signāla pamatjoslas (CVBS) vai salikta video signāla (kura viļņa forma atbilst tādam apraides standartam kā NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), vai S-video signāla vai reproducēt attēlu, uztverot tādus signālus kā komponentu video (piemēram, YUV, YCBCR, YPBPR), seriālais ciparu interfeiss (SDI), augstas izšķirtspējas SDI (HD-SDI) un ciparvideo “DV” signāls (piemēram, MPEG1, MPEG2, MPEG4).

B

R

B

R

Tie var būt aprīkoti ar savienotājiem audiosignālu uztveršanai.

Monitoriem, kas nav CRT tipa monitori (piemēram, LCD un plazmas monitori), formātu attiecība bieži ir 16:9 vai 16:10.

Šajās apakšpozīcijās neietilpst:

a)

tāda veida monitori, ko lieto tikai vai vienīgi automātiskās datu apstrādes iekārtās (8471 60 80. apakšpozīcija);

| b) | videofoni (8517 19 10. apakšpozīcija); |
| --- | --- |

b)

videofoni (8517 19 10. apakšpozīcija);

| c) | indikatoru paneļi, kas ietilpst 8531. pozīcijā.” |
| --- | --- |

c)

indikatoru paneļi, kas ietilpst 8531. pozīcijā.”

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (OV L 301, 31.10.2006, p. 1).

1

(2)  OV C 50, 28.2.2006., 1. lpp.

2

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/10

---

Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam — termiņa pagarinājums

(2006/C 332/06)

Pieprasījums, ko iesniegusi viena dalībvalsts

Komisija 2006. gada 20. novembrī saņēma pieprasījumu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/17/EK (1) 30. panta 4. punktam.

Šo pieprasījumu nosūtīja Dānijas iestādes, un tas attiecas uz pasta pakalpojumiem, kas saistīti ar paku sūtīšanu Dānijā. Pieprasījums ir publicēts OV C 298/13 2006. gada 8. decembrī. Sākotnējais termiņš beidzas 2007. gada 21. februārī.

Ņemot vērā to, ka Komisijas dienestiem ir nepieciešams iegūt un izanalizēt papildu informāciju, un saskaņā ar 30. panta 6. punkta trešo teikumu Komisijas rīcībā esošais laika periods lēmuma pieņemšanai attiecībā uz šo pieprasījumu ir pagarināts par vienu mēnesi.

Tādējādi galīgais termiņš beidzas 2007. gada 22. martā.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1874/2004 (OV L 326, 29.10.2004., 17. lpp.).

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/11

---

VALSTS ATBALSTS — Austrija

valsts atbalsts Nr. C 50/2006 (iepriekš NN 68/2006)

Valsts garantija BAWAG-PSK

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/C 332/07)

Ar 22.11.2006 vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šā kopsavilkuma pielikumā, Komisija ir paziņojusi Austrijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

Komisija nolēma neiebilst pret noteiktu citu atbalstu/pasākumu, kā aprakstīts šim kopsavilkumam pievienotajā vēstulē.

Viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus par pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Director-General for Competition |
| Directorate State Aid II |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax No: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Director-General for Competition

Directorate State Aid II

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax No: (32-2) 296 12 42

Šos komentārus paziņos Austrijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

| (1) | BAWAG-PSK ir sarakstā neiekļauta banku darbības un finansēšanas korporatīva grupa, kura darbojas visās finanšu pakalpojumu jomās Austrijā un ārvalstīs. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK ir sarakstā neiekļauta banku darbības un finansēšanas korporatīva grupa, kura darbojas visās finanšu pakalpojumu jomās Austrijā un ārvalstīs.

1.   NOVĒRTĒJAMAIS PASĀKUMS

| (2) | Šajā lēmumā novērtējamais pasākums ir valsts garantija 900 miljonu euro apmērā, kuru piešķir BAWAG-PSK saskaņā ar tiesību aktu BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, kuru pieņēma 2006. gada 8. maijā (še turpmāk “tiesību akts”). |
| --- | --- |

(2)

Šajā lēmumā novērtējamais pasākums ir valsts garantija 900 miljonu euro apmērā, kuru piešķir BAWAG-PSK saskaņā ar tiesību aktu BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, kuru pieņēma 2006. gada 8. maijā (še turpmāk “tiesību akts”).

1.1.   Grūtību, kas ietekmē BAWAG-PSK, tiešie iemesli

| (3) | Austrija uzskata, ka BAWAG-P.S.K. ekonomiskās grūtības ir radušās galvenokārt divu konkrētu darījumu — “Caribbean transactions” un “Refco” — dēļ, kurus veica daži iepriekšējās vadības locekļi. Šie divi īpašie darījumi bija iespējami tāpēc, ka bija nepietiekama risku kontrole un dalībnieki tīši apgāja esošās kontroles instances. |
| --- | --- |

(3)

Austrija uzskata, ka BAWAG-P.S.K. ekonomiskās grūtības ir radušās galvenokārt divu konkrētu darījumu — “Caribbean transactions” un “Refco” — dēļ, kurus veica daži iepriekšējās vadības locekļi. Šie divi īpašie darījumi bija iespējami tāpēc, ka bija nepietiekama risku kontrole un dalībnieki tīši apgāja esošās kontroles instances.

| (4) | Šo notikumu dēļ 2005. gada bilancē tika izdarītas vērtības korekcijas, kurām bija vajadzīgi [...] (1) miljoni euro. BAWAG-PSK varēja segt tikai [...] miljonus euro, izmantojot rezerves uzkrājumus un gada neto ienākumus. |
| --- | --- |

(4)

Šo notikumu dēļ 2005. gada bilancē tika izdarītas vērtības korekcijas, kurām bija vajadzīgi [...] (1) miljoni euro. BAWAG-PSK varēja segt tikai [...] miljonus euro, izmantojot rezerves uzkrājumus un gada neto ienākumus.

| (5) | Pēc brīdinājuma presē noguldītāji 2006. gada aprīļa beigās/maija sākumā masveidā izņēma naudu no norēķinu kontiem un krājkontiem. |
| --- | --- |

(5)

Pēc brīdinājuma presē noguldītāji 2006. gada aprīļa beigās/maija sākumā masveidā izņēma naudu no norēķinu kontiem un krājkontiem.

1.2.   Valsts garantija

| (6) | Nesaņemot valsts garantiju, BAWAG-PSK nevarētu izpildīt Austrijas Banku likumā (“BWG”) paredzētos likviditātes un pašu kapitāla noteikumus un tādējādi nevarētu noslēgt 2005. gada bilanci. |
| --- | --- |

(6)

Nesaņemot valsts garantiju, BAWAG-PSK nevarētu izpildīt Austrijas Banku likumā (“BWG”) paredzētos likviditātes un pašu kapitāla noteikumus un tādējādi nevarētu noslēgt 2005. gada bilanci.

| (7) | Austrija uzskata, ka garantijas mērķis ir:






  — | stabilizēt un nostiprināt BAWAG P.S.K, |
| --- | --- | --- |

(7)

Austrija uzskata, ka garantijas mērķis ir:

—

stabilizēt un nostiprināt BAWAG P.S.K,

| — | dot iespēju sagatavot 2005. gada bilanci, |
| --- | --- |

—

dot iespēju sagatavot 2005. gada bilanci,

| — | dot iespēju uzsākt vai turpināt pārdošanas pasākumus, |
| --- | --- |

—

dot iespēju uzsākt vai turpināt pārdošanas pasākumus,

| — | saglabāt BAWAG P.S.K uz nākotni orientētu funkcionalitāti, |
| --- | --- |

—

saglabāt BAWAG P.S.K uz nākotni orientētu funkcionalitāti,

| — | nostiprināt ieguldītāju uzticību Austrijas finanšu tirgum. |
| --- | --- |

—

nostiprināt ieguldītāju uzticību Austrijas finanšu tirgum.

| (8) | Garantijas termiņš beigsies 60 dienas pēc BAWAG-PSK pārdošanas, bet principā ne vēlāk kā 2007. gada 1. jūlijā. Tomēr noteiktos apstākļos ir iespējams pagarinājums. |
| --- | --- |

(8)

Garantijas termiņš beigsies 60 dienas pēc BAWAG-PSK pārdošanas, bet principā ne vēlāk kā 2007. gada 1. jūlijā. Tomēr noteiktos apstākļos ir iespējams pagarinājums.

| (9) | Komisija, kura jāmaksā BAWAG-PSK, ir 0,2 % gadā laika posmā līdz 2007. gada 30. jūnijam un turpmāk 1,2 %. |
| --- | --- |

(9)

Komisija, kura jāmaksā BAWAG-PSK, ir 0,2 % gadā laika posmā līdz 2007. gada 30. jūnijam un turpmāk 1,2 %.

1.3.   Pārstrukturēšanas plāns

| (10) | Austrija vērš uzmanību uz to, ka pārstrukturēšanas pasākumu galvenais mērķis ir darbības risku samazināšana un šīs uzņēmējdarbības jomas rentabilitātes paaugstināšana. |
| --- | --- |

(10)

Austrija vērš uzmanību uz to, ka pārstrukturēšanas pasākumu galvenais mērķis ir darbības risku samazināšana un šīs uzņēmējdarbības jomas rentabilitātes paaugstināšana.

1.4.   Riska samazināšanas pasākumi

| (11) | Austrija uzskata, ka vairāki elementi liecina par to, ka tiks novērsti nevajadzīgi konkurences traucējumi, kurus izraisa atbalsts. |
| --- | --- |

(11)

Austrija uzskata, ka vairāki elementi liecina par to, ka tiks novērsti nevajadzīgi konkurences traucējumi, kurus izraisa atbalsts.

1.5.   Pārdošanas process

| (12) | BAWAG-PSK akcionāri nolēma pārdot līdz 100 % bankas akciju. Pārdošanas process tika uzsākts ar ieguldījumu bankas atbalstu. |
| --- | --- |

(12)

BAWAG-PSK akcionāri nolēma pārdot līdz 100 % bankas akciju. Pārdošanas process tika uzsākts ar ieguldījumu bankas atbalstu.

2.   NOVĒRTĒŠANA

| (13) | BAWAG-PSK bija grūtībās nonācis uzņēmums atbilstoši Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) (še turpmāk “pamatnostādnes”). Garantija, ko piešķir BAWAG-PSK kā grūtībās nonākušam uzņēmumam, būtu valsts atbalsts. Atbalsts būtu nelikumīgs, jo par to netika paziņots pirms sniegšanas. |
| --- | --- |

(13)

BAWAG-PSK bija grūtībās nonācis uzņēmums atbilstoši Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (2) (še turpmāk “pamatnostādnes”). Garantija, ko piešķir BAWAG-PSK kā grūtībās nonākušam uzņēmumam, būtu valsts atbalsts. Atbalsts būtu nelikumīgs, jo par to netika paziņots pirms sniegšanas.

2.1.   Atbalsta summa

| (14) | Komisija apšauba, ka analīze, ko veica Austrija attiecībā uz atbalsta elementu garantijā, ir atbilstoša. |
| --- | --- |

(14)

Komisija apšauba, ka analīze, ko veica Austrija attiecībā uz atbalsta elementu garantijā, ir atbilstoša.

2.2.   Nelikumīgā atbalsta saderīguma iespējamais pamats

| (15) | Vienīgais teorētiskais pamats garantijas saderīguma novērtēšanai saistībā ar pamatnostādnēm varētu būt i) 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts un ii) 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(15)

Vienīgais teorētiskais pamats garantijas saderīguma novērtēšanai saistībā ar pamatnostādnēm varētu būt i) 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts un ii) 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts.

2.2.1.   Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts

| (16) | Ir apšaubāms, ka BAWAG-PSK smagā likviditātes krīze varētu sistemātiski ietekmēt Austrijas finanšu sistēmu un — globālākā nozīmē — visu Austrijas tautsaimniecību. |
| --- | --- |

(16)

Ir apšaubāms, ka BAWAG-PSK smagā likviditātes krīze varētu sistemātiski ietekmēt Austrijas finanšu sistēmu un — globālākā nozīmē — visu Austrijas tautsaimniecību.

2.2.2.   Uzņēmuma darbības saglabāšanas atbalsts

| (17) | Ir apšaubāms, ka garantiju varētu uzskatīt par uzņēmuma darbības glābšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(17)

Ir apšaubāms, ka garantiju varētu uzskatīt par uzņēmuma darbības glābšanas atbalstu.

2.2.3.   Pārstrukturēšanas atbalsts

| (18) | Vadlīnijās ir paredzēti noteikumi, kas jāizpilda, lai pārstrukturēšanas atbalsts būtu saderīgs. |
| --- | --- |

(18)

Vadlīnijās ir paredzēti noteikumi, kas jāizpilda, lai pārstrukturēšanas atbalsts būtu saderīgs.

Ilgtermiņa dzīvotspēja/pārstrukturēšanas plāns

| (19) | Pasākumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas plānā, var būt nepietiekami, lai atjaunotu BAWAG-PSK ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(19)

Pasākumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas plānā, var būt nepietiekami, lai atjaunotu BAWAG-PSK ilgtermiņa dzīvotspēju.

Pārmērīgu konkurences traucējumu novēršana

| (20) | Ir apšaubāms, ka pārdošanas, ko jau ir veicis vai plāno veikt BAWAG-P.S.K, būtu pietiekamas, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(20)

Ir apšaubāms, ka pārdošanas, ko jau ir veicis vai plāno veikt BAWAG-P.S.K, būtu pietiekamas, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus.

Līdz minimumam ierobežots atbalsts

| (21) | Komisijai ir vajadzīga turpmāka informācija, lai novērtētu, vai BAWAG-P.S.K ieguldījums sasniedz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai ir vajadzīga turpmāka informācija, lai novērtētu, vai BAWAG-P.S.K ieguldījums sasniedz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

Īpaši nosacījumi sakarā ar atbalsta piešķiršanas atļaujām

| (22) | Komisija atgādina, ka papildus pasākumiem, kas pieņemti, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus, tā var uzlikt nosacījumus un pienākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu to, ka atbalsts nerada tādus konkurences traucējumus, kas ir pretrunā vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(22)

Komisija atgādina, ka papildus pasākumiem, kas pieņemti, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus, tā var uzlikt nosacījumus un pienākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu to, ka atbalsts nerada tādus konkurences traucējumus, kas ir pretrunā vispārējām interesēm.

3.   SECINĀJUMS

Komisija, rīkojoties saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, pieprasa Austrijai viena mēneša laikā no šīs vēstules saņemšanas dienas iesniegt savas piebildes un nodrošināt visu informāciju, kas var palīdzēt novērtēt BAWAG-P.S.K. piešķirto valsts atbalstu.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu no saņēmēja var atgūt atbalstu, ja tas tiek atzīts par nelikumīgu.

VĒSTULES TEKSTS

“Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60.000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60.000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 06.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 06.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20.000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20.000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.”

---

(1)  Konfidenciāla informācija

1

(2)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/30

---

Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvas 96/48/EK īstenošanu par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību īstenošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar direktīvu)

(2006/C 332/08)

| ESO (1) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Akustika — Dzelzceļa ritošā sastāva radītā trokšņa mērīšana (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Akustika — Trokšņa mērīšana dzelzceļa ritošā sastāva iekšienē (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Stiprības prasības dzelzceļa transportlīdzekļa kravu saturošajām daļām | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana maģistrālo līniju ritošajos sastāvos — 1.daļa: Ērtību kritēriji | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana maģistrālo līniju ritošajos sastāvos — 2.daļa: Tipa testi | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu un pārmiju gulšņi no betona — 1.daļa: Vispārīgas prasības | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļi — Pārmijas un krustojumi — 4.daļa: Iedarbināšana, bloķēšana, novietojuma kontrole | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Pārmijas un krustojumi — 5.daļa: Pārmijas | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Pārmijas un krustojumi — 6.daļa: Stacionāras vispārējās un dubultpārejas | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļi — Pārmijas un krustojumi — 7.daļa: Pārmijas ar kustīgām daļām | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Pārmijas un krustojumi — 9.daļa: Izvietojums | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Dzelzceļa aprīkojums — Riteņpāri un ratiņi — Riteņpāri — Prasības izstrādājumiem | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Dzelzceļa aprīkojums — Riteņpāri un ratiņi — Riteņi — Prasības izstrādājumiem | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Sabiedriskā transporta ritošā sastāva elektroapgaismojums | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu piestiprināšanas sistēmu veiktspējas prasības — 1.daļa: Definīcijas | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | 3. Piezīme | 28.2.2007. |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu piestiprināšanas sistēmu veiktspējas prasības — 2.daļa: Betona gulšņu un sliežu sastiprināšanas sistēmas | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | 3. Piezīme | 28.2.2007. |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu piestiprināšanas sistēmu veiktspējas prasības — 5.daļa: Plākšņu un sliežu sastiprināšanas sistēmas | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | 3. Piezīme | 28.2.2007. |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliedes — 1.daļa: Vignoles parauga dzelzceļa sliedes ar 46 kg/m un lielāku svaru | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliedes — 2. daļa: Kopā ar Viņjoles sliedēm izmantojamas pārmiju un krustojumu sliedes ar 46 kg/m un lielāku svaru | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliedes — 3.daļa: Krusteņa spārnsliedes | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Riteņpāri un ratiņi — Riteņi — Aploka profils | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte — 1.daļa: Sliežu ceļa ģeometrijas raksturojums | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Aerodinamika — 4.daļa: Aerodinamikas prasības un testēšanas procedūras uz atklāta sliežu ceļa | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Aerodinamika — 5.daļa: Aerodinamikas prasības un testēšanas procedūras tuneļos | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Dzelzceļa aprīkojums. Dzelzceļa ritošā sastāva gaitas raksturlielumu pieņemšanas testi. Testēšana gaitā un stacionārie testi | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Dzelzceļa aprīkojums — Ātruma samazināšanas, bremzēšanas ceļa un bremžu fiksācijas aprēķina metodes — 1 daļa: Vispārīgie algoritmi | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Dzelzceļa ritošā sastāva bremžu diski — 1.daļa: Uz dzenošās vārpstas vai ass uzpresēti vai sasildītā stāvoklī uzmontēti bremžu diski, izmēri un kvalitātes prasības | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Taisnie un leņķveida gala krāni bremžu un galvenā rezervuāra maģistrālēm | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Ritošā sastāva durvju sistēmas | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana mašīnistu kabīnēs. 1.daļa: Ērtību kritēriji | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana mašīnistu kabīnēs — 2.daļa: Tipa testi | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Stacionāras ietaises —Elektrovilces kontakttīkls | NAV | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —1.daļa: Vispārīgie jēdzieni | NAV | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —2.daļa: Dzelzceļa sistēmas emisija ārējā pasaulē | NAV | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība — 3-1.daļa: Ritošais sastāvs —Vilciens un transportlīdzeklis kopumā | NAV | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība — 3-2. daļa: Ritošais sastāvs —Aparatūra | NAV | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —4.daļa: Signalizācijas un telesakaru aparatūras emisija un imunitāte | NAV | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —5.daļa: Stacionāro energopiegādes ierīču un aparatūras emisija un imunitāte | NAV | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Dzelzceļa aprīkojums — Stacionārās ierīces —1.daļa: Aizsardzības noteikumi attiecībā uz elektrisko drošību un iezemējumu | NAV | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Izolācijas saskaľošana — 1.daļa: Pamatprasības —Izolētājatstarpes un noplūdes ceļa attālumi visām elektriskajām un elektroniskajām iekārtām | NAV | |
| EN 50124-1:2001labojumsA1:2003 | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.10.2006.) |
| EN 50124-1:2001labojumsA2:2005 | 3. piezīme | 1.5.2008. |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Izolācijas saskaľošana —2.daļa: Pārspriegumi un ar tiem saistītās aizsardzības | NAV | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektroiekārtām izvirzāmās videsprasības —1.daļa: Uz ritošā sastāva uzstādītas iekārtas | NAV | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Dzelzceļa aprīkojums — Elektroiekārtām izvirzāmās videsprasības —3.daļa: Signalizācijas un telekomunikāciju iekārtas | NAV | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Dzelzceļa aprīkojums — Drošuma, darbgatavības, uzturamības un drošības (RAMS) specificēšana un pierādīšana — 1. daļa: Pamatprasības un vispārīgais process | NAV | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —Dzelzceļa vadības un aizsardzības sistēmu programmatūra | NAV | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —Ar drošību saistītas elektroniskās signalizācijas sistēmas | NAV | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Stacionāras ietaises — Elektrovilce —Rievoti kontaktvadi no vara un vara sakausējuma | NAV | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Dzelzceļa aprīkojums —Ritošajā sastāvā izmantojamas elektroniskās iekārta | NAV | |
| EN 50155:2001labojumsA1:2002 | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.9.2005.) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —1.daļa: Datu drošība slēgtās pārraides sistēmās | NAV | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —2.daļa: Datu drošība atklātās pārraides sistēmās | NAV | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Dzelzceļa aprīkojums —Vilces sistēmu barošanas spriegumi | NAV | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Dzelzceļa aprīkojums — Ritošais sastāvs — Pantogrāfi: Raksturojumi un pārbaudes —1.daļa: Maģistrālo līniju transportlīdzekļu pantogrāfi | NAV | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Dzelzceļa aprīkojums —Ritošā sastāva un vilciena tuvošanās brīdinājuma sistēmu savietojamība | NAV | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Dzelzceļa aprīkojums — Strāvas noľēmējsistēmas — Prasības un mērījumu apstiprināšana dinamiskajai mijiedarbībai starp pantogrāfu un kontakttīklu | NAV | |
| EN 50317:2002labojumsA1:2004 | 3. piezīme | 1.10.2007. |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Dzelzcela aprikojums — Stravnemes sistemas — Tehniskie kriteriji mijiedarbibai starp pantografu un kontakttiklu (lai nodrošinatu brivu piekluvi) | NAV | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Dzelzceļa aprīkojums — Energoapgāde un ritsastāvs —Tehniskie kritēriji, pēc kuriem energoapgādi koordinēt ar ritsastāvu, lai panāktu savstarpēju izmantojamību | NAV | |

ESO (1)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

CEN

EN ISO 3095:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Akustika — Dzelzceļa ritošā sastāva radītā trokšņa mērīšana (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Akustika — Trokšņa mērīšana dzelzceļa ritošā sastāva iekšienē (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Stiprības prasības dzelzceļa transportlīdzekļa kravu saturošajām daļām

—

CEN

EN 13129-1:2002

Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana maģistrālo līniju ritošajos sastāvos — 1.daļa: Ērtību kritēriji

—

CEN

EN 13129-2:2004

Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana maģistrālo līniju ritošajos sastāvos — 2.daļa: Tipa testi

—

CEN

EN 13230-1:2002

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu un pārmiju gulšņi no betona — 1.daļa: Vispārīgas prasības

—

CEN

EN 13232-4:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļi — Pārmijas un krustojumi — 4.daļa: Iedarbināšana, bloķēšana, novietojuma kontrole

—

CEN

EN 13232-5:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Pārmijas un krustojumi — 5.daļa: Pārmijas

—

CEN

EN 13232-6:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Pārmijas un krustojumi — 6.daļa: Stacionāras vispārējās un dubultpārejas

—

CEN

EN 13232-7:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļi — Pārmijas un krustojumi — 7.daļa: Pārmijas ar kustīgām daļām

—

CEN

EN 13232-9:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Pārmijas un krustojumi — 9.daļa: Izvietojums

—

CEN

EN 13260:2003

Dzelzceļa aprīkojums — Riteņpāri un ratiņi — Riteņpāri — Prasības izstrādājumiem

—

CEN

EN 13262:2004

Dzelzceļa aprīkojums — Riteņpāri un ratiņi — Riteņi — Prasības izstrādājumiem

—

CEN

EN 13272:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Sabiedriskā transporta ritošā sastāva elektroapgaismojums

—

CEN

EN 13481-1:2002

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu piestiprināšanas sistēmu veiktspējas prasības — 1.daļa: Definīcijas

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

3. Piezīme

28.2.2007.

CEN

EN 13481-2:2002

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu piestiprināšanas sistēmu veiktspējas prasības — 2.daļa: Betona gulšņu un sliežu sastiprināšanas sistēmas

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

3. Piezīme

28.2.2007.

CEN

EN 13481-5:2002

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu piestiprināšanas sistēmu veiktspējas prasības — 5.daļa: Plākšņu un sliežu sastiprināšanas sistēmas

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

3. Piezīme

28.2.2007.

CEN

EN 13674-1:2003

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliedes — 1.daļa: Vignoles parauga dzelzceļa sliedes ar 46 kg/m un lielāku svaru

—

CEN

EN 13674-2:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliedes — 2. daļa: Kopā ar Viņjoles sliedēm izmantojamas pārmiju un krustojumu sliedes ar 46 kg/m un lielāku svaru

—

CEN

EN 13674-3:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliedes — 3.daļa: Krusteņa spārnsliedes

—

CEN

EN 13715:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Riteņpāri un ratiņi — Riteņi — Aploka profils

—

CEN

EN 13848-1:2003

Dzelzceļa aprīkojums — Sliežu ceļš — Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte — 1.daļa: Sliežu ceļa ģeometrijas raksturojums

—

CEN

EN 14067-4:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Aerodinamika — 4.daļa: Aerodinamikas prasības un testēšanas procedūras uz atklāta sliežu ceļa

—

CEN

EN 14067-5:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Aerodinamika — 5.daļa: Aerodinamikas prasības un testēšanas procedūras tuneļos

—

CEN

EN 14363:2005

Dzelzceļa aprīkojums. Dzelzceļa ritošā sastāva gaitas raksturlielumu pieņemšanas testi. Testēšana gaitā un stacionārie testi

—

CEN

EN 14531-1:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Dzelzceļa aprīkojums — Ātruma samazināšanas, bremzēšanas ceļa un bremžu fiksācijas aprēķina metodes — 1 daļa: Vispārīgie algoritmi

—

CEN

EN 14535-1:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Dzelzceļa ritošā sastāva bremžu diski — 1.daļa: Uz dzenošās vārpstas vai ass uzpresēti vai sasildītā stāvoklī uzmontēti bremžu diski, izmēri un kvalitātes prasības

—

CEN

EN 14601:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Taisnie un leņķveida gala krāni bremžu un galvenā rezervuāra maģistrālēm

—

CEN

EN 14752:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Ritošā sastāva durvju sistēmas

—

CEN

EN 14813-1:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana mašīnistu kabīnēs. 1.daļa: Ērtību kritēriji

—

CEN

EN 14813-2:2006

Dzelzceļa aprīkojums — Gaisa kondicionēšana mašīnistu kabīnēs — 2.daļa: Tipa testi

—

CENELEC

EN 50119:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Stacionāras ietaises —Elektrovilces kontakttīkls

NAV

CENELEC

EN 50121-1:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —1.daļa: Vispārīgie jēdzieni

NAV

CENELEC

EN 50121-2:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —2.daļa: Dzelzceļa sistēmas emisija ārējā pasaulē

NAV

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība — 3-1.daļa: Ritošais sastāvs —Vilciens un transportlīdzeklis kopumā

NAV

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība — 3-2. daļa: Ritošais sastāvs —Aparatūra

NAV

CENELEC

EN 50121-4:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —4.daļa: Signalizācijas un telesakaru aparatūras emisija un imunitāte

NAV

CENELEC

EN 50121-5:2000

Dzelzceļa aprīkojums — Elektromagnētiskā saderība —5.daļa: Stacionāro energopiegādes ierīču un aparatūras emisija un imunitāte

NAV

CENELEC

EN 50122-1:1997

Dzelzceļa aprīkojums — Stacionārās ierīces —1.daļa: Aizsardzības noteikumi attiecībā uz elektrisko drošību un iezemējumu

NAV

CENELEC

EN 50124-1:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Izolācijas saskaľošana — 1.daļa: Pamatprasības —Izolētājatstarpes un noplūdes ceļa attālumi visām elektriskajām un elektroniskajām iekārtām

NAV

EN 50124-1:2001labojumsA1:2003

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.10.2006.)

EN 50124-1:2001labojumsA2:2005

3. piezīme

1.5.2008.

CENELEC

EN 50124-2:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Izolācijas saskaľošana —2.daļa: Pārspriegumi un ar tiem saistītās aizsardzības

NAV

CENELEC

EN 50125-1:1999

Dzelzceļa aprīkojums — Elektroiekārtām izvirzāmās videsprasības —1.daļa: Uz ritošā sastāva uzstādītas iekārtas

NAV

CENELEC

EN 50125-3:2003

Dzelzceļa aprīkojums — Elektroiekārtām izvirzāmās videsprasības —3.daļa: Signalizācijas un telekomunikāciju iekārtas

NAV

CENELEC

EN 50126-1:1999

Dzelzceļa aprīkojums — Drošuma, darbgatavības, uzturamības un drošības (RAMS) specificēšana un pierādīšana — 1. daļa: Pamatprasības un vispārīgais process

NAV

CENELEC

EN 50128:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —Dzelzceļa vadības un aizsardzības sistēmu programmatūra

NAV

CENELEC

EN 50129:2003

Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —Ar drošību saistītas elektroniskās signalizācijas sistēmas

NAV

CENELEC

EN 50149:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Stacionāras ietaises — Elektrovilce —Rievoti kontaktvadi no vara un vara sakausējuma

NAV

CENELEC

EN 50155:2001

Dzelzceļa aprīkojums —Ritošajā sastāvā izmantojamas elektroniskās iekārta

NAV

EN 50155:2001labojumsA1:2002

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.9.2005.)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —1.daļa: Datu drošība slēgtās pārraides sistēmās

NAV

CENELEC

EN 50159-2:2001

Dzelzceļa aprīkojums — Sakaru, signalizācijas un datu apstrādes sistēmas —2.daļa: Datu drošība atklātās pārraides sistēmās

NAV

CENELEC

EN 50163:2004

Dzelzceļa aprīkojums —Vilces sistēmu barošanas spriegumi

NAV

CENELEC

EN 50206-1:1998

Dzelzceļa aprīkojums — Ritošais sastāvs — Pantogrāfi: Raksturojumi un pārbaudes —1.daļa: Maģistrālo līniju transportlīdzekļu pantogrāfi

NAV

CENELEC

EN 50238:2003

Dzelzceļa aprīkojums —Ritošā sastāva un vilciena tuvošanās brīdinājuma sistēmu savietojamība

NAV

CENELEC

EN 50317:2002

Dzelzceļa aprīkojums — Strāvas noľēmējsistēmas — Prasības un mērījumu apstiprināšana dinamiskajai mijiedarbībai starp pantogrāfu un kontakttīklu

NAV

EN 50317:2002labojumsA1:2004

3. piezīme

1.10.2007.

CENELEC

EN 50367:2006

Dzelzcela aprikojums — Stravnemes sistemas — Tehniskie kriteriji mijiedarbibai starp pantografu un kontakttiklu (lai nodrošinatu brivu piekluvi)

NAV

CENELEC

EN 50388:2005

Dzelzceļa aprīkojums — Energoapgāde un ritsastāvs —Tehniskie kritēriji, pēc kuriem energoapgādi koordinēt ar ritsastāvu, lai panāktu savstarpēju izmantojamību

NAV

| 1. piezīme | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” — date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” — date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas Standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 3. piezīme | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (3. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts (3. aile) ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz direktīvas pamatprasībām.

PIEZĪME:

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3). |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/34/EK (2), kas grozīta ar Direktīvu 98/48/EK (3).

| — | Atsauces numuru publikācija “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās.

| — | Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

—

Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem Internet tīklā ir atrodama adresē

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OJ L 204, 21.7.1998, p.37.

(3)  OJ L 217, 5.8.1998, p. 18.

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/35

---

Arhitektūras kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumu paziņošana

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/C 332/09)

Padomes 1985. gada 10. jūnija Direktīvā 85/384/EEK par arhitektu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus, un jo īpaši tās 7. pantā, kā arī Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un jo īpaši tās 21. panta 7. punktā paredzēts, ka dalībvalstis informē Komisiju par normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, ko tās pieņem attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu izsniegšanu direktīvas darbības jomā. Komisija publicē attiecīgu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kurā uzskaita to diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumus, kurus pieņem dalībvalstīs, un norāda atbilstīgo kvalifikācijas nosaukumu.

Portugāle ir paziņojusi jaunu nosaukumu, kas jāpievieno diplomu, sertifikātu un citu arhitektūras kvalifikāciju apliecinošu dokumentu sarakstam, kas izklāstīts Direktīvā 85/384/EEK un Direktīvas 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu V. pielikuma 5.7.1. punktā.

Paziņojumu 2005/C 135/05 saskaņā ar Direktīvas 85/384/EEK (1) 7. pantu, kā arī 5.7.1. punktu V. pielikuma, kas pievienots Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, ar šo groza šādi.

| | Sarakstu, kurā ietverti diplomu nosaukumi un iestādes, kas izsniedz diplomus Portugālē, papildina ar šādu nosaukumu:






  — | Portugal: “Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

Sarakstu, kurā ietverti diplomu nosaukumi un iestādes, kas izsniedz diplomus Portugālē, papildina ar šādu nosaukumu:

—

Portugal: “Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Tādēļ Direktīvas 93/16/EEK V pielikuma 5.7.1. punktā attiecīgās tabulas groza šādi.

5.7.1.   Arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko atzīst saskaņā ar 46. pantu

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces akadēmiskais gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces akadēmiskais gads

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | “Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

“Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Komisijas 2005. gada 2. jūnija paziņojums 2005/C 135/05, 2.6.2005., OV C 135, 2.6.2005., 5. lpp., atjaunināts ar 2006. gada 6. janvāra paziņojumu (2006/C 3/12) un 2006. gada 24. jūnija paziņojumu (2006/C 148/11).

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/42

---

COM dokumenti, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

(2006/C 332/10)

| Dokuments | Daļa | Datums | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2006) 389 | | 14.7.2006. | Komisijas paziņojums rīcības programma ar Eiropas Ekonomikas un Monetārās savienības jautājumiem saistītas pētniecības un analīzes sekmēšanai |
| COM(2006) 400 | | 17.7.2006. | Zaļā grāmata par kolīzijas normām lietās, kas saistītas ar laulāto mantiskajām attiecībām, ieskaitot jautājumu par piekritību un savstarpēju atzīšanu |
| COM(2006) 474 | | 1.9.2006. | Zaļā grāmata par atklāšanas tehnoloģijām tiesību aizsardzības, muitas un citu drošības iestāžu darbā |
| COM(2006) 490 | | 13.9.2006. | Komisijas paziņojums Sešu Eiropas koordinatoru gada ziņojums par atsevišķu Eiropas transporta tīkla projektu īstenošanas gaitu |
| COM(2006) 519 | | 20.9.2006. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu |
| COM(2006) 231 | | 22.9.2006. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai |
| COM(2006) 550 | | 25.9.2006. | Komisijas ziņojums Padomei: antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Honkongas un Malaizijas izcelsmes ierakstāmo kompaktdisku (CD+/-R) ievedumiem |
| COM(2006) 551 | | 25.9.2006. | Komisijas paziņojums Gada pārskats par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un par situāciju, kas izveidojas tās piemērošanas rezultātā |
| COM(2006) 549 | | 26.9.2006. | Komisijas paziņojums Pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai |
| COM(2006) 552 | | 26.9.2006. | Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam un Padomei par Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem |
| COM(2006) 558 | | 29.9.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju īstenošanu |
| COM(2006) 568 | | 3.10.2006. | Komisijas ziņojums Eiropas parlamentam un Padomei par savstarpības principa nepiemērošanu attiecībā uz bezvīzu režīmu no atsevišķu trešo valstu puses saskaņā ar 1. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, un kas attiecībā uz savstarpības mehānismu grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005 |
| COM(2006) 567 | | 4.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai globālā Eiropa. konkurence pasaulē Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā |
| COM(2006) 583 | | 6.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Publiskā un privātā finansējuma mobilizēšana, lai nodrošinātu globālu piekļuvi klimatam labvēlīgiem, lētiem un drošiem energopakalpojumiem: Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds |
| COM(2006) 563 | | 12.10.2006. | Komisijas paziņojums Ziņojums par Starptautisko Īrijas fondu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu. |
| COM(2006) 574 | | 12.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā |
| COM(2006) 589 | | 12.10.2006. | Komisijas paziņojums Eiropadomei (Neoficiālā sanāksme Lahti — Somijā 2006. gada 20. oktobrī) Jauninājumus veicinoša, moderna Eiropa |
| COM(2006) 590 | | 12.10.2006. | Komisijas paziņojums Eiropadomei Ārējās attiecības enerģētikas jomā — no principiem līdz darbībai |
| COM(2006) 593 | | 16.10.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, lai sekmētu audu un šūnu brīvprātīgus bezmaksas ziedojumus |
| COM(2006) 592 | | 17.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) novērtējums un nākotnes iespējas |
| COM(2006) 597 | | 17.10.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par Eiropas kopienu aizņēmumu un aizdevumu operācijām 2005. gadā |
| COM(2006) 595 | | 18.10.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par Pasta direktīvas piemērošanu (Direktīva 97/67/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK) |
| COM(2006) 596 | | 18.10.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Perspektīvas pētījums par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgas izveides 2009. gadā ietekmi uz vispārējiem pakalpojumiem |
| COM(2006) 612 | | 18.10.2006. | Komisijas paziņojums Eiropas attīstības fonds (EAF): Novērtējums par saistībām, maksājumiem un iemaksām, kas dalībvalstīm veicamas 2006. un 2007. finanšu gadam, un paredzamās saistības un maksājumi laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam |
| COM(2006) 601 | | 20.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Āfrikas stratēģija: Eiropas Savienības reģionālā politiskā partnerība mieram, drošībai un attīstībai Āfrikas Ragā |
| COM(2006) 614 | | 23.10.2006. | Komisijas paziņojums Pieaugušo izglītība. Mūžu dzīvo — mūžu mācies |
| COM(2006) 611 | | 24.10.2006. | Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam un Padomei Programmas IDABC īstenošanas izvērtējums |
| COM(2006) 617 | | 24.10.2006. | Komisijas ieteikums Padomei apstiprināt Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) un Kazahstānas Republikas valdības Nolīgumu par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā nemilitāros nolūkos |
| COM(2006) 618 | | 24.10.2006. | Zaļā grāmata par spriedumu izpildes efektivitātes uzlabošanu Eiropas savienībā: banku kontu arests |
| COM(2006) 625 | | 24.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai |
| COM(2006) 629 | | 24.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Komisijas likumdošanas un darba programma 2007. gadam |
| COM(2006) 626 | | 25.10.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību |
| COM(2006) 638 | | 27.10.2006. | Komisijas ziņojums 17. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2005) |
| COM(2006) 639 | | 27.10.2006. | Komisijas ziņojums saikne starp SVN direktīvu un Kopienas fondiem |
| COM(2006) 648 | | 27.10.2006. | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Eiropas Savienība, Honkonga un Makao: sadarbības iespējas 2007. — 2013. gadā |
| COM(2006) 660 | | 6.11.2006. | Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Ziņojums par laikā no 2000. līdz 2005. gadam sasniegto saistībā ar Savstarpējās izmantojamības direktīvu (attiecībā uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 96/48/EK un attiecībā uz parasto dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 2001/16/EK) īstenošanu |
| COM(2006) 661 | | 6.11.2006. | Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Paziņojums par to, kā tiek īstenota Kopienas daudzgadu programma interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (“Safer Internet Plus”) |
| COM(2006) 663 | | 6.11.2006. | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Galīgais novērtējums par vairākgadu Kopienas rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz interneta drošākas lietošanas veicināšanu, cīnoties pret neatļautu un kaitīgu saturu globālajos tīklos |

Dokuments

Daļa

Datums

Nosaukums

COM(2006) 389

14.7.2006.

Komisijas paziņojums rīcības programma ar Eiropas Ekonomikas un Monetārās savienības jautājumiem saistītas pētniecības un analīzes sekmēšanai

COM(2006) 400

17.7.2006.

Zaļā grāmata par kolīzijas normām lietās, kas saistītas ar laulāto mantiskajām attiecībām, ieskaitot jautājumu par piekritību un savstarpēju atzīšanu

COM(2006) 474

1.9.2006.

Zaļā grāmata par atklāšanas tehnoloģijām tiesību aizsardzības, muitas un citu drošības iestāžu darbā

COM(2006) 490

13.9.2006.

Komisijas paziņojums Sešu Eiropas koordinatoru gada ziņojums par atsevišķu Eiropas transporta tīkla projektu īstenošanas gaitu

COM(2006) 519

20.9.2006.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu

COM(2006) 231

22.9.2006.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai

COM(2006) 550

25.9.2006.

Komisijas ziņojums Padomei: antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas, Honkongas un Malaizijas izcelsmes ierakstāmo kompaktdisku (CD+/-R) ievedumiem

COM(2006) 551

25.9.2006.

Komisijas paziņojums Gada pārskats par Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 866/2004 īstenošanu un par situāciju, kas izveidojas tās piemērošanas rezultātā

COM(2006) 549

26.9.2006.

Komisijas paziņojums Pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai

COM(2006) 552

26.9.2006.

Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam un Padomei par Starptautiskajiem veselības aizsardzības noteikumiem

COM(2006) 558

29.9.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju īstenošanu

COM(2006) 568

3.10.2006.

Komisijas ziņojums Eiropas parlamentam un Padomei par savstarpības principa nepiemērošanu attiecībā uz bezvīzu režīmu no atsevišķu trešo valstu puses saskaņā ar 1. panta 5. punktu Regulā (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, un kas attiecībā uz savstarpības mehānismu grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005

COM(2006) 567

4.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai globālā Eiropa. konkurence pasaulē Ieguldījums ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā

COM(2006) 583

6.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Publiskā un privātā finansējuma mobilizēšana, lai nodrošinātu globālu piekļuvi klimatam labvēlīgiem, lētiem un drošiem energopakalpojumiem: Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds

COM(2006) 563

12.10.2006.

Komisijas paziņojums Ziņojums par Starptautisko Īrijas fondu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2005 5. pantu.

COM(2006) 574

12.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā

COM(2006) 589

12.10.2006.

Komisijas paziņojums Eiropadomei (Neoficiālā sanāksme Lahti — Somijā 2006. gada 20. oktobrī) Jauninājumus veicinoša, moderna Eiropa

COM(2006) 590

12.10.2006.

Komisijas paziņojums Eiropadomei Ārējās attiecības enerģētikas jomā — no principiem līdz darbībai

COM(2006) 593

16.10.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, lai sekmētu audu un šūnu brīvprātīgus bezmaksas ziedojumus

COM(2006) 592

17.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) novērtējums un nākotnes iespējas

COM(2006) 597

17.10.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par Eiropas kopienu aizņēmumu un aizdevumu operācijām 2005. gadā

COM(2006) 595

18.10.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par Pasta direktīvas piemērošanu (Direktīva 97/67/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2002/39/EK)

COM(2006) 596

18.10.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Perspektīvas pētījums par pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgas izveides 2009. gadā ietekmi uz vispārējiem pakalpojumiem

COM(2006) 612

18.10.2006.

Komisijas paziņojums Eiropas attīstības fonds (EAF): Novērtējums par saistībām, maksājumiem un iemaksām, kas dalībvalstīm veicamas 2006. un 2007. finanšu gadam, un paredzamās saistības un maksājumi laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam

COM(2006) 601

20.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Āfrikas stratēģija: Eiropas Savienības reģionālā politiskā partnerība mieram, drošībai un attīstībai Āfrikas Ragā

COM(2006) 614

23.10.2006.

Komisijas paziņojums Pieaugušo izglītība. Mūžu dzīvo — mūžu mācies

COM(2006) 611

24.10.2006.

Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam un Padomei Programmas IDABC īstenošanas izvērtējums

COM(2006) 617

24.10.2006.

Komisijas ieteikums Padomei apstiprināt Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) un Kazahstānas Republikas valdības Nolīgumu par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā nemilitāros nolūkos

COM(2006) 618

24.10.2006.

Zaļā grāmata par spriedumu izpildes efektivitātes uzlabošanu Eiropas savienībā: banku kontu arests

COM(2006) 625

24.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES stratēģija dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai

COM(2006) 629

24.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Komisijas likumdošanas un darba programma 2007. gadam

COM(2006) 626

25.10.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību

COM(2006) 638

27.10.2006.

Komisijas ziņojums 17. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2005)

COM(2006) 639

27.10.2006.

Komisijas ziņojums saikne starp SVN direktīvu un Kopienas fondiem

COM(2006) 648

27.10.2006.

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Eiropas Savienība, Honkonga un Makao: sadarbības iespējas 2007. — 2013. gadā

COM(2006) 660

6.11.2006.

Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas parlamentam Ziņojums par laikā no 2000. līdz 2005. gadam sasniegto saistībā ar Savstarpējās izmantojamības direktīvu (attiecībā uz ātrgaitas dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 96/48/EK un attiecībā uz parasto dzelzceļu sistēmu — Direktīvas 2001/16/EK) īstenošanu

COM(2006) 661

6.11.2006.

Komisijas paziņojums Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Paziņojums par to, kā tiek īstenota Kopienas daudzgadu programma interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai (“Safer Internet Plus”)

COM(2006) 663

6.11.2006.

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Galīgais novērtējums par vairākgadu Kopienas rīcības plāna īstenošanu attiecībā uz interneta drošākas lietošanas veicināšanu, cīnoties pret neatļautu un kaitīgu saturu globālajos tīklos

Šie teksti ir pieejami EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Eiropas Investīciju banka

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/45

---

INFORMĀCIJAS PUBLISKOŠANAS POLITIKA

Principi, noteikumi un kārtība

(2006/C 332/11)

IEVADS

Informācijas publiskošanas politikas pārskats

| 1. | Eiropas Investīciju banka (EIB) ir stingri apņēmusies ievērot atvērtības un pārredzamības principus, kas noteikti 2004. gadā jūnijā publicētajā dokumentā “Pārredzamības politika” (Transparency Policy) (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Investīciju banka (EIB) ir stingri apņēmusies ievērot atvērtības un pārredzamības principus, kas noteikti 2004. gadā jūnijā publicētajā dokumentā “Pārredzamības politika” (Transparency Policy) (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Pēc sabiedrības viedokļa noskaidrošanas šo EIB Informācijas publiskošanas politiku 2006. gada 28. martā apstiprināja EIB Direktoru padome un publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1)
  . Tā aizstāj Bankas iepriekšējo informācijas politiku, kas tika publicēta 2002. gadā dokumentā “Publiska pieeja informācijai” (Public Access to Information) un tam pievienotajā dokumentā “Noteikumi par publisku pieeju dokumentiem” (Rules on Public Access to Documents). Ar Informācijas publiskošanas politiku var iepazīties visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās gan EIB tīmekļa vietnē, gan tās izdotajā publikācijā. |
| --- | --- |

2.

Pēc sabiedrības viedokļa noskaidrošanas šo EIB Informācijas publiskošanas politiku 2006. gada 28. martā apstiprināja EIB Direktoru padome un publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (1)
  . Tā aizstāj Bankas iepriekšējo informācijas politiku, kas tika publicēta 2002. gadā dokumentā “Publiska pieeja informācijai” (Public Access to Information) un tam pievienotajā dokumentā “Noteikumi par publisku pieeju dokumentiem” (Rules on Public Access to Documents). Ar Informācijas publiskošanas politiku var iepazīties visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās gan EIB tīmekļa vietnē, gan tās izdotajā publikācijā.

| 3. | Banka savu Informācijas publiskošanas politiku uzskata par attīstībā esošu un elastīgu instrumentu, kas pakļauts nepārtrauktam iekšējās vērtēšanas un kvalitātes noteikšanas procesam un kura izstrādē tiek ņemti vērā sabiedrības priekšlikumi. Informācijas publiskošanas politika tiks pārskatīta reizi trijos gados. Šim nolūkam EIB savā tīmekļa vietnē ir norādījusi arī e-pasta adresi (infopol@eib.org), lai varētu saņemt komentārus visa gada garumā. |
| --- | --- |

3.

Banka savu Informācijas publiskošanas politiku uzskata par attīstībā esošu un elastīgu instrumentu, kas pakļauts nepārtrauktam iekšējās vērtēšanas un kvalitātes noteikšanas procesam un kura izstrādē tiek ņemti vērā sabiedrības priekšlikumi. Informācijas publiskošanas politika tiks pārskatīta reizi trijos gados. Šim nolūkam EIB savā tīmekļa vietnē ir norādījusi arī e-pasta adresi (infopol@eib.org), lai varētu saņemt komentārus visa gada garumā.

| 4. | Tāpat EIB regulāri pārskata tiesiskās un normatīvajos aktos minētās informācijas publiskošanas prasības, kas attiecas uz starptautisko kapitāla tirgu dalībniekiem, un analizē šo prasību ietekmi uz Informācijas publiskošanas politiku. |
| --- | --- |

4.

Tāpat EIB regulāri pārskata tiesiskās un normatīvajos aktos minētās informācijas publiskošanas prasības, kas attiecas uz starptautisko kapitāla tirgu dalībniekiem, un analizē šo prasību ietekmi uz Informācijas publiskošanas politiku.

| 5. | Informācijas publiskošanas politika ir viena no izstrādātajām stratēģijām un kodeksiem, kas aptver visas EIB darbības jomas. Informācijas publiskošanas politika ir īpaši nozīmīga tādās jomās kā pārredzamība, vides un sociālie jautājumi, korporatīvā atbildība un pārvaldība, ieskaitot korupcijas un ekonomiskās noziedzības novēršanu. Šo jomu politiku vadlīnijas atrodamas EIB tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

5.

Informācijas publiskošanas politika ir viena no izstrādātajām stratēģijām un kodeksiem, kas aptver visas EIB darbības jomas. Informācijas publiskošanas politika ir īpaši nozīmīga tādās jomās kā pārredzamība, vides un sociālie jautājumi, korporatīvā atbildība un pārvaldība, ieskaitot korupcijas un ekonomiskās noziedzības novēršanu. Šo jomu politiku vadlīnijas atrodamas EIB tīmekļa vietnē.

Politikas vadlīnijas

| 6. | EIB ir Eiropas Savienības iestāde. Tās Statūti nosaka Bankas lomu, darbības jomas un pārvaldības struktūras un ir Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumam (Romas Līgumam) pievienots protokols. Šie Statūti nosaka, ka EIB akciju turētājas ir ES dalībvalstis. Dalībvalstis ieceļ pārstāvjus svarīgākajās Bankas lēmējiestādēs: Valdē, Direktoru padomē un Pārvaldības komitejā. Bankas informē Savienības pilsoņus ar ES dalībvalstu valdību starpniecību. |
| --- | --- |

6.

EIB ir Eiropas Savienības iestāde. Tās Statūti nosaka Bankas lomu, darbības jomas un pārvaldības struktūras un ir Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumam (Romas Līgumam) pievienots protokols. Šie Statūti nosaka, ka EIB akciju turētājas ir ES dalībvalstis. Dalībvalstis ieceļ pārstāvjus svarīgākajās Bankas lēmējiestādēs: Valdē, Direktoru padomē un Pārvaldības komitejā. Bankas informē Savienības pilsoņus ar ES dalībvalstu valdību starpniecību.

| 7. | Banka ir izveidojusi vispusīgu pārraudzības un atskaites sistēmu, kurā ietilpst neatkarīga Revīzijas komiteja, ko ievēl Valde un kas tai ir tieši pakļauta, un starptautiski ar organizāciju nesaistīti revidenti, kā arī iekšējās revīzijas un vērtēšanas funkcijas, ko pārrauga ģenerālinspektors. EIB grupas galvenais atbilstības nodrošināšanas inspektors nodrošina Bankas reglamentējošo noteikumu, piemērojamo normatīvo aktu, uzvedības kodeksu un profesionālo normu ievērošanu, lai novērstu riskus, ko var izraisīt Bankas, tās lēmējiestāžu vai darbinieku kļūdas saistībā ar to pienākumu izpildi (2). |
| --- | --- |

7.

Banka ir izveidojusi vispusīgu pārraudzības un atskaites sistēmu, kurā ietilpst neatkarīga Revīzijas komiteja, ko ievēl Valde un kas tai ir tieši pakļauta, un starptautiski ar organizāciju nesaistīti revidenti, kā arī iekšējās revīzijas un vērtēšanas funkcijas, ko pārrauga ģenerālinspektors. EIB grupas galvenais atbilstības nodrošināšanas inspektors nodrošina Bankas reglamentējošo noteikumu, piemērojamo normatīvo aktu, uzvedības kodeksu un profesionālo normu ievērošanu, lai novērstu riskus, ko var izraisīt Bankas, tās lēmējiestāžu vai darbinieku kļūdas saistībā ar to pienākumu izpildi (2).

| 8. | EIB ir banka, ko virza politiku iniciatīvas. Valstu vai valdību vadītāju Eiropadome un ES Ministru padome bieži lūdz Banku atbalstīt jaunas ES politikas un iniciatīvas. Bankas Valde pielāgo EIB aizdevumu politikas ar jaunu kredītu direktīvu palīdzību, paplašinot savu darbību ar jaunām darbības jomām, šādi ļaujot Bankai veicināt ES politiku īstenošanu. |
| --- | --- |

8.

EIB ir banka, ko virza politiku iniciatīvas. Valstu vai valdību vadītāju Eiropadome un ES Ministru padome bieži lūdz Banku atbalstīt jaunas ES politikas un iniciatīvas. Bankas Valde pielāgo EIB aizdevumu politikas ar jaunu kredītu direktīvu palīdzību, paplašinot savu darbību ar jaunām darbības jomām, šādi ļaujot Bankai veicināt ES politiku īstenošanu.

| 9. | EIB ir ciešas sadarbības saites ar Eiropas Komisijas iestādēm. Saskaņā ar EIB Statūtiem Komisija ieceļ pārstāvi Bankas Direktoru padomē. Visi aizdevumu pieteikumi, pirms tos apstiprina EIB Direktoru padome, tiek iesniegti Komisijai, kurai jāsniedz atzinums par investīciju atbilstību ES politikām. |
| --- | --- |

9.

EIB ir ciešas sadarbības saites ar Eiropas Komisijas iestādēm. Saskaņā ar EIB Statūtiem Komisija ieceļ pārstāvi Bankas Direktoru padomē. Visi aizdevumu pieteikumi, pirms tos apstiprina EIB Direktoru padome, tiek iesniegti Komisijai, kurai jāsniedz atzinums par investīciju atbilstību ES politikām.

| 10. | Bankai ir ciešas attiecības arī ar citām ES iestādēm. Tā uztur pastāvīgu dialogu ar Eiropas Parlamentu par savām ES uzdevumu atbalsta darbībām. Šis dialogs izpaužas gan kā dalība plenārsēdēs, gan ziņojumu sniegšana komitejām un atsevišķiem Parlamenta locekļiem. |
| --- | --- |

10.

Bankai ir ciešas attiecības arī ar citām ES iestādēm. Tā uztur pastāvīgu dialogu ar Eiropas Parlamentu par savām ES uzdevumu atbalsta darbībām. Šis dialogs izpaužas gan kā dalība plenārsēdēs, gan ziņojumu sniegšana komitejām un atsevišķiem Parlamenta locekļiem.

| 11. | Papildus Banka cenšas veidot ciešākas saites ar ES Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, kas darbojas kā starpnieks starp ES iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Tā kā Banka ir ES iestāde, tā ir Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā, savukārt, Bankas pārvaldīto ES līdzekļu izmantošanu pārbauda Eiropas Revīzijas palāta. EIB ir noslēgusi līgumu ar OLAF (Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroju), un tai ir jāievēro Eiropas ombuda spriedumi. |
| --- | --- |

11.

Papildus Banka cenšas veidot ciešākas saites ar ES Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, kas darbojas kā starpnieks starp ES iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Tā kā Banka ir ES iestāde, tā ir Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikcijā, savukārt, Bankas pārvaldīto ES līdzekļu izmantošanu pārbauda Eiropas Revīzijas palāta. EIB ir noslēgusi līgumu ar OLAF (Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroju), un tai ir jāievēro Eiropas ombuda spriedumi.

| 12. | Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un EIB Statūtos noteikts, ka Banka savā darbībā un finanšu jautājumos ir patstāvīga, tā ļaujot Bankai efektīvi darboties finanšu iestādes statusā. EIB ir svarīgs finanšu sektora partneris, sevišķi piesaistot līdzekļus kapitāla tirgos un finansējot projektus. Banka cieši sadarbojas arī ar starptautiskajām finanšu iestādēm un daudzpusējām attīstības bankām, it īpaši attīstības palīdzības un ES ārējas sadarbības politikas jomās. |
| --- | --- |

12.

Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un EIB Statūtos noteikts, ka Banka savā darbībā un finanšu jautājumos ir patstāvīga, tā ļaujot Bankai efektīvi darboties finanšu iestādes statusā. EIB ir svarīgs finanšu sektora partneris, sevišķi piesaistot līdzekļus kapitāla tirgos un finansējot projektus. Banka cieši sadarbojas arī ar starptautiskajām finanšu iestādēm un daudzpusējām attīstības bankām, it īpaši attīstības palīdzības un ES ārējas sadarbības politikas jomās.

| 13. | Banka nodrošina tās darbības atbilstību ES politikām un tiesību aktiem. Valstīs, kur šīs politikas un tiesību akti nav piemērojami, Banka savā darbībā ES politikas un tiesību aktus izmanto kā dokumentus ar rekomendējošu nozīmi. Ikdienas darbībā Banka ievēro arī banku un finanšu sektora normas un praksi, it īpaši jomās, ko ES likumdošana neaptver. |
| --- | --- |

13.

Banka nodrošina tās darbības atbilstību ES politikām un tiesību aktiem. Valstīs, kur šīs politikas un tiesību akti nav piemērojami, Banka savā darbībā ES politikas un tiesību aktus izmanto kā dokumentus ar rekomendējošu nozīmi. Ikdienas darbībā Banka ievēro arī banku un finanšu sektora normas un praksi, it īpaši jomās, ko ES likumdošana neaptver.

Informācijas publiskošanas politika

POLITIKAS UZDEVUMI UN TOS REGULĒJOŠĀ LIKUMDOŠANA

Pārredzamība

| 14. | Pārredzamības uzlabošana ES iestādēs un struktūrās ir svarīga Eiropas Savienības politika, kuras mērķis ir tuvināt tās sabiedrībai, kam tās kalpo, kā arī uzsvērt to nozīmi Eiropas sociālās un ekonomiskās kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā. |
| --- | --- |

14.

Pārredzamības uzlabošana ES iestādēs un struktūrās ir svarīga Eiropas Savienības politika, kuras mērķis ir tuvināt tās sabiedrībai, kam tās kalpo, kā arī uzsvērt to nozīmi Eiropas sociālās un ekonomiskās kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.

| 15. | Būdama ES iestāde, EIB ir apņēmusies sasniegt iespējami augstāku pārredzamības līmeni visās savās darbības jomās. Informācijas publiskošanas politika ir ļoti būtiska pārredzamības politikas ieviešanai. Regula (EK) Nr. 1049/2001 (3) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem veido pamatu Bankas informācijas publiskošanas politikai (4). |
| --- | --- |

15.

Būdama ES iestāde, EIB ir apņēmusies sasniegt iespējami augstāku pārredzamības līmeni visās savās darbības jomās. Informācijas publiskošanas politika ir ļoti būtiska pārredzamības politikas ieviešanai. Regula (EK) Nr. 1049/2001 (3) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem veido pamatu Bankas informācijas publiskošanas politikai (4).

| 16. | EIB uzskata, ka, ņemot vērā, ka tā ir publiska iestāde, lēmumu pieņemšanas, darbības un ES politiku ieviešanas procesa atvērtība un pārredzamība stiprina Eiropas pilsoņu uzticību tai un tās atbildīgumu pret Eiropas pilsoņiem. |
| --- | --- |

16.

EIB uzskata, ka, ņemot vērā, ka tā ir publiska iestāde, lēmumu pieņemšanas, darbības un ES politiku ieviešanas procesa atvērtība un pārredzamība stiprina Eiropas pilsoņu uzticību tai un tās atbildīgumu pret Eiropas pilsoņiem.

| 17. | Atvērtība un pārredzamība arī palielina Bankas darbības efektivitāti un ilgtspējību, samazinot korupcijas riskus un uzlabojot personāla attiecības ar ārējiem akciju turētājiem. |
| --- | --- |

17.

Atvērtība un pārredzamība arī palielina Bankas darbības efektivitāti un ilgtspējību, samazinot korupcijas riskus un uzlabojot personāla attiecības ar ārējiem akciju turētājiem.

Informācijas publiskošana

| 18. | Informācijas publiskošanas politika atspoguļo Bankas apņemšanos ievērot ES politikas iniciatīvas par pārredzamību un informācijas publiskošanu. |
| --- | --- |

18.

Informācijas publiskošanas politika atspoguļo Bankas apņemšanos ievērot ES politikas iniciatīvas par pārredzamību un informācijas publiskošanu.

| 19. | Informācijas publiskošanas politika darbojas, ievērojot arī ES līmenī noteiktos pamatprincipus, kas aptver cilvēktiesības, demokrātiju un likuma varu valstīs un reģionos, kurās darbojas Banka. Vides jautājumu jomā tā vadās no ES likumiem un regulām, tai skaitā arī jautājumos par pašas atbalstīto projektu ietekmes uz vidi novērtēšanu, lai tiktu veicināta ilgtspējīga attīstība. Veicot finanšu operācijas, Banka atzīst ieinteresēto pušu tiesības, intereses un atbildību, lai varētu sasniegt ilgtspējīgus rezultātus. |
| --- | --- |

19.

Informācijas publiskošanas politika darbojas, ievērojot arī ES līmenī noteiktos pamatprincipus, kas aptver cilvēktiesības, demokrātiju un likuma varu valstīs un reģionos, kurās darbojas Banka. Vides jautājumu jomā tā vadās no ES likumiem un regulām, tai skaitā arī jautājumos par pašas atbalstīto projektu ietekmes uz vidi novērtēšanu, lai tiktu veicināta ilgtspējīga attīstība. Veicot finanšu operācijas, Banka atzīst ieinteresēto pušu tiesības, intereses un atbildību, lai varētu sasniegt ilgtspējīgus rezultātus.

| 20. | EIB arī ievēros kārtību, mērķus un nosacījumus, kas minēti “Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem” (“Orhūsas Regulā”). |
| --- | --- |

20.

EIB arī ievēros kārtību, mērķus un nosacījumus, kas minēti “Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem” (“Orhūsas Regulā”).

| 21. | EIB ir stingri ievēro pārredzamības principu kapitāla tirgu darījumos. Informācijas publiskošanas prasības un ierobežojumi ir atšķirīgi atkarībā no regulējošās likumdošanas un pārvaldes sistēmām tirgos, kuros tiek piedāvāti Bankas vērtspapīri. Banka cenšas sniegt pieeju informācijai visiem interesentiem, izvairoties no privileģētas pieejas sniegšanas, lai nodrošinātu godīgu attieksmi pret visām ieinteresētajām pusēm, kas vēlas piekļūt informācijai. |
| --- | --- |

21.

EIB ir stingri ievēro pārredzamības principu kapitāla tirgu darījumos. Informācijas publiskošanas prasības un ierobežojumi ir atšķirīgi atkarībā no regulējošās likumdošanas un pārvaldes sistēmām tirgos, kuros tiek piedāvāti Bankas vērtspapīri. Banka cenšas sniegt pieeju informācijai visiem interesentiem, izvairoties no privileģētas pieejas sniegšanas, lai nodrošinātu godīgu attieksmi pret visām ieinteresētajām pusēm, kas vēlas piekļūt informācijai.

Politikas principi

Atklātuma prezumpcija

| 22. | EIB informācijas publiskošanas politika ir izstrādāta, balstoties uz prezumpciju par informācijas pieejamību, saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES dalībvalstīs un starptautiskā līmenī pieņemtiem principiem. Visa Bankas rīcībā esošā informācija ir pieejama pēc pieprasījuma, ja vien nav nepārvarama iemesla to neatklāt. Tā kā EIB darbojas kā banka, pastāv atsevišķi ierobežojumi attiecībā uz publiskojamo informāciju (sk. tālāk sadaļu “Ierobežojumi”). |
| --- | --- |

22.

EIB informācijas publiskošanas politika ir izstrādāta, balstoties uz prezumpciju par informācijas pieejamību, saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES dalībvalstīs un starptautiskā līmenī pieņemtiem principiem. Visa Bankas rīcībā esošā informācija ir pieejama pēc pieprasījuma, ja vien nav nepārvarama iemesla to neatklāt. Tā kā EIB darbojas kā banka, pastāv atsevišķi ierobežojumi attiecībā uz publiskojamo informāciju (sk. tālāk sadaļu “Ierobežojumi”).

| 23. | Katram sabiedrības loceklim ir tiesības pieprasīt un saņemt informāciju no EIB. Izvērtējot informācijas pieprasījumu, Banka nediskriminē vai nesniedz īpašu, privileģētu pieeju informācijai. Tā piemēro pieprasījumiem vienādu pieeju neatkarīgi no tā, vai tie saņemti no fiziskām personām vai juridiskām personām, vai īpašām interešu grupām. |
| --- | --- |

23.

Katram sabiedrības loceklim ir tiesības pieprasīt un saņemt informāciju no EIB. Izvērtējot informācijas pieprasījumu, Banka nediskriminē vai nesniedz īpašu, privileģētu pieeju informācijai. Tā piemēro pieprasījumiem vienādu pieeju neatkarīgi no tā, vai tie saņemti no fiziskām personām vai juridiskām personām, vai īpašām interešu grupām.

| 24. | Lai veicinātu informācijas pieejamību, Banka ievēro sabiedrības vajadzības pēc informācijas dažādās valodās. EIB reglamentējošie dokumenti ir pieejami visās oficiālajās ES valodās. Pārējie sabiedrībai svarīgi dokumenti, tādi kā “Uzvedības kodeksi”, arī ir publicēti visās oficiālajās ES valodās, bet pārējie dokumenti ir pieejami vismaz angļu, franču un vācu valodā. Tulkošanu citās valodās var apsvērt vienmēr, kad par kādu no dokumentiem rodas plaša interese. EIB saviem darbiniekiem pieprasa, lai, kad vien iespējams, pilsoņi, kas vērsušies pie Bankas rakstiski kādā no ES valodām, saņemtu atbildi tajā pašā valodā. |
| --- | --- |

24.

Lai veicinātu informācijas pieejamību, Banka ievēro sabiedrības vajadzības pēc informācijas dažādās valodās. EIB reglamentējošie dokumenti ir pieejami visās oficiālajās ES valodās. Pārējie sabiedrībai svarīgi dokumenti, tādi kā “Uzvedības kodeksi”, arī ir publicēti visās oficiālajās ES valodās, bet pārējie dokumenti ir pieejami vismaz angļu, franču un vācu valodā. Tulkošanu citās valodās var apsvērt vienmēr, kad par kādu no dokumentiem rodas plaša interese. EIB saviem darbiniekiem pieprasa, lai, kad vien iespējams, pilsoņi, kas vērsušies pie Bankas rakstiski kādā no ES valodām, saņemtu atbildi tajā pašā valodā.

Ierobežojumi

| 25. | Lai gan Banka cenšas ievērot atklātuma un pārredzamības prezumpciju, tai ir arī pienākums ievērot konfidencialitāti attiecībā uz dienesta noslēpumiem saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem un īpaši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. pantu (5), kā arī tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. EIB var būt jāievēro arī valstu normatīvie akti un banku sektora normas attiecībā uz darījumu līgumiem un tirgus darbību. Tāpēc pastāv noteikta veida informācijas publiskošanas ierobežojumi. |
| --- | --- |

25.

Lai gan Banka cenšas ievērot atklātuma un pārredzamības prezumpciju, tai ir arī pienākums ievērot konfidencialitāti attiecībā uz dienesta noslēpumiem saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem un īpaši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. pantu (5), kā arī tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. EIB var būt jāievēro arī valstu normatīvie akti un banku sektora normas attiecībā uz darījumu līgumiem un tirgus darbību. Tāpēc pastāv noteikta veida informācijas publiskošanas ierobežojumi.

| 26. | Pieeja informācijai tiek atteikta, ja tās publiskošana kaitē:






  — | sabiedrības interesēm, attiecībā uz starptautiskajām attiecībām vai ES finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku ES iestādēm un struktūrām vai kādai dalībvalstij; |
| --- | --- | --- |

26.

Pieeja informācijai tiek atteikta, ja tās publiskošana kaitē:

—

sabiedrības interesēm, attiecībā uz starptautiskajām attiecībām vai ES finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku ES iestādēm un struktūrām vai kādai dalībvalstij;

| — | privātpersonas tiesībām uz privātumu un neaizskaramību, īpaši ņemot vērā ES tiesību aktus par personisko datu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

privātpersonas tiesībām uz privātumu un neaizskaramību, īpaši ņemot vērā ES tiesību aktus par personisko datu aizsardzību.

| 27. | Ja vien nepastāv augstāka sabiedrības interese, pieeja informācijai tiek atteikta, ja tās publiskošana kaitē:






  — | tiesas procesu un juridiskajām konsultācijām; |
| --- | --- | --- |

27.

Ja vien nepastāv augstāka sabiedrības interese, pieeja informācijai tiek atteikta, ja tās publiskošana kaitē:

—

tiesas procesu un juridiskajām konsultācijām;

| — | pārbaužu, izmeklēšanu un revīziju procesam; |
| --- | --- |

—

pārbaužu, izmeklēšanu un revīziju procesam;

| — | fiziskas vai juridiskas personas komerciālām interesēm, arī attiecībā uz intelektuālo īpašumu; |
| --- | --- |

—

fiziskas vai juridiskas personas komerciālām interesēm, arī attiecībā uz intelektuālo īpašumu;

| — | Bankas iekšējā lēmumu pieņemšanas procesa neaizskaramībai. |
| --- | --- |

—

Bankas iekšējā lēmumu pieņemšanas procesa neaizskaramībai.

| 28. | Informācija, kas parasti veido daļu no Bankas konfidenciālajām attiecībām ar tās darījumu partneriem, ietver projekta virzītāja iesniegto finansējuma pieprasījumu, aizdevuma likmju informāciju un finanšu līgumu. Banka neiebilst, ja projekta virzītāji, aizņēmēji vai citas atbildīgās puses atklāj informāciju par savām saistībām un vienošanās nosacījumiem ar EIB. |
| --- | --- |

28.

Informācija, kas parasti veido daļu no Bankas konfidenciālajām attiecībām ar tās darījumu partneriem, ietver projekta virzītāja iesniegto finansējuma pieprasījumu, aizdevuma likmju informāciju un finanšu līgumu. Banka neiebilst, ja projekta virzītāji, aizņēmēji vai citas atbildīgās puses atklāj informāciju par savām saistībām un vienošanās nosacījumiem ar EIB.

| 29. | Darījumu partneri jau sākotnējā pārrunu posmā tiek informēti par EIB Informācijas publiskošanas politiku. |
| --- | --- |

29.

Darījumu partneri jau sākotnējā pārrunu posmā tiek informēti par EIB Informācijas publiskošanas politiku.

| 30. | “Pārvaldības komitejas priekšlikums Direktoru padomei” par projekta finansēšanu netiek publiskots, pirms to nav apstiprinājusi Direktoru padome.






  — | Attiecībā uz valsts sektora projektiem Pārvaldības komitejas priekšlikums tiek publiskots pēc pieprasījuma. Direktoru padome var nolemt nepubliskot finansējuma priekšlikumu komerciāli jutīgos gadījumos. |
| --- | --- | --- |

30.

“Pārvaldības komitejas priekšlikums Direktoru padomei” par projekta finansēšanu netiek publiskots, pirms to nav apstiprinājusi Direktoru padome.

—

Attiecībā uz valsts sektora projektiem Pārvaldības komitejas priekšlikums tiek publiskots pēc pieprasījuma. Direktoru padome var nolemt nepubliskot finansējuma priekšlikumu komerciāli jutīgos gadījumos.

| — | Attiecībā uz privātā sektora projektiem netiek atklāta informācija, ko Bankas privātā sektora noteikuši kā konfidenciālu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz privātā sektora projektiem netiek atklāta informācija, ko Bankas privātā sektora noteikuši kā konfidenciālu.

| 31. | Visi valsts sektora projekti tiek ietverti projektu sarakstā Bankas tīmekļa vietnē pirms Direktoru padomes apstiprinājuma, tāpat kā visi privātā sektora projekti, kas iesniegti pēc starptautiska konkursa izsludināšanas, par ko informācija publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un/vai kas ir pakļauti procesam, kurā tiek vērtēta ietekme uz vidi.
  Tomēr atsevišķi privātā sektora projekti netiek publicēti pirms Direktoru padomes apstiprinājuma un dažos gadījumos — arī ne pirms aizdevuma parakstīšanas, lai aizsargātu pamatotas komerciālās intereses. |
| --- | --- |

31.

Visi valsts sektora projekti tiek ietverti projektu sarakstā Bankas tīmekļa vietnē pirms Direktoru padomes apstiprinājuma, tāpat kā visi privātā sektora projekti, kas iesniegti pēc starptautiska konkursa izsludināšanas, par ko informācija publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un/vai kas ir pakļauti procesam, kurā tiek vērtēta ietekme uz vidi.

Tomēr atsevišķi privātā sektora projekti netiek publicēti pirms Direktoru padomes apstiprinājuma un dažos gadījumos — arī ne pirms aizdevuma parakstīšanas, lai aizsargātu pamatotas komerciālās intereses.

| 32. | Ierobežojumi attiecas arī uz informāciju par vietējo banku līdzekļiem, ko tās piešķīrušas ar mērķi atbalstīt savu klientu investīcijas EIB finanšu iestādēm izsniedzamo aizdevumu ietvaros. Šī informācija pieder starpniekbankai kā daļa no standarta darījumu attiecībām starp banku un tās klientu (6). Tomēr EIB nav iebildumu, ja starpniekbanka publisko informāciju par savām saistībām ar EIB. |
| --- | --- |

32.

Ierobežojumi attiecas arī uz informāciju par vietējo banku līdzekļiem, ko tās piešķīrušas ar mērķi atbalstīt savu klientu investīcijas EIB finanšu iestādēm izsniedzamo aizdevumu ietvaros. Šī informācija pieder starpniekbankai kā daļa no standarta darījumu attiecībām starp banku un tās klientu (6). Tomēr EIB nav iebildumu, ja starpniekbanka publisko informāciju par savām saistībām ar EIB.

| 33. | Attiecībā uz līdzekļu piesaistes operācijām privāto emisiju informācijas publiskošana ir ierobežota konfidencialitātes nosacījumu dēļ. Noteiktu vispārīgu informāciju Banka publisko par investoru un sekundāro tirgus darbību. Publiskota netiek konfidenciāla informācija, kas saistīta ar individuālajiem investoriem un bankām. Taču Banka cenšas palielināt savu emisiju pārredzamību pēc iespējas vairāk jomās. |
| --- | --- |

33.

Attiecībā uz līdzekļu piesaistes operācijām privāto emisiju informācijas publiskošana ir ierobežota konfidencialitātes nosacījumu dēļ. Noteiktu vispārīgu informāciju Banka publisko par investoru un sekundāro tirgus darbību. Publiskota netiek konfidenciāla informācija, kas saistīta ar individuālajiem investoriem un bankām. Taču Banka cenšas palielināt savu emisiju pārredzamību pēc iespējas vairāk jomās.

| 34. | Attiecībā uz trešo pušu dokumentiem Banka konsultējas ar trešo pusi, lai izvērtētu, vai informācija dokumentos ir konfidenciāla, ja vien jau nav skaidrs, vai konkrētais dokuments ir vai nav publiskojams. |
| --- | --- |

34.

Attiecībā uz trešo pušu dokumentiem Banka konsultējas ar trešo pusi, lai izvērtētu, vai informācija dokumentos ir konfidenciāla, ja vien jau nav skaidrs, vai konkrētais dokuments ir vai nav publiskojams.

| 35. | Publiskošanas ierobežojumi, kā mērķis ir aizsargāt Bankas iekšējā lēmumu pieņemšanas procesa neaizskaramību, nodrošina godīgu un atklātu viedokļu un vērtējumu apmaiņu. Netiek publiskoti dokumenti, kas satur pārdomu un iepriekšēju apspriežu rezultātā gūtos atzinumus par iekšējo apriti, tādi kā Sākotnējais informatīvais ziņojums (7), priekšlikums apstiprināt novērtējumu, Eiropas Savienības Komisijas vai ES dalībvalstu atzinuma pieprasījums un operācijas pārrunāšanas priekšlikums. Tas attiecas arī uz Pārvaldības komitejas, Direktoru padomes un Valdes sanāksmju protokoliem. |
| --- | --- |

35.

Publiskošanas ierobežojumi, kā mērķis ir aizsargāt Bankas iekšējā lēmumu pieņemšanas procesa neaizskaramību, nodrošina godīgu un atklātu viedokļu un vērtējumu apmaiņu. Netiek publiskoti dokumenti, kas satur pārdomu un iepriekšēju apspriežu rezultātā gūtos atzinumus par iekšējo apriti, tādi kā Sākotnējais informatīvais ziņojums (7), priekšlikums apstiprināt novērtējumu, Eiropas Savienības Komisijas vai ES dalībvalstu atzinuma pieprasījums un operācijas pārrunāšanas priekšlikums. Tas attiecas arī uz Pārvaldības komitejas, Direktoru padomes un Valdes sanāksmju protokoliem.

| 36. | Ja iepriekš minētie ierobežojumi attiecas tikai uz pieprasīto dokumentu atsevišķām daļām, tad pārējā dokumenta daļā ietvertā informācija tiek publiskota. |
| --- | --- |

36.

Ja iepriekš minētie ierobežojumi attiecas tikai uz pieprasīto dokumentu atsevišķām daļām, tad pārējā dokumenta daļā ietvertā informācija tiek publiskota.

| 37. | Ierobežojumi attiecas tikai uz periodu, kura laikā aizsardzība ir attaisnojama, pamatojoties uz dokumenta saturu. Izņēmumi var būt spēkā maksimāli uz 30 gadu periodu. Gadījumos, kad uz dokumentiem attiecas izņēmumi, kas saistīti ar tiesībām uz privātumu, komerciālām interesēm vai Bankas iekšējā lēmumu pieņemšanas procesa neaizskaramību, ierobežojumi var nepieciešamības gadījumā tikt pagarināti arī pēc šī termiņa beigām. |
| --- | --- |

37.

Ierobežojumi attiecas tikai uz periodu, kura laikā aizsardzība ir attaisnojama, pamatojoties uz dokumenta saturu. Izņēmumi var būt spēkā maksimāli uz 30 gadu periodu. Gadījumos, kad uz dokumentiem attiecas izņēmumi, kas saistīti ar tiesībām uz privātumu, komerciālām interesēm vai Bankas iekšējā lēmumu pieņemšanas procesa neaizskaramību, ierobežojumi var nepieciešamības gadījumā tikt pagarināti arī pēc šī termiņa beigām.

Eiropas Investīciju fonds

| 38. | Informācijas publiskošanas politikas pamatprincipi attiecas uz visu EIB grupu, kas sastāv no EIB un Eiropas Investīciju fonda (EIF) (www.eif.org). EIF ir Grupas riska kapitāla un mazo un vidēja lieluma uzņēmumu garantiju nodrošinātājs. Īpaši noteikumi par publisku pieeju EIF dokumentiem tiek izstrādāti un publicēti atsevišķi. |
| --- | --- |

38.

Informācijas publiskošanas politikas pamatprincipi attiecas uz visu EIB grupu, kas sastāv no EIB un Eiropas Investīciju fonda (EIF) (www.eif.org). EIF ir Grupas riska kapitāla un mazo un vidēja lieluma uzņēmumu garantiju nodrošinātājs. Īpaši noteikumi par publisku pieeju EIF dokumentiem tiek izstrādāti un publicēti atsevišķi.

Sabiedrības informēšana, politikas ieviešana un vērtēšana

| 39. | Informācijas publiskošanas politika ir pakļauta pastāvīgam iekšējās vērtēšanas un kvalitātes novērtēšanas procesam Bankas Pārvaldības komitejas vadībā. |
| --- | --- |

39.

Informācijas publiskošanas politika ir pakļauta pastāvīgam iekšējās vērtēšanas un kvalitātes novērtēšanas procesam Bankas Pārvaldības komitejas vadībā.

| 40. | Tā kā bez darbinieku atbalsta un pūlēm nav iespējama veiksmīga Informācijas publiskošanas politikas ieviešana, Banka saviem darbiniekiem organizē informatīvus seminārus par pārredzamības un informācijas publiskošanas jautājumiem, par dialogu ar ieinteresētajām pusēm, korporatīvo sociālo atbildību un citām saistītām tēmām. |
| --- | --- |

40.

Tā kā bez darbinieku atbalsta un pūlēm nav iespējama veiksmīga Informācijas publiskošanas politikas ieviešana, Banka saviem darbiniekiem organizē informatīvus seminārus par pārredzamības un informācijas publiskošanas jautājumiem, par dialogu ar ieinteresētajām pusēm, korporatīvo sociālo atbildību un citām saistītām tēmām.

| 41. | Informācijas publiskošanas politika oficiāli tiks pārskatīta ik pēc trim gadiem. Šim nolūkam EIB savā tīmekļa vietnē ir norādījusi arī e-pasta adresi (infopol@eib.org), lai varētu saņemt komentārus visa gada garumā. |
| --- | --- |

41.

Informācijas publiskošanas politika oficiāli tiks pārskatīta ik pēc trim gadiem. Šim nolūkam EIB savā tīmekļa vietnē ir norādījusi arī e-pasta adresi (infopol@eib.org), lai varētu saņemt komentārus visa gada garumā.

| 42. | Sabiedrība var sekot līdzi tam, kādā mērā EIB ir sasniegusi noteiktos mērķus tādās jomās kā pārredzamība un informācijas publiskošana, par ko informācija tiek publicēta “Korporatīvajā darbības plānā” (Corporate Operational Plan) (www.eib.org/about/objective/), kā arī citos svarīgākajos dokumentos, tādos kā EIB Gada pārskats un it īpaši ikgadējā Korporatīvās atbildības ziņojumā. |
| --- | --- |

42.

Sabiedrība var sekot līdzi tam, kādā mērā EIB ir sasniegusi noteiktos mērķus tādās jomās kā pārredzamība un informācijas publiskošana, par ko informācija tiek publicēta “Korporatīvajā darbības plānā” (Corporate Operational Plan) (www.eib.org/about/objective/), kā arī citos svarīgākajos dokumentos, tādos kā EIB Gada pārskats un it īpaši ikgadējā Korporatīvās atbildības ziņojumā.

| 43. | Banka ir ieviesusi sūdzību iesniegšanas mehānismu, kas aprakstīts sadaļā “Sūdzību iesniegšanas kārtība” (sk. 106.–108. §). |
| --- | --- |

43.

Banka ir ieviesusi sūdzību iesniegšanas mehānismu, kas aprakstīts sadaļā “Sūdzību iesniegšanas kārtība” (sk. 106.–108. §).

| 44. | Banka uztur ciešus sakarus ar citām ES un starptautiskajām iestādēm un struktūrām, lai pārraudzītu jaunākos sasniegumus informācijas publiskošanas politiku izstrādē un praktiskā lietojumā, kā arī apmainītos ar viedokļiem par tiem. Savā pastāvīgajā dialogā ar pilsonisko sabiedrību Banka arī iekļāvusi pārredzamības un informācijas publiskošanas jautājumus. |
| --- | --- |

44.

Banka uztur ciešus sakarus ar citām ES un starptautiskajām iestādēm un struktūrām, lai pārraudzītu jaunākos sasniegumus informācijas publiskošanas politiku izstrādē un praktiskā lietojumā, kā arī apmainītos ar viedokļiem par tiem. Savā pastāvīgajā dialogā ar pilsonisko sabiedrību Banka arī iekļāvusi pārredzamības un informācijas publiskošanas jautājumus.

Informācijas izplatīšana un publiskošana

| 45. | Šī nodaļa ietver informāciju par trim Bankas darbības jomām:






  — | politikām, stratēģijām un lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- | --- |

45.

Šī nodaļa ietver informāciju par trim Bankas darbības jomām:

—

politikām, stratēģijām un lēmumu pieņemšanas procesu;

| — | aizdevumiem; |
| --- | --- |

—

aizdevumiem;

| — | līdzekļu piesaisti. |
| --- | --- |

—

līdzekļu piesaisti.

| 46. | Sadaļās par aizdevumiem un līdzekļu piesaisti atsevišķi tiek apskatīta informācijas izplatīšana saskaņā ar vispārējo kārtību un informācijas izsniegšana pēc pieprasījuma. Sadaļā par politikām, stratēģijām un lēmumu pieņemšanas procesu tiek uzskaitīti svarīgākie dokumenti, kas tiek publiskoti saskaņā ar vispārējo kārtību un ir saistīti ar Bankas politiku par atsevišķu politiku publisku apspriedi. |
| --- | --- |

46.

Sadaļās par aizdevumiem un līdzekļu piesaisti atsevišķi tiek apskatīta informācijas izplatīšana saskaņā ar vispārējo kārtību un informācijas izsniegšana pēc pieprasījuma. Sadaļā par politikām, stratēģijām un lēmumu pieņemšanas procesu tiek uzskaitīti svarīgākie dokumenti, kas tiek publiskoti saskaņā ar vispārējo kārtību un ir saistīti ar Bankas politiku par atsevišķu politiku publisku apspriedi.

Informācija par politikas vadlīnijām, stratēģijām un lēmumu pieņemšanas procesu

Reglamentējošie un citi svarīgi dokumenti

Politikas un stratēģijas

| 47. | EIB Statūti (EIB Statutes) — nosaka Bankas darbības institucionālo, likumdošanas un pārvaldības ietvaru. |
| --- | --- |

47.

EIB Statūti (EIB Statutes) — nosaka Bankas darbības institucionālo, likumdošanas un pārvaldības ietvaru.

| 48. | Reglaments (Rules of Procedure) — noteikumi Bankas lēmējiestādēm, Revīzijas komitejai un darbiniekiem. |
| --- | --- |

48.

Reglaments (Rules of Procedure) — noteikumi Bankas lēmējiestādēm, Revīzijas komitejai un darbiniekiem.

| 49. | EIB grupas gada pārskats (EIB Group Annual Report) — sastāv no trim atsevišķām daļām:






  — | EIB grupas finanšu pārskata (EIB Group Financial Report), kas ietver EIB grupas, Kotonū Investīciju mehānisma, FEMIP (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu investīciju un partnerības mehānisma) Trasta fonda un EIF finanšu pārskatus un saistītos pielikumus ar paskaidrojumiem (8); |
| --- | --- | --- |

49.

EIB grupas gada pārskats (EIB Group Annual Report) — sastāv no trim atsevišķām daļām:

—

EIB grupas finanšu pārskata (EIB Group Financial Report), kas ietver EIB grupas, Kotonū Investīciju mehānisma, FEMIP (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu investīciju un partnerības mehānisma) Trasta fonda un EIF finanšu pārskatus un saistītos pielikumus ar paskaidrojumiem (8);

| — | EIB grupas darbības pārskata (EIB Group Activity Report), kas atspoguļo EIB grupas svarīgākos notikumus iepriekšējā finanšu gadā un nākotnes perspektīvas; |
| --- | --- |

—

EIB grupas darbības pārskata (EIB Group Activity Report), kas atspoguļo EIB grupas svarīgākos notikumus iepriekšējā finanšu gadā un nākotnes perspektīvas;

| — | Statistikas pārskata (Statistical Report), kurā sniegts EIB finansēto projektu un piesaistīto līdzekļu saraksts, kā arī EIF projektu saraksts. Tajā ietvertas arī pārskata gada un piecu iepriekšējo gadu kopsavilkuma tabulas. |
| --- | --- |

—

Statistikas pārskata (Statistical Report), kurā sniegts EIB finansēto projektu un piesaistīto līdzekļu saraksts, kā arī EIF projektu saraksts. Tajā ietvertas arī pārskata gada un piecu iepriekšējo gadu kopsavilkuma tabulas.

| 50. | Kopējais darbības plāns (Corporate Operational Plan) — nosaka darbības prioritātes un definē vidēja ilguma termiņa politiku, ņemot vērā uzdevumus, ko Bankai izvirzījusi tās Valde. Plāns aptver trīs gadus, un tas tiek izstrādāts katru gadu un pielāgots tā, lai ietvertu jaunākos pilnvarojumus, ES politikas virzienus un izmaiņas ekonomiskajā situācijā. Tas sniedz atskaites punktu sasniegumu novērtējumam EIB gada pārskatos. |
| --- | --- |

50.

Kopējais darbības plāns (Corporate Operational Plan) — nosaka darbības prioritātes un definē vidēja ilguma termiņa politiku, ņemot vērā uzdevumus, ko Bankai izvirzījusi tās Valde. Plāns aptver trīs gadus, un tas tiek izstrādāts katru gadu un pielāgots tā, lai ietvertu jaunākos pilnvarojumus, ES politikas virzienus un izmaiņas ekonomiskajā situācijā. Tas sniedz atskaites punktu sasniegumu novērtējumam EIB gada pārskatos.

| 51. | Virzība uz jaunu EIB grupas stratēģiju (Towards a New Strategy for the EIB Group) — dokumentā, ko 2005. gada jūnijā apstiprinājusi Valde, izklāstīti vispārējie EIB grupas nākotnes stratēģijas principi. Lēmumi par stratēģijas elementu ieviešanu ir ietverti pašreizējā Korporatīvajā darbības plānā. |
| --- | --- |

51.

Virzība uz jaunu EIB grupas stratēģiju (Towards a New Strategy for the EIB Group) — dokumentā, ko 2005. gada jūnijā apstiprinājusi Valde, izklāstīti vispārējie EIB grupas nākotnes stratēģijas principi. Lēmumi par stratēģijas elementu ieviešanu ir ietverti pašreizējā Korporatīvajā darbības plānā.

| 52. | EIB informācija (EIB Information) — informācija par jaunumiem EIB attīstībā; šāds informatīvs izdevums tiek izdots trīs līdz četras reizes gadā. |
| --- | --- |

52.

EIB informācija (EIB Information) — informācija par jaunumiem EIB attīstībā; šāds informatīvs izdevums tiek izdots trīs līdz četras reizes gadā.

Pārredzamība, pārvaldība un korporatīvā atbildība

| 53. | Pārredzamības politika — pārredzamība ir viens no Bankas galvenajiem stratēģiskajiem korporatīvajiem uzdevumiem, kas atspoguļo to, ka šī ir banka, ko virza ES politikas iniciatīvas. Šī politika ir izskaidrota 2004. gada jūnijā publicētajā dokumentā “Pārredzamība — pārskats un priekšlikumi” (Transparency — Report and Proposals), un tā aptver korporatīvo pārvaldību, ētiku un atalgojumu sistēmu, finanšu pārskatu veidošanu un uzraudzību un vērtēšanu, kā arī bankas darbību. |
| --- | --- |

53.

Pārredzamības politika — pārredzamība ir viens no Bankas galvenajiem stratēģiskajiem korporatīvajiem uzdevumiem, kas atspoguļo to, ka šī ir banka, ko virza ES politikas iniciatīvas. Šī politika ir izskaidrota 2004. gada jūnijā publicētajā dokumentā “Pārredzamība — pārskats un priekšlikumi” (Transparency — Report and Proposals), un tā aptver korporatīvo pārvaldību, ētiku un atalgojumu sistēmu, finanšu pārskatu veidošanu un uzraudzību un vērtēšanu, kā arī bankas darbību.

| 54. | Pārvaldības ziņojums (Statement on Governance) — izskaidro Bankas pārvaldības galvenos principus. Tajā apskatītas lēmējstruktūras un pārraudzības struktūras, speciālās zināšanas, ētika un interešu konflikti, atalgojums un citi labumi, ārējās pārraudzības struktūras, finanšu pārskati un informācija par risku uzraudzību, vadības uzraudzība, atbilstība tiesību aktiem, iekšējā revīzija un uzraudzības sistēma, stratēģiju ieviešana un pārraudzība, kā arī pārredzamība. |
| --- | --- |

54.

Pārvaldības ziņojums (Statement on Governance) — izskaidro Bankas pārvaldības galvenos principus. Tajā apskatītas lēmējstruktūras un pārraudzības struktūras, speciālās zināšanas, ētika un interešu konflikti, atalgojums un citi labumi, ārējās pārraudzības struktūras, finanšu pārskati un informācija par risku uzraudzību, vadības uzraudzība, atbilstība tiesību aktiem, iekšējā revīzija un uzraudzības sistēma, stratēģiju ieviešana un pārraudzība, kā arī pārredzamība.

| 55. | Ziņojums par korporatīvo sociālo atbildību (Statement on Corporate Social Responsibility) — ietver deklarāciju par vispārējiem korporatīvās sociālās atbildības principiem, kā arī to ieviešanai nepieciešamās rīcības aprakstu. Tas veido pamatu detalizētu vadlīniju izstrādei un atskaitei nākotnes periodos. Papildus Ziņojumā apskatīti principi, kas EIB jāņem vērā, integrējot sociālos un vides jautājumus savos darījumos (sk. tālāk arī Korporatīvās atbildības ziņojumu). |
| --- | --- |

55.

Ziņojums par korporatīvo sociālo atbildību (Statement on Corporate Social Responsibility) — ietver deklarāciju par vispārējiem korporatīvās sociālās atbildības principiem, kā arī to ieviešanai nepieciešamās rīcības aprakstu. Tas veido pamatu detalizētu vadlīniju izstrādei un atskaitei nākotnes periodos. Papildus Ziņojumā apskatīti principi, kas EIB jāņem vērā, integrējot sociālos un vides jautājumus savos darījumos (sk. tālāk arī Korporatīvās atbildības ziņojumu).

| 56. | Korporatīvās atbildības ziņojums (Corporate Responsibility Report) — pirmais izdevums (2006. gadā) aptver jautājumus par ētiku un pārvaldību, pārredzamību un sabiedrības informēšanu, atbildīgu finanšu resursu piešķiršanu un Bankas korporatīvajām pazīmēm. Tas ietver informāciju par EIB darbību vides jomā, kas iepriekš tika apskatīta Bankas Vides ziņojumā. |
| --- | --- |

56.

Korporatīvās atbildības ziņojums (Corporate Responsibility Report) — pirmais izdevums (2006. gadā) aptver jautājumus par ētiku un pārvaldību, pārredzamību un sabiedrības informēšanu, atbildīgu finanšu resursu piešķiršanu un Bankas korporatīvajām pazīmēm. Tas ietver informāciju par EIB darbību vides jomā, kas iepriekš tika apskatīta Bankas Vides ziņojumā.

| 57. | Informācijas publiskošanas politika (Public Disclosure Policy) — pašreizējā (2006. gada) politika nosaka informācijas publiskošanas principus un noteikumus. Šīs politikas pamatā ir prezumpcija par informācijas atklāšanu, ja vien nepastāv nepārvarams iemesls informāciju neatklāt. Šī politika nosaka arī kārtību, kādā izvērtējami informācijas pieprasījumi un kādā iesniedzamas pieteikumu iesniedzēju sūdzības. |
| --- | --- |

57.

Informācijas publiskošanas politika (Public Disclosure Policy) — pašreizējā (2006. gada) politika nosaka informācijas publiskošanas principus un noteikumus. Šīs politikas pamatā ir prezumpcija par informācijas atklāšanu, ja vien nepastāv nepārvarams iemesls informāciju neatklāt. Šī politika nosaka arī kārtību, kādā izvērtējami informācijas pieprasījumi un kādā iesniedzamas pieteikumu iesniedzēju sūdzības.

| 58. | Korupcijas un krāpšanas novēršanas vadlīnijas (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) — apkopo svarīgākos Bankā pastāvošās kārtības elementus, aptverot Bankas uzvedības kodeksus, iepirkumu noteikumus un iekšējās vadlīnijas un noteikumus, ieskaitot nosacījumus, kas ietverti finanšu līgumos. |
| --- | --- |

58.

Korupcijas un krāpšanas novēršanas vadlīnijas (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) — apkopo svarīgākos Bankā pastāvošās kārtības elementus, aptverot Bankas uzvedības kodeksus, iepirkumu noteikumus un iekšējās vadlīnijas un noteikumus, ieskaitot nosacījumus, kas ietverti finanšu līgumos.

Ilgtspējīga attīstība

| 59. | Vides un sociālās politikas, stratēģijas un noteikumi — dokumenti “Vides ziņojums” (Environmental Statement) un “Vides jautājumu risināšanas kārtība” (Environmental Procedures) aptver politiku un iekšējās vadlīnijas, normas, kārtību un darba organizēšanu vides jautājumos, tajos aprakstīts, kā EIB novērtē visu to projektu vides un sociālos aspektus, kuru finansēšana tiek apsvērta, un kādi tiesību akti atkarībā no projekta ieviešanas vietas tiek piemēroti, kā arī kāda veida atbildība jāuzņemas projekta virzītājiem attiecībā uz vides jautājumiem, ieskaitot dabas aizsardzības prasības. |
| --- | --- |

59.

Vides un sociālās politikas, stratēģijas un noteikumi — dokumenti “Vides ziņojums” (Environmental Statement) un “Vides jautājumu risināšanas kārtība” (Environmental Procedures) aptver politiku un iekšējās vadlīnijas, normas, kārtību un darba organizēšanu vides jautājumos, tajos aprakstīts, kā EIB novērtē visu to projektu vides un sociālos aspektus, kuru finansēšana tiek apsvērta, un kādi tiesību akti atkarībā no projekta ieviešanas vietas tiek piemēroti, kā arī kāda veida atbildība jāuzņemas projekta virzītājiem attiecībā uz vides jautājumiem, ieskaitot dabas aizsardzības prasības.

| 60. | Projektu sociālo aspektu novērtējums attīstības valstīs: Eiropas Investīciju bankas pieeja (Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) — šajā dokumentā apskatīta EIB prakse, novērtējot sociālos aspektus attīstības valstu projektos, tādējādi veicinot ilgtspējīgu attīstību. Šis dokuments atspoguļo arvien pieaugošo sociālo jautājumu nozīmīgumu šajā kontekstā un skaidro Bankas mērķi pakāpeniski izstrādāt aktīvāku pieeju sociālās labklājības veicināšanas aspektiem, sākotnēji pievēršot uzmanību attīstības valstīm. |
| --- | --- |

60.

Projektu sociālo aspektu novērtējums attīstības valstīs: Eiropas Investīciju bankas pieeja (Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) — šajā dokumentā apskatīta EIB prakse, novērtējot sociālos aspektus attīstības valstu projektos, tādējādi veicinot ilgtspējīgu attīstību. Šis dokuments atspoguļo arvien pieaugošo sociālo jautājumu nozīmīgumu šajā kontekstā un skaidro Bankas mērķi pakāpeniski izstrādāt aktīvāku pieeju sociālās labklājības veicināšanas aspektiem, sākotnēji pievēršot uzmanību attīstības valstīm.

| 61. | Investīciju mehānisma projektu ietekmes uz attīstību vērtēšanas struktūra (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) — šajā dokumentā aprakstīti veidi, kā labāk novērtēt, kādā apmērā Investīciju mehānisma (IM) (9) operācijas sniedz ieguldījumu Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstu un ES Kotonū partnerības nolīgumā minēto uzdevumu izpildē. Tajā uzmanība pievērsta finanšu, ekonomikas, sociālās, vides un pārvaldības jomas veicinošajam faktoram attiecībā uz IM stratēģiju, un Tūkstošgades attīstības mērķiem, lai novērtētu atsevišķu projektu ietekmi uz attīstību. |
| --- | --- |

61.

Investīciju mehānisma projektu ietekmes uz attīstību vērtēšanas struktūra (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) — šajā dokumentā aprakstīti veidi, kā labāk novērtēt, kādā apmērā Investīciju mehānisma (IM) (9) operācijas sniedz ieguldījumu Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstu un ES Kotonū partnerības nolīgumā minēto uzdevumu izpildē. Tajā uzmanība pievērsta finanšu, ekonomikas, sociālās, vides un pārvaldības jomas veicinošajam faktoram attiecībā uz IM stratēģiju, un Tūkstošgades attīstības mērķiem, lai novērtētu atsevišķu projektu ietekmi uz attīstību.

Lēmumu pieņemšanas process

Uzvedības kodeksi

| 62. | Bankas tīmekļa vietnē ir publicēti visi uzvedības kodeksi, kas jāievēro Direktoru padomes, Pārvaldības komitejas, Revīzijas komitejas locekļiem un pārējiem EIB darbiniekiem:






  — | EIB Revīzijas komitejas locekļu uzvedības kodekss (Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB); |
| --- | --- | --- |

62.

Bankas tīmekļa vietnē ir publicēti visi uzvedības kodeksi, kas jāievēro Direktoru padomes, Pārvaldības komitejas, Revīzijas komitejas locekļiem un pārējiem EIB darbiniekiem:

—

EIB Revīzijas komitejas locekļu uzvedības kodekss (Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB);

| — | EIB Pārvaldības komitejas locekļu uzvedības kodekss (Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB); |
| --- | --- |

—

EIB Pārvaldības komitejas locekļu uzvedības kodekss (Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB);

| — | EIB Direktoru padomes locekļu uzvedības kodekss (Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB); |
| --- | --- |

—

EIB Direktoru padomes locekļu uzvedības kodekss (Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB);

| — | Darbinieku uzvedības kodekss (Staff Code of Conduct). |
| --- | --- |

—

Darbinieku uzvedības kodekss (Staff Code of Conduct).

| 63. | Banka publicē arī detalizētu informāciju par atalgojumiem un citiem labumiem, ko gūst lēmējiestāžu darbinieki, vadības struktūru darbinieki un pārējie darbinieki. |
| --- | --- |

63.

Banka publicē arī detalizētu informāciju par atalgojumiem un citiem labumiem, ko gūst lēmējiestāžu darbinieki, vadības struktūru darbinieki un pārējie darbinieki.

| 64. | Papildus tiek publicēti šādi dokumenti:






  — | Direktoru padomes sēžu gada kalendārs; |
| --- | --- | --- |

64.

Papildus tiek publicēti šādi dokumenti:

—

Direktoru padomes sēžu gada kalendārs;

| — | Direktoru padomes locekļu personiskās deklarācijas: Direktoru padomes locekļi paraksta personisku deklarāciju par citām darba vietām, kur tie strādā, vai amatiem, ko tie ieņem. Tiek publiskota arī informācija par atturēšanos no balsojuma interešu konflikta gadījumos; |
| --- | --- |

—

Direktoru padomes locekļu personiskās deklarācijas: Direktoru padomes locekļi paraksta personisku deklarāciju par citām darba vietām, kur tie strādā, vai amatiem, ko tie ieņem. Tiek publiskota arī informācija par atturēšanos no balsojuma interešu konflikta gadījumos;

| — | Pārvaldības komitejas locekļu personiskās deklarācijas: Pārvaldības komitejas locekļi paraksta finansiālo interešu deklarāciju, kas ir līdzīga deklarācijai, kas paredzēta Eiropas Komisijas locekļiem; |
| --- | --- |

—

Pārvaldības komitejas locekļu personiskās deklarācijas: Pārvaldības komitejas locekļi paraksta finansiālo interešu deklarāciju, kas ir līdzīga deklarācijai, kas paredzēta Eiropas Komisijas locekļiem;

| — | Augstāko amatpersonu runas un ziņojumi. |
| --- | --- |

—

Augstāko amatpersonu runas un ziņojumi.

Politikas publiska apspriešana

| 65. | EIB organizēs nākamās sabiedriskās apspriedes par atsevišķām politikām, īpaši izmantojot savu tīmekļa vietni (sk. Pārredzamības politika — Transparency Policy, 2004. gada jūnijs). |
| --- | --- |

65.

EIB organizēs nākamās sabiedriskās apspriedes par atsevišķām politikām, īpaši izmantojot savu tīmekļa vietni (sk. Pārredzamības politika — Transparency Policy, 2004. gada jūnijs).

Informācija par aizdevumu operācijām

Informācijas izplatīšana saskaņā ar vispārējo kārtību

Ar projektu cikliem saistītās informācijas publicēšana

| 66. | Atbilstības kritēriju vadlīnijas (Eligibility Guidelines) — dokumentā izskaidrota juridiskā bāze, uz kuras pamata EIB finansē projektus Eiropas Savienības dalībvalstīs. Uz aizdevumu operācijām ārpus ES attiecas atsevišķi ES pilnvarojumi, kas ir daļa no Savienības ārējās sadarbības un attīstības palīdzības politikas. |
| --- | --- |

66.

Atbilstības kritēriju vadlīnijas (Eligibility Guidelines) — dokumentā izskaidrota juridiskā bāze, uz kuras pamata EIB finansē projektus Eiropas Savienības dalībvalstīs. Uz aizdevumu operācijām ārpus ES attiecas atsevišķi ES pilnvarojumi, kas ir daļa no Savienības ārējās sadarbības un attīstības palīdzības politikas.

| 67. | EIB projektu cikls (Project Cycle at the EIB) — dokumentā aprakstīti Bankas lēmumu pieņemšanas mehānismi saistībā ar tās finansētajiem projektiem. Šis dokuments arī sniedz pārskatu par standarta vērtēšanas un uzraudzības kārtību, kas tiek piemērota katra tā projekta specifikai, kuram tiek prasīts aizdevums. |
| --- | --- |

67.

EIB projektu cikls (Project Cycle at the EIB) — dokumentā aprakstīti Bankas lēmumu pieņemšanas mehānismi saistībā ar tās finansētajiem projektiem. Šis dokuments arī sniedz pārskatu par standarta vērtēšanas un uzraudzības kārtību, kas tiek piemērota katra tā projekta specifikai, kuram tiek prasīts aizdevums.

| 68. | Iepirkumu noteikumi (Guide to Procurement) — sniedz projektu virzītājiem un to piegādātājiem informāciju par EIB politiku, piemērojamiem tiesību aktiem un darbībām, kas jāveic, lai varētu pirkt nepieciešamos darbus, preces un pakalpojumus Bankas finansētajiem projektiem. Tajā tiek sniegta arī detalizēta informācija par EIB un projektu virzītāju pienākumu sadalījumu. |
| --- | --- |

68.

Iepirkumu noteikumi (Guide to Procurement) — sniedz projektu virzītājiem un to piegādātājiem informāciju par EIB politiku, piemērojamiem tiesību aktiem un darbībām, kas jāveic, lai varētu pirkt nepieciešamos darbus, preces un pakalpojumus Bankas finansētajiem projektiem. Tajā tiek sniegta arī detalizēta informācija par EIB un projektu virzītāju pienākumu sadalījumu.

| 69. | Statistikas pārskats (Statistical Report) — tiek publicēts kā EIB Gada pārskata III daļa. Tajā sniegti visaptveroši dati par Bankas finansētajiem projektiem. Tas ietver to valstu sarakstu, kurās ir parakstīti līgumi, un statistiku par aizdevumiem pa valstīm, reģioniem, ES uzdevumiem un sektoriem. |
| --- | --- |

69.

Statistikas pārskats (Statistical Report) — tiek publicēts kā EIB Gada pārskata III daļa. Tajā sniegti visaptveroši dati par Bankas finansētajiem projektiem. Tas ietver to valstu sarakstu, kurās ir parakstīti līgumi, un statistiku par aizdevumiem pa valstīm, reģioniem, ES uzdevumiem un sektoriem.

Projektu saraksts (vērtēšanas procesā)

| 70. | Banka savlaicīgi publicē savā tīmekļa vietnē sarakstu ar izskatāmajiem projektiem finansējuma piešķiršanai un šo projektu kopsavilkumus. Projekti tiek iekļauti sarakstā, pirms tos izskatījusi EIB Direktoru padome, ja vien nav nepārvaramu iemeslu, kas attaisnotu to vēlāku publiskošanu (sk. arī sadaļu “Ierobežojumi” 25.–37. §). |
| --- | --- |

70.

Banka savlaicīgi publicē savā tīmekļa vietnē sarakstu ar izskatāmajiem projektiem finansējuma piešķiršanai un šo projektu kopsavilkumus. Projekti tiek iekļauti sarakstā, pirms tos izskatījusi EIB Direktoru padome, ja vien nav nepārvaramu iemeslu, kas attaisnotu to vēlāku publiskošanu (sk. arī sadaļu “Ierobežojumi” 25.–37. §).

| 71. | Projekta kopsavilkums tiek pievienots brīdī, kad Banka pieprasa projektā iesaistītās(-o) dalībvalsts(-u) un Eiropas Komisijas atzinumus, kā noteikts EIB Statūtu 21. punktā. Tas tiek uzskatīts par vispiemērotāko brīdi pirmajam publiskam paziņojumam par to, ka pārrunās ar projekta virzītāju Banka ir sasniegusi posmu, kad tā ir pietiekami pārliecināta par aizdevuma piešķiršanas pamatotību, lai aizdevuma priekšlikumu iesniegtu tālāk Direktoru padomei. |
| --- | --- |

71.

Projekta kopsavilkums tiek pievienots brīdī, kad Banka pieprasa projektā iesaistītās(-o) dalībvalsts(-u) un Eiropas Komisijas atzinumus, kā noteikts EIB Statūtu 21. punktā. Tas tiek uzskatīts par vispiemērotāko brīdi pirmajam publiskam paziņojumam par to, ka pārrunās ar projekta virzītāju Banka ir sasniegusi posmu, kad tā ir pietiekami pārliecināta par aizdevuma piešķiršanas pamatotību, lai aizdevuma priekšlikumu iesniegtu tālāk Direktoru padomei.

Projektu kopsavilkumi

| 72. | Projekta kopsavilkumā norādīts projekta nosaukums, projekta virzītājs vai finanšu starpnieks (aizdevumiem finanšu iestādēm), projekta ieviešanas vieta, tā pārstāvētais sektors, projekta apraksts, tā uzdevums(-i), vides un, atbilstīgos gadījumos, sociālie aspekti, informācija par iepirkumiem, EIB piedāvātais finansējums, kopējās projekta izmaksas un projekta statuss, norādot vai tas ir “izskatīšanas procesā”, “apstiprināts” vai “parakstīts”. Atbilstīgos gadījumos ir pievienotas saites uz informāciju par ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) un iepirkumu sludinājumu. |
| --- | --- |

72.

Projekta kopsavilkumā norādīts projekta nosaukums, projekta virzītājs vai finanšu starpnieks (aizdevumiem finanšu iestādēm), projekta ieviešanas vieta, tā pārstāvētais sektors, projekta apraksts, tā uzdevums(-i), vides un, atbilstīgos gadījumos, sociālie aspekti, informācija par iepirkumiem, EIB piedāvātais finansējums, kopējās projekta izmaksas un projekta statuss, norādot vai tas ir “izskatīšanas procesā”, “apstiprināts” vai “parakstīts”. Atbilstīgos gadījumos ir pievienotas saites uz informāciju par ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) un iepirkumu sludinājumu.

| 73. | Atbilstīgos gadījumos projekta kopsavilkums ietver vai nu elektronisku versiju, vai saiti uz IVN netehnisko kopsavilkumu un projektu ārpus ES kopsavilkums — netehniskā kopsavilkuma ekvivalentu un ziņojumu par ietekmi uz vidi. EIB darbinieki cenšas apmierināt visus pieprasījumus pēc informācijas par jautājumiem un dokumentiem, kas saistīti ar IVN un ziņojumiem par ietekmi uz vidi. EIB iesaka projektu virzītājiem nodrošināt pieeju informācijai savās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

73.

Atbilstīgos gadījumos projekta kopsavilkums ietver vai nu elektronisku versiju, vai saiti uz IVN netehnisko kopsavilkumu un projektu ārpus ES kopsavilkums — netehniskā kopsavilkuma ekvivalentu un ziņojumu par ietekmi uz vidi. EIB darbinieki cenšas apmierināt visus pieprasījumus pēc informācijas par jautājumiem un dokumentiem, kas saistīti ar IVN un ziņojumiem par ietekmi uz vidi. EIB iesaka projektu virzītājiem nodrošināt pieeju informācijai savās tīmekļa vietnēs.

| 74. | Pēc projektu parakstīšanas tie paliek sarakstā līdz brīdim, kad tos publicē Bankas Gada pārskatā. |
| --- | --- |

74.

Pēc projektu parakstīšanas tie paliek sarakstā līdz brīdim, kad tos publicē Bankas Gada pārskatā.

Projektu ietekmes uz vidi novērtējums

EIB politika attiecībā uz oficiālo kārtību, kas plašāk pazīstama kā “Ietekmes uz vidi novērtējums” (IVN), ir īsumā aprakstīta 2004. gada Vides pārskatā (Environmental Statement 2004).

Banka pieprasa, lai visi projekti neatkarīgi no to ieviešanas vietas atbilstu prasībām (pamatprincipiem un praksei), kas noteiktas Eiropas Savienības IVN direktīvā (direktīva 85/337/EEK, kas grozīta ar direktīvu 97/11/EK un 2003/35/EK), ar domājot prasības pēc oficiāla IVN un oficiāla IVN darbības sfēru un formu.

IVN direktīva nosaka, kurām projektu kategorijām nepieciešams IVN, kāda kārtība jāievēro un kādam jābūt novērtējuma saturam. Direktīvas 5. panta 1. punktā noteikts, ka projekta virzītājam jāsniedz kompetentajai iestādei informācija par projekta ietekmi uz vidi. Šī informācija ir noteikta šīs direktīvas IV pielikumā, un tā ietver arī netehnisko kopsavilkumu. Saskaņā ar direktīvas 6. un 9. pantu atbildība par “iesaistītās sabiedrības” informēšanu un viedokļa izzināšanu jāuzņemas valstij, kurā projekts tiks īstenots, un tās kompetentajām iestādēm. Bankas darbinieki pārbauda, vai šīs prasības ir izpildītas, un secinājumu kopsavilkums tiek ietverts ziņojumā EIB Direktoru padomei.

Visiem projektiem, kam nepieciešams IVN, Banka projektu sarakstā iekļauj netehnisko kopsavilkumu (vai saites uz tīmekļa vietni, kur to var izlasīt). Projektiem ārpus ES un pievienošanās procesā esošajās valstīs un ES kandidātvalstīs tiek pievienots ziņojums par ietekmi uz vidi. Banka šos dokumentus pārskata, lai pārliecinātos, ka ietekmei uz vidi ir pievērsta pienācīga uzmanība un ka piedāvātie ietekmes mīkstināšanas un kompensācijas mehānismi un vides apsaimniekošanas plāni un to ieviešana apmierina Bankas prasības.

Organizējot pārrunas ar projekta virzītāju un citām iesaistītajām pusēm un nodrošinot, ka projekts atbilst EIB noteiktajiem standartiem vides jomā, Banka veicina labu IVN praksi.

Aizdevumi finanšu iestādēm

| 75. | Finanšu iestādēm piešķirtie aizdevumi tiek publicēti projektu sarakstā Bankas tīmekļa vietnē. Papildus Banka pēc pieprasījuma sniedz kopsavilkuma datus par finanšu iestādēm izsniegtajiem aizdevumiem, tai skaitā datus, kas sistematizēti pa valstīm un sektoriem. |
| --- | --- |

75.

Finanšu iestādēm piešķirtie aizdevumi tiek publicēti projektu sarakstā Bankas tīmekļa vietnē. Papildus Banka pēc pieprasījuma sniedz kopsavilkuma datus par finanšu iestādēm izsniegtajiem aizdevumiem, tai skaitā datus, kas sistematizēti pa valstīm un sektoriem.

Novērtējuma ziņojumi

| 76. | Operāciju novērtējumu veic ģenerālinspektora nodaļas atsevišķa Operāciju novērtējuma grupa, kas darbojas neatkarīgi no operāciju direktorātiem. Šī grupa gatavo pa tēmām, sektoriem un reģioniem/valstīm EIB finanšu operāciju vēlākus novērtējumus, kas tiek publicēti tīmekļa vietnē pēc to apspriešanas Direktoru padomē. Tiek publicēts arī ikgadējais “Pārskata ziņojums par operāciju novērtējumu” (Operations Evaluation Overview Report) (kopš 2005. gada). |
| --- | --- |

76.

Operāciju novērtējumu veic ģenerālinspektora nodaļas atsevišķa Operāciju novērtējuma grupa, kas darbojas neatkarīgi no operāciju direktorātiem. Šī grupa gatavo pa tēmām, sektoriem un reģioniem/valstīm EIB finanšu operāciju vēlākus novērtējumus, kas tiek publicēti tīmekļa vietnē pēc to apspriešanas Direktoru padomē. Tiek publicēts arī ikgadējais “Pārskata ziņojums par operāciju novērtējumu” (Operations Evaluation Overview Report) (kopš 2005. gada).

Aktuālo projektu rezumējumi

| 77. | Gadījumos, kad par projektiem radusies plaša sabiedrības interese, EIB savā tīmekļa vietnē publicē aktuālā projekta rezumējumu (Topical Project Brief). |
| --- | --- |

77.

Gadījumos, kad par projektiem radusies plaša sabiedrības interese, EIB savā tīmekļa vietnē publicē aktuālā projekta rezumējumu (Topical Project Brief).

Ziņojumi presei

| 78. | EIB publicē ziņojumus presei par jauniem, svarīgiem projektiem, parasti aizdevumu parakstīšanas laikā. |
| --- | --- |

78.

EIB publicē ziņojumus presei par jauniem, svarīgiem projektiem, parasti aizdevumu parakstīšanas laikā.

Informācijas sniegšana pēc pieprasījuma

| 79. | Papildus regulāri publicētajiem projektu kopsavilkumiem Banka sniedz šādu detalizētāku projektu informāciju:






  — | “Pārvaldības komitejas priekšlikumu Direktoru padomei” par projekta finansēšanu:






  — | valsts sektora projektu pieteikumi tiks publicēti, ja vien Direktoru padome nolems tos nepublicēt komerciāli jutīgos gadījumos; |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Papildus regulāri publicētajiem projektu kopsavilkumiem Banka sniedz šādu detalizētāku projektu informāciju:

—

“Pārvaldības komitejas priekšlikumu Direktoru padomei” par projekta finansēšanu:

—

valsts sektora projektu pieteikumi tiks publicēti, ja vien Direktoru padome nolems tos nepublicēt komerciāli jutīgos gadījumos;

| — | privātā sektora projektu informāciju, ko Bankas privātā sektora partneri neatzīst par konfidenciālu, drīkst atklāt; |
| --- | --- |

—

privātā sektora projektu informāciju, ko Bankas privātā sektora partneri neatzīst par konfidenciālu, drīkst atklāt;

| — | informāciju no Bankas ziņojumiem par sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu; |
| --- | --- |

—

informāciju no Bankas ziņojumiem par sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu;

| — | informāciju no Bankas komandéjumu atskaitēm. |
| --- | --- |

—

informāciju no Bankas komandéjumu atskaitēm.

Projektu dokumenti

Katram projektam veidojas sava dokumentācijas un sakaru arhīva mape. Atsevišķi izšķirami svarīgākie projekta mūža cikla posmi, kuros tiek vākta un vērtēta būtiska informācija.

Bankas veiktās projekta izskatīšanas procesā var rasties šādi dokumenti, kam ir svarīga nozīme iekšējā lēmumu pieņemšanas procesā:

| — | Sākotnējais informatīvais ziņojums; |
| --- | --- |

—

Sākotnējais informatīvais ziņojums;

| — | priekšlikums apstiprināt novērtējumu; |
| --- | --- |

—

priekšlikums apstiprināt novērtējumu;

| — | Eiropas Komisijas un ES dalībvalsts(-u) atzinuma pieprasījums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas un ES dalībvalsts(-u) atzinuma pieprasījums;

| — | Eiropas Komisijas atzinums; |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas atzinums;

| — | ES dalībvalsts(-u) atzinums; |
| --- | --- |

—

ES dalībvalsts(-u) atzinums;

| — | priekšlikums uzsākt pārrunas par operāciju, ņemot vērā arī dažādu EIB struktūru atzinumus; |
| --- | --- |

—

priekšlikums uzsākt pārrunas par operāciju, ņemot vērā arī dažādu EIB struktūru atzinumus;

| — | Pārvaldības komitejas priekšlikums Direktoru padomei par projekta finansēšanu; |
| --- | --- |

—

Pārvaldības komitejas priekšlikums Direktoru padomei par projekta finansēšanu;

| — | projekta virzītāja oficiālais finansējuma pieprasījums; |
| --- | --- |

—

projekta virzītāja oficiālais finansējuma pieprasījums;

| — | finanšu līgums. |
| --- | --- |

—

finanšu līgums.

Informācija par līdzekļu piesaistes operācijām

Informācijas izplatīšana saskaņā ar vispārējo kārtību

| 80. | Informācija par EIB īstenoto pieeju līdzekļu piesaistīšanas operācijām ir apskatīta Bankas Korporatīvajā darbības plānā, kurā norādīts arī paredzamais finansēšanas apjoms. |
| --- | --- |

80.

Informācija par EIB īstenoto pieeju līdzekļu piesaistīšanas operācijām ir apskatīta Bankas Korporatīvajā darbības plānā, kurā norādīts arī paredzamais finansēšanas apjoms.

| 81. | EIB jāievēro likumdošanas akti, kas ir spēkā tirgos, kur tiek piedāvāti tās vērtspapīri. Jurisdikcijās, kur EIB darbojas, bieži ir spēkā diskriminācijas ierobežojumi attiecībā uz tādas informācijas publiskošanu par finanšu darbību, kas sniegtu kādam negodīgas priekšrocības konkurences tirgū. Kopumā EIB cenšas nodrošināt to, ka informācija par šādiem jautājumiem tiek atklāta vienlaicīgi, izmantojot atbilstīgus un oficiāli atzītus sakaru kanālus, kā arī savu tīmekļa vietni. Informāciju par EIB īstenoto līdzekļu piesaisti regulāri sniedz arī finanšu starpnieki. |
| --- | --- |

81.

EIB jāievēro likumdošanas akti, kas ir spēkā tirgos, kur tiek piedāvāti tās vērtspapīri. Jurisdikcijās, kur EIB darbojas, bieži ir spēkā diskriminācijas ierobežojumi attiecībā uz tādas informācijas publiskošanu par finanšu darbību, kas sniegtu kādam negodīgas priekšrocības konkurences tirgū. Kopumā EIB cenšas nodrošināt to, ka informācija par šādiem jautājumiem tiek atklāta vienlaicīgi, izmantojot atbilstīgus un oficiāli atzītus sakaru kanālus, kā arī savu tīmekļa vietni. Informāciju par EIB īstenoto līdzekļu piesaisti regulāri sniedz arī finanšu starpnieki.

| 82. | Galvenie sakaru kanāli informācijas sniegšanai par līdzekļu piesaistes operācijām:






  — | svarīgākie finanšu ziņu dienesti, jo sevišķi Bloomberg un Reuters, Bankas tīmekļa vietne un Reglamentētās informācijas dienests (Regulatory Information Service), nodrošina plašu informācijas klāstu par EIB darbību kapitāla tirgos; |
| --- | --- | --- |

82.

Galvenie sakaru kanāli informācijas sniegšanai par līdzekļu piesaistes operācijām:

—

svarīgākie finanšu ziņu dienesti, jo sevišķi Bloomberg un Reuters, Bankas tīmekļa vietne un Reglamentētās informācijas dienests (Regulatory Information Service), nodrošina plašu informācijas klāstu par EIB darbību kapitāla tirgos;

| — | Bankas tīmekļa vietnes kapitāla tirgiem veltītajā sadaļā galvenokārt apskatīta Bankas līdzekļu piesaistīšanas darbība. Šīs tīmekļa vietnes daļas sniedz informāciju par EIB veikto līdzekļu piesaisti, kā arī informāciju saistībā ar svarīgākajiem līdzekļu piesaistes operāciju aspektiem, ieskaitot emisiju tabulas un saites uz piedāvājuma aprakstu un parāda vērtspapīru programmām; |
| --- | --- |

—

Bankas tīmekļa vietnes kapitāla tirgiem veltītajā sadaļā galvenokārt apskatīta Bankas līdzekļu piesaistīšanas darbība. Šīs tīmekļa vietnes daļas sniedz informāciju par EIB veikto līdzekļu piesaisti, kā arī informāciju saistībā ar svarīgākajiem līdzekļu piesaistes operāciju aspektiem, ieskaitot emisiju tabulas un saites uz piedāvājuma aprakstu un parāda vērtspapīru programmām;

| — | sistematizēti reglamentējošie dokumenti, kas ir pieejami sabiedrībai; |
| --- | --- |

—

sistematizēti reglamentējošie dokumenti, kas ir pieejami sabiedrībai;

| — | EIB grupas Gada pārskats, kurā ietilpst Finanšu pārskats, kas sniedz gada pārskatu par līdzekļu piesaistes darījumiem, kases un likviditātes pārvaldību. Gada pārskata dokumenti ietver statistikas pielikumu, kas satur kapitāla tirgos realizēto obligāciju sarakstu; |
| --- | --- |

—

EIB grupas Gada pārskats, kurā ietilpst Finanšu pārskats, kas sniedz gada pārskatu par līdzekļu piesaistes darījumiem, kases un likviditātes pārvaldību. Gada pārskata dokumenti ietver statistikas pielikumu, kas satur kapitāla tirgos realizēto obligāciju sarakstu;

| — | prezentāciju dokumenti; |
| --- | --- |

—

prezentāciju dokumenti;

| — | periodiski biļeteni investoriem; |
| --- | --- |

—

periodiski biļeteni investoriem;

| — | ziņojumi presei par līdzekļu piesaistes darījumiem, kas tiek uzskatīti par īpaši nozīmīgiem vai atbilst publiskošanas prasībām; |
| --- | --- |

—

ziņojumi presei par līdzekļu piesaistes darījumiem, kas tiek uzskatīti par īpaši nozīmīgiem vai atbilst publiskošanas prasībām;

| — | citi specializēti informatīvie materiāli par Bankas darbību kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

—

citi specializēti informatīvie materiāli par Bankas darbību kapitāla tirgos.

| 83. | EIB uztur arī tiešus sakarus ar investoru kopienas sektoriem sanāksmēs (ieskaitot izbraukuma prezentācijas, telekonferences un konferences). |
| --- | --- |

83.

EIB uztur arī tiešus sakarus ar investoru kopienas sektoriem sanāksmēs (ieskaitot izbraukuma prezentācijas, telekonferences un konferences).

| 84. | Informācijas pieprasījumi par Bankas darbību kapitāla tirgos jāiesniedz Investoru attiecību nodaļā (investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Informācijas pieprasījumi par Bankas darbību kapitāla tirgos jāiesniedz Investoru attiecību nodaļā (investor.relations@eib.org).

Informācijas sniegšana pēc pieprasījuma

| 85. | Dokumentācija (piedāvājumu apskati, prospekti un/vai programmas) atklātām obligāciju emisijām ir pieejama pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

85.

Dokumentācija (piedāvājumu apskati, prospekti un/vai programmas) atklātām obligāciju emisijām ir pieejama pēc pieprasījuma.

Informācijas pieprasījumu apstrādāšanas kārtība

| 86. | Bankas noteiktā kārtība, kā apstrādāt sabiedrības pārstāvju iesniegto informācijas pieprasījumu, ir šāda: |
| --- | --- |

86.

Bankas noteiktā kārtība, kā apstrādāt sabiedrības pārstāvju iesniegto informācijas pieprasījumu, ir šāda:

Pieteikumi

| 87. | Pieteikumus informācijas piekļuvei var iesniegt jebkurā rakstiskā formā vai mutiski. Tie jāadresē EIB Sakaru un informācijas nodaļai vai jāsūta uz info@eib.org. Tos var sūtīt arī Bankas ārējiem birojiem, kas tos pārsūtīs Sakaru un informācijas nodaļai galvenajā mītnē Luksemburgā. |
| --- | --- |

87.

Pieteikumus informācijas piekļuvei var iesniegt jebkurā rakstiskā formā vai mutiski. Tie jāadresē EIB Sakaru un informācijas nodaļai vai jāsūta uz info@eib.org. Tos var sūtīt arī Bankas ārējiem birojiem, kas tos pārsūtīs Sakaru un informācijas nodaļai galvenajā mītnē Luksemburgā.

| 88. | Pieteikuma iesniedzējam nav obligāti jānorāda pieteikuma iemesls. |
| --- | --- |

88.

Pieteikuma iesniedzējam nav obligāti jānorāda pieteikuma iemesls.

Pieteikumu izskatīšana

| 89. | Pieteikumi parasti tiek apstrādāti EIB Informācijas centrā, un atbildes uz tiem tiek sniegtas nekavējoties un vienmēr ne vēlāk kā 20 darba dienu laikā kopš to saņemšanas brīža. |
| --- | --- |

89.

Pieteikumi parasti tiek apstrādāti EIB Informācijas centrā, un atbildes uz tiem tiek sniegtas nekavējoties un vienmēr ne vēlāk kā 20 darba dienu laikā kopš to saņemšanas brīža.

| 90. | Ja pieteikums nav precīzi formulēts vai nav iespējams noteikt nepieciešamo dokumentu vai informāciju, EIB darbinieki lūdz pieteikuma iesniedzēju izskaidrot pieteikumā minēto lūgumu. |
| --- | --- |

90.

Ja pieteikums nav precīzi formulēts vai nav iespējams noteikt nepieciešamo dokumentu vai informāciju, EIB darbinieki lūdz pieteikuma iesniedzēju izskaidrot pieteikumā minēto lūgumu.

| 91. | Gadījumā, ja pieteikums tiek nogādāts nepareizajai personai Bankā, darbinieks, kas to saņēmis, nekavējoties pārsūta to atbildīgajai nodaļai. |
| --- | --- |

91.

Gadījumā, ja pieteikums tiek nogādāts nepareizajai personai Bankā, darbinieks, kas to saņēmis, nekavējoties pārsūta to atbildīgajai nodaļai.

| 92. | Ja mutiski izteikts jautājums ir pārāk sarežģīts vai plašs, lai to varētu apstrādāt, darbinieks lūdz informācijas pieprasītājam formulēt savu pieprasījumu rakstiski. |
| --- | --- |

92.

Ja mutiski izteikts jautājums ir pārāk sarežģīts vai plašs, lai to varētu apstrādāt, darbinieks lūdz informācijas pieprasītājam formulēt savu pieprasījumu rakstiski.

| 93. | Ja Banka vai kāda trešā puse informāciju ir jau publiskojusi, EIB darbinieks informē pieteikuma iesniedzēju par to, kā iegūt pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

93.

Ja Banka vai kāda trešā puse informāciju ir jau publiskojusi, EIB darbinieks informē pieteikuma iesniedzēju par to, kā iegūt pieprasīto informāciju.

| 94. | Gadījumos, kad izvirzītā(-o) jautājuma(-u) sarežģītības dēļ atbildi nav iespējams sniegt noteiktajā termiņā, darbinieks par to nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju ne vēlāk kā 10 darba dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas. Šajā paziņojumā ir norādīts nodaļas nosaukums un tā darbinieka vārds, kas gatavo atbildi. |
| --- | --- |

94.

Gadījumos, kad izvirzītā(-o) jautājuma(-u) sarežģītības dēļ atbildi nav iespējams sniegt noteiktajā termiņā, darbinieks par to nekavējoties informē pieteikuma iesniedzēju ne vēlāk kā 10 darba dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas. Šajā paziņojumā ir norādīts nodaļas nosaukums un tā darbinieka vārds, kas gatavo atbildi.

| 95. | Uz sarežģītiem jautājumiem atbilde tiek sniegta ne vēlāk kā 40 darba dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

95.

Uz sarežģītiem jautājumiem atbilde tiek sniegta ne vēlāk kā 40 darba dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas.

| 96. | Ja konfidencialitātes dēļ darbinieki nav tiesīgi pilnībā vai daļēji izpaust pieprasīto informāciju, tie sniedz pamatojumu, kāpēc šāda informācija netiek sniegta, un informē pieteikuma iesniedzēju par viņa tiesībām iesniegt atkārtotu pieteikumu (sk. tālāk). |
| --- | --- |

96.

Ja konfidencialitātes dēļ darbinieki nav tiesīgi pilnībā vai daļēji izpaust pieprasīto informāciju, tie sniedz pamatojumu, kāpēc šāda informācija netiek sniegta, un informē pieteikuma iesniedzēju par viņa tiesībām iesniegt atkārtotu pieteikumu (sk. tālāk).

| 97. | Informācija tiek sniegta pieejamajā versijā un formātā vai, ja iespējams, pieprasījuma iesniedzējam vajadzīgajā formātā. |
| --- | --- |

97.

Informācija tiek sniegta pieejamajā versijā un formātā vai, ja iespējams, pieprasījuma iesniedzējam vajadzīgajā formātā.

| 98. | Darbiniekiem pēc iespējas nodrošina, ka sabiedrības pārstāvjiem, kas iesnieguši pieteikumu kādā no oficiālajām ES valodām, atbilde tiek sniegta tajā pašā valodā. |
| --- | --- |

98.

Darbiniekiem pēc iespējas nodrošina, ka sabiedrības pārstāvjiem, kas iesnieguši pieteikumu kādā no oficiālajām ES valodām, atbilde tiek sniegta tajā pašā valodā.

| 99. | Pieteikuma iesniedzējam var tikt piestādīts rēķins par izmaksām, kas radušās saistībā ar dokumentu pieejamības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

99.

Pieteikuma iesniedzējam var tikt piestādīts rēķins par izmaksām, kas radušās saistībā ar dokumentu pieejamības nodrošināšanu.

| 100. | Darbinieki nesūta atbildi trešām pusēm, ja personas, kas iesniegušas pieteikumu, nav par to informētas. |
| --- | --- |

100.

Darbinieki nesūta atbildi trešām pusēm, ja personas, kas iesniegušas pieteikumu, nav par to informētas.

| 101. | Banka patur tiesības neatbildēt uz pieteikumiem, kas ir acīmredzami neloģiski. |
| --- | --- |

101.

Banka patur tiesības neatbildēt uz pieteikumiem, kas ir acīmredzami neloģiski.

Atkārtoti pieteikumi

| 102. | Gadījumos, kad Banka pilnībā vai daļēji atteikusies sniegt informāciju vai nav spējusi to sniegt noteiktajā laika periodā, pieteikuma iesniedzējs 20 darba dienu laikā pēc Bankas atbildes saņemšanas var iesniegt atkārtotu pieteikumu. |
| --- | --- |

102.

Gadījumos, kad Banka pilnībā vai daļēji atteikusies sniegt informāciju vai nav spējusi to sniegt noteiktajā laika periodā, pieteikuma iesniedzējs 20 darba dienu laikā pēc Bankas atbildes saņemšanas var iesniegt atkārtotu pieteikumu.

| 103. | Banka apstrādā atkārtotu pieteikumu pēc iespējas drīzāk un sniedz uz to atbildi ne vēlāk kā 15 darba dienu laikā pēc tā saņemšanas. Ārkārtas gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti sarežģītu dokumentu vai jautājumu, atbildes sniegšanas termiņu var pagarināt uz vēl 15 darba dienām, par to iepriekš informējot pieteikuma iesniedzēju un izskaidrojot kavēšanās iemeslus. |
| --- | --- |

103.

Banka apstrādā atkārtotu pieteikumu pēc iespējas drīzāk un sniedz uz to atbildi ne vēlāk kā 15 darba dienu laikā pēc tā saņemšanas. Ārkārtas gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti sarežģītu dokumentu vai jautājumu, atbildes sniegšanas termiņu var pagarināt uz vēl 15 darba dienām, par to iepriekš informējot pieteikuma iesniedzēju un izskaidrojot kavēšanās iemeslus.

Sūdzības

| 104. | Gadījumos, kad pēc atkārtota pieteikuma tiek pilnībā vai daļēji atteikts sniegt informāciju, Banka informē pieteikuma iesniedzēju par iespējamiem risinājumiem, respektīvi, tiesībām iesniegt sūdzību kārtībā, kas aprakstīta sadaļā “Sūdzību iesniegšanas kārtība”. |
| --- | --- |

104.

Gadījumos, kad pēc atkārtota pieteikuma tiek pilnībā vai daļēji atteikts sniegt informāciju, Banka informē pieteikuma iesniedzēju par iespējamiem risinājumiem, respektīvi, tiesībām iesniegt sūdzību kārtībā, kas aprakstīta sadaļā “Sūdzību iesniegšanas kārtība”.

| 105. | Sūdzību iesniegšanas kārtība attiecas arī uz gadījumiem, kad Banka nav atbildējusi noteiktajā termiņā vai persona uzskata, ka atbilde nav apmierinoša. |
| --- | --- |

105.

Sūdzību iesniegšanas kārtība attiecas arī uz gadījumiem, kad Banka nav atbildējusi noteiktajā termiņā vai persona uzskata, ka atbilde nav apmierinoša.

Sūdzību iesniegšanas nosacījumi

| 106. | Sabiedrības pārstāvji, kas uzskata, ka EIB darbinieki nav atbildējuši uz informācijas pieprasījumu saskaņā ar Bankas oficiāli pieņemtajām normām un kārtību, var iesniegt oficiālu sūdzību EIB ģenerālsekretāram. Sūdzības iesniedzamas rakstiski 20 darba dienu laikā pēc atbildes rakstiskas saņemšanas, kas ir sūdzības iemesls. Banka sūdzības saņemšanu apstiprina nekavējoties, un ģenerālsekretāra atbilde tiek sniegta ne vēlāk kā 20 darba dienu laikā pēc sūdzības saņemšanas. |
| --- | --- |

106.

Sabiedrības pārstāvji, kas uzskata, ka EIB darbinieki nav atbildējuši uz informācijas pieprasījumu saskaņā ar Bankas oficiāli pieņemtajām normām un kārtību, var iesniegt oficiālu sūdzību EIB ģenerālsekretāram. Sūdzības iesniedzamas rakstiski 20 darba dienu laikā pēc atbildes rakstiskas saņemšanas, kas ir sūdzības iemesls. Banka sūdzības saņemšanu apstiprina nekavējoties, un ģenerālsekretāra atbilde tiek sniegta ne vēlāk kā 20 darba dienu laikā pēc sūdzības saņemšanas.

| 107. | Saskaņā ar EK līguma 195. pantu ES pilsoņi vai fiziskas vai juridiskas personas, kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir ES dalībvalstī, ir tiesīgi iesniegt sūdzības arī Eiropas ombudam (10). Ombuda birojs izveidots, lai izskatītu sūdzības par sliktas administrācijas praksi ES iestādēs un struktūrās, un tas ir tieši pakļauts Eiropas Parlamentam. |
| --- | --- |

107.

Saskaņā ar EK līguma 195. pantu ES pilsoņi vai fiziskas vai juridiskas personas, kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir ES dalībvalstī, ir tiesīgi iesniegt sūdzības arī Eiropas ombudam (10). Ombuda birojs izveidots, lai izskatītu sūdzības par sliktas administrācijas praksi ES iestādēs un struktūrās, un tas ir tieši pakļauts Eiropas Parlamentam.

| 108. | Gadījumos, kad pilsoņi vai pastāvīgie iedzīvotāji no valstīm ārpus ES vēlas sūdzēties par EIB rīcībā esošās informācijas neizpaušanu un ja to gadījumus neizskata Eiropas ombuds, sūdzību var iesniegt Bankas ģenerālinspektoram (11). Veicot savus pienākumus, ģenerālinspektors darbojas neatkarīgi no Bankas vadības. Viņa ziņojumi tiek nosūtīti neatkarīgajai EIB Revīzijas komitejai, un vienlaicīgi tie tiek nosūtīti arī vadībai. |
| --- | --- |

108.

Gadījumos, kad pilsoņi vai pastāvīgie iedzīvotāji no valstīm ārpus ES vēlas sūdzēties par EIB rīcībā esošās informācijas neizpaušanu un ja to gadījumus neizskata Eiropas ombuds, sūdzību var iesniegt Bankas ģenerālinspektoram (11). Veicot savus pienākumus, ģenerālinspektors darbojas neatkarīgi no Bankas vadības. Viņa ziņojumi tiek nosūtīti neatkarīgajai EIB Revīzijas komitejai, un vienlaicīgi tie tiek nosūtīti arī vadībai.

Image

Informācijas avoti

| 109. | Brīvi pieejamos EIB dokumentus drīkst atveidot, ja:






  — | tiek norādīts to avots un publicēšanas datums; |
| --- | --- | --- |

109.

Brīvi pieejamos EIB dokumentus drīkst atveidot, ja:

—

tiek norādīts to avots un publicēšanas datums;

| — | tajos sniegtā informācija netiek izmainīta; |
| --- | --- |

—

tajos sniegtā informācija netiek izmainīta;

| — | tajos sniegtā informācija netiek izmantota komerciāliem nolūkiem (kam būtu nepieciešama EIB piekrišana); |
| --- | --- |

—

tajos sniegtā informācija netiek izmantota komerciāliem nolūkiem (kam būtu nepieciešama EIB piekrišana);

| — | tiek ievērotas trešo pušu autortiesības. |
| --- | --- |

—

tiek ievērotas trešo pušu autortiesības.

| 110. | Atsevišķi Bankas reglamentējošie dokumenti un lēmumi tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

110.

Atsevišķi Bankas reglamentējošie dokumenti un lēmumi tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tīmekļa vietne

| 111. | EIB tīmekļa vietne ir galvenā informācijas izplatīšanas platforma, kas satur informāciju par Bankas lomu un darbību. Tā ir svarīgākais oficiālais informācijas avots par Banku. |
| --- | --- |

111.

EIB tīmekļa vietne ir galvenā informācijas izplatīšanas platforma, kas satur informāciju par Bankas lomu un darbību. Tā ir svarīgākais oficiālais informācijas avots par Banku.

| 112. | Visi EIB publicētie dokumenti tiek vai nu ievietoti vai norādīti saraksta veidā tās tīmekļa vietnē. Šī tīmekļa vietne satur pilnu informācijas klāstu par Bankas pārvaldību un pārredzamību, lēmumu pieņemšanas struktūru, kā arī informāciju par aizdevumu un līdzekļu piesaistes darījumiem. |
| --- | --- |

112.

Visi EIB publicētie dokumenti tiek vai nu ievietoti vai norādīti saraksta veidā tās tīmekļa vietnē. Šī tīmekļa vietne satur pilnu informācijas klāstu par Bankas pārvaldību un pārredzamību, lēmumu pieņemšanas struktūru, kā arī informāciju par aizdevumu un līdzekļu piesaistes darījumiem.

| 113. | Banka turpina uzlabot tīmekļa vietnes saturu un piedāvātās iespējas, lai nodrošinātu ātru un vieglu pieeju tās rīcībā esošajai informācijai. Šī tīmekļa vietne šobrīd ir pieejama angļu, franču un vācu valodā. |
| --- | --- |

113.

Banka turpina uzlabot tīmekļa vietnes saturu un piedāvātās iespējas, lai nodrošinātu ātru un vieglu pieeju tās rīcībā esošajai informācijai. Šī tīmekļa vietne šobrīd ir pieejama angļu, franču un vācu valodā.

| 114. | Bankas tīmekļa vietnes sadaļas veltītas atsevišķiem aizdevumu un līdzekļu piesaistes uzdevumiem vai citiem EIB darbības sektoriem. Sadaļās sniegta informācija par EIB darbību:






  — | pievienošanās procesā esošās valstīs; |
| --- | --- | --- |

114.

Bankas tīmekļa vietnes sadaļas veltītas atsevišķiem aizdevumu un līdzekļu piesaistes uzdevumiem vai citiem EIB darbības sektoriem. Sadaļās sniegta informācija par EIB darbību:

—

pievienošanās procesā esošās valstīs;

| — | Vidusjūras reģiona partnervalstīs; |
| --- | --- |

—

Vidusjūras reģiona partnervalstīs;

| — | Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona valstīs; |
| --- | --- |

—

Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona valstīs;

| — | ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā;

| — | JASPERS atbalstam; |
| --- | --- |

—

JASPERS atbalstam;

| — | iniciatīvas “Jauninājumi 2010” atbalstam; |
| --- | --- |

—

iniciatīvas “Jauninājumi 2010” atbalstam;

| — | cilvēkresursu jomā; |
| --- | --- |

—

cilvēkresursu jomā;

| — | TEN (Viseiropas tīklu) atbalstam; |
| --- | --- |

—

TEN (Viseiropas tīklu) atbalstam;

| — | vides jomā; |
| --- | --- |

—

vides jomā;

| — | kapitāla tirgos; |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgos;

| — | vakanču aizpildīšanā (aktuāla informācija par iespējām strādāt EIB); |
| --- | --- |

—

vakanču aizpildīšanā (aktuāla informācija par iespējām strādāt EIB);

| — | ekonomikas un finanšu pētījumu veikšanā, nodrošinot pieeju pētījumu dokumentiem. |
| --- | --- |

—

ekonomikas un finanšu pētījumu veikšanā, nodrošinot pieeju pētījumu dokumentiem.

| 115. | EIB tīmekļa vietnei var arī piekļūt, izmantojot Eiropas Savienības servera portāla vietni (http://www.europa.eu) un saites uz to ir norādītas daudzās tīmekļa vietnēs, kas veltītas ES jautājumiem, kā arī lielākajās interneta meklētājprogrammās. |
| --- | --- |

115.

EIB tīmekļa vietnei var arī piekļūt, izmantojot Eiropas Savienības servera portāla vietni (http://www.europa.eu) un saites uz to ir norādītas daudzās tīmekļa vietnēs, kas veltītas ES jautājumiem, kā arī lielākajās interneta meklētājprogrammās.

Informācijas centrs

| 116. | Informācijas centram (info@eib.org) var sūtīt visus informācijas vai dokumentu pieprasījumus vai jebkāda veida jautājumus par EIB lomu un darbību. Ar Informācijas centra darbiniekiem var sazināties arī pa tālruni — sk. tālāk kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

116.

Informācijas centram (info@eib.org) var sūtīt visus informācijas vai dokumentu pieprasījumus vai jebkāda veida jautājumus par EIB lomu un darbību. Ar Informācijas centra darbiniekiem var sazināties arī pa tālruni — sk. tālāk kontaktinformāciju.

Attiecības ar presi un citiem plašsaziņas līdzekļiem

| 117. | Par attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem ir atbildīga Sakaru un informācijas nodaļas Plašsaziņas līdzekļu nodaļa. Kapitāla tirgu nodaļas Investoru attiecību nodaļa ir atbildīga par attiecībām ar specializētās kapitāla tirgus preses pārstāvjiem. |
| --- | --- |

117.

Par attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem ir atbildīga Sakaru un informācijas nodaļas Plašsaziņas līdzekļu nodaļa. Kapitāla tirgu nodaļas Investoru attiecību nodaļa ir atbildīga par attiecībām ar specializētās kapitāla tirgus preses pārstāvjiem.

| 118. | Tiek organizēti šādi preses pasākumi:






  — | preses konferences, ko organizē Banka, ieskaitot ikgadējās preses konferences Luksemburgā un Briselē (februārī), kur tiek prezentēti Bankas darbības rezultāti iepriekšējā finanšu gadā, un preses konferenci (ja tāda ir nepieciešama) pēc Valdes gada sanāksmes (jūnijā); |
| --- | --- | --- |

118.

Tiek organizēti šādi preses pasākumi:

—

preses konferences, ko organizē Banka, ieskaitot ikgadējās preses konferences Luksemburgā un Briselē (februārī), kur tiek prezentēti Bankas darbības rezultāti iepriekšējā finanšu gadā, un preses konferenci (ja tāda ir nepieciešama) pēc Valdes gada sanāksmes (jūnijā);

| — | sakari ar presi, kas ietver dažādus pasākumus, sākot no brīfingiem un intervijām līdz īpaši organizētām sanāksmēm saistībā ar kādu jautājumu; |
| --- | --- |

—

sakari ar presi, kas ietver dažādus pasākumus, sākot no brīfingiem un intervijām līdz īpaši organizētām sanāksmēm saistībā ar kādu jautājumu;

| — | ziņojumi presei, galvenokārt par nozīmīgiem parakstītiem aizdevumiem. Tāpat ziņojumu tēmas ietver vērienīgas līdzekļu piesaistīšanas operācijas, jaunas ES politikas iniciatīvas, kurās iesaistīta Banka, un jauna kandidāta iecelšana amatā kādā no EIB lēmējiestādēm vai augstākā līmeņa vadītāja amatā. Ziņojumi presei tiek ievietoti EIB tīmekļa vietnē un izsūtīti tiem, kas reģistrējušies preses ziņojumu saņēmēju sarakstā; |
| --- | --- |

—

ziņojumi presei, galvenokārt par nozīmīgiem parakstītiem aizdevumiem. Tāpat ziņojumu tēmas ietver vērienīgas līdzekļu piesaistīšanas operācijas, jaunas ES politikas iniciatīvas, kurās iesaistīta Banka, un jauna kandidāta iecelšana amatā kādā no EIB lēmējiestādēm vai augstākā līmeņa vadītāja amatā. Ziņojumi presei tiek ievietoti EIB tīmekļa vietnē un izsūtīti tiem, kas reģistrējušies preses ziņojumu saņēmēju sarakstā;

| — | raksti publicēšanai par specializētām tēmām; |
| --- | --- |

—

raksti publicēšanai par specializētām tēmām;

| — | korporatīvie un uz tirgu orientētie sludinājumi — noteiktās sfērās. |
| --- | --- |

—

korporatīvie un uz tirgu orientētie sludinājumi — noteiktās sfērās.

Attiecības ar pilsonisko sabiedrību

| 119. | Sakaru un informācijas nodaļas Pilsoniskās sabiedrības nodaļas uzdevums ir uzturēt attiecības ar sabiedrību, ieskaitot sakarus ar nevalstiskajām organizācijām (NVO) un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO). Sakaru un informācijas nodaļa darbojas kā starpnieks starp Banku un pilsonisko sabiedrību, it īpaši koordinējot atbilžu sniegšanu uz jautājumiem un informācijas pieprasījumiem un organizējot sanāksmes un seminārus ieinteresētajām organizācijām. Nodaļas pasākumi ir minēti nākamajās rindkopās. |
| --- | --- |

119.

Sakaru un informācijas nodaļas Pilsoniskās sabiedrības nodaļas uzdevums ir uzturēt attiecības ar sabiedrību, ieskaitot sakarus ar nevalstiskajām organizācijām (NVO) un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO). Sakaru un informācijas nodaļa darbojas kā starpnieks starp Banku un pilsonisko sabiedrību, it īpaši koordinējot atbilžu sniegšanu uz jautājumiem un informācijas pieprasījumiem un organizējot sanāksmes un seminārus ieinteresētajām organizācijām. Nodaļas pasākumi ir minēti nākamajās rindkopās.

| 120. | Regulāri semināri. EIB organizē seminārus pilsoniskās sabiedrības organizācijām par tēmām, kas izraisījušas plašu interesi, parasti divas reizes gadā, galvenokārt reģionālā līmenī, ES valstīs un ārpus tām. Par semināriem pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiek paziņots, publicējot informāciju Bankas tīmekļa vietnē un nosūtot e-pasta vēstules ieinteresētajiem adresātiem. Semināru darba kārtība tiek sastādīta sadarbībā ar ieinteresētajām PSO. |
| --- | --- |

120.

Regulāri semināri. EIB organizē seminārus pilsoniskās sabiedrības organizācijām par tēmām, kas izraisījušas plašu interesi, parasti divas reizes gadā, galvenokārt reģionālā līmenī, ES valstīs un ārpus tām. Par semināriem pilsoniskās sabiedrības organizācijām tiek paziņots, publicējot informāciju Bankas tīmekļa vietnē un nosūtot e-pasta vēstules ieinteresētajiem adresātiem. Semināru darba kārtība tiek sastādīta sadarbībā ar ieinteresētajām PSO.

| 121. | Vietēja un reģionāla līmeņa saziņa. Bankas darbinieki uztur saraksti un organizē tikšanās ar vietējām PSO, jo sevišķi gadījumos, kad par kādu no EIB finansētajiem projektiem radusies īpaša sabiedrības interese. Atbilstīgos gadījumos arī EIB darbinieki piedalās šajās tikšanās reizēs, kurās Pilsoniskās sabiedrības nodaļai ir koordinatora un veicinātāja loma. |
| --- | --- |

121.

Vietēja un reģionāla līmeņa saziņa. Bankas darbinieki uztur saraksti un organizē tikšanās ar vietējām PSO, jo sevišķi gadījumos, kad par kādu no EIB finansētajiem projektiem radusies īpaša sabiedrības interese. Atbilstīgos gadījumos arī EIB darbinieki piedalās šajās tikšanās reizēs, kurās Pilsoniskās sabiedrības nodaļai ir koordinatora un veicinātāja loma.

| 122. | Citi pasākumi. PSO organizētos pasākumos piedalās arī EIB darbinieki. |
| --- | --- |

122.

Citi pasākumi. PSO organizētos pasākumos piedalās arī EIB darbinieki.

Konferences un izstādes

| 123. | Tālāk uzskaitīti svarīgākie pasākumi.






  — | Augstākā līmeņa vadītāju runas un ziņojumi tiek publicēti EIB tīmekļa vietnē. |
| --- | --- | --- |

123.

Tālāk uzskaitīti svarīgākie pasākumi.

—

Augstākā līmeņa vadītāju runas un ziņojumi tiek publicēti EIB tīmekļa vietnē.

| — | Banka organizē daudz ārēju konferenču un pasākumu, kā arī piedalās konferencēs un pasākumos, ko organizē trešās puses. |
| --- | --- |

—

Banka organizē daudz ārēju konferenču un pasākumu, kā arī piedalās konferencēs un pasākumos, ko organizē trešās puses.

| — | Ikgadējais EIB forums un citas īpaši organizētas konferences pulcē speciālistus, lai pārrunātu Eiropai svarīgus jautājumus. |
| --- | --- |

—

Ikgadējais EIB forums un citas īpaši organizētas konferences pulcē speciālistus, lai pārrunātu Eiropai svarīgus jautājumus.

| — | EIB organizē seminārus, apaļā galda sanāksmes un seminārus ar ieinteresētajām personām par tēmām, kas nozīmīgas visām iesaistītajām pusēm, tai skaitā darījumu partneriem. |
| --- | --- |

—

EIB organizē seminārus, apaļā galda sanāksmes un seminārus ar ieinteresētajām personām par tēmām, kas nozīmīgas visām iesaistītajām pusēm, tai skaitā darījumu partneriem.

| — | EIB darbinieki piedalās ārējos pasākumos, lai veicinātu profesionāla līmeņa diskusijas par Bankai interesējošām tēmām. |
| --- | --- |

—

EIB darbinieki piedalās ārējos pasākumos, lai veicinātu profesionāla līmeņa diskusijas par Bankai interesējošām tēmām.

| — | EIB darbinieki vada prezentācijas apmeklētāju grupām, kam ir politiska, profesionāla vai akadēmiska rakstura interese par Bankas lomu un darbību. |
| --- | --- |

—

EIB darbinieki vada prezentācijas apmeklētāju grupām, kam ir politiska, profesionāla vai akadēmiska rakstura interese par Bankas lomu un darbību.

| — | EIB regulāri piedalās lielākajās konferencēs, gadatirgos un izstādēs par tēmām, kas ir Bankas interešu lokā, īpaši tādās, kuru mērķis ir izveidot vai uzlabot attiecības ar, piemēram, banku sektora dalībniekiem, valsts un privātā sektora ekonomikas dalībniekiem, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem, kā arī tādos pasākumos kā karjeras dienas, kas sniedz iespēju sazināties ar potenciālajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

—

EIB regulāri piedalās lielākajās konferencēs, gadatirgos un izstādēs par tēmām, kas ir Bankas interešu lokā, īpaši tādās, kuru mērķis ir izveidot vai uzlabot attiecības ar, piemēram, banku sektora dalībniekiem, valsts un privātā sektora ekonomikas dalībniekiem, pilsonisko sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem, kā arī tādos pasākumos kā karjeras dienas, kas sniedz iespēju sazināties ar potenciālajiem darbiniekiem.

Audiovizuālie materiāli un bibliotēka

| 124. | Banka nodrošina šādus materiālus un aprīkojumu:






  — | Videofilmas, kurās skaidrota EIB loma un darbības jomas, var brīvi izmantot profesionāliem nolūkiem, tās pieejamas VHS PAL un BETACAM standarta formātā; |
| --- | --- | --- |

124.

Banka nodrošina šādus materiālus un aprīkojumu:

—

Videofilmas, kurās skaidrota EIB loma un darbības jomas, var brīvi izmantot profesionāliem nolūkiem, tās pieejamas VHS PAL un BETACAM standarta formātā;

| — | EIB ir izveidojusi nelielu filmu bibliotēku profesionālam lietojumam. Tajā pieejami filmu materiālu apkopojumi, kas ilustrē EIB darbības aspektus un lēmumu pieņemšanas struktūru; |
| --- | --- |

—

EIB ir izveidojusi nelielu filmu bibliotēku profesionālam lietojumam. Tajā pieejami filmu materiālu apkopojumi, kas ilustrē EIB darbības aspektus un lēmumu pieņemšanas struktūru;

| — | EIB ir neliela fotogrāfiju bibliotēka, kurā atspoguļoti fakti par EIB darbību un personībām, ko trešās puses var apskatīt pēc pieprasījuma; |
| --- | --- |

—

EIB ir neliela fotogrāfiju bibliotēka, kurā atspoguļoti fakti par EIB darbību un personībām, ko trešās puses var apskatīt pēc pieprasījuma;

| — | EIB var piedāvāt saviem bibliotēkas resursiem ierobežotu pieeju. Tas galvenokārt attiecas uz tādiem elementiem kā oficiālo EIB tekstu krājums un darbu par EIB bibliogrāfiskā izlase. Bibliotēkas resursus iespējams izmantot, iepriekš pierakstoties, un piekļūšana tiem atkarīga no darbinieku noslodzes. |
| --- | --- |

—

EIB var piedāvāt saviem bibliotēkas resursiem ierobežotu pieeju. Tas galvenokārt attiecas uz tādiem elementiem kā oficiālo EIB tekstu krājums un darbu par EIB bibliogrāfiskā izlase. Bibliotēkas resursus iespējams izmantot, iepriekš pierakstoties, un piekļūšana tiem atkarīga no darbinieku noslodzes.

EIB vēsturisko dokumentu arhīvs

| 125. | EIB strādā pie dokumentu atslepenošanas politikas. No Bankas arhīva pakāpeniski tiks nodoti atklātībai vēsturiski dokumenti, un tiem varēs piekļūt ieinteresētie sabiedrības pārstāvji. Bankas vēsturiskie dokumenti kopā ar citu ES iestāžu un struktūru dokumentiem glabājas Eiropas Universitātes institūtā Florencē. |
| --- | --- |

125.

EIB strādā pie dokumentu atslepenošanas politikas. No Bankas arhīva pakāpeniski tiks nodoti atklātībai vēsturiski dokumenti, un tiem varēs piekļūt ieinteresētie sabiedrības pārstāvji. Bankas vēsturiskie dokumenti kopā ar citu ES iestāžu un struktūru dokumentiem glabājas Eiropas Universitātes institūtā Florencē.

Kontaktinformācija

Tīmekļa pārzinis

| Tālr.: (35-2) 43 79 31 19 |
| --- |
| Fakss: (35-2) 43 79 31 88 |
| E-pasts: webmaster@eib.org |

Tālr.: (35-2) 43 79 31 19

Fakss: (35-2) 43 79 31 88

E-pasts: webmaster@eib.org

Informācijas centrs

| Tālr.: (35-2) 43 79 31 00 |
| --- |
| Fakss: (35-2) 43 79 31 99 |
| E-pasts: info@eib.org |

Tālr.: (35-2) 43 79 31 00

Fakss: (35-2) 43 79 31 99

E-pasts: info@eib.org

Pastkaste, kas atvēlētā sarakstei un komentāriem par informācijas publiskošanas politiku

E-pasts: infopol@eib.org

Investoru attiecību nodaļa

| Tālr.: (35-2) 43 79 62 59 |
| --- |
| Fakss: (35-2) 43 79 62 97 |
| E-pasts: investor.relations@eib.org |

Tālr.: (35-2) 43 79 62 59

Fakss: (35-2) 43 79 62 97

E-pasts: investor.relations@eib.org

Preses birojs

| Tālr.: (35-2) 43 79 21 00 |
| --- |
| Fakss: (35-2) 43 79 21 99 |
| E-pasts: press@eib.org |

Tālr.: (35-2) 43 79 21 00

Fakss: (35-2) 43 79 21 99

E-pasts: press@eib.org

Pilsoniskās sabiedrības nodaļa

| Tālr.: (35-2) 43 79 31 35 |
| --- |
| Fakss: (35-2) 43 79 31 91 |
| E-pasts: info@eib.org |

Tālr.: (35-2) 43 79 31 35

Fakss: (35-2) 43 79 31 91

E-pasts: info@eib.org

Bankas ārējo biroju kontaktinformācija ir publicēta tās tīmekļa vietnē.

---

(1)  OV C 332, 30.12.2006., 45. lpp.

(2)  Galvenais atbilstības nodrošināšanas inspektors neizskata sabiedrības locekļu sūdzības. Informāciju par sūdzību iesniegšanas kārtību sk. 106.–108. §.

(3)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(4)  ES trīs likumdošanas iestādes aicināja pārējās iestādes un citas Savienības struktūras pieņemt noteikumus par publisku pieeju dokumentiem, ņemot vērā Regulā noteiktos principus un ierobežojumus.

(5)  287. pants: “Kopienas iestāžu darbinieki, Kopienas komiteju locekļi, amatpersonas un pārējie darbinieki, arī beiguši pienākumu izpildi, nedrīkst izpaust informāciju, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumus, jo īpaši informāciju par uzņēmumiem, to darījumu attiecībām un izmaksām”.

(6)  EIB nav līgumisku attiecību ar finanšu iestādēm izsniegto aizdevumu gala saņēmējiem. Starpniekbanka ir aizdevuma saņēmēja darījumu partneris, kas uzņemas komerciālos riskus un paraksta finansējuma līgumu.

(7)  Sākotnējais informatīvais ziņojums ir īss sākuma posma dokuments, ar ko Bankas Pārvaldības komitejai un dienestiem tiek paziņots par iespējamu jaunu operāciju.

(8)  EIB grupas Finanšu pārskatā ir iekļauti gan EIB, gan EIB grupas konsolidētie finanšu pārskati. Konsolidētie finanšu pārskati tiek sastādīti saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). EIB bilance pirms konsolidācijas tiek sastādīta saskaņā ar Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētājiem pārskatiem.

EIB Finanšu pārskats ietver plašu informāciju par kredītu, darījumu un risku pārvaldību.

Banka divreiz gadā publicē arī konsolidēto bilanci (pirms revīzijas).

(9)  Investīciju mehānisms (IM) ir Kotonū Partnerības nolīguma svarīgs finanšu instruments, kas izveidots 2003. gada 2. jūnijā. IM darbojas visos ekonomikas sektoros un atbalsta privātās un komerciālās valsts sektora organizācijas, ieskaitot ienesīgo ekonomikas un tehnoloģiju infrastruktūru, kas ir būtiska privātajam sektoram.

(10)  Ombuds vienmēr iesaka sabiedrības pārstāvjiem, pirms vērties pie viņa, izmēģināt visas iespējas, ko piedāvā ES iestādes vai organizācijas, tādas kā EIB.

(11)  Kā noteikts Bankas “Pārvaldības ziņojumā”, ģenerālinspektors nodrošina neatkarīgu palīdzības mehānismu tādu sūdzību izskatīšanā, ko Eiropas ombuds neuzskata par ietilpstošām viņa kompetencē. Kompetences ietvari ģenerālinspektora sūdzību iesniegšanas mehānismam ir sagatavošanas posmā.

---

II Sagatavošanas dokumenti

Komisija

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/61

---

Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi

(2006/C 332/12)

| Dokuments | Daļa | Datums | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| COM(2006) 479 | | 5.9.2006. | Kopienas Lisabonas programmas īstenošana Priekšlikums Eiropas parlamenta un Eiropas Savienības Padomes ieteikums par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai |
| COM(2006) 507 | | 12.9.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē |
| COM(2006) 493 | | 13.9.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par priekšlikumu grozīt ANO/EEK Konvencijas par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi I pielikumu |
| COM(2006) 505 | | 18.9.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam |
| COM(2006) 506 | | 18.9.2006. | Priekšlikums Padomes regula par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku |
| COM(2006) 489 | | 20.9.2006. | Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006 attiecībā uz banānu nozari |
| COM(2006) 232 | | 22.9.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK |
| COM(2006) 553 | | 25.9.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par siera tirdzniecības atvieglojumu, kas piešķirami, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu, korekcijām |
| COM(2006) 554 | | 28.9.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem |
| COM(2006) 555 | | 28.9.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no 21. panta 1. punkta a) apakšpunkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem |
| COM(2006) 556 | | 28.9.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju |
| COM(2006) 560 | | 28.9.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu |
| COM(2006) 557 | | 29.9.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes lēmumam ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju |
| COM(2006) 565 | | 2.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā |
| COM(2006) 569 | | 5.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību |
| COM(2006) 570 | | 5.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par Kopienā reģistrētu smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem |
| COM(2006) 573 | | 5.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par divpusēju Nolīgumu slēgšanu, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku un starp Eiropas Kopienu un Rumāniju |
| COM(2006) 580 | | 5.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka tiek noslēgts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku par lauksaimniecības produktu tirdzniecības preferencēm, kas piešķiramas, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu |
| COM(2006) 581 | | 5.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Kopienas nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu |
| COM(2006) 577 | | 6.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko groza Lēmumu 2004/793/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Togo Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu |
| COM(2006) 578 | | 6.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka Komisija paraksta Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Korejas Republikas valdību kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā |
| COM(2006) 586 | | 6.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā |
| COM(2006) 509 | | 9.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON 810) atbilstoši Eiropas parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) |
| COM(2006) 510 | | 9.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija T25) atbilstoši Eiropas parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) |
| COM(2006) 579 | | 9.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums ar ko paredz makrofinansiālu palīdzību Moldovai |
| COM(2006) 582 | | 9.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, attiecina arī uz kumarīna importu, kas nosūtīts no Indonēzijas vai Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta izcelsme Indonēzijā vai Malaizijā |
| COM(2006) 585 | | 10.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu poliestera sintētisko štāpeļšķiedru ievedumiem, kuru izcelsme citu valstu starpā ir Ķīnas Tautas Republikā, noteiktās pārskatīšanas sakarā ar “jaunu ievedēju” izbeigšanu |
| COM(2006) 584 | | 11.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam |
| COM(2006) 564 | | 12.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads) |
| COM(2006) 587 | | 13.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku |
| COM(2006) 607 | | 13.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai |
| COM(2006) 598 | | 17.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par noteiktu Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievešanu |
| COM(2006) 602 | | 17.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko izveido nostāju, lai to pieņemtu Eiropas Kopienas vārdā, par priekšlikumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konvencijas Kioto protokola grozīšanai |
| COM(2006) 594 | | 18.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi |
| COM(2006) 599 | | 18.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes lēmums ar ko izveido Eiropas statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi |
| COM(2006) 604 | | 18.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi |
| COM(2006) 605 | | 19.10.2006. | Priekšlikums Padomes direktīva par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem |
| COM(2006) 608 | | 20.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienotās veterinārās komitejas, kas ir izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmumu Nr. 1/2006, ar kuru groza Nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3.,4., 5., 6. un 10. papildinājumus |
| COM(2006) 609 | | 23.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus |
| COM(2006) 613 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem |
| COM(2006) 615 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem |
| COM(2006) 616 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko paredz beznodokļu režīmu noteiktām farmaceitiski aktīvām vielām ar starptautisku nepatentētu nosaukumu (SNN), ko piešķīrusi Pasaules Veselības organizācija, un noteiktiem produktiem, kurus izmanto gatavo zāļu ražošanai, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu |
| COM(2006) 621 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā |
| COM(2006) 623 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums par nostāju, ko pieņem Kopienas un to dalībvalstis Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Gruzijas rīcības plāna īstenošanu |
| COM(2006) 640 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004 |
| COM(2006) 645 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā |
| COM(2006) 646 | | 24.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem |
| COM(2006) 619 | 1 | 25.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par atsevišķiem gaisa pārvadājumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu |
| COM(2006) 619 | 2 | 25.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par atsevišķiem gaisa pārvadājumu aspektiem |
| COM(2006) 622 | | 25.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda produktu tirdzniecību starp Kopienu un Ukrainu |
| COM(2006) 624 | | 25.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Kazahstānas Republiku |
| COM(2006) 627 | | 25.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, ko pieņem Kopienas un to dalībvalstis Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēniju, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Armēnijas rīcības plāna īstenošanu |
| COM(2006) 630 | | 25.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Krievijas Federāciju |
| COM(2006) 634 | | 26.10.2006. | Priekšlikums Padomes regulaI ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam |
| COM(2006) 636 | | 26.10.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula par metāliska dzīvsudraba eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu |
| COM(2006) 637 | | 26.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, ko pieņem Kopienas un to dalībvalstis Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Azerbaidžānas rīcības plāna īstenošanu |
| COM(2006) 650 | | 27.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula par desmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu |
| COM(2006) 659 | | 27.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums ar ko pieņem Kopienas nostāju Pasaules tirdzniecības organizācijas Ģenerālpadomē par Vjetnamas Sociālistiskās Republikas iestāšanos Pasaules tirdzniecības organizācijā |
| COM(2006) 644 | | 31.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz PTO Ģenerālpadomes lēmumu uz laiku piemērot reģionālo tirdzniecības nolīgumu pārredzamības mehānismu |
| COM(2006) 647 | | 31.10.2006. | Priekšlikums Padomes regula (EK, Euratom) ar ko no 2007. gada 1. janvāra pielāgo tabulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem uz Bulgāriju un Rumāniju |
| COM(2006) 656 | | 31.10.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu |
| COM(2006) 651 | | 3.11.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru redzamības lauku un priekšējā stikla tīrītājiem (Kodificēta versija) |
| COM(2006) 652 | | 3.11.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā |
| COM(2006) 657 | | 6.11.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (Kodificēta versija) |
| COM(2006) 662 | | 6.11.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva attiecībā uz noteiktām lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru daļām un parametriem |
| COM(2006) 665 | | 8.11.2006. | Priekšlikums Padomes lēmumam attiecībā uz Eiropas Kopienas vārdā noslēdzamo pamatnolīgumu par daudzpusējo vides un kodolprogrammu Krievijas Federācijā un tā protokolu par prasībām, tiesvedību un zaudējumu atlīdzināšanu Pamatnolīguma par daudzpusējo vides un kodolprogrammu Krievijas Federācijā protokols par prasībām, tiesvedību un atlīdzināšanu noslēgšanu |
| COM(2006) 667 | | 8.11.2006. | Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām (kodificēta versija) |
| COM(2006) 668 | | 8.11.2006. | Priekšlikums Padomes regula (EK, Euratom) ar kuru koriģē, sākot no 2006. gada 1. jūlija, Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, ko piemēro šīm algām un pensijām |
| COM(2006) 669 | | 8.11.2006. | Priekšlikums Padomes direktīva ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (Kodificēta versija) |
| COM(2006) 677 | | 8.11.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko pielāgo Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju un Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai |
| COM(2006) 680 | | 8.11.2006. | Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju un par Regulas (EK) Nr. 1030/2003 atcelšanu |

Dokuments

Daļa

Datums

Nosaukums

COM(2006) 479

5.9.2006.

Kopienas Lisabonas programmas īstenošana Priekšlikums Eiropas parlamenta un Eiropas Savienības Padomes ieteikums par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai

COM(2006) 507

12.9.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē

COM(2006) 493

13.9.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par priekšlikumu grozīt ANO/EEK Konvencijas par ražošanas negadījumiem ar pārrobežu ietekmi I pielikumu

COM(2006) 505

18.9.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas noslēgts, lai provizoriski piemērotu Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu par zveju Mauritānijas zvejas zonās un Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2006. gada 1. augusta līdz 2008. gada 31. jūlijam

COM(2006) 506

18.9.2006.

Priekšlikums Padomes regula par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku

COM(2006) 489

20.9.2006.

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 247/2006 attiecībā uz banānu nozari

COM(2006) 232

22.9.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK

COM(2006) 553

25.9.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par siera tirdzniecības atvieglojumu, kas piešķirami, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu, korekcijām

COM(2006) 554

28.9.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

COM(2006) 555

28.9.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no 21. panta 1. punkta a) apakšpunkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem

COM(2006) 556

28.9.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

COM(2006) 560

28.9.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes etanolamīnu importu

COM(2006) 557

29.9.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes lēmumam ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju

COM(2006) 565

2.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā

COM(2006) 569

5.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību

COM(2006) 570

5.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par Kopienā reģistrētu smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem

COM(2006) 573

5.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par divpusēju Nolīgumu slēgšanu, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku un starp Eiropas Kopienu un Rumāniju

COM(2006) 580

5.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka tiek noslēgts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku par lauksaimniecības produktu tirdzniecības preferencēm, kas piešķiramas, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu

COM(2006) 581

5.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Kopienas nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu

COM(2006) 577

6.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko groza Lēmumu 2004/793/EK, ar kuru noslēdz apspriežu procedūru ar Togo Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu

COM(2006) 578

6.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka Komisija paraksta Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Korejas Republikas valdību kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā

COM(2006) 586

6.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka Komisija slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Japānas valdības nolīgumu, lai kopīgi īstenotu plašākas pieejas pasākumus kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā

COM(2006) 509

9.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON 810) atbilstoši Eiropas parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

COM(2006) 510

9.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija T25) atbilstoši Eiropas parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

COM(2006) 579

9.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko paredz makrofinansiālu palīdzību Moldovai

COM(2006) 582

9.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, attiecina arī uz kumarīna importu, kas nosūtīts no Indonēzijas vai Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta izcelsme Indonēzijā vai Malaizijā

COM(2006) 585

10.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu poliestera sintētisko štāpeļšķiedru ievedumiem, kuru izcelsme citu valstu starpā ir Ķīnas Tautas Republikā, noteiktās pārskatīšanas sakarā ar “jaunu ievedēju” izbeigšanu

COM(2006) 584

11.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam

COM(2006) 564

12.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.–2010. gads)

COM(2006) 587

13.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku

COM(2006) 607

13.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai

COM(2006) 598

17.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par noteiktu Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievešanu

COM(2006) 602

17.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko izveido nostāju, lai to pieņemtu Eiropas Kopienas vārdā, par priekšlikumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Klimata pārmaiņu konvencijas Kioto protokola grozīšanai

COM(2006) 594

18.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi

COM(2006) 599

18.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes lēmums ar ko izveido Eiropas statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi

COM(2006) 604

18.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi

COM(2006) 605

19.10.2006.

Priekšlikums Padomes direktīva par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem

COM(2006) 608

20.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz Apvienotās veterinārās komitejas, kas ir izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmumu Nr. 1/2006, ar kuru groza Nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3.,4., 5., 6. un 10. papildinājumus

COM(2006) 609

23.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus

COM(2006) 613

24.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem

COM(2006) 615

24.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ar kuru Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus attiecina uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem

COM(2006) 616

24.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko paredz beznodokļu režīmu noteiktām farmaceitiski aktīvām vielām ar starptautisku nepatentētu nosaukumu (SNN), ko piešķīrusi Pasaules Veselības organizācija, un noteiktiem produktiem, kurus izmanto gatavo zāļu ražošanai, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumu

COM(2006) 621

24.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā

COM(2006) 623

24.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums par nostāju, ko pieņem Kopienas un to dalībvalstis Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Gruzijas rīcības plāna īstenošanu

COM(2006) 640

24.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004

COM(2006) 645

24.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

COM(2006) 646

24.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem

COM(2006) 619

1

25.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par atsevišķiem gaisa pārvadājumu aspektiem un par šā nolīguma pagaidu piemērošanu

COM(2006) 619

2

25.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par atsevišķiem gaisa pārvadājumu aspektiem

COM(2006) 622

25.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda produktu tirdzniecību starp Kopienu un Ukrainu

COM(2006) 624

25.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Kazahstānas Republiku

COM(2006) 627

25.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, ko pieņem Kopienas un to dalībvalstis Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēniju, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Armēnijas rīcības plāna īstenošanu

COM(2006) 630

25.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Krievijas Federāciju

COM(2006) 634

26.10.2006.

Priekšlikums Padomes regulaI ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas Federācijas izcelsmes silikona importam

COM(2006) 636

26.10.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes regula par metāliska dzīvsudraba eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu

COM(2006) 637

26.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, ko pieņem Kopienas un to dalībvalstis Sadarbības padomē, kas izveidota ar Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Azerbaidžānas rīcības plāna īstenošanu

COM(2006) 650

27.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula par desmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu

COM(2006) 659

27.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko pieņem Kopienas nostāju Pasaules tirdzniecības organizācijas Ģenerālpadomē par Vjetnamas Sociālistiskās Republikas iestāšanos Pasaules tirdzniecības organizācijā

COM(2006) 644

31.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz PTO Ģenerālpadomes lēmumu uz laiku piemērot reģionālo tirdzniecības nolīgumu pārredzamības mehānismu

COM(2006) 647

31.10.2006.

Priekšlikums Padomes regula (EK, Euratom) ar ko no 2007. gada 1. janvāra pielāgo tabulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem uz Bulgāriju un Rumāniju

COM(2006) 656

31.10.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu

COM(2006) 651

3.11.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par lauksaimniecības un mežsaimniecības riteņtraktoru redzamības lauku un priekšējā stikla tīrītājiem (Kodificēta versija)

COM(2006) 652

3.11.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, darba ņēmējiem lietojot darba aprīkojumu darbā

COM(2006) 657

6.11.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva par darba ņēmēju aizsardzību to darba devēja maksātnespējas gadījumā (Kodificēta versija)

COM(2006) 662

6.11.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīva attiecībā uz noteiktām lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru daļām un parametriem

COM(2006) 665

8.11.2006.

Priekšlikums Padomes lēmumam attiecībā uz Eiropas Kopienas vārdā noslēdzamo pamatnolīgumu par daudzpusējo vides un kodolprogrammu Krievijas Federācijā un tā protokolu par prasībām, tiesvedību un zaudējumu atlīdzināšanu Pamatnolīguma par daudzpusējo vides un kodolprogrammu Krievijas Federācijā protokols par prasībām, tiesvedību un atlīdzināšanu noslēgšanu

COM(2006) 667

8.11.2006.

Priekšlikums Eiropas parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām (kodificēta versija)

COM(2006) 668

8.11.2006.

Priekšlikums Padomes regula (EK, Euratom) ar kuru koriģē, sākot no 2006. gada 1. jūlija, Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, ko piemēro šīm algām un pensijām

COM(2006) 669

8.11.2006.

Priekšlikums Padomes direktīva ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (Kodificēta versija)

COM(2006) 677

8.11.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko pielāgo Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju un Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

COM(2006) 680

8.11.2006.

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju un par Regulas (EK) Nr. 1030/2003 atcelšanu

Šie teksti ir pieejami EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

III Paziņojumi

Komisija

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/67

---

COM dokumentu, kas nav Komisijas pieņemtie likumdošanas priekšlikumi, un Komisijas pieņemto likumdošanas priekšlikumu pēdējās publikācijas

(2006/C 332/13)

OV C 317, 23.12.2006.

Iepriekšējās publikācijas:

OV C 303, 13.12.2006.

OV C 225, 19.9.2006.

OV C 184, 8.8.2006.

OV C 176, 28.7.2006.

OV C 151, 29.6.2006.

OV C 130, 3.6.2006.

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 332/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Lai panāktu skaidrāku publicēto tiesību aktu klasifikāciju, kas tomēr saglabā nepieciešamo kontinuitāti, no 2007. gada 1. janvāraOficiālā Vēstneša struktūra tiks mainīta.

Jauno struktūru ar piemēriem tās izmantošanā tiesību aktu klasifikācijā var aplūkot EUR-Lex tīmekļa vietnē:

http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm

---