----

----

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d.

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Konkurencijos ir vartotojų apsaugos reglamentavimo

(2006/C 309/01)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2006 m. liepos 14 d. nusprendė parengti nuomonę dėl Konkurencijos ir vartotojų apsaugos reglamentavimo

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Maria Candela Sanchez Miguel.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 134 nariams balsavus už, nė vienam nariui nebalsavus prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

2.   Dabartinė Europos konkurencijos politikos kryptis

3.   ES konkurencijos politikos sritys, turinčios įtakos vartotojams

3.3   Konkurenciją ribojantys susitarimai ir veiksmai

3.4   Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi

3.5   Susijungimų kontrolė

3.6   Konkurencijos varžymo būdai

3.7   Konkurencijos raida atskiruose liberalizuotuose sektoriuose

Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatyta konkurencijos politika yra skirta tradiciniams Europos ekonomikos sektoriams. Todėl jos įgyvendinimo nuostatos keitėsi atsižvelgiant į naują ekonomikos raidą, reikalaujančią geresnių gebėjimų konkuruoti. Didžiųjų rinkos sektorių liberalizavimas turėjo neigiamo poveikio vartotojams. Nedera pamiršti, kad daugumoje atvejų nuo viešąsias paslaugas teikiančių įmonių buvo pereita prie atitinkamoje rinkoje dominuojančią padėtį užimančių įmonių, su kuriomis kitoms bendrovėms sunkiai sekasi konkuruoti.

3.7.1   Energetika

3.7.2   Telekomunikacijos

3.7.3   Transportas

Transporto sektorių reikia išnagrinėti pagal skirtingas jam priklausančias transporto rūšis. Mes daugiausiai dėmesio skirsime oro, geležinkelių ir jūrų transportui. Šiame sektoriuje vyksta dideli pokyčiai, ypač siekiant apsaugoti oro transporto keleivius ir garantuoti jūrų transporto saugą.

3.7.3.1   Oro transportas

3.7.3.2   Geležinkelių transportas

3.7.3.3   Jūrų transportas

3.8   Poveikis vartotojams nagrinėjamuose liberalizuotuose sektoriuose

4.   Vartotojų apsauga ir konkurencijos politika

4.2   Ekonominės teisės

4.3   Teisė gauti informaciją ir dalyvauti

5.   Atstovaujamosios organizacijos

EESRK nuomone, vartotojai galės pasinaudoti savo teise gauti informaciją ir dalyvauti tik tada, jei, viena vertus, bus užtikrintas jų teisėtas atstovavimas vartotojų organizacijose, ir, kita vertus, bus apibrėžta organizacija, padėsianti užtikrinti tikrą dalyvavimą. Apie tai išsamiau kalbama toliau išdėstytuose punktuose.

5.1   Vartotojams

5.2   Europos konkurencijos institucijų tinklas

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  1999–2001 m. vartotojų politikos veiksmų planas.

(2)  SEC(2005) 805 final, 2005 6 17. EESRK nuomonė, OL C 110 2006 5 9, p. 8.

(3)  Pranešimas paskelbtas 2005 m. rugsėjo 15 d., Londone, vykstant „Europos vartotojų ir konkurencijos dienos“ renginiui.

(4)  2003 m. gruodžio 6 d., Romoje, Europos Komisijos narys Mario Monti paskelbė, kad šias pareigas eiti skiriamas Juan Antonio Riviere Marti.

(5)  „ES konkurencijos politika ir vartotojai“, Oficialiųjų leidinių biuras, Liuksemburgas.

(6)  XXXIII-oji konkurencijos politikos ataskaita — 2003 m., 6 p. ir toliau. SEC(2004) 658 final 2004 6 4. EESRK nuomonė OL C 221, 2005 9 8.

(7)  Elektroniniu paštu comp-consumer-officer@cec.eu.int.

(8)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl EB sutarties 81 ir 82 straipsniuose numatytų konkurencijos taisyklių įgyvendinimo; iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 411/2004 (OL L 68, 2004 3 6); 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 773/2004 dėl Komisijos nustatytos EB sutarties 81 ir 82 straipsnių taikymo tvarkos (OL L 123, 2004 4 27, p. 18); Be to, buvo paskelbta keletas komunikatų ir gairių, kuriais siekiama nustatyti už konkurencijos klausimus atsakingų institucijų ir Komisijos santykius bei pastarosios ir teismo institucijų santykius.

(9)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 772/2004 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo technologijų perdavimo susitarimų kategorijoms.

(10)  Kadangi Sutartyje nepateikiama dominuojančios padėties apibrėžtis, savo teisminėje praktikoje EBTT turėjo apibrėžti šią sąvoką. Pasak Teismo, tai vienos ar daugiau įmonių turima ekonominė galia, kuri leidžia joms riboti veiksmingą konkurenciją atitinkamoje rinkoje veikiant pernelyg neatsižvelgiant į konkurentus, klientus ir vartotojus.

(11)Deutsche Telekom byla, COM/C1/37. OL L 263, 2003 10 14, p. 9.

(12)Microsoft byla, COM/37/792.

(13)Deutsche Telekom labai sumažino savo sudėtinius tarifus už plačiuojuosčio interneto prieigos paslaugas fiksuoto ryšio tinkle.

(14)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas EB Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės, OL L 24, 2004 1 29. 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas EB Nr. 802/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą EB Nr. 139/2004 OL L 133 2004.4.30.

(15)  Reglamentas EEB Nr. 4064/89 (OL L 395 1989.12.30 p. 1), iš dalies pakeistas Austrijos, Suomijos ir Švedijos stojimo aktu, buvo pakeistas pirmiau minėtu reglamentu. Taigi, naujasis reglamentas — tai visų teisės aktų nauja redakcija, įskaitant straipsnius, kurie buvo pakeisti atsižvelgiant į teismų praktikos pateiktą aiškinimą.

(16)  Byla T-102/96, kurioje EBTT pateikė sąvokų „dominuojanti padėtis“ ir „stiprus konkurencijos sumažėjimas“ apibrėžtis, į jas įtraukdamas situacijas, kurių aiškinimas anksčiau kėlė problemų, pavyzdžiui, oligopolijų padėtis.

(17)  Reglamentas (EB) Nr. 1228/2003 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinko sąlygų. OL L 176, 2003 7 15.

(18)  Direktyva 2002/77/EB, OL L 249, 2002 9 17.

(19)  COM (2003) 715 final.

(20)  Žr. Komisijos atliktų veiksmų santrauką XXXIII-ojoje konkurencijos politikos ataskaitoje — 2003 m., p. 41 ir toliau.

(21)  Komisija atsisakė pritarti oro bendrovių Air France ir Alitalia susitarimo pirmajai redakcijai ir kreipėsi į kitas suinteresuotas šalis, kad jos pateiktų savo pastabas. Komisija nustatė, kad oro bendrovių British Airways ir Iberia susitarimas galios šešerius metus.

(22)  Reglamentas, EB 261/2004 (OL L 46, 2004 2 17, p. 1).

(23)OL C 233, 2003 09 30, p. 8.

(24)Wallenius, Wilhelmsen ir Hunday byla, 2002 m.

(25)  Byla Nr. IV/34.018.L 268, 2000 m., p. 1.

(26)  COM(2005) 672 final, 2005 12 19.

(27)  Žr. EESRK nuomonę INT/263-AS 1038/2005, pranešėjas Jorge Pegado Liz.

(28)  Žr. jau cituotą 2003 m. metinę ataskaitą, 191 ir tolesni psl.

(29)  Žr. 2003 m. metinės ataskaitos 3 langelį, p. 29, Piktnaudžiavimas kainomis telekomunikacijų sektoriuje; 2004 m. metinės ataskaitos 2 langelį p. 28. Tinklų naudojimas radijui ir p. 43 Sporto transliacijų teisių pardavimas.

(30)  Žr. 2004 m. metinės ataskaitos 54 psl Transportas; laisvosios profesijos, 2003 m. metinė ataskaita, p. 60; Motorinių transporto priemonių pardavimas, 2004 m. metinė ataskaita, p. 46.

(31)British Telecommunications byla (OL L 360) buvo ypač svarbi, kadangi tai vis dar buvo valstybės monopolis.

(32)  Komisijos komunikatas dėl 2002–2006 m. vartotojų politikos strategijos, COM(2002) 208 final.

(33)  COM(2001) 248 final.

(34)  Interneto svetainė:

http://europa.eu.int/comm/consumers/redress/compl/index_en.htm

(35)  Žr. priedą

(36)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo, iš dalies pakeistas 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 411/2004 (OL L 68, 2004 3 6, p. 1).

(37)  Komisijos pranešimas apie bendradarbiavimą konkurencijos institucijų tinkle, (OL C 101, 2004 4 27)

(38)  2004 m. buvo išnagrinėti 298 atvejai, iš kurių 99 tinklui pateikė Komisija, o 199 atvejus — nacionalinės konkurencijos institucijos.

(39)  Komisijos pranešimas apie Komisijos ir ES valstybių narių teismų bendradarbiavimą taikant Sutarties 81 ir 82 straipsnius (OL C 101, 2004 4 27, p. 54).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: Komisijos Komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti.Bendras požiūris“

COM(2005) 488 final

(2006/C 309/02)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. spalio 12 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl dokumentoĮgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: Komisijos Komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Lucia Fusco.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Komisijos komunikato prielaidos ir santrauka

2.   Bendrosios pastabos

3.   Konkrečios pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  SEC(2005) 1289, dokumento COM (2005) 488 final priedas; Poveikio įvertinimas, kuriame Komisija pasirinko trečiąjį bendros strategijos variantą.

(2)  EESRK OL C 204, 2000 7 18.

(3)  COM(2002) 499 final.

(4)  „Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui. Nauja Lisabonos strategijos pradžia“2005 2 2 (COM(2005) 24 final) ir „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti. Bendrijos Lisabonos programa“2005 7 20 (COM(2005) 330 final).

(5)  COM(2005) 229 final ir SEC(2005) 717, 2005 m. birželio 1 d.„i2010 — Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“. Komunikatas skirtas skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą įvairiose informacinės visuomenės pramonės šakose ir žiniasklaidos sektoriuje. Komunikate nagrinėjamas ES ekonomikos sektorius, dėl kurio 40 proc. išaugo našumas ir 25 proc. — BVP.

(6)  SEC (2005) 1289, Poveikio vertinimas.

(7)  Viešųjų ir privačių išteklių sutelkimas; mokesčių lengvatos, Europos struktūriniai fondai, MVĮ galimybė gauti finansavimą.

(8)  Universitetų ir pramonės partnerystė, poliai ir grupės, aktyvios verslo rėmimo paslaugos ir naujoviškos paslaugos.

(9)  Pirmininkaujančiosios valstybės narės išvados, Briuselio Europos Vadovų Taryba, 2006 m. kovo 23–24 d.

(10)  INI/2006/2005: 2005 10 12, remiantis Europos Parlamento pateikta COM(2005) 488 final analize.

(11)  COM(2005) 488 final priedas SEC(2005) 1253 „Įgyvendinimo pakopos“.

(12)  COM(2003) 226 final, 2 punktas.

(13)  Aštuonios valstybės narės jas jau įdiegė, ir šiose šalyse mokesčių lengvatos sudaro 13 proc. tiesioginių investicijų į mokslinius tyrimus.

(14)  Ten pat, Calderon, 2001 m., p. 19.

(15)OL C 110, 2004 4 30, p. 98.

(16)OL C 110, 2004 4 30, p. 3.

(17)OL C 157, 2004 6 26, p. 107.

(18)OL C 65, 2006 3 17, p. 9.

(19)  Nuomonės dėl nanotechnologijų, biotechnologijų, sveikatos mokslinių tyrimų, informacinių technologijų, energetikos mokslinių tyrimų (įskaitant branduolių sintezės energijos tyrimus), kosmoso ir saugumo tyrimų.

(20)OL C 65, 2006 3 17, p. 22

(21)  „98 proc. Europos įmonių yra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ). Privačiame sektoriuje jos suteikia 55 proc. darbo vietų. MVĮ turi didelį inovacinį potencialą gamybos procesų, produktų ir paslaugų srityse“.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004

COM(2005) 567 final — 2005/0227 (COD)

(2006/C 309/03)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2006 m. sausio 10 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų, iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Adrien Bedossa.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 150 narių balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Santrauka

2.   Bendros pastabos

3.   Specialios pastabos

4.   Išvados

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005) 567 final

(2)  COM(2005) 567 final, 6 konstatuojamoji dalis.

(3)  CHMP: Committee for Medicinal Products for Human Use.

(4)  CAT: Committee for Advanced Therapies.

(5)  žr. COM(2005) 567 final, 23 konstatuojamoji dalis.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: reglamentavimo aplinkos supaprastinimo strategija

COM(2005) 535 final

(2006/C 309/04)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. gruodžio 9 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: reglamentavimo aplinkos supaprastinimo strategija

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Bryan Cassidy.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 146 nariams balsavus už ir 6 susilaikius.

1.   EESRK išvados ir rekomendacijos

2.   Įžanga

3.   Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos

4.   Bendrosios pastabos

5.   Konkrečios pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005) 97, 2005 3 16.

(2)OL C 321, 2003 12 31.

(3)OL C 321, 2003 12 31.

(4)OL C 321, 2003 12 31.

(5)  Informacinis pranešimas dėl Dabartinės bendro reguliavimo ir savireguliavimo būklės bendrojoje rinkoje, CESE 1182/2004 fin, 2005 01 11, pranešėjas B. Vever.

(6)  Bendras pirmininkaujančių valstybių Airijos, Nyderlandų, Liuksemburgo, JK, Austrijos ir Suomijos pranešimas.

(7)  2007 m.: Vokietija nuo sausio iki birželio mėn.; Portugalija nuo liepos iki gruodžio mėn.; 2008 m.: Slovėnija nuo sausio iki birželio mėn.; Prancūzija nuo liepos iki gruodžio mėn.

(8)  A6-0080/2006, priimta 2006 5 16.

(9)  Informacinis pranešimas dėl Dabartinės bendro reguliavimo ir savireguliavimo būklės bendrojoje rinkoje, CESE 1182/2004 fin, 2005 01 11, pranešėjas B. Vever.

(10)  Veiksmų planas dėl Reglamentavimo aplinkos supaprastinimo ir gerinimo COM(2002) 278 final ir Acquis communautaire kodifikavimas, COM(2001) 645 final.

(11)  Komisija, pateikdama e. vyriausybės veiksmų planą, kuris bus paskelbtas 2006 m., siūlo iškelti iniciatyvą e. vyriausybės srityje.

(12)  Teisės aktai turi atitikti siekiamus tikslus.

(13)OL C 125, 2002 5 27

OL C 14, 2001 1 16).

(14)OL C 102, 1996 4 4.

(15)OL C 77, 2002 3 28.

(16)OL C 321, 2003 12 31.

(17)  CESE 1068/2005, OL C 24, 2006 01 31, pranešėjas D. Retureau.

(18)Reglamentavimo reformos skatinimas Europoje — 2004 m. gruodžio 7 d. bendras ES pirmininkaujančių valstybių narių Airijos, Nyderlandų, Liuksemburgo, Jungtinės Karalystės, Suomijos ir Austrijos pranešimas.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Atnaujintas muitinės kodeksas)

COM(2005) 608 final — 2005/0246 (COD)

(2006/C 309/05)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2006 m. sausio 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Atnaujintas muitinės kodeksas)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto Burani.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 1 — prieš ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga: pagrindiniai naujojo Muitinės kodekso principai

2.   Bendrosios pastabos

3.   Konkrečios pastabos

3.1   I antraštinė dalis: bendrosios nuostatos

4.   II–VIII antraštinės dalys: muitinės formalumai ir procedūros

5.   IX antraštinė dalis: Muitinės kodekso komitetas ir galutinės nuostatos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 110, 2004 4 30.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos dėl finansinių paslaugų politikos 2005–2010 m.

COM(2005) 629 final

(2006/C 309/06)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. gruodžio 1 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Baltosios knygos dėl finansinių paslaugų politikos 2005–2010 m.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Edgardo Maria Iozia.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 1 — prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir pasiūlymai

2.   Įžanga

3.   Bendrosios pastabos

4.   Specialiosios pastabos

4.1   Reglamentavimo gerinimas

4.2   Reguliavimo sistemos ir tinkamos kontrolės užtikrinimas

4.3   Šiuo metu vykdomos ir numatomos teisėkūros iniciatyvos

4.3.1   Šiuo metu vykdomos teisėkūros iniciatyvos

4.3.2   Šiuo metu vykstantys svarstymai

4.3.3   Ateities iniciatyvos

4.4   Išorės dimensija

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 65, 2006 3 17.

(2)OL C 65, 2006 3 17.

(3)OL C 65, 2006 3 17.

(4)OL C 65, 2006 3 17.

(5)OL C 110, 2006 5 17.

(6)  2006 m. gegužės 16 d. priimtas Komisijos sprendimas 2006/355/EB, įsteigiantis ekspertų grupę vartotojų judumui banko sąskaitų atžvilgiu ištirti (OL L 132, 2006 5 19).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą, patvirtinantį Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo, priimto 1999 m. liepos 2 d. Ženevoje

COM(2005) 687 final — 2005/0273 (CNS)

ir

Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 6/2002 ir (EB) Nr. 40/94, siekiant įgyvendinti Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo

COM(2005) 689 final — 2005/0274 (CNS)

(2006/C 309/07)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 308 ir 300 straipsniais, 2006 m. vasario 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą, patvirtinantį Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo, priimto 1999 m. liepos 2 d. Ženevoje

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsniu, 2006 m. vasario 14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 6/2002 ir (EB) Nr. 40/94, siekiant įgyvendinti Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo

COM(2005) 689 final — 2005/0274 (CNS).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Bryan Cassidy.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 m. liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 155 nariams balsavus už, 3 - prieš ir 2 susilaikius.

1.   EESRK išvadų ir rekomendacijų santrauka

Abu Komisijos pasiūlymai yra tarpusavyje susiję, todėl EESRK nusprendė juos išanalizuoti vienoje nuomonėje.

EESRK visiškai pritaria Komisijos pasiūlymams.

2.   Pagrindiniai Komisijos pasiūlymo aspektai

3.   Konkrečios pastabos

4.   Išlaidos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Belgija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija. Pati ES nėra Hagos sistemos narė.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.)

COM(2005) 705 final — 2005/0277 (COD)

(2006/C 309/08)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 167 straipsniu ir 172 straipsnio 2 dalimi, 2006 m. kovo 1 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gerd Wolf.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 1 - prieš ir 3 susilaikius.

1.   Santrauka

2.   Įžanga

3.   Svarbiausios Komisijos pasiūlymo nuostatos

3.3   Dalyvavimo netiesioginėje veikloje reikalavimai

3.4   Bendrijos finansinis indėlis

3.5   Kitos taisyklės

4.   Komiteto pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005) 119 final.

(2)  COM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445 final.

(3)OL C 65, 2006 03 17 ir CESE 1484/2005 ir INT/292.

(4)OL C 65, 2006 03 17.

(5)  „Mokslinių tyrimų organizacijos“ sąvoka apibrėžta Komisijos pasiūlymo 2 straipsnio 3 punkte; tekste kaip sinonimai taip pat vartojamos „mokslinių tyrimų instituto“ arba „mokslinių tyrimų centro“ sąvokos.

(6)OL C 110, 2004 04 30.

OL C 157, 2005 06 28.

OL C 65, 2006 03 17.

(7)OL C 157, 2005 06 28.„Besidubliuojančių bei lygiagrečių institucijų vengimas.“

(8)  Papildant Komisijos pasiūlymą, būtų netgi pageidautina labiau suvienodinti visų Bendrijos paramos priemonių, įskaitant KNP programą ir struktūrinius fondus, mokėjimo procedūras.

(9)  Žr. taip pat dvi pirmesnes išnašas.

(10)  Pvz., 9.8.4 dalis, OL C 204, 2000 7 18.

(11)  Žr. 6 išnašą.

(12)  Taip pat, kaip ir valstybinėms įstaigoms, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaigoms bei mokslinių tyrimų organizacijoms.

(13)  Šiame kontekste Komitetas pateikia nuorodą į savo rekomendaciją patentų teisėje vėl įvesti naujovės apsaugos laikotarpį, tačiau nėra būtina pirmenybės teisę susieti su mokslinėmis publikacijomis. Žr. CESE 319/2004, 2.5 ir tolimesnes dalis, OL C 110, 2004 4 30.

(14)  AC išlaidų apskaitos metodas: dalyvių finansuotinų tiesioginių papildomų išlaidų apskaita, įskaitant vienodo dydžio sumą netiesioginėms išlaidoms pagal papildomų išlaidų metodą (angl. Additional Cost model, AC). Šeštojoje MTTP pagrindų programoje (PP6) vienodo dydžio suma lygi 20 proc. visų tiesioginių papildomų išlaidų, išskyrus subrangos išlaidas.

(15)  FC išlaidų apskaitos metodas: dalyvių finansuotinų tiesioginių ir netiesioginių išlaidų apskaita pagal visų išlaidų metodą (angl. Full Cost model, FC); atskiras atvejis FCF metodas: dalyvių finansuotinų tiesioginių išlaidų apskaita, įskaitant vienodo dydžio sumą netiesioginėms išlaidoms pagal bendrųjų išlaidų su vienodo dydžio suma metodą (angl. Full Cost Flat rate model, FCF). Vienodo dydžio suma lygi 20 proc. visų tiesioginių išlaidų, išskyrus subrangos išlaidas. Bendrosios išlaidos PP6 visais trim metodais (FC, FCF ir AC) apskaičiuojamos tiesiog kaip tiesioginių ir netiesioginių išlaidų suma.

(16)  Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros atveju vienodo dydžio suma netiesioginėms išlaidoms padengti, kaip numatyta 32 straipsnyje, turėtų sudaryti ne mažesnė kaip 20 proc. visų finansuotinų tiesioginių išlaidų, išskyrus subrangos išlaidas. Ši apskaitos sistema jau galiojo Šeštoje MTTP pagrindų programoje FCF ir AC metodus taikantiems subjektams ir turėtų būti naudojama toliau, kad būtų užtikrinamas tęstinumas ir visų pirma atsižvelgiama į naudojamas skirtingas buhalterinės apskaitos sistemas.

(17)  Pvz., mokslinių tyrimų organizacijos Vokietijoje: Helmholtz-Gemeinschaft, Leibniz-Gemeinschaft arba Max-Planck-Gesellschaft. Nyderlanduose, pvz., Nyderlandų mokslinių tyrimų organizacija — Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO).

(18)  Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos pasiūlymo 50 straipsnio 1 dalies ir 51 straipsnio 1 dalies redakcijoje vokiečių kalba yra įsivėlusi vertimo klaida, palyginti su redakcija anglų kalba. Ši Komiteto nuomonė remiasi teisinga redakcija anglų kalba!

(19)  Teigiamas sąrašas: visų žinių arba žinių sričių, kuriomis turi būti suteikta teisė naudotis, išvardijimas. Neigiamas sąrašas: visų žinių arba žinių sričių, kuriomis NETURI būti suteikta teisė naudotis, išvardijimas.

(20)50 straipsnio 2 dalies paskutinį sakinį galima būtų pakeisti taip: „Tačiau MTTP vykdytojai suteikia teises naudotis pirminėmis žiniomis nemokamai, jeigu pagrįstais išimtiniais atvejais prieš pasirašydami dotacijos sutartį visi dalyviai nesusitarė kitaip.“

(21)  Pvz., Vokietijoje joms taip pat taikomas įstatymas dėl darbuotojų sukurtų išradimų.

(22)  Galima būtų pakeisti taip: „MTTP vykdytojai nemokamai suteikia teises naudotis pirminėmis žiniomis, kurių reikia netiesioginės veiklos metu sukauptoms ir įgytoms žinioms pritaikyti, jeigu prieš pasirašydami dotacijos sutartį visi dalyviai nesusitarė kitaip.“

(23)  Pvz., mikrobiologijoje, lazerių technologijose, IRT.

(24)  52 straipsnio 1 dalį galima būtų pakeisti, pvz., taip: „Vykdant netirtų sričių mokslinių tyrimų veiklą, teisės naudotis įgytomis žiniomis, skirtos įgyvendinti veiklą, yra nemokamos. Pritaikymui skirtos naudojimosi įgytomis žiniomis teisės suteikiamos teisingomis ir priimtinomis sąlygomis arba nemokamai prieš pasirašant dotacijos sutartį susitarus visiems dalyviams.“

(25)  3.4 dalis, OL C 157, 2005 6 28.

(26)OL C 94, 2002 4 18.

(27)  Žr. pirmiau: visų mokslinių tyrimų institucijų, kurioms pagrindinį finansavimą teikia valstybė, vienodas vertinimas.

(28)OL C 65, 2006 03 17.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą (Euratomas), apibrėžiantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatantį mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007–2011 m.) įgyvendinti

COM(2006) 42 final — 2006/0014 (CNS)

(2006/C 309/09)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 7 ir 10 straipsniais, 2006 m. kovo 8 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą (Euratomas), apibrėžiantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatantį mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007–2011 m.) įgyvendinti

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello Pezzini.

428 -ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 m. liepos 5 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už, 3 — prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

2.   Priežastys

3.   Bendrosios pastabos dėl dalyvavimo Euratomo 7-ojoje pagrindų programoje taisyklių

4.   Konkrečios pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005) 705 final.

(2)  Iš tikrųjų, esama keleto išimčių, pvz., netirtų sričių mokslinių tyrimų projektai.

(3)  pvz., pastabas dėl mokslinių tyrimų institutų teisinio statuso, teisių į išradimus, intelektinės nuosavybės teisių įgijimo, išlaidų atlyginimo, finansavimo tvarkos ir supaprastinimo, dotacijų rūšių ir svarbiausių Europos mokslininkų chartijos bendrųjų principų.

(4)  Taip pat žr. 3.11 punktą.

(5)  Žr. OL C 110, 2004 4 30, pranešėjas Claude Cambus.

(6)  2004 m. 25 ES valstybėse narėse pagamintą energiją sudaro: branduolinė energija — 31,2 proc.; gamtinės dujos — 24,3 proc.; žalia nafta — 17,1 proc.; kietoji anglis — 13,1 proc.; lignitas — 10,2 proc.; pirminė energija — 4,1 proc. Tuo pačiu laikotarpiu suvartotą energiją sudaro: žalia nafta — 39,2 proc.; gamtinės dujos — 25,4 proc.; branduolinė energija — 14,8 proc.; kietoji anglis — 13,7 proc.; lignitas — 4,9 proc.; pirminė energija — 2,0 proc. (Eurostat, Energy, Issue no. 5/2006).

(7)  2004 m. bendras importas — priklausomybė nuo importuojamos energijos — 25 ES valstybėse narėse buvo 53,8 proc., iš jų žalia nafta ir naftos produktai — 33,2 proc. Keturių pagrindinių ES valstybių narių priklausomybė nuo importuojamų energijos išteklių: Italija –87,7 proc.; Vokietija — 64,6 proc.; Prancūzija — 54,3 proc.; JK — 5,2 proc. Vienintelė energetiniu požiūriu nepriklausoma ES valstybė yra Danija, kurios priklausomybė nuo energijos išteklių — 53,5 proc. (Eurostat, Energy, issue no. 5/2006).

(8)  Žr. OL C 65, 2006 3 17, pranešėjas Gerd Wolf.

(9)  COM(2005) 119 final — SEC(2005) 430/431, 2005 4 6.

(10)  Žr. OL C 65 2006 3 17 1.11 punktą, pranešėjas Gerd Wolf.

(11)  Žr. OL C 65 2006 3 17 1.13 ir 4.15.2 punktus, pranešėjas Gerd Wolf.

(12)  Tarybos reglamentas Euratom 2322/2002.

(13)  COM(2005) 705 final; 2005 12 23.

(14)  Žr. R/CESE 557/2006 (INT/309) — pranešėjas Gerd Wolf.

(15)  Žr. R/CESE 557/2006 4.6 punktą — (INT/309) — pranešėjas Gerd Wolf.

(16)  Žr. 9 išnašą.

(17)  Žr. CESE 557/2006, 4.11.2 punktą (INT/309).

(18)  Žr. nuomonę CESE 1610/2003, 2003 12 10, dėl IDABC (Visos Europos elektroninės vyriausybės paslaugų teikimo viešojo administravimo įstaigoms, įmonėms ir piliečiams programa).

(19)  Žr. nuomonę CESE 46/2006, pranešėjas Antonello Pezzini.

(20)  CESE 1484/2005; pranešėjas Gerd Wolf, 6.1 punktas ir kt.

(21)  Žr. 10 išnašą.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 4056/86, nustatantį išsamias Sutarties 85 ir 86 straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles, ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1/2003, išplečiant jo taikymo sritį, įtraukiant kabotažą ir tarptautines trampines paslaugas

COM(2005) 651 final/2 — 2005/0264 (CNS)

(2006/C 309/10)

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 83 straipsniu, 2006 m vasario 10 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 4056/86, nustatantį išsamias Sutarties 85 ir 86 straipsnių taikymo jūrų transportui taisykles, ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1/2003, išplečiant jo taikymo sritį, įtraukiant kabotažą ir tarptautines trampines paslaugas

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 30 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja dr. Anna Bredima-Savopoulou.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už, 1 - prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

2.   Įžanga

2.1   Šiuolaikinės tendencijos ir teisėkūra

2.2   Lainerių sektorius

2.3   Trampo sektorius

2.4   Komisijos pasiūlymas

3.   Bendrosios pastabos

3.2   Trampo ir kabotažo sektoriai

3.3   Lainerių sektorius

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Teisinis pagrindas

4.2   Įstatymų konfliktas

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 21 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 1). EESRK nuomonė: OL C 155/2001; p. 73.

(2)  A6-0314/2005, 2005 12 1.

(3)  Daugiau apie JTKPVK lainerių kodeksą ir Reglamentą Nr. 954/79 žr. EESRK nuomonę OL C 157, 2005 6 28, p. 130.

(4)  Žr. JTKPVK sekretoriato paskelbtą dokumentą dėl daugiašalių sutarčių statuso:

http://www.unctad.org/en/docs/tbinf192.en.pdf (4 p.).

(5)  ESC — Europos siuntėjų taryba (angl. European Shippers' Council).

(6)  ELAA — Europos lainerių atstovų asociacija (angl. European Liner Affairs Association).

(7)  A6-0314/2005, 2005 12 1.

(8)  EESRK nuomonė: OL C 157, 2005 6 28, p. 130.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Skrydžių saugos

(2006/C 309/11)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2006 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę dėl Skrydžių saugos

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 30 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Thomas McDonogh.

428 –ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 m. liepos 5 d. posėdis), Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 155 nariams balsavus už, 2 — prieš ir 3 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

2.   Įžanga

3.   Nuovargio poveikis ir skrydžių sauga

4.   Orlaivio palydovai

5.   Skrydžių vadovas

6.   Orlaivių techninė priežiūra

7.   Oro linijų bendrovės

8.   Europos aviacijos saugos agentūros kompetencijos sritys

9.   Bendrosios aviacijos pilotų licencijavimas

10.   Avionikos sauga

11.   Nepilotuojami orlaiviai (NO)

12.   EASA

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Oro transportas: Bendrijos skrydžių vadovų licencija, Bendro Europos dangaus paketas (pranešėjas McDonogh) OL C 234, 22/09/2005, p. 0017-0019,

(2)  Bendra įmonė CESAR. CESE 379/2006, pranešėjas McDonogh.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl atliekų

COM(2005) 667 final — 2005/0281 (COD)

(2006/C 309/12)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 175 straipsniu, 2006 m. vasario 24 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atliekų

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Stéphane Buffetaut.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 m. liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 144 nariams balsavus už ir 4 susilaikius.

1.   Išvados

2.   Įžanga

3.   Atnaujinta politika

4.   Pasiūlymas priimti direktyvą dėl atliekų: pasikeitimas, bet ne perversmas

5.   Bendrosios pastabos dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl atliekų

5.4   Dėl teisės aktų supaprastinimo:

6.   Specialiosios pastabos

6.1   Geresni apibrėžimai

6.2   Dalykas

6.3   Pavojingos atliekos

6.4   Šalinimo įrenginių tinklas

6.5   Prevencija

6.6   Priedai

2006 m. liepos 5 d., Briuselis.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005) 666 final.

(2)  COM(2005) 667 final.

(3)  COM(2003) 301 final.

(4)  1991 3 18 Tarybos Direktyva 91/156/EEB, keičianti atliekų tvarkymo direktyvą 75/442/EEB.

(5)  1993 2 1 Tarybos reglamentas (EEB) nr. 259/93 dėl atliekų perkėlimo priežiūros ir kontrolės įvažiuojant ir išvažiuojant iš Europos Bendrijos.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo veiklos plano 2006–2008 metams

COM(2005) 647 final

(2006/C 309/13)

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2006 m. sausio 23 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo veiklos plano 2006–2008 metams

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Gabriel Sarró Iparraguirre.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 164 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

2.   Priežastys

3.   Pagrindas

4.   Bendrosios pastabos

4.1   Bendrijos žuvininkystės srities teisės aktai 1983–2002 m.

4.2   Galiojantys Bendrijos žuvininkystės teisės aktai

4.3   Bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo planas 2006–2008 metams

5.   Konkrečios pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2001) 428 final, 2001 7 30.

(2)OL C 125, 2002 5 27, p. 61 (COM(2001) 428 final, Europos valdymo baltoji knyga).

(3)  COM(2002) 278 final, 2002 6 5 — Veiklos planas „Reglamentavimo normų supaprastinimas ir tobulinimas“.

(4)  COM(2003) 71, 2003 2 11.

(5)  COM(2005) 97, 2005 3 16.

(6)OL C 321, 2003 12 31 ir klaidų atitaisymas OL C 4, 2004 1 8.

(7)  COM(2005) 535, 2005 10 25.

(8)  COM(2004) 820, 2004 12 15.

(9)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002.

(10)  COM(2004) 497 final.

(11)  COM (2005) 647 final, 2005 12 8.

(12)  COM(2004) 724 final.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl tausaus gamtinių išteklių naudojimo teminės strategijos

COM (2005) 670 final — [SEC(2005) 1683 + SEC(2005) 1684]

(2006/C 309/14)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2005 m. gruodžio 21 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl tausaus gamtinių išteklių naudojimo teminės strategijos

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Lutz Ribbe.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 157 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 6 susilaikius.

1.   Komiteto išvadų ir rekomendacijų santrauka

2.   Pagrindiniai nuomonės aspektai ir kontekstas

3.   Pastabos dėl Komisijos komunikato nuostatų

Kritinės EESRK pastabos

3.20   Keturios tikslų įgyvendinimo iniciatyvos

Komunikate Komisija nurodo keturias naujas iniciatyvas, kurios turėtų padėti sukurti strategijos pamatus artimiausiems 25 metams:

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2003) 572 final, 2003 10 1.

(2)OL C 117, 2004 4 30.

(3)  COM(2005) 670 final, 2003 12 21.

(4)  COM(2005) 37 final, plg. atitinkamas nuorodas, pateiktas EESRK nuomonėje dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvaraus vystymosi strategijos peržiūros. Veiksmų programa (CESE 361/2006).

(5)  COM(2005) 666 final.

(6)  Tačiau Europos institucijos neskuba išbraukti iš savo valgyklų valgiaraščio menkės, kuriai gresia išnykimas.

(7)  Plg. COM(1999) 543, 1999 11 24, p. 16, 4.4 punktą Veiksmingas išteklių naudojimas ir valdymas bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl Europos aplinkos: ateities gairės. Bendras Europos Bendrijos aplinkos politikos programos ir priemonių įvertinimas tvaraus ir aplinkosaugos vystymosi požiūriu — siekiant tvaraus ir aplinkosaugos vystymosi, OL C 204, 2000 7 18, p. 59–67.

(8)  COM(2005) 658, NAT/304 — nuomonės projektas dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvaraus vystymosi strategijos peržiūros. Veiksmų programa projektas (CESE 361/2006).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl kaliforninio skydamario kontrolės

COM(2006) 123 final — 2006/0040 (CNS)

(2006/C 309/15)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 ir 94 straipsniais, 2006 m. gegužės 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl kaliforninio skydamario kontrolės

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Martin Siecker.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 166 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 1 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Nuomonė dėl Rizikos ir problemų, susijusių su žaliavų tiekimu Europos pramonei

(2006/C 309/16)

2005 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę dėl Rizikos ir problemų, susijusių su žaliavų tiekimu Europos pramonei

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 22 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Bernd Voss, antrasis pranešėjas Enrico Gibellieri.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 157 nariams balsavus už ir 7 susilaikius.

1.   Santrauka ir rekomendacijos

2.   Pagrindinės problemos

3.   Padėtis pasaulyje

4.   Europos pramonė

5.   Alternatyvūs apsirūpinimo žaliavomis scenarijai ir technologinės tendencijos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Komisijos Komunikatas Ateities energija — atsinaujinantys energijos šaltiniai (Bendrijos strategijos ir veiksmų plano baltoji knyga).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos integruotos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS)

COM(2006) 11 final — 2006/0156 (COD)

(2006/C 309/17)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2006 m. vasario 10 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos integruotos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS)

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Sylvia Sciberras.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 162 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

2.   Įvadas

3.   Komisijos dokumento santrauka

4.   ESSPROS metodika

5.   Socialinės apsaugos raidos tendencijos

5.1   Būstas

5.2   Pensijos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Dirbkime kartu, dirbkime geriau: nauja atviro socialinės apsaugos koordinavimo sistema ir Europos Sąjungos įtraukties politika. Pranešėjas M. Olsson. OL C 185, 2006 08 08.

(2)  Žr. 1 išnašą.

(3)  Žr. 1 išnašą.

(4)  Social Benchmarking policy making, Caroline de la Porte.

(5)  Definition from ESSPROS MANUAL (1996).

(6)  Social Benchmarking policy making, Caroline de la Porte.

(7)  Briuselio Europos Vadovų Taryba, 2003 m. spalio 16-17 d., Pirmininkavimo išvados.

(8)  COM(2006) 11 final, 2006/2004 (COD).

(9)  COM(2005) 706 final.

(10)  COM(2003) 261 final.

(11)  COM(2003) 261 final.

(12)  1996 m. ESSPROS vadovas.

(13)  1996 m. ESSPROS vadovas.

(14)  MISSOC 2004 m. vadovas.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Andų bendrijos santykių

(2006/C 309/18)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2005 m. liepos 14 d., nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl ES ir Andų bendrijos santykių

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Juan Moreno Preciados.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 10 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Penkių Andų tautų padėtis

3.   Andų integracija

3.1   Institucinė raida

3.2   Dabartinė Andų integracijos padėtis

3.3   Socialinės sanglaudos iššūkiai

4.   Pilietinės visuomenės dalyvavimas Andų institucinėje struktūroje

4.1   Andų verslo ir darbo patariamosios tarybos

4.2   Kiti dalyvavimo metodai

4.3   NVO vaidmuo ir pilietinės visuomenės organizacijos

5.   ES ir Andų bendrijos santykiai

5.1   Pirmieji ES ir Andų bendrijos susitarimai

5.2   2003 m. susitarimas: tarpinė priemonė

5.3   ES ir Andų bendrijos prekyba

5.4   Asociacijos sutarties link

5.5   Socialinis ES ir Andų bendrijos partnerystės aspektas

5.6   Bendradarbiavimas

6.   Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas ES ir Andų santykiuose

6.7   Institucijų bendradarbiavimo plane numatoma:

7.   Išvados ir ekonominiai bei socialiniai pasiūlymai

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Meksikas, 2004 m. balandžio 13–15 d. Taip pat žinoma kaip Andų tautų bendrija, nors šis pavadinimas yra ne toks įprastas.

(2)  Gvadalachara (Meksika), 2004 m. gegužės 28–29 d.

(3)  Jungtinių Tautų statistikos skyriaus Tūkstantmečio rodikliai (2003 10 15).

(4)  Šis dokumentas (ir jame esantys rodikliai) parengtas laikant Venesuelą Andų bendrijos nare.

(5)  Andų bendrija iš esmės apima institucijų ir organų tinklą, įskaitant valstybes nares, o Andų integracijos sistema yra grindžiama santykiais tarp šių organų. Tačiau aiškaus skirtumo tarp Andų integracijos sistemos ir Andų tautų bendrijos praktiškai nėra.

(6)  Sutarties 30 straipsnio a dalis.

(7)  Duomenys gauti iš Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono ekonomikos komisijos (ECLAC), Lotynų Amerika ir Karibų jūros regionas pasaulio ekonomikoje, 2004 m. 2005 m. tendencijos Santiago de Chile, 2005 m.

(8)  Žiūrėkite, pavyzdžiui, Andų bendrijos generalinio sekretoriaus ambasadoriaus Allan Wagner Tizón kalbą Globalizacija per integraciją, pasakytą 2004 m. sausio 15 d. oficialios prisaikdinimo ceremonijos metu Limoje (galima rasti tinklalapyje

http://www.comunidadandina.org/index.asp).

(9)  Žr. tekstą

http://www.comunidadandina.org/normativa/dec/DEC601.pdf

(10)  Kartagenos ekonominės ir socialinės integracijos ir bendradarbiavimo sutarties XVI skyrius ir 1 straipsnis; 1994 m. Andų parlamento priimta, bet vyriausybių dar neratifikuota Andų socialinė chartija; Kartagenos deklaracija, priimta XI Prezidentinės tarybos, kuri nurodė Užsienio reikalų ministrų tarybai pateikti pasiūlymą dėl papildomo pilietinės visuomenės dalyvavimo, o kartu ir dėl verslo ir dirbančiųjų atstovų dalyvavimo, numatyto sprendimuose Nr. 441 ir Nr. 442; Andų prezidentinis dialogas dėl integracijos plėtros ir socialinės sanglaudos, Kuskas, 2004 m.

(11)  Cartagena de Indias, Kolumbija, 1988 m. liepos 26 d.

(12)  Marcos-Sįnchez, José, La experiencia de participación de la sociedad civil en el proceso de integración andino (Pilietinės visuomenės dalyvavimo Andų integracijos procese patirtis), 1-asis ES ir Meksikos pilietinės visuomenės forumas, Briuselis, Belgija, 2005 m. kovo mėn.

http://europa.eu.int/comm/external_relations/andean/conf_en/docs/jose_marcos-sanchez.pdf.

(13)  Cartagena de Indias, Kolumbija, 1999 m. gegužės 25 d.

(14)  CCLA, Lima, Peru, 2005 m. balandžio 7 d.

(15)  7-asis eilinis Andų verslo patariamosios tarybos posėdis (Lima, 2005 m. balandžio mėn.)

(16)  Kiti — pvz., Andrés Bello susitarimas, kuriame sprendžiamos švietimo politikos problemos Andų regione, ir Hipólito Unanue susitarimas, kuriame nagrinėjama sveikatos apsaugos politika.

(17)  Sprendimas Nr. 524, 2002 m. liepos 7 d.

(18)  Sprendimas Nr. 539: Andų darbo grupė dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo ginant vartotojų teises, Bogota, Kolumbija, 2003 m. kovo 11 d.

(19)  Taip pat buvo įsteigta konsultacinė vietos valdžios darbo grupė.

(20)  Kai kurie autoriai teigia, kad šis susitarimas yra „teigiamas trečiosios, bet neigiamas ketvirtosios kartos susitarimų požiūriu“, nurodydami į tarpinį jo pobūdį tarp 1993 m. susitarimų ir su Mercosur, Čile ir Meksika pasirašytų susitarimų: Javier Fernįndez y Ana Gordon, „Un nuevo marco para el refuerzo de las relaciones entre la Unión Europea y la Comunidad Andina“ (Nauja programa Europos Sąjungos ir Andų bendrijos santykiams stiprinti), Europos bendrijos teisės apžvalga, 1989 m., Nr. 17, 2004 m. sausio — balandžio mėn.

(21)  Sutarties 52 straipsnio 3 dalyje numatoma sukurti Konsultacinį komitetą siekiant skatinti dialogą su ekonominėmis ir socialinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis.

(22)  Ši nuostata pripažįstama EESRK nuomonės dėl socialinės sanglaudos Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione 6.8.3 punkte, kuriame teigiama, kad nepriklausomų atstovaujamųjų ekonominių ir socialinių organizacijų, gebančių pasiekti kompromisą, stiprinimas yra svarbiausia sąlyga siekiant pradėti socialinį ir vaisingą politinį dialogą, todėl jis yra reikšmingas pačiam Lotynų Amerikos šalių vystymuisi; (315/2004).

(23)  Baigiamosios posėdžio deklaracijos 4 ir 5 punktai.

(24)  Penktasis jungtinis Andų patariamojo komiteto ir Andų darbo patariamojo komiteto posėdis Limoje, Peru, 2004 m. lapkričio 2–3 d.

(25)  2003 m balandžio 7 d. Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) ir Andų darbo patariamoji taryba pasirašė deklaraciją, kurioje numatoma palaikyti reguliarius santykius ir skelbiama apie bendradarbiavimo susitarimą. 2005 m. vasario 17 d. Lotynų Amerikos NVO tinklas ir Limos katalikiškasis universitetas suorganizavo ES ir Andų bendrijos NVO posėdį.

(26)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Glaudesnė Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos partnerystė.“ Glaudesnės Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos partnerystės strategija. Briuselis, COM(2005) 636 final

(27)  ES ir Andų bendrijos ministrų posėdis (Liuksemburgas, 2005 m. gegužės 26 d.).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Šiaurės dimensijos politikos ateities

(2006/C 309/19)

2005 m. lapkričio 17 d., artėjant Suomijos pirmininkavimui ES, Suomijos užsienio prekybos ir plėtros ministrė Mari Kiviniemi raštu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl Šiaurės dimensijos politikos ateities.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas F. Hamro-Drotz.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 162 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

Santrauka

1.   Bendrosios aplinkybės

2005 m. lapkričio mėn. įvyko ES valstybių narių ministrų ir Šiaurės dimensijos šalių partnerių (Islandijos, Norvegijos, Rusijos) susitikimas, kuriame buvo susitarta dėl naujų gairių tęsiant Šiaurės dimensijos (ŠD) veiklą 2007 m. („Politinio pareiškimo ir politikos pagrindų dokumento gairės“, angl. Guidelines for the development of a political declaration and policy framework document) (1).

Šiaurės dimensijos šalys įsteigė jungtinę iniciatyvinę grupę, kad ji, laikydamasi šių gairių, atliktų parengiamąjį darbą. 2006 m. rudenį šalys, remdamosi šiuo darbu, priims sprendimą dėl Šiaurės dimensijos ateities.

Besirengdama pirmininkauti ES 2006 m. antrąjį pusmetį, 2005 m. lapkričio mėn. Suomija, atsižvelgdama į EESRK ankstesnius indėlius į Šiaurės dimensiją, paprašė jo parengti tiriamąją nuomonę dėl šios politikos ateities. Suomija prašė, kad nuomonėje būtų išdėstytos idėjos ir rekomendacijos, kaip nuo 2007 m reikėtų stiprinti politiką ir kaip geriau įtraukti pilietinę visuomenę į politiką bei jos įgyvendinimą.

Glausta pagrindinė informacija apie Šiaurės dimensiją ir EESRK indėlį į jos įgyvendinimą pateikiama priede.

2.   EESRK rekomendacijos Šiaurės dimensijai vystyti

2005 m. liepos mėn. EESRK paskelbė savo nuomonę dėl ES ir Rusijos santykių vystymo (2), o 2005 m. rugsėjo mėn. — nuomonę dėl ES Šiaurės dimensijos politikos ateities (3). Šiuose dokumentuose pateiktos išvados ir rekomendacijos yra vis dar aktualios ir svarbios, tačiau šiame dokumente jos nebus kartojamos. Dabartinė nuomonė papildo pirmiau minėtas nuomones ir nuorodos į jas bus pateikiamos tuomet, kai šioje nuomonėje suformuluotos rekomendacijos bus pristatomos Šiaurės dimensijos šalims.

Rengdamas šią nuomonę, EESRK surengė tiriamąją komandiruotę į Sankt Peterburgą, norėdamas išklausyti vietos suinteresuotų subjektų nuomonės dėl Šiaurės dimensijos ateities. Su Norvegijos ir Islandijos suinteresuotais subjektais buvo konsultuojamasi su asmenimis, su kuriais EESRK bendravo EEE klausimais.

2.1   EESRK remia regionų bendradarbiavimą, suderintą su bendra ES, Islandiją, Norvegiją ir Rusiją apimančią plataus užmojo Šiaurės dimensijos politika

Europoje ir pasaulyje nuolat didėja Šiaurės Europos svarba, pavyzdžiui, jos turimų energijos išteklių, aplinkos ir klimato politikos srityje. Šiaurės Europai reikia glaudaus daugiašalio regionų bendradarbiavimo, kuriame dalyvautų ir ES nepriklausančios šio regiono šalys. Toks bendradarbiavimas papildo tiek dvišalius šio regiono šalių santykius, tiek ir ES santykius su ES nepriklausančiomis šalimis. Regionų bendradarbiavimas gali padėti skatinti stabilumą, ekonomikos augimą, gerovę ir darnų regiono ir visos Europos vystymąsi.

Akivaizdu, kad ES ir šalyse partnerėse turi būti skleidžiama daugiau informacijos apie Šiaurės dimensijos programą. Ji turi tapti ES (ir EEE) institucijų, nacionalinių valstybių administracijų ir pilietinių visuomenių sluoksnių aiškia struktūruota plataus užmojo politika.

EESRK prašo Suomijos kaip ES pirmininkaujančios šalies skirti ypatingą dėmesį šiam klausimui ir siekti užtikrinti, kad būtų priimti ryžtingi sprendimai ir būtų politiškai įsipareigota vykdyti dinamišką politiką. ES išsiplėtus, įstojo naujosios šalys, kurios suteiks naują postūmį Šiaurės dimensijai vystyti. EESRK taip pat pritaria siūlomoms gairėms, kuriomis remiantis Šiaurės dimensija taptų nuolatine politika.

EESRK pritaria Šiaurės dimensijos politikos kaip bendros ES, Islandijos, Norvegijos ir Rusijos politikos stiprinimui. Ji turėtų tvirtai remtis jau esančiomis pagrindinėmis bendradarbiavimo priemonėmis: Šiaurės dimensijos politika turi suformuoti keturių bendrų ES ir Rusijos erdvių regioninę dimensiją, kurioje, laikantis EEE susitarimo, dalyvautų ir Islandija bei Norvegija.

2006 m. gegužės mėn. vykusiame ES ir Rusijos vadovų susitikime šalys paskelbė svarstančios galimybę pradėti derybas dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo. Jis turėtų suteikti daugiau galimybių vystyti regionų ir pasienio bendradarbiavimą remiantis dinamiška Šiaurės dimensijos politika. Bendra Šiaurės dimensijos politika turėtų padėti pagrindą nuoseklesnei ES Baltijos jūros strategijai, kurią šiuo metu rengia Europos Parlamentas.

EESRK su pasitenkinimu pažymi 2006 m. birželio mėn. EEE konsultacinio komiteto priimtą rezoliuciją ir pranešimą dėl Šiaurės dimensijos politikos ateities, kurie buvo parengti glaudžiai bendradarbiaujant su EESRK šios nuomonės rengimo metu.

Šiaurės dimensijos „bendros nuosavybės“ principas yra labai svarbus ir turėtų būti pabrėžiamas nuo pat pradžių. ES nepriklausančios Šiaurės dimensijos šalys turi vaidinti pagrindinį vaidmenį šiame procese, joms taip pat turi būti leista vienodomis sąlygomis dalyvauti planuojant, įgyvendinant ir prižiūrint politiką.

Tam reikia sukurti tvirtus mechanizmus, pvz., jungtinį nuolatinį Šiaurės dimensijos valdymo komitetą, reikiamą jam pavaldžių pogrupių skaičių ir veiksmingą už operatyvinę veiklą atsakingą instituciją. Šalys turi kasmet susitikti, kad įvertintų Šiaurės dimensijos bendradarbiavimo įgyvendinimą ir pateiktų naujas gaires.

Šiaurės dimensijos veiklą dažniausiai sudaro vietos iniciatyvos, todėl svarbu, kad veiksmingai funkcionuotų ryšys tarp vietos, regionų ir nacionalinės valdžios lygmenų ir regionų bendradarbiavimo institucijų planuojant ir įgyvendinant Šiaurės dimensijos politiką.

2.2   EESRK pasiūlytos prioritetinės sritys

EESRK mano, kad iki šiol sukaupta bendradarbiavimo įvairiose prioritetinėse Šiaurės dimensijos srityse patirtis turi tapti svarbiu ateities politikos pagrindu. Reikia remtis teigiama praktine patirtimi, įgyta įgyvendinant privačiosios ir viešosios partnerystės projektus.

2.2.1   Didesnis dėmesys esamiems bendradarbiavimo projektams aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos sektoriaus srityse

Kalbant apie dabartinį Šiaurės dimensijos bendradarbiavimą aplinkos srityje, didžiausias dėmesys turėtų būti skirtas Baltijos jūros ir Suomijos įlankos vandens taršos sustabdymui, neatidėliotiniems veiksmams branduolinei taršai Kolos pusiasalyje sumažinti ir paramai pasienio bendradarbiavimo projektams aplinkos tema Pskovo regione.

Bendradarbiaujant visuomenės sveikatos sektoriuje didžiausias dėmesys turi būti skiriamas kovai su užkrečiamomis ligomis, ypač ŽIV/AIDS.

EERSK ragina Šiaurės dimensijos šalis daugiau pastangų skirti šioms prioritetinėms sritims įgyvendinant pradėtus bendradarbiavimo projektus („Šiaurės dimensijos aplinkosaugos partnerystė“ (angl. NDEP) ir projektą „Vodokanal“ Sankt Peterburge, „Šiaurės dimensijos partnerystė visuomenės sveikatos ir socialinės gerovės srityje“ (angl. NDPHS). Reikia imtis ryžtingų veiksmų šiems projektams stiprinti ir vystyti bei užtikrinti, kad ES jiems būtų skiriamas atitinkamas dėmesys.

2.2.2   Regionų infrastruktūros, transporto ir logistikos vystymas — verslumo, investicijų ir ekonomikos augimo skatinimo prielaida

Veiksminga transporto ir logistikos sistema yra verslumo, investicijų ir ekonomikos augimo prielaida. Todėl Šiaurės dimensijos regiono šalys turėtų apsvarstyti, kaip pagerinti transportą ir logistiką regione, kad būtų sukurtas veiksmingas susisiekimas, tenkinantis didėjančio prekių ir keleivių pervežimo Šiaurės Europoje poreikį. Reikia imtis bendrų veiksmų siekiant vystyti sausumos, vandens ir oro transporto kelius ir sujungti juos tarp šalių. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas transporto saugumui (pvz., jūros) ir pasienio tarnybų bendradarbiavimui (pvz., muitinės formalumams atlikti, standartams, higienos reikalavimams, vizų išdavimo procedūroms ir pan.), kad būtų supaprastinta teisėto sienos kirtimo procedūra. Taip pat reikia dėti pastangas, kad Šiaurės dimensijos struktūroje būtų rasta veiksmingų būdų užkirsti kelią nelegaliam sienos kirtimui (įskaitant prekybą žmonėmis, kontrabandą ir nelegalią imigraciją).

Reikia kurti naujus viešojo ir privataus bendradarbiavimo projektus infrastruktūros, transporto ir logistikos srityje siekiant įgyvendinti Šiaurės dimensijos politiką;, todėl EESRK rekomenduoja šalims daryti viską, kad parengtų bendrą tokio pobūdžio projektą.

2.2.3   Bendradarbiavimo ir saugumo skatinimas energetikos sektoriuje

ES plėtra ir tarptautinės energetikos gairės pabrėžia glaudesnio Šiaurės Europos šalių bendradarbiavimo energetikos srityje svarbą. EESRK ragina koordinuoti regionų bendradarbiavimą ir vykdyti ES ir Rusijos dialogą energetikos klausimais taip, kad gerėtų energijos tiekimo saugumas ir apsirūpinimo energija galimumas. Komitetas taip pat rekomenduoja, vykdant naują Šiaurės dimensijos politiką, sukurti Šiaurės dimensijos partnerystę energetikos srityje, visą dėmesį sutelkiant į tausų turimų gamtinių išteklių naudojimą, energijos efektyvumą, atsinaujinančius energijos išteklius ir saugų energijos transportavimą ir aplinkos aspektus.

Kadangi Šiaurės dimensijos regione gausu energijos išteklių, todėl jis svarbus ne tik Šiaurės dimensijos šalims, bet turi didelės įtakos ir visai Europai. Atsižvelgiant į šio regiono potencialiai svarbų vaidmenį užtikrinant naftos ir dujų tiekimą ES ateityje, jis yra vertas visų ES valstybių narių dėmesio. Didesnis dėmesys Šiaurės Europai naujojoje Europos energetikos politikoje (EEP) rodo naujos Šiaurės dimensijos politikos svarbą. Iš tiesų, Komisija savo Energetikos politikos žaliojoje knygoje (4) pirmiausia mini Rusiją ir Norvegiją kaip svarbias naujos nuoseklios ES išorės energetikos politikos partneres.

Šiaurės dimensija yra svarbus darnaus Europos energetikos infrastruktūros vystymosi elementas. Šiaurės dimensijos regione prireiks nemažai investicijų tiek į energijos transportavimo infrastruktūrą, tiek į šio regiono dujų išteklių panaudojimą, siekiant užtikrinti pakankamą energijos tiekimą ateityje. Didesnės investicijos reiškia ekonominį augimą, įskaitant didesnį užimtumą ir aktyvesnę veiklą tose pramonės srityse, kurios nėra tiesiogiai susijusios su išteklių gavyba jūroje. Tačiau taip pat svarbu, kad itin didelių dujų ir naftos išteklių naudojimas būtų pagrįstas tausumo principu, griežčiausiais aplinkosaugos standartais ir vietos gyventojų norų paisymu.

Būtina sukurti koordinuotą šiaurinių jūros ekosistemų stebėjimo sistemą, kuri būtų Šiaurės dimensijos pasienio bendradarbiavimo dalis. Svarbu, kad, naudojant dujų ir naftos išteklius, būtų išsaugota gyvybinga žvejybos pramonė ir sveika jūros aplinka. Šiaurės dimensijos regione turi būti užtikrintas pats aukščiausias naftos ir dujų transportavimo jūra saugumo lygis; šis poreikis dar padidės išaugus skystųjų gamtinių dujų transportavimui ateityje.

Esant tokioms sąlygoms, 2006 m. kovo mėn. pateiktas Norvegijos vyriausybės pasiūlymas kurti naują ir labiau koordinuotą šiaurinių jūros ekosistemų stebėjimo sistemą yra sveikintinas žingsnis. Be to, EESRK su pasitenkinimu pažymi 2006 m. gegužės mėn. priimtą EEE jungtinio parlamentinio komiteto rezoliuciją dėl Europos tolimosios šiaurės: energijos ir aplinkos klausimai, kurios išvados sutampa su šioje nuomonėje dėstomu požiūriu.

EESRK turėtų pabrėžti, kad Šiaurės dimensijos regionui bendradarbiaujant energetikos srityje ypatingą dėmesį reikėtų skirti sparčiai augančiam energijos transportavimui Suomijos įlankoje ir Baltijos jūroje, ypač transportavimo saugumui ir organizavimui bei žalos aplinkai sumažinimui.

2.2.4   Pagrindinis dėmesys skiriamas pilietinei visuomenei, bendradarbiavimo tinklams ir visuomenės informavimui

2.2.4.1   Pilietinės visuomenės, bendrų demokratinių vertybių, žmogaus teisių ir atviro socialinio visuomeninio dialogo stiprinimas

Būtina sėkmingo Šiaurės dimensijos partnerių bendradarbiavimo sąlyga yra vienodų vertybių taikymas visose Šiaurės dimensijos šalyse. Demokratinis pliuralizmas, veikli pilietinė visuomenė, atviras socialinis visuomeninis dialogas ir veikianti rinkos ekonomika papildo vienas kitą. Dėl to turi būti dedamos konkrečios pastangos, ypač Rusijoje, kur būtina užtikrinti aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą ir sukurti demokratines institucijas.

Savo 2005 m. liepos mėn. nuomonėje dėl ES ir Rusijos santykių EESRK ypatingą dėmesį atkreipė į Rusijoje susiklosčiusią padėtį šiuo svarbiu klausimu. Komitetas pažymi, kad naujas įstatymas, reglamentuojantis pilietinės visuomenės organizacijas, akivaizdžiai lėmė tolesnį padėties pablogėjimą. Tai turi būti ištaisyta šio įstatymo taikymu ateityje. Tikimasi, kad kai Rusijos valdžios institucijos pradės patikimai vystyti savo politiką ir veikti šioje srityje, siekdamos užmegzti konstruktyvius ir atvirus santykius su šalies pilietinės visuomenės dalyviais ir bus itin remiamas bendradarbiavimas su Rusija. Pavyzdžiui, svarbu, kad Rusijoje įsteigti Piliečių rūmai taptų patikima priemone veiksmingam socialiniam dialogui stiprinti. Turi būti remiamos pastangos stiprinti Rusijos pilietinės visuomenės dalyvių gebėjimą aktyviau dalyvauti konstruktyviame dialoge.

Taip pat turi būti dedamos pastangos spręsti šiuos klausimus vykdant Šiaurės dimensijos regioninį bendradarbiavimą, kuriame dalyvauja ir Rusija.

2.2.4.2   Pasienio tinklų skatinimas siekiant pilietinės visuomenės bendradarbiavimo

Reikia stengtis stiprinti veiksmingą ir atvirą pasienio dialogą skatinant pažangą ankstesniame punkte apibrėžtose srityse. Pilietinės visuomenės dalyviams tenka pagrindinė atsakomybė ir pagrindinis vaidmuo; labai svarbu, kad pačios pilietinės visuomenės grupės teiktų iniciatyvas, siekdamos stiprinti santykius ir bendradarbiavimą savo veiklos srityje. Reikia pabrėžti, kad Šiaurės dimensijos „bendra nuosavybė“ yra ne vien atskirų vyriausybių, bet ir pilietinės visuomenės bei Šiaurės dimensijos šalių pilietinės visuomenės dalyvių reikalas. Šiaurės dimensijos politika bus veiksmingai įgyvendinta tik tada, jei pilietinės visuomenės dalyviai aktyviai dalyvaus šiame procese.

Vykdant Šiaurės dimensijos politiką turi būti imamasi konkrečių veiksmų paremti tinklų kūrimą, dialogą ir pilietinės visuomenės dalyvių bendradarbiavimą įvairiose Šiaurės dimensijos šalyse ir subregionuose, pavyzdžiui, Šiaurės Vakarų Rusijos regione. Pasienio bendradarbiavimas tarp žmonių turi tapti prioritetine politikos sritimi. Reikia skatinti judumą, žmogiškųjų išteklių vystymą, keitimąsi patirtimi, įgūdžiais ir žiniomis bei abipusį mokslo diplomų pripažinimą. Pasienio bendradarbiavimas turi apimti visus suinteresuotus pilietinės visuomenės dalyvius, įskaitant verslininkus, MVĮ ir kitas įmones, darbuotojus, jaunimą ir studentus, moteris, mažumų atstovus, kultūros ir mokslo veikėjus, aplinkos apsaugos grupes, žemės ūkio ir miškininkystės atstovus bei vartotojus. Pasienio veiklą reikia nukreipti taip, kad ji skatintų praktiškus projektus ir jungtinių projektų, įtraukiančių pilietinės visuomenės suinteresuotus subjektus, pasiūlymus. Tvarka turi būti paprasta, kad dalyviai galėtų teikti pasiūlymus dėl jungtinių projektų pagal Šiaurės dimensijos programą.

Veiksmingų trišalių santykių ir darbo rinkų visose ŠD srityse vystymu siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp sąžiningos įmonių konkurencijos ir tinkamų darbo sąlygų sudarymo darbuotojams. Daugelyje šalių trišaliai santykiai ir darbo rinka yra jau gerai išvystyti, todėl turėtų būti dalijamasi sukaupta patirtimi ir įgūdžiais su tų šalių organizacijomis, kuriose jie nėra taip gerai išvystyti. Šiaurės dimensijos politika galėtų būti tinkama pamatinė priemonė pasienio projektams šioje srityje inicijuoti. Kiekvienos Šiaurės dimensijos šalies socialiniai partneriai turi siekti užtikrinti, kad iniciatyvos ir teisės aktai, kurie skatina ekonomines ir socialines permainas bei užimtumą, tinkamai atsižvelgtų į jų interesus. Todėl jie turi dalyvauti visose diskusijose, kuriose svarstomi darbo rinkos klausimai.

2.2.4.3   Visuomenės informavimo pastangų stiprinimas

Visuomenės dėmesys Šiaurės dimensijai yra labai menkas. Tiek ES valstybėse narėse, tiek ir ES nepriklausančiose Šiaurės dimensijos regiono šalyse apie ją žinoma labai mažai. Todėl Šiaurės dimensijos šalys turėtų stengtis gerokai pagerinti informacijos sklaidą ir vystyti informacijos sklaidos kanalus. Labai svarbu tinkamai informuoti visuomenę Šiaurės dimensijos klausimais, nes taip būtų skatinamas didesnis pilietinės visuomenės susidomėjimas Šiaurės dimensija, o pilietinės visuomenės dalyviai būtų skatinami dalyvauti šiame procese ir įnešti savo indėlį. Pilietinės visuomenės dalyviai taip pat turėtų dalyvauti šiame procese ir tapti informacijos skleidėjais visuomenėje, o tam būtinos švietimo ir mokymo priemonės.

Aišku, kad Šiaurės dimensijos regione reikia įkurti centrą, kuris rūpintųsi informacijos sklaida, koordinuotų tinklus, ryšius ir finansavimą. Šiaurės dimensijos šalys turėtų priimti sprendimą dėl tokio centro steigimo. EESRK siūlo vėl atidaryti neseniai uždarytą Europos Komisijos būstinę Sankt Peterburge ir atskiru susitarimu perduoti jai vykdomąsias funkcijas, kurios yra bendrai pripažintos kaip priklausančios Šiaurės dimensijos kompetencijai. Reikėtų apsvarstyti galimybę šias funkcijas perduoti vienos iš 2.4 punkte paminėtų regioninių institucijų sekretoriatui.

2.2.5   Būtina skirti dėmesį santykiams su Baltarusija

Diskusijose apie Šiaurės dimensijos politikos vystymą ateityje buvo pasiūlyta vienokiu ar kitokiu būdu įtraukti ir Baltarusiją. Nors geografiniu požiūriu šis pasiūlymas būtų prasmingas, tačiau dėl dabartinės šalies politinės padėties nėra jokių oficialaus bendradarbiavimo galimybių. Tačiau EESRK pabrėžia, kad pirmiau minėti klausimai (ypač 2.2.4 punkte) yra aktualūs ir Baltarusijai.

Komitetas mano, kad šiems aspektams įtakos gali turėti ryšių su pilietinės visuomenės dalyviais ir jų partneriais Baltarusijoje skatinimas. Komitetas siekia, kad tokie ryšiai būtų toliau stiprinami, ir ragina Šiaurės dimensijos šalis remti veiksmus šioje srityje.

EESRK šiuo metu rengia atskirą nuomonę dėl ES ir Baltarusijos santykių.

2.3   Pagrindinis Šiaurės dimensijos bendradarbiavimo mechanizmo elementas — konsultavimasis su pilietine visuomene. EESRK pasirengęs pasidalyti savo patirtimi

Šiaurės dimensijos politikai turi būti sukurtas veiksmingas konsultavimosi mechanizmas, kad pagrindiniai pilietinės visuomenės dalyviai, reikšdami savo nuomonę, teikdami rekomendacijas ir vertinimus, galėtų daryti įtaką Šiaurės dimensijos įgyvendinimui ir priežiūrai.

EESRK mano, kad vertėtų rengti metinius suinteresuotųjų subjektų susitikimus; panašūs susitikimai jau daug metų rengiami Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo klausimais. Teigiamos patirties buvo įgyta ir vykdant Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimą, ir dirbant su patariamuoju komitetu EEE bendradarbiavimo klausimais. Be to, būtų tikslinga įsteigti pilietinės visuomenės patariamąjį organą, pavaldų 2.1 punkto 4 pastraipoje minėtam Šiaurės dimensijos valdymo komitetui, kuris nuolat dalyvautų politikos stebėsenos procese ir rengtų metinius susitikimus.

Tokia tvarka leistų už Šiaurės dimensijos politiką atsakingiems asmenims pasinaudoti pilietinės visuomenės dalyvių indėliu ekonomikos ir socialinėje srityje įgyvendinant Šiaurės dimensijos politiką.

EESRK jau surengė dvi konferencijas, į kurias buvo pakviesti Šiaurės dimensijos šalių suinteresuoti pilietinės visuomenės subjektai. Laikui bėgant, Komitetas sustiprino savo ryšius su visų ES nepriklausančių Šiaurės dimensijos šalių pilietinės visuomenės dalyviais. Todėl jis įgijo daug bendradarbiavimo su pilietine visuomene patirties, kuria gali nedelsdamas pasinaudoti.

EESRK yra pasirengęs aktyviai dalyvauti įtraukiant pilietinės visuomenės dalyvius į būsimos Šiaurės dimensijos politikos įgyvendinimą. Komitetas siekia įsteigti specialią stebėsenos grupę ir atlikti pagrindinį vaidmenį organizuojant metinius suinteresuotų pilietinės visuomenės subjektų susitikimus. Kartu reikėtų atsižvelgti ir į dabartinį EEE bendradarbiavimą. Šių susitikimų tikslas — parengti Šiaurės dimensijos įgyvendinimo gaires, ypač 2.2.4 punkte nurodytose srityse, kurios yra susijusios su pilietinės visuomenės veikla. Komitetas siūlo tokį susitikimų organizavimą laikyti oficialaus Šiaurės dimensijos bendradarbiavimo mechanizmų dalimi.

2.4   Regionų institucijos — logiškas pradinis taškas Šiaurės dimensijai administruoti

EESRK pritaria minčiai, kad dabartinės regioninio bendradarbiavimo institucijos, ypač Baltijos jūros valstybių taryba (BJVT), Barenco Europos ir Arkties taryba (BAT), Šiaurės ministrų taryba (ŠMT) ir Arkties taryba, turi atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant Šiaurės dimensiją. Reikia imtis veiksmų aktyviai skatinti šių institucijų ir 2.1 punkte pasiūlyto Šiaurės dimensijos valdymo komiteto koordinavimą ir jų tarpusavio bendradarbiavimą, nes šios institucijos yra logiškas pradinis taškas Šiaurės dimensijai visapusiškai administruoti.

Tokia struktūra pilietinės visuomenės dalyviams suteiks puikią galimybę dalyvauti Šiaurės dimensijos bendradarbiavimo procese ir įnešti savo indėlį dalyvaujant regioninių bendradarbiavimo tinklų veikloje (pvz., darbuotojų profesinių sąjungų tinklas BASTUN, darbdavių tinklas BAC, prekybos rūmų tinklas BCCA ir įvairios NVO) ir palaikant šių tinklų ir pirmiau minėtų organizacijų tarpusavio ryšius.

2.5   Šiaurės dimensijos veiklos finansavimas turi būti skaidrus

Prioritetinėmis sritimis turėtų tapti Šiaurės dimensijos viešosios ir privačios partnerystės, aiškiai nurodant partnerius, programas, terminus ir biudžetą.

Net tada, kai tam tikros prioritetinės srities partneriai nėra pasirengę imtis bendradarbiavimo projekto, jie turėtų, pavyzdžiui, pabandyti kasmet susitarti dėl kuo konkretesnių įgyvendinimo ir finansavimo priemonių programų.

Pilietinės visuomenės dalyvių pasiūlytų ir įgyvendintų priemonių atveju (ypač žr. 2.2.4 punktą), gyvybiškai svarbu nustatyti nedidelio masto veiklos finansavimo tvarką, kuri būtų pagrįsta kuo paprastesne prašymo pateikimo procedūra. Turėtų būti teikiama techninė pagalba: patarimai ir konsultacijos dėl prašymų teikimo tvarkos. Taip pat svarbu, kad pasiūlymai dėl projektų būtų svarstomi ir tvirtinami greitai ir paprastai. EESRK nuomone, pilietinės visuomenės atstovai galėtų pasidalinti atsakomybe įgyvendinant šią tvarką.

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) turi būti pagrindinis Šiaurės dimensijos veiklos finansavimo šaltinis. Atitinkama EKPP lėšų dalis turi būti skirta Šiaurės dimensijos projektams ir veiklai ir pakankamai išteklių skirta Šiaurės dimensijos programai administruoti.

Regioniniam ir pasienio bendradarbiavimui Šiaurės dimensijos regione įgyvendinti atitinkamą finansavimą turėtų skirti Rusija, Norvegija ir EEE. Lygiai taip pat kiti tarptautiniai ir vietiniai finansavimo šaltiniai, kurie jau buvo naudojami Šiaurės dimensijos projektams (ERPB, EIB, ŠŠIB, ir t.t.) ir toliau bus gyvybiškai svarbūs siekiant ateityje užtikrinti prasmingą ir sėkmingą Šiaurės dimensijos politikos įgyvendinimą.

Reikia skleisti pilietinei visuomenei lengvai suprantamą informaciją apie finansavimo galimybes, šaltinius ir prašymų skirti finansavimą projektams teikimo tvarką.

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/doc/guidelines05.pdf.

(2)  EESRK nuomonė dėl pilietinės visuomenės vaidmens ES ir Rusijos santykiuose, OL C 294, 2005 11 25, p. 33.

(3)  EESRK nuomonė dėl Šiaurės dimensijos ir jos veiksmų plano, OL C 24, 2006 01 31, p. 34.

(4)  2006 m. kovo 8 d. Europos Komisijos žalioji knyga Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategija.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos kaimynystės politikos

(2006/C 309/20)

Vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, Komisijos narė Benita Ferrero-Waldner Komisijos vardu 2005 m. balandžio 22 d. laišku kreipėsi į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą su prašymu parengti nuomonę dėl Europos kaimynystės politikos.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 4 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Giacomina Cassina.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 160 narių balsavus už, 2 — prieš ir 9 susilaikius.

Įžanginė pastaba

EESRK jau atliko du dalinius Europos kaimynystės politikos vertinimus, vienas iš jų buvo skirtas Rytų ir Vidurio Europos valstybėms, o kitas — Viduržemio jūros regiono šalims (1). Šioje nuomonėje tik užsimenama apie abu dokumentus, minėti dokumentai ir ši nuomonė bus pateikti susipažinti Europos Sąjungos institucijoms ir suinteresuotoms valstybėms.

0.   Santrauka ir išvados

1.   Įžanga

2.   Pradinis Europos kaimynystės politikos etapas

3.   Kaimynystės sąvoka ir su ja susijusios problemos

4.   Atskirų sričių problemos

5.   Metodologinės ir finansinės priemonės

6.   Pilietinės visuomenės dalyvavimas Europos kaimynystės politikoje

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Nuomonė Didesnė Europa — kaimynystė: nauja ES santykių su rytiniais ir pietiniais kaimynais struktūra (pranešėja Karin Alleweldt (OL C 80, 2004 3 30, p. 148–155); kita Nuomonė dėl patariamųjų institucijų ir socialinių ir profesinių organizacijų vaidmens, įgyvendinant partnerystės susitarimus Europos kaimynystės politikos kontekste (pranešimas, skirtas 2005 m. lapkričio 16–17 d. Jordanijoje įvykusiam Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir joms prilyginamų institucijų aukščiausiojo lygio susitikimui (pranešėja Giacomina Cassina), parengta bendradarbiaujant su Graikijos, Izraelio ir Tuniso ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis bei Maroko ekonominių ir socialinių grupių atstovais).

(2)  1973 m. įstojo Danija, Jungtinė Karalystė ir Airija; 1981 m. — Graikija, 1986 m. — Ispanija ir Portugalija, o 1995 m. — Austrija, Švedija ir Suomija.

(3)  COM(2003) 104 final — Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Didesnė Europa — kaimynystė: nauja ES santykių su rytiniais ir pietiniais kaimynais struktūra“, 2003 3 11, Briuselis.

COM(2004) 373 final — Komisijos komunikatas „Europos kaimynystės politika — strateginis dokumentas“, 2004 5 12, Briuselis.

COM (2004) 628 final — Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės kūrimo nuostatas, 2004 9 29, Briuselis.

(4)  Tą patvirtina ir aplinkybė, kad Armėnija, Azerbaidžanas ir Gruzija (neturinčios bendrų sienų su ES) pateikė prašymą prisijungti prie kaimynystės politikos.

(5)  COM(2005) 72 final, „Europos kaimynystės politika. Rekomendacijos Armėnijai, Azerbaidžanui, Gruzijai, Egiptui ir Libanui“, 2005 3 2, Briuselis.

(6)  Žr. David Stulik pranešimą (REX/220).

(7)  Žr. informacinį pranešimą apie Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vadovų susitikimą Maltoje, REX 113 (pranešėjas Dimitris Dimitriadis), visų pirma 35 ir 36.1 punktą.

(8)  Viena naujausių yra Išorės santykių skyriaus nuomonė REX/208 (pranešėjas Antonello Pezzini).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (//EB, Euratomas)

COM(2006) 99 final — 2006/0039 (CNS)

(2006/C 309/21)

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 93 straipsniu, 2006 m. balandžio 26 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (//EB, Euratomas)

Komiteto biuras pavedė Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), pagrindine pranešėja paskyrė Ágnes Cser ir priėmė šią nuomonę 84 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 2 susilaikius.

1.   Nuomonės santrauka

2.   EESRK kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovo požiūris

3   Įvadas

4.   2007—2013 m. ES finansinės perspektyvos priėmus 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimą

5.   Nuosavų išteklių sistema

Dvejus metus vykusių derybų dėl finansinių perspektyvų metu nuosavų išteklių sistemai buvo skirta mažai dėmesio.

6.   Darbo dokumentas dėl JK korekcijos

7   Bendrosios pastabos

8   Santrauka

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 253, 2000 10 7.

(2)  CESE 1204/2004 (OL C 74, 2005 3 23).

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl prekių, importuojamų keliaujančiųjų iš trečiųjų šalių asmenų, atleidimo nuo pridėtinės vertės ir akcizo mokesčių

COM(2006) 76 final — 2006/0021 (CNS)

(2006/C 309/22)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2006 m. vasario 22 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl prekių, importuojamų keliaujančiųjų iš trečiųjų šalių asmenų, atleidimo nuo pridėtinės vertės ir akcizo mokesčių

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 7 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto Burani.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 5 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vieningai.

1.   Įžanga

2.   Bendros pastabos

3.   Konkrečios pastabos

2006 m. liepos 5 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Žr. COM(2006) 76 final — 2006/0014 (CNS), pirma konstatuojamoji dalis.

(2)  Žr. ibid. 1) Pasiūlymo aplinkybės — Pasiūlymo pagrindas ir tikslai, 4-as punktas.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“

COM(2006) 33 final

(2006/C 309/23)

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2006 m. balandžio 5 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Ingrid Jerneck.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 6 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 122 nariams balsavus už, 16 — prieš ir 10 susilaikius.

Svarbiausi EESRK pozicijos aspektai

Verslumas — tai asmens gebėjimas įgyvendinti savo idėjas. Ugdant verslumą, skatinamos naujovės, kūrybingumas ir pasitikėjimas savimi. Norint ugdymo ir mokymo priemonėmis puoselėti į verslumą orientuotą mąstymą, būtina:

1.   Komisijos dokumento santrauka

2.   EESRK bendrosios pastabos

3.   Konkrečios EESRK pastabos

3.1   Į verslumą orientuotas mąstymas ugdymo procese

3.2   Geriausios praktikos pavyzdžių skleidimas ir tolesnė veikla

3.3   Geriausios praktikos pavyzdžių skleidimas

3.4   Tolesnė veikla

2006 m. liepos 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  COM(2005)548 — Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų.

(2)  2006 m. kovo 23–24 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba. Pirmininkaujančios valstybės išvados.

(3)  EESRK nuomonė dėl verslumo Europoje žaliosios knygos (pranešėjas Ben Butters) — (OL C 10, p. 58, 2004 1 14).

(4)  EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui tema: „Veiksmų planas: Europos verslininkystės darbotvarkė“ (pranešėjas Ben Butters) — CESE 1198/2004 (OL C 74, p. 1, 2005 3 23), EESRK nuomonė dėl verslumo Europoje žaliosios knygos (pranešėjas Ben Butters) — CESE 1173/2003 (OL C 10, p. 58, 2004 1 14).

(5)  Enterprise 2010 the next generation, survey from Junior Achievement Young Enterprise, September 2005.

(6)  „Entrepreneurship, Career Experience and Learning — Developing our Understanding of Entrepreneurship as an Experiential Learning Process“ dissertation by Diamanto Politis 2005, School of Economics and Management, Lund University.

(7)  Global Entrepreneurship Monitor, 2005 Executive report.

(8)  Modelį pasiūlė Švedijos įmonių konfederacija.

(9)  EESRK nuomonė dėl verslumo Europoje žaliosios knygos (pranešėjas Ben Butters) — (OL C 10, p. 58, 2004 1 14).

(10)  Taip pat žr. EESRK nuomonę dėl verslumo Europoje žaliosios knygos (pranešėjas Ben Butters) — (OL C 10, p. 58, 2004 1 14).

(11)  Final report of the Expert Group „Education for Entrepreneurship“ — Making progress in promoting entrepreneurial attitudes and skills through Primary and Secondary education, completed in February 2004

(12)  Briuselio Europos Vadovų Taryba, 2006 m. kovo 23–24 d., Pirmininkaujančios valstybės išvados.

----

1 PRIEDAS

Tolesni pakeitimai, už kuriuos balsavo mažiausiai ketvirtadalis dalyvavusiųjų, buvo atmesti svarstymo metu:

Svarbiausi EESRK pozicijos aspektai, 14 įtrauka

Iš dalies pakeisti taip:

Balsavimo rezultatai

Balsai už: 48

Balsai prieš: 62

Susilaikė: 15

3.3.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

„Verslumas — savybė, reikalinga visai visuomenei. Norėdamas, kad apie į verslumą orientuotą požiūrį būtų skleidžiama daugiau informacijos ir būtų suvokta, kad verslumas yra svarbus bendro šalies vystymosi veiksnys, Komitetas siūlo 2009 m. paskelbti Europos verslumo metaisragina Komisiją imtis reikiamų priemonių,.Teikdamas tokį pasiūlymą Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. bus atlikti keleto su šia tema susijusių Bendrijos programų vidurio laikotarpio įvertinimai. Reikia suformuoti teigiamą visuomenės požiūrį į verslumą,. Paskelbtieji metai suteiks galimybę aktyviau ir dažniau keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Europos verslumo metai taip pat galėtų padėti skleisti žinias apie ES ir priartinti ją prie piliečių“

Balsavimo rezultatai

Balsai už: 60

Balsai prieš: 73

Susilaikė: 13

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos dėl Europos komunikacijos politikos

COM(2006) 35 final

(2006/C 309/24)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2006 m. vasario 1 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Baltosios knygos dėl Europos komunikacijos politikos

ir Komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnio 1 dalimi, nutarė 2006 m. vasario 15–16 d. surengtoje 424-ojoje plenarinėje sesijoje įkurti pakomitetį darbui šiuo klausimu parengti.

Europos komunikacijos politikos pakomitetis, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 22 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Jillian van Turnhout.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 6 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 108 nariams balsavus už ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išsami Komiteto nuomonė penkiais klausimais, įtrauktais į Europos Komisijos baltąją knygą, yra pateikiama toliau. Apibendrinant galima teigti, kad Komitetas nepritaria papildomos chartijos ar elgsenos kodekso, kuriame būtų pateikti bendrieji principai, sukūrimui, bet dar kartą ragina Komisiją imtis spręsti komunikacijos politikos teisinės bazės nebuvimo problemą. Komitetas atkreipia dėmesį į dvejopą su finansiniais ištekliais susijusią problemą: lėšų trūkumą ir pernelyg sudėtingas ir trukdančias biurokratines jų išmokėjimo procedūras. Komitetas pritaria praktiniams pasiūlymams tokiais klausimais kaip pilietinis švietimas, nurodo, kad atsakomybė už daugelį šių problemų pirmiausiai tenka valstybėms narėms, ir ragina inter alia švietimo ministrus apsvarstyti bendrą požiūrį į Europos Sąjungos istoriją. Norint būti išgirstiems piliečių, viena vertus, reikia aiškiai ir patraukliai perteikti idėjas, turint aiškią viziją, kurią piliečiai priimtų kaip savo viziją, kita vertus, komunikacijai reikia tinkamos pateikimo formos ir priemonių. EESRK yra pasirengęs ir nori bendradarbiauti su kitomis institucijomis bei nurodo iš tiesų daug teigiamų institucinių pokyčių centrinės valdžios lygmeniu. Tačiau Komitetas, kuris tvirtai remia decentralizuotą požiūrį, ragina Komisiją toliau galvoti apie tai, kaip būtų galima palengvinti tikrąją sinergiją ir institucijų bendradarbiavimą decentralizuotu lygiu. Komitetas siūlo, paskelbus baltąją knygą, šį klausimą įtraukti į priedą, kuris būtų pridėtas prie Europos Komisijos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bendradarbiavimo protokolo.

2.   Aiškinamasis raštas

3.   Bendros pastabos

3.1   Bendrų principų apibrėžimas: kur link turėtume eiti?

3.2   Kaip pasiekti piliečius?

3.3   Kaip veiksmingiau įtraukti žiniasklaidą į informacijos apie Europą sklaidą?

3.4   Kaip dar galima vertinti Europos nuomonę?

3.5   Darbas drauge

4.   Ankstesnės Komiteto rekomendacijos

2006 m. liepos 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)OL C 28, 2006 2 3, p. 42-46.

(2)OL C 65, 2006 3 17 p. 92-93.

(3)  Apmąstymų laikotarpis: diskusijos apie Europos Sąjungą įvertinimo struktūra, klausimai ir kontekstas; OL C 28 2006 02 03, p. 42–46.

(4)OL C 28, 2006 02 03, p. 42–46.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinės sanglaudos: sukonkretinti Europos socialinio modelio turinį

(2006/C 309/25)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2006 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Socialinės sanglaudos: sukonkretinti Europos socialinio modelio turinį

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Ernst Ehnmark.

428 –ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 liepos 6 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 91 nariams balsavus už, 1 — prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

2.   Analizė ir pastabos

2.1   Bendrosios aplinkybės ir sąvokų apibrėžtis

2.1.1   Įžanga

2.1.2   Europos socialinio modelio apibrėžimas ir taikymo sritis

2.2   Europos socialinio modelio laimėjimai

2.3   Trūkumai ir sunkumai

2.4   Dinamiškas modelis

2.5   Ar Europos socialinis modelis yra visuotinio modelio pavyzdys?

2.6   Aptarkime klausimus su Europos piliečiais

2.7   EESRK vaidmuo

2006 m. liepos 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Didier Fouarge (2003 m. sausio 3 d.). Cost of non-social policy: Towards an economic framework of quality social policies — and the costs of not having them

(URL: http://www.lex.unict.it/eurolabor/documentazione/altridoc/costs030103.pdf).

(2)  Europos socialinį acquis sudaro direktyvos tokiais klausimais kaip darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas (91/533/EEB), nėščios darbuotojos (92/85/EEB), tėvystės atsotogos (96/34/EB), darbo laikas (2003/88/EB), dirbantis jaunimas (94/33/EB) ir darbas ne visą darbo dieną (97/81/EB).

(3)  Europos socialinių partnerių darbo programa 2006–2008 m. Taip pat žr. 2006 m. gegužės 17 d. EESRK nuomonę dėl lankstumo ir užimtumo saugumo — Danijos modelis (pranešėja A. Vium, dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

(4)  URL: http://www.ilo.org/public/english/wcsdg/globali/synthesis.pdf.

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmens įgyvendinant sanglaudos ir regioninės plėtros politiką

(2006/C 309/26)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 str. 2 dalimi nusprendė 2005 m. birželio 13-14 d. parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmens įgyvendinant sanglaudos ir regioninės plėtros politiką

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. birželio 7 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Marzena Mendza-Drozd.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 m. liepos 6 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 47 nariams balsavus už, 36 - prieš ir 6 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Pilietinės visuomenės organizacijos

3.   Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo įgyvendinant sanglaudos politiką

4.   Programų rengimas Bendrijos lygiu

5.   Struktūrinių fondų programų rengimas nacionaliniu lygiu

6.   Struktūrinių fondų propagavimas

7.   Struktūrinių fondų įgyvendinimas

8.   Lėšų naudojimo priežiūra ir vertinimas

9.   Komiteto rekomendacijos

10.   Remdamasis ankstesniais samprotavimais, Komitetas teikia Komisijai ir Tarybai šias rekomendacijas ir kreipiasi į valstybes nares (šalių ir regionų vyriausybes) bei pilietinės visuomenės organizacijas.

10.1   Programų rengimas Bendrijos lygiu

10.2   Programų rengimas nacionaliniu lygiu

10.3   Struktūrinių fondų propagavimas

10.4   Struktūrinių fondų įgyvendinimas

10.5   Lėšų naudojimo priežiūra ir vertinimas

Komitetas ragina pilietinės visuomenės organizacijas palaikyti nuolatinius ryšius su jų atstovais stebėsenos komitetuose ir užtikrinti informacijos srautą abiem kryptim.

Briuselis 2006 m. liepos 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Neseniai buvo parengtos nuomonės dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos tarpvalstybinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) sukūrimo (OL C 255, 2005.10.14, 76 pusl.), dėl fondų bendrųjų nuostatų (OL C 255, 2005.10.14, 79pusl.), dėl Europos regioninės plėtros fondo (OL C 255, 2005.10.14., 91 pusl.), dėl Europos socialinio fondo (OL C 234, 2005.09.22, 27 pusl. ), Nuomonė dėl partnerystės, skirtos struktūrinių fondų įgyvendinimui (OL C 2004.01.14, 21 pusl.) ir nuomonė dėl trečiosios sanglaudos politikos ataskaitos (OL C 302, 2004.12.07., 60 pusl.), taip pat dėl Sanglaudos politikos strateginių gairių (2007–2013 m.)

(2)  Pasiūlymas priimti Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo OL C 255, 2005 10 14, p. 79.

(3)  Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Dialogo tarp Europos Sąjungos ir šalių kandidačių pilietinės visuomenės, OL C 28, 2006 2 3, 97 pusl.

(4)  Nuomonė dėl Europos pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimo atstovauti pilietiniame dialoge, OL C 88, 2006 4.11, 41. pusl.

(5)  Organizacija, siekdama tapti „reprezentatyvia“, privalo atitikti devynis kriterijus:

(6)  Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, susijusio su bendrosiomis nuostatomis dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondoOL C 255, 2005 10 14, p. 79.

(7)  COM(2004) 492 final.

(8)  Working document of Directorate-General Regional Policy summarising the results of the public consultation on the Community Strategic Guidelines for Cohesion, 2007-2013, 2005 m. spalio 7 d.

(9)  Nuomonė dėl Europos pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimo atstovauti pilietiniame dialoge. OL C 88, 2006.04.11., 41 pusl.

(10)  „Best available practices. Public participation in Programming, Implementing and Monitoring EU Funds“ („Geriausia prieinama praktika. Visuomenės dalyvavimas ES fondų programų planavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procese“), Institute of Environmental Economics, CEE Bankwatch Network, Friends of the Earth Europe, 2004 m. rugsėjo mėn. pranešimas.

(11)  Partnership in the 2000-2006 programming period — Analysis of the implementation of the partnership principle — Discussion paper of DG REGIO November 2005.

(12)  Brian Harvey, „Illusion of inclusion“ (Įtraukimo iliuzija) ECAS.

(13)  Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, susijusio su bendrosiomis nuostatomis dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo OL C 255, 2005 10 14, p. 79.

(14)  EESRK Nuomonė dėl partnerystės įgyvendinant struktūrinius fondus, OL. C 10, 2004 01 14, p. 21.

(15)  Organizacija, siekdama tapti „reprezentatyvia“, privalo atitikti devynis kriterijus:

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl bendros įmonės Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo

COM(2005) 602 final — 2005/0235 (CNS)

(2006/C 309/27)

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsniu, 2006 m. sausio 4 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl bendros įmonės Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 30 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Thomas McDonogh.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (2006 m. liepos 6 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 37 nariams balsavus už, 1 - prieš ir 3 susilaikius.

1.   Įžanga

2.   Rekomendacijos ir pastabos

2006 m. liepos 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Visuotinės svarbos paslaugų ateities

(2006/C 309/28)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2005 liepos 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Visuotinės svarbos paslaugų ateities.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gegužės 30 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Raymond Hencks.

428-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. liepos 5–6 d. (liepos 6 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 46 nariams balsavus už, 9 — prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados

2.   Nuomonės savo iniciatyva dalykas

3.   Pagrindimas

4.   Dabartinė padėtis

5.   Visuotinės svarbos paslaugų ir visuotinės ekonominės svarbos` paslaugų skirtumas

6.   Ateities gairės

7.   Europos visuotinės svarbos paslaugų koncepcija

8.   Visuotinės svarbos paslaugų tikslai

9.   Visuotinės svarbos apibrėžimas

10.   Nacionalinių valdžios institucijų vaidmuo

11.   Reguliavimas

12.   Įvertinimas

13.   Finansavimas

2006 m. liepos 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-166 straipsnio 2 dalyje beveik pažodžiui pateikiamas EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies tekstas.

(2)  Žr. sprendimus „Poste Italiane“, „Corbeau“, „Commune d'Almelo“, „Glöckner“ ir „Altmark“.

(3)  Žr. 2001 m. spalio 25 d. sprendimą „Glöckner“.

(4)  2003 m. liepos 24 d. sprendimas „Altmark“.

(5)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė savo iniciatyva dėl Visuotinės svarbos paslaugų, O. L. C 241, 2002. 10. 07., 0119–0127 p.; Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų, COM (2003) 270 final, O. L. C 80, 2004 3. 30, 66–76 p.; Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų, COM (2004) 374 final, O. L. C 221, 2005 9 8, 17–21 p.

(6)  EB Sutarties 295 straipsnis skirtas valstybės ar privačių įmonių neutralumo principui. COM(2004) 374 final 2004 5 12.

(7)  COM(2002) 331 3 skyriaus 2 dalis.

(8)  EP ataskaita A5/0361/2001, pranešėjas Werner Langen, 2001 m. spalio 17 d..

----