# Europeiska unionens C 314E/21 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 314E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången21 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 314E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången21 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2006–2007 |
| | Sammanträdena den 13–16 november 2006 |
| | Måndag 13 november 2006 |
| 2006/C 314E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Anslagsöverföringar


  Framställningar


  Avtalstexter översända av rådet


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)


  Inkomna dokument


  Beslut om vissa dokument


  Parlamentets sammansättning


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Förslag till allmän budget för budgetåret 2007 (tidsfrist för ingivande av förslag till ändringar)


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Årsrapport 2006 om euroområdet (debatt)


  Gemenskapens politik för havsmiljön ***I – En temainriktad strategi för den marina miljön (debatt)


  Det europeiska elnätets brister (debatt)


  Mjölkkvoter (debatt)


  Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * – Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken * (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 13 |
| | Tisdag 14 november 2006 |
| 2006/C 314E/02 | PROTOKOLL | 15 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)


  Beslut om bråskande förfarande


  Presentation av revisionsrättens årsrapport – 2005 (debatt)


  Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) * (debatt)


  Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I (debatt)


  Hypotekslån (debatt)


  Omröstning


  System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal mellan EG och Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapens tredje bidrag till fonden för inkapsling av reaktorbyggnaden i Tjernobyl * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  FN:s konvention mot korruption * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabrile Albertini (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gérard Onesta (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapens politik för havsmiljön ***I (omröstning)


  Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I (omröstning)


  Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken * (omröstning)


  Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) * (omröstning)


  Högtidligt möte – Georgien


  Omröstning (fortsättning)


  Årsrapport 2006 om euroområdet (omröstning)


  En temainriktad strategi för den marina miljön (omröstning)


  Hypotekslån (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (debatt)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Spel och sportvadslagning på den inre marknaden (debatt)


  En ny ramstrategi för flerspråkighet (debatt)


  Europeiska unionens allmänna preferenssystem (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 33 |
| BILAGA I | 35 |
| BILAGA II | 45 |
| ANTAGNA TEXTER | 65 |
| P6_TA(2006)0468System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006)0500 – C6-0335/2006 – 2006/0172(CNS)) | 65 |
| P6_TA(2006)0469Avtal EG-Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanadas regering om fastställande av en ram för samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor (KOM(2006)0274 – C6-0255/2006 – 2006/0096(CNS)) | 65 |
| P6_TA(2006)0470Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om förlängning av samarbetsprogrammet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning (KOM(2006)0180 – C6-0174/2006 – 2006/0061(CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0471Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2005)0676 – C6-0442/2005 – 2005/0258(COD)) | 67 |
| P6_TC1-COD(2005)0258Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen | 67 |
| BILAGA | 68 |
| P6_TA(2006)0472Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 – C6-0137/2006 – 2006/0056(CNS)) | 73 |
| P6_TA(2006)0473Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (KOM(2006)0233 – C6-0202/2006 – 2006/0081(CNS)) | 76 |
| P6_TA(2006)0474Ändring av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ändringen av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2006)0338 – C6-0276/2006 – 2006/0113(CNS)) | 76 |
| P6_TA(2006)0475Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer (KOM(2006)0076 – C6-0078/2006 – 2006/0021(CNS)) | 77 |
| P6_TA(2006)0476Tredje gemenskapsbidraget till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om den första delutbetalningen av det tredje gemenskapsbidraget till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn (KOM(2006)0305 – C6-0251/2006 – 2006/0102(CNS)) | 79 |
| P6_TA(2006)0477FN:s konvention mot korruption *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tillträde till Förenta nationernas konvention mot korruption (KOM(2006)0082 – C6-0105/2006 – 2006/0023(CNS)) | 80 |
| P6_TA(2006)0478Stöd för landsbygdsutveckling från EJFLU *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006)0237 – C6-0237/2006 – 2006/0082(CNS)) | 81 |
| P6_TA(2006)0479Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele AlbertiniEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2099(IMM)) | 82 |
| P6_TA(2006)0480Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele AlbertiniEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2122(IMM)) | 82 |
| P6_TA(2006)0481Fastställande av parlamentarisk immunitet för Gérard OnestaEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet och privilegier (2006/2121(IMM)) | 84 |
| P6_TA(2006)0482Gemenskapens politik för havsmiljön ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD)) | 86 |
| P6_TC1-COD(2005)0211Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) | 86 |
| BILAGA IVILLKOR SOM AVSES I ARTIKLARNA 4 OCH 11 | 106 |
| BILAGA IIARTIKEL 9.1 | 107 |
| BILAGA IIIARTIKLARNA 10.1, 11.1 OCH 13.1 | 108 |
| BILAGA IVARTIKEL 12.1 | 109 |
| BILAGA VARTIKEL 13.1 | 110 |
| BILAGA VIARTIKEL 16.1 | 111 |
| P6_TA(2006)0483Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver (KOM(2006)0069 – C6-0064/2006 – 2006/0018(COD)) | 111 |
| P6_TC1-COD(2006)0018Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver | 112 |
| BILAGA | 114 |
| P6_TA(2006)0484Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR)(KOM(2005)0602 – C6-0002/2006 – 2005/0235(CNS)) | 115 |
| P6_TA(2006)0485Årsrapport 2006 om euroområdetEuropaparlamentets resolution om årsrapporten 2006 om euroområdet (2006) (2006/2239(INI)) | 125 |
| P6_TA(2006)0486En temainriktad strategi för den marina miljönEuropaparlamentets resolution om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (2006/2174(INI)) | 131 |
| P6_TA(2006)0487HypotekslånEuropaparlamentets resolution om grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI)) | 136 |
| | Onsdag 15 november 2006 |
| 2006/C 314E/03 | PROTOKOLL | 143 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Skriftliga förklaringar (inkomna dokument)


  Tjänster på den inre marknaden ***II (debatt)


  Omröstning


  En ny ramstrategi för flerspråkighet (omröstning)


  Europeiska unionens allmänna preferenssystem (omröstning)


  Välkomsthälsning


  Högtidligt möte – Qatar


  Omröstning (fortsättning)


  Tjänster på den inre marknaden ***II (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Situationen i Gaza (debatt)


  Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen (debatt)


  Europeiska initiativ på området för civilskydd (debatt)


  Ramvillkor för EU:s tillsynsmyndigheter (debatt)


  En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen (debatt)


  Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (debatt)


  De politiska gruppernas sammansättning


  Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (fortsättning på debatten)


  Arv och testamente (debatt)


  Kvinnor i den internationella politiken (debatt)


  Bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 151 |
| BILAGA | 153 |
| BILAGA II | 157 |
| ANTAGNA TEXTER | 207 |
| P6_TA(2006)0488En ny ramstrategi för flerspråkighetEuropaparlamentets resolution om en ny ramstrategi för flerspråkighet (2006/2083(INI)) | 207 |
| P6_TA(2006)0489Europeiska unionens allmänna preferenssystemEuropaparlamentets resolution om Europeiska unionens allmänna preferenssystem | 210 |
| P6_TA(2006)0490Tjänster på den inre marknaden ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (10003/4/2006 – C6-0270/2006 – 2004/0001(COD)) | 212 |
| P6_TC2-COD(2004)0001Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 15 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om tjänster på den inre marknaden | 213 |
| | Torsdag 16 november 2006 |
| 2006/C 314E/04 | PROTOKOLL | 255 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Ombudsmannens årsrapport 2005 (debatt)


  EU:s kommunikationspolitik (debatt)


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Uttalande av talmannen


  Omröstning


  Fiskeavtal mellan EU och Mauretanien * (omröstning)


  Situationen i Gaza (omröstning)


  Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen (omröstning)


  En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen (omröstning)


  Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (omröstning)


  Arv och testamente (omröstning)


  Kvinnor i den internationella politiken (omröstning)


  Bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (omröstning)


  Ombudsmannens årsrapport 2005 (omröstning)


  EU: s kommunikationspolitik (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Föredragningslista


  Famagusta/Varosha (debatt)


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Etiopien


  Bangladesh


  Iran


  Omröstning


  Etiopien (omröstning)


  Bangladesh (omröstning)


  Iran (omröstning)


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Begäran om upphävande av parlamentarisk immunitet


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Anslagsöverföringar


  Beslut om vissa dokument


  Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 267 |
| BILAGA | 269 |
| BILAGA II | 286 |
| ANTAGNA TEXTER | 324 |
| P6_TA(2006)0491Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2006)0506 – C6-0334/2006 – 2006/0168(CNS)) | 324 |
| P6_TA(2006)0492Situationen i GazaEuropaparlamentets resolution om situationen i Gazaremsan | 324 |
| P6_TA(2006)0493Konvention om förbud mot biologiska och toxinvapen, splitterbomber och konventionella vapenEuropaparlamentets resolution om konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen | 327 |
| P6_TA(2006)0494En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionenEuropaparlamentets resolution om en strategi för Östersjöområdet för den nordliga dimensionen (2006/2171(INI)) | 330 |
| P6_TA(2006)0495Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhetsoch försvarspolitiken (ESFP)Europaparlamentets resolution om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin inom ramen för ESFP (2006/2033(INI)) | 334 |
| P6_TA(2006)0496Arv och testamenteEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om arv och testamenten (2005/2148(INI)) | 342 |
| BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET | 344 |
| P6_TA(2006)0497Kvinnor i den internationella politikenEuropaparlamentets resolution om kvinnor i den internationella politiken (2006/2057(INI)) | 347 |
| P6_TA(2006)0498Kampen mot människohandelnEuropaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot människohandeln – integrerat tillvägagångssätt och förslag till en handlingsplan (2006/2078(INI)) | 355 |
| P6_TA(2006)0499Ombudsmannens årsrapport 2005Europaparlamentets resolution om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2005 (2006/2117(INI)) | 365 |
| P6_TA(2006)0500EU: s kommunikationspolitikEuropaparlamentets resolution om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (2006/2087(INI)) | 369 |
| P6_TA(2006)0501EtiopienEuropaparlamentets resolution om Etiopien | 376 |
| P6_TA(2006)0502BangladeshEuropaparlamentets resolution om Bangladesh | 377 |
| P6_TA(2006)0503IranEuropaparlamentets resolution om Iran | 379 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006–2007

Sammanträdena den 13–16 november 2006

Måndag 13 november 2006

2006/C 314E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Anslagsöverföringar

Framställningar

Avtalstexter översända av rådet

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)

Inkomna dokument

Beslut om vissa dokument

Parlamentets sammansättning

Utskottens och delegationernas sammansättning

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Förslag till allmän budget för budgetåret 2007 (tidsfrist för ingivande av förslag till ändringar)

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Årsrapport 2006 om euroområdet (debatt)

Gemenskapens politik för havsmiljön ***I – En temainriktad strategi för den marina miljön (debatt)

Det europeiska elnätets brister (debatt)

Mjölkkvoter (debatt)

Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * – Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken * (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

13

Tisdag 14 november 2006

2006/C 314E/02

PROTOKOLL

15

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Beslut om bråskande förfarande

Presentation av revisionsrättens årsrapport – 2005 (debatt)

Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) * (debatt)

Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I (debatt)

Hypotekslån (debatt)

Omröstning

System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal mellan EG och Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapens tredje bidrag till fonden för inkapsling av reaktorbyggnaden i Tjernobyl * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

FN:s konvention mot korruption * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabrile Albertini (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gérard Onesta (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapens politik för havsmiljön ***I (omröstning)

Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I (omröstning)

Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken * (omröstning)

Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) * (omröstning)

Högtidligt möte – Georgien

Omröstning (fortsättning)

Årsrapport 2006 om euroområdet (omröstning)

En temainriktad strategi för den marina miljön (omröstning)

Hypotekslån (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (debatt)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Frågestund (frågor till rådet)

Spel och sportvadslagning på den inre marknaden (debatt)

En ny ramstrategi för flerspråkighet (debatt)

Europeiska unionens allmänna preferenssystem (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

33

BILAGA I

35

BILAGA II

45

ANTAGNA TEXTER

65

P6_TA(2006)0468System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006)0500 – C6-0335/2006 – 2006/0172(CNS))

65

P6_TA(2006)0469Avtal EG-Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanadas regering om fastställande av en ram för samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor (KOM(2006)0274 – C6-0255/2006 – 2006/0096(CNS))

65

P6_TA(2006)0470Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om förlängning av samarbetsprogrammet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning (KOM(2006)0180 – C6-0174/2006 – 2006/0061(CNS))

66

P6_TA(2006)0471Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2005)0676 – C6-0442/2005 – 2005/0258(COD))

67

P6_TC1-COD(2005)0258Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

67

BILAGA

68

P6_TA(2006)0472Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 – C6-0137/2006 – 2006/0056(CNS))

73

P6_TA(2006)0473Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (KOM(2006)0233 – C6-0202/2006 – 2006/0081(CNS))

76

P6_TA(2006)0474Ändring av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ändringen av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2006)0338 – C6-0276/2006 – 2006/0113(CNS))

76

P6_TA(2006)0475Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer (KOM(2006)0076 – C6-0078/2006 – 2006/0021(CNS))

77

P6_TA(2006)0476Tredje gemenskapsbidraget till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om den första delutbetalningen av det tredje gemenskapsbidraget till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn (KOM(2006)0305 – C6-0251/2006 – 2006/0102(CNS))

79

P6_TA(2006)0477FN:s konvention mot korruption *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tillträde till Förenta nationernas konvention mot korruption (KOM(2006)0082 – C6-0105/2006 – 2006/0023(CNS))

80

P6_TA(2006)0478Stöd för landsbygdsutveckling från EJFLU *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006)0237 – C6-0237/2006 – 2006/0082(CNS))

81

P6_TA(2006)0479Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele AlbertiniEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2099(IMM))

82

P6_TA(2006)0480Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele AlbertiniEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2122(IMM))

82

P6_TA(2006)0481Fastställande av parlamentarisk immunitet för Gérard OnestaEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet och privilegier (2006/2121(IMM))

84

P6_TA(2006)0482Gemenskapens politik för havsmiljön ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 – C6-0346/2005 – 2005/0211(COD))

86

P6_TC1-COD(2005)0211Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi)

86

BILAGA IVILLKOR SOM AVSES I ARTIKLARNA 4 OCH 11

106

BILAGA IIARTIKEL 9.1

107

BILAGA IIIARTIKLARNA 10.1, 11.1 OCH 13.1

108

BILAGA IVARTIKEL 12.1

109

BILAGA VARTIKEL 13.1

110

BILAGA VIARTIKEL 16.1

111

P6_TA(2006)0483Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver (KOM(2006)0069 – C6-0064/2006 – 2006/0018(COD))

111

P6_TC1-COD(2006)0018Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om ändring av rådets direktiv 76/769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver

112

BILAGA

114

P6_TA(2006)0484Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR)(KOM(2005)0602 – C6-0002/2006 – 2005/0235(CNS))

115

P6_TA(2006)0485Årsrapport 2006 om euroområdetEuropaparlamentets resolution om årsrapporten 2006 om euroområdet (2006) (2006/2239(INI))

125

P6_TA(2006)0486En temainriktad strategi för den marina miljönEuropaparlamentets resolution om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (2006/2174(INI))

131

P6_TA(2006)0487HypotekslånEuropaparlamentets resolution om grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI))

136

Onsdag 15 november 2006

2006/C 314E/03

PROTOKOLL

143

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Skriftliga förklaringar (inkomna dokument)

Tjänster på den inre marknaden ***II (debatt)

Omröstning

En ny ramstrategi för flerspråkighet (omröstning)

Europeiska unionens allmänna preferenssystem (omröstning)

Välkomsthälsning

Högtidligt möte – Qatar

Omröstning (fortsättning)

Tjänster på den inre marknaden ***II (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Situationen i Gaza (debatt)

Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen (debatt)

Europeiska initiativ på området för civilskydd (debatt)

Ramvillkor för EU:s tillsynsmyndigheter (debatt)

En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen (debatt)

Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (debatt)

De politiska gruppernas sammansättning

Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (fortsättning på debatten)

Arv och testamente (debatt)

Kvinnor i den internationella politiken (debatt)

Bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

151

BILAGA

153

BILAGA II

157

ANTAGNA TEXTER

207

P6_TA(2006)0488En ny ramstrategi för flerspråkighetEuropaparlamentets resolution om en ny ramstrategi för flerspråkighet (2006/2083(INI))

207

P6_TA(2006)0489Europeiska unionens allmänna preferenssystemEuropaparlamentets resolution om Europeiska unionens allmänna preferenssystem

210

P6_TA(2006)0490Tjänster på den inre marknaden ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (10003/4/2006 – C6-0270/2006 – 2004/0001(COD))

212

P6_TC2-COD(2004)0001Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 15 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om tjänster på den inre marknaden

213

Torsdag 16 november 2006

2006/C 314E/04

PROTOKOLL

255

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Ombudsmannens årsrapport 2005 (debatt)

EU:s kommunikationspolitik (debatt)

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Uttalande av talmannen

Omröstning

Fiskeavtal mellan EU och Mauretanien * (omröstning)

Situationen i Gaza (omröstning)

Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen (omröstning)

En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen (omröstning)

Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (omröstning)

Arv och testamente (omröstning)

Kvinnor i den internationella politiken (omröstning)

Bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (omröstning)

Ombudsmannens årsrapport 2005 (omröstning)

EU: s kommunikationspolitik (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Föredragningslista

Famagusta/Varosha (debatt)

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Etiopien

Bangladesh

Iran

Omröstning

Etiopien (omröstning)

Bangladesh (omröstning)

Iran (omröstning)

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Begäran om upphävande av parlamentarisk immunitet

Utskottens och delegationernas sammansättning

Anslagsöverföringar

Beslut om vissa dokument

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

267

BILAGA

269

BILAGA II

286

ANTAGNA TEXTER

324

P6_TA(2006)0491Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2006)0506 – C6-0334/2006 – 2006/0168(CNS))

324

P6_TA(2006)0492Situationen i GazaEuropaparlamentets resolution om situationen i Gazaremsan

324

P6_TA(2006)0493Konvention om förbud mot biologiska och toxinvapen, splitterbomber och konventionella vapenEuropaparlamentets resolution om konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen

327

P6_TA(2006)0494En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionenEuropaparlamentets resolution om en strategi för Östersjöområdet för den nordliga dimensionen (2006/2171(INI))

330

P6_TA(2006)0495Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhetsoch försvarspolitiken (ESFP)Europaparlamentets resolution om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin inom ramen för ESFP (2006/2033(INI))

334

P6_TA(2006)0496Arv och testamenteEuropaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om arv och testamenten (2005/2148(INI))

342

BILAGADETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

344

P6_TA(2006)0497Kvinnor i den internationella politikenEuropaparlamentets resolution om kvinnor i den internationella politiken (2006/2057(INI))

347

P6_TA(2006)0498Kampen mot människohandelnEuropaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot människohandeln – integrerat tillvägagångssätt och förslag till en handlingsplan (2006/2078(INI))

355

P6_TA(2006)0499Ombudsmannens årsrapport 2005Europaparlamentets resolution om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2005 (2006/2117(INI))

365

P6_TA(2006)0500EU: s kommunikationspolitikEuropaparlamentets resolution om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (2006/2087(INI))

369

P6_TA(2006)0501EtiopienEuropaparlamentets resolution om Etiopien

376

P6_TA(2006)0502BangladeshEuropaparlamentets resolution om Bangladesh

377

P6_TA(2006)0503IranEuropaparlamentets resolution om Iran

379

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Självständighet/Demokrati |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Självständighet/Demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006–2007

Sammanträdena den 13–16 november 2006

Måndag 13 november 2006

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 314/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 314 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Talare: Françoise Grossetête meddelade att hon hade varit närvarande men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 43/2006 (C6-0364/2006 - SEK(2006)1283).

Utskottet hade beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.2 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 45/2006 (C6-0365/2006 - SEK(2006)1285).

Utskottet hade beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.2 och artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

4.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 7.11.2006

Karnaukh (Dr. Gorev - Engelmann und Kollegen RAE) (nr 666/2006),

Wilhelm Sailer (nr 667/2006),

Epameinondas Petrovas (nr 668/2006),

Namnet konfidentiellt (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 669/2006),

Dimitrios Stavropoulos (Evroserca) (nr 670/2006),

Oikodomikos Syneterismos Eleftheron Epangelmation (med ytterligare 1 underskrift) (nr 671/2006),

Konstantinos Tsoupakis (Paratheristikos Oikodomikos Senterismos o Agios Nektarios) (nr 672/2006),

Panagiotis Nikolopoulos (Sillogos Goneon Kai Kidemonon 89ou Dimotiko Skoleiou Thessalonikis) (nr 673/ 2006),

Spiridon Aggelopoulos (nr 674/2006),

Stelios Matsiaris (nr 675/2006),

Antis Roditis (nr 676/2006),

George Papachrisostomou (nr 677/2006),

Christoforos Kostarellos (nr 678/2006),

Dimitris Petsas (nr 679/2006),

Hider Buci (Somatio Alvanon Metanaston Stin Ellada) (med ytterligare 1 underskrift) (nr 680/2006),

Petros Demetropoulos (nr 681/2006),

Giorgos Sgourakis (Sindesmos Ellinon Paragogon Kinimatografou Tileorasis) (nr 682/2006),

Efthimiou Sigouras (nr 683/2006),

Ioannis Kyriakidis (Skyropoia Leonik LTD) (nr 684/2006),

Ioannis Kyriakidis (Skyropoia Leonik LTD) (nr 685/2006),

Namnet konfidentiellt (Hellenic Association of Automobile Merchants & Importers) (nr 686/2006),

Nikos Geroulakis (Exoraistikos Oikologikos) (med ytterligare 1 underskrift) (nr 687/2006),

Stergos Stagas (Dimotiki Epichirisi Idrevsis Apohetevsis Dimou Ialisou) (nr 688/2006),

Aggeliki Harokopou (Dikigoriko Grafeio Aggelikis Harokopou) (nr 689/2006),

Din Stavros (nr 690/2006),

Andreas & Nikolaos Mavraganis (nr 691/2006),

Dimitrios Vasileiou (nr 692/2006),

Purificación Sepúlveda Vizoso (nr 693/2006),

Rosa Maria Hennecke-Gramatzki (Colectivo Ornitológico Cigueña Negra) (nr 694/2006),

Serafin Baños Martin (nr 695/2006),

Ana Maria Gallego Barrós (nr 696/2006),

José Maria Nieto Jimenez (nr 697/2006),

Niilo Tammiranta (nr 698/2006),

Janine Vogler (Refuge de l'espoir Animaux Secours) (nr 699/2006),

Maria Mozzone (med ytterligare 1 underskrift) (nr 700/2006),

Alfredo del Gaudio (nr 701/2006),

John Murray (nr 702/2006),

Pauline Mullingan (The parishioners of St Anthony's RC Church) (med ytterligare 96 underskrifter) (nr 703/ 2006),

Fouad Hamdan (Friends of the Earth Europe) (med 27 underskrifter) (nr 704/2006),

Siggi Fay (nr 705/2006),

William Joseph Morrin (nr 706/2006),

Muthukumaran Thangaramanujam (nr 707/2006),

Namnet konfidentiellt (nr 708/2006),

Christopher Thomas Booth (nr 709/2006),

Larisa Sokolova (nr 710/2006),

Rafał Kosno (Stowarzyszenie Federacja Zielonych w Białymstoku) (nr 711/2006),

Lidia Jochimsen (nr 712/2006),

Beata Monika Pokrzeptowicz Meyer (nr 713/2006),

Deborah McAleese (The Belfast Telegraph, The National Newspaper of Northern Ireland) (nr 714/2006),

5.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt en vidimerad kopia av följande dokument:

| — | Rättelseprotokoll till avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsländer (Bolivia, Colombia, Ecuador, Peru och Venezuela), å den andra |
| --- | --- |

—

Rättelseprotokoll till avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Andinska gemenskapen och dess medlemsländer (Bolivia, Colombia, Ecuador, Peru och Venezuela), å den andra

6.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 49, 50, 51, 52, 53, 54/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

7.   Muntliga frågor och skriftliga förklaringar (ingivande)

Talmannen hade mottagit följande dokument från ledamöterna:

| 1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):







  — | (O-0115/2006) Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, Gerardo Galeote, för utskottet DEVE, och Joseph Daul, för utskottet AGRI, till rådet: Europeiska initiativ på området för civilskydd (B6-0442/2006), |
| --- | --- | --- |

1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

(O-0115/2006) Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, Gerardo Galeote, för utskottet DEVE, och Joseph Daul, för utskottet AGRI, till rådet: Europeiska initiativ på området för civilskydd (B6-0442/2006),

| — | (O-0118/2006) Arlene McCarthy, för utskottet IMCO, till kommissionen: Spel och sportvadslagning på den inre marknaden (B6-0443/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0118/2006) Arlene McCarthy, för utskottet IMCO, till kommissionen: Spel och sportvadslagning på den inre marknaden (B6-0443/2006),

| — | (O-0122/2006) Duarte Freitas, Carmen Fraga Estévez, Salvador Garriga Polledo, Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Albert Jan Maat, Mairead McGuinness, Francisco José Millán Mon, James Nicholson, Neil Parish och Daniel Varela Suanzes-Carpegna för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Mjölkkvoter (B6-0444/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0122/2006) Duarte Freitas, Carmen Fraga Estévez, Salvador Garriga Polledo, Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Albert Jan Maat, Mairead McGuinness, Francisco José Millán Mon, James Nicholson, Neil Parish och Daniel Varela Suanzes-Carpegna för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Mjölkkvoter (B6-0444/2006),

| — | (O-0106/2006) Marcin Libicki, för utskottet PETI, till kommissionen: Införlivande av återlämnandet av området Varosha till dess rättmätiga invånare i det åtgärdspaket som syftar till att få ett slut på den turkcypriotiska befolkningsgruppens isolering (B6-0446/2006). |
| --- | --- |

—

(O-0106/2006) Marcin Libicki, för utskottet PETI, till kommissionen: Införlivande av återlämnandet av området Varosha till dess rättmätiga invånare i det åtgärdspaket som syftar till att få ett slut på den turkcypriotiska befolkningsgruppens isolering (B6-0446/2006).

| 2) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):







  — | Michael Cashman, Andrew Duff och Richard Howitt, om den franska nationalförsamlingens antagande av en lag som gör det straffbart att förneka det armeniska folkmordet 1915 (80/2006), |
| --- | --- | --- |

2)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

—

Michael Cashman, Andrew Duff och Richard Howitt, om den franska nationalförsamlingens antagande av en lag som gör det straffbart att förneka det armeniska folkmordet 1915 (80/2006),

| — | Alessandra Mussolini, om firandet till minne av den kommunistiska ockupationen av Ungern 1956 (81/2006), |
| --- | --- |

—

Alessandra Mussolini, om firandet till minne av den kommunistiska ockupationen av Ungern 1956 (81/2006),

| — | Stanisław Jałowiecki, om begripligare språk i Europeiska unionens texter (82/2006), |
| --- | --- |

—

Stanisław Jałowiecki, om begripligare språk i Europeiska unionens texter (82/2006),

| — | Philip Claeys, Frank Vanhecke och Koenraad Dillen, om den politiska diskriminering av fackmedlemmar som förekommer i Belgien (83/2006). |
| --- | --- |

—

Philip Claeys, Frank Vanhecke och Koenraad Dillen, om den politiska diskriminering av fackmedlemmar som förekommer i Belgien (83/2006).

8.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:






  — | Betänkande om begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet och privilegier (2006/2121(IMM)) - utskottet JURI
  Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0386/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

Betänkande om begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet och privilegier (2006/2121(IMM)) - utskottet JURI

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0386/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2006)0091 - C6-0082/ 2006 - 2006/0033(COD)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Roselyne Bachelot-Narquin (A6-0385/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2006)0091 - C6-0082/ 2006 - 2006/0033(COD)) - utskottet EMPL

Föredragande: Roselyne Bachelot-Narquin (A6-0385/2006).

| — | Betänkande om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2122(IMM)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0383/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2122(IMM)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0383/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ett projekt för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) och om bildande av det gemensamma företaget SESAR (KOM(2005)0602 - C6-0002/2006 - 2005/0235(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0382/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ett projekt för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) och om bildande av det gemensamma företaget SESAR (KOM(2005)0602 - C6-0002/2006 - 2005/0235(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0382/2006).

| — | Betänkande om årets bedömning av euroområdet (2006) (2006/2239(INI)) - utskottetECON
  Föredragande: José Manuel García-Margallo y Marfil (A6-0381/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om årets bedömning av euroområdet (2006) (2006/2239(INI)) - utskottetECON

Föredragande: José Manuel García-Margallo y Marfil (A6-0381/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tillträde till Förenta nationernas konvention mot korruption (KOM(2006)0082 - C6-0105/2006 - 2006/0023(CNS)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Giusto Catania (A6-0380/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tillträde till Förenta nationernas konvention mot korruption (KOM(2006)0082 - C6-0105/2006 - 2006/0023(CNS)) - utskottet LIBE

Föredragande: Giusto Catania (A6-0380/2006).

| — | Betänkande om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2099(IMM)) - utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0378/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2099(IMM)) - utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0378/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006) 0500 - C6-0335/2006 - 2006/0172(CNS)) - utskottet AGRI
  Föredragande: Joseph Daul (A6-0377/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006) 0500 - C6-0335/2006 - 2006/0172(CNS)) - utskottet AGRI

Föredragande: Joseph Daul (A6-0377/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om den första delutbetalningen av det tredje gemenskapsbidraget till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn (KOM(2006)0305 - C6-0251/2006 - 2006/0102(CNS)) - utskottet BUDG
  Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0374/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om den första delutbetalningen av det tredje gemenskapsbidraget till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn (KOM(2006)0305 - C6-0251/2006 - 2006/0102(CNS)) - utskottet BUDG

Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0374/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Marie-Noëlle Lienemann (A6-0373/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Marie-Noëlle Lienemann (A6-0373/2006).

| — | Betänkande om en ny ramstrategi för flerspråkighet (2006/2083(INI)) - utskottet CULT
  Föredragande: Bernat Joan i Marí (A6-0372/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en ny ramstrategi för flerspråkighet (2006/2083(INI)) - utskottet CULT

Föredragande: Bernat Joan i Marí (A6-0372/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Vittorio Prodi (A6-0371/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Vittorio Prodi (A6-0371/2006).

| — | Betänkande om hypotekslån inom EU (2006/2102(INI)) - utskottet ECON
  Föredragande: John Purvis (A6-0370/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om hypotekslån inom EU (2006/2102(INI)) - utskottet ECON

Föredragande: John Purvis (A6-0370/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Angelika Niebler (A6-0369/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Angelika Niebler (A6-0369/2006).

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om bekämpning av människohandel - en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (2006/2078(INI)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Edit Bauer (A6-0368/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om bekämpning av människohandel - en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (2006/2078(INI)) - utskottet LIBE

Föredragande: Edit Bauer (A6-0368/2006).

| — | Betänkande om en strategi för Östersjöområdet för den nordliga dimensionen (2006/ 2171(INI)) - utskottet AFET
  Föredragande: Alexander Stubb (A6-0367/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en strategi för Östersjöområdet för den nordliga dimensionen (2006/ 2171(INI)) - utskottet AFET

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0367/2006).

| — | Betänkande om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin inom ramen för ESFP (2006/2033(INI)) - utskottet AFET
  Föredragande: Karl von Wogau (A6-0366/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin inom ramen för ESFP (2006/2033(INI)) - utskottet AFET

Föredragande: Karl von Wogau (A6-0366/2006).

| — | Betänkande om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (2006/2087(INI)) - utskottet CULT
  Föredragande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0365/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (2006/2087(INI)) - utskottet CULT

Föredragande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0365/2006).

| — | Betänkande om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (2006/2174(INI)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Aldis Kušķis (A6-0364/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (2006/2174(INI)) - utskottet ENVI

Föredragande: Aldis Kušķis (A6-0364/2006).

| — | Betänkande om kvinnor i internationell politik (2006/2057(INI)) - utskottet FEMM
  Föredragande: Ana Maria Gomes (A6-0362/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kvinnor i internationell politik (2006/2057(INI)) - utskottet FEMM

Föredragande: Ana Maria Gomes (A6-0362/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer (KOM(2006)0076 - C6-0078/2006 - 2006/0021(CNS)) - utskottet ECON
  Föredragande: Charles Tannock (A6-0361/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer (KOM(2006)0076 - C6-0078/2006 - 2006/0021(CNS)) - utskottet ECON

Föredragande: Charles Tannock (A6-0361/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007 2013) (KOM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Umberto Pirilli (A6-0360/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007 2013) (KOM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Umberto Pirilli (A6-0360/2006).

| — | Betänkande med rekommendationer till kommissionen om arv och testamenten (2005/ 2148(INI)) - utskottet JURI
  Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0359/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om arv och testamenten (2005/ 2148(INI)) - utskottet JURI

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0359/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007-2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Daniel Caspary (A6-0357/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007-2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Daniel Caspary (A6-0357/2006).

| — | Betänkande om funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006-2007 (2006/2105(INI)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006-2007 (2006/2105(INI)) - utskottet EMPL

Föredragande: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006).

| — | Betänkande om en strategi för biomassa och biobränsle (2006/2082(INI)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Werner Langen (A6-0347/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en strategi för biomassa och biobränsle (2006/2082(INI)) - utskottet ITRE

Föredragande: Werner Langen (A6-0347/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2005)0676 - C6-0442/2005 - 2005/0258(COD)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Maria Matsouka (A6-0346/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2005)0676 - C6-0442/2005 - 2005/0258(COD)) - utskottet EMPL

Föredragande: Maria Matsouka (A6-0346/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ändringen av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2006)0338 - C6-0276/2006 - 2006/0113(CNS)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Eija-Riitta Korhola (A6-0336/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ändringen av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2006)0338 - C6-0276/2006 - 2006/0113(CNS)) - utskottet ENVI

Föredragande: Eija-Riitta Korhola (A6-0336/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184 (CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184 (CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ett särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007-2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005) 0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Umberto Guidoni (A6-0333/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ett särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007-2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005) 0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS)) - utskottet ITRE

Föredragande: Umberto Guidoni (A6-0333/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/ 8/EG när det gäller översynen av direktiven om medicintekniska produkter (KOM(2005) 0681 - C6-0006/2006 - 2005/0263(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Thomas Ulmer (A6-0332/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/ 8/EG när det gäller översynen av direktiven om medicintekniska produkter (KOM(2005) 0681 - C6-0006/2006 - 2005/0263(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Thomas Ulmer (A6-0332/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 - C6-0137/2006 - 2006/0056(CNS)) - utskottet PECH
  Föredragande: Philippe Morillon (A6-0331/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 - C6-0137/2006 - 2006/0056(CNS)) - utskottet PECH

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0331/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros) (KOM(2006)0011 - C6-0024/2006 - 2006/0004(COD)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Jan Andersson (A6-0324/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska systemet för integrerad statistik över socialt skydd (Esspros) (KOM(2006)0011 - C6-0024/2006 - 2006/0004(COD)) - utskottet EMPL

Föredragande: Jan Andersson (A6-0324/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (KOM(2006)0233 - C6-0202/2006 - 2006/0081(CNS)) - utskottet PECH
  Föredragande: Philippe Morillon (A6-0311/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (KOM(2006)0233 - C6-0202/2006 - 2006/0081(CNS)) - utskottet PECH

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0311/2006).

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlings-rekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (10003/4/2006 - C6-0270/2006 - 2004/0001(COD)) - utskottet IMCO
  Föredragande: Evelyne Gebhardt (A6-0375/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlings-rekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (10003/4/2006 - C6-0270/2006 - 2004/0001(COD)) - utskottet IMCO

Föredragande: Evelyne Gebhardt (A6-0375/2006).

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0445/2006):







  — | kommissionen
  Mavrommatis Manolis, Davies Chris, Moraes Claude, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Budreikaitė Danutė, Kinnock Glenys, McAvan Linda, Hall Fiona, Guerreiro Pedro, Posselt Bernd, Paleckis Justas Vincas, Papastamkos Georgios, Hieronymi Ruth, Ryan Eoin, Batzeli Katerina, Papadimoulis Dimitrios, Willmott Glenis, Karim Sajjad, Jensen Anne E., Lundgren Nils, Rudí Úbeda Luisa Fernanda, Ayuso Pilar, Karatzaferis Georgios, Demetriou Panayiotis, Ó Neachtain Seán, Crowley Brian, Aylward Liam, Matsis Yiannakis, Vakalis Nikolaos, Doyle Avril, Hutchinson Alain, Evans Robert, Toussas Georgios, Parish Neil, Staes Bart, Gaľa Milan, Manolakou Diamanto, Trüpel Helga, Pafilis Athanasios, Mitchell Gay, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Seppänen Esko, Rutowicz Leopold Józef, Bushill-Matthews Philip, Belet Ivo, Beglitis Panagiotis, Lucas Caroline, Brejc Mihael, Frassoni Monica, Czarnecki Ryszard, Queiró Luís. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0445/2006):

—

kommissionen

Mavrommatis Manolis, Davies Chris, Moraes Claude, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Ludford Sarah, Budreikaitė Danutė, Kinnock Glenys, McAvan Linda, Hall Fiona, Guerreiro Pedro, Posselt Bernd, Paleckis Justas Vincas, Papastamkos Georgios, Hieronymi Ruth, Ryan Eoin, Batzeli Katerina, Papadimoulis Dimitrios, Willmott Glenis, Karim Sajjad, Jensen Anne E., Lundgren Nils, Rudí Úbeda Luisa Fernanda, Ayuso Pilar, Karatzaferis Georgios, Demetriou Panayiotis, Ó Neachtain Seán, Crowley Brian, Aylward Liam, Matsis Yiannakis, Vakalis Nikolaos, Doyle Avril, Hutchinson Alain, Evans Robert, Toussas Georgios, Parish Neil, Staes Bart, Gaľa Milan, Manolakou Diamanto, Trüpel Helga, Pafilis Athanasios, Mitchell Gay, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Seppänen Esko, Rutowicz Leopold Józef, Bushill-Matthews Philip, Belet Ivo, Beglitis Panagiotis, Lucas Caroline, Brejc Mihael, Frassoni Monica, Czarnecki Ryszard, Queiró Luís.

| — | rådet
  Moraes Claude, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Karim Sajjad, Ludford Sarah, Lundgren Nils, Kauppi Piia-Noora, Papadimoulis Dimitrios, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Davies Chris, Posselt Bernd, Crowley Brian, Aylward Liam, Ryan Eoin, Hutchinson Alain, Evans Robert, Goudin Hélène, Doyle Avril, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Meyer Pleite Willy, Pafilis Athanasios, Mitchell Gay, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Rutowicz Leopold Józef, Beglitis Panagiotis, Ó Neachtain Seán, Guerreiro Pedro, Czarnecki Ryszard. |
| --- | --- |

—

rådet

Moraes Claude, Medina Ortega Manuel, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Karim Sajjad, Ludford Sarah, Lundgren Nils, Kauppi Piia-Noora, Papadimoulis Dimitrios, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Davies Chris, Posselt Bernd, Crowley Brian, Aylward Liam, Ryan Eoin, Hutchinson Alain, Evans Robert, Goudin Hélène, Doyle Avril, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Meyer Pleite Willy, Pafilis Athanasios, Mitchell Gay, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Rutowicz Leopold Józef, Beglitis Panagiotis, Ó Neachtain Seán, Guerreiro Pedro, Czarnecki Ryszard.

9.   Beslut om vissa dokument

Beslut om att utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 201 i arbetsordningen

utskottet AFCO

| — | Revidering av artikel 139 i arbetsordningen - Övergångsbestämmelser avseende språken (2006/2244(REG)) |
| --- | --- |

—

Revidering av artikel 139 i arbetsordningen - Övergångsbestämmelser avseende språken (2006/2244(REG))

10.   Parlamentets sammansättning

Ordföranden för den rumänska deputeradekammaren hade meddelat att Adina Ioana Vălean hade utnämnts till observatör vid Europaparlamententet i stället för Monica Octavia Muscă, med verkan från den 26 oktober 2006.

*

- *

De behöriga italienska myndigheterna hade meddelat följande ändringar i fråga om utnämningen av Italiens företrädare vid Europaparlamentet, till följd av italienska ministerrådets beslut av den 12 och 29 maj 2006:

| — | Matteo Salvinis mandat som ledamot av Europaparlamentet hade upphävts. |
| --- | --- |

—

Matteo Salvinis mandat som ledamot av Europaparlamentet hade upphävts.

| — | Umberto Bossi hade avstått från sitt mandat som ledamot av Europaparlamentet i andra valkretsen (nordöstra Italien) och valts i första valkretsen (nordvästa Italien). |
| --- | --- |

—

Umberto Bossi hade avstått från sitt mandat som ledamot av Europaparlamentet i andra valkretsen (nordöstra Italien) och valts i första valkretsen (nordvästa Italien).

| — | Gian Paolo Gobbo hade valts i andra valkretsen (nordöstra Italien). |
| --- | --- |

—

Gian Paolo Gobbo hade valts i andra valkretsen (nordöstra Italien).

Dessa ändringar skulle gälla från och med den 8 november 2006, och handlingarna som rörde ärendet skulle sändas till utskottet JURI.

Talare: Francesco Enrico Speroni ifrågasatte detta datum, vilket han ansåg skulle fastställas av det behöriga utskottet (talmannen noterade detta påpekande och svarade att det eventuellt skulle vidarebefordras till behörigt utskott).

11.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

Tillfälliga utskottet för CIA:s påstådda användning av europeiska länder för transport och illegal internering av fångar: Ana Maria Gomes

12.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (3630/2/2006 - C6-0415/2006 - 2005/0138(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (3630/2/2006 - C6-0415/2006 - 2005/0138(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett stabilitetsinstrument (3634/1/2006 - C6-0412/2006 - 2004/0223(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett stabilitetsinstrument (3634/1/2006 - C6-0412/2006 - 2004/0223(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (3653/2006 - C6-0413/2006 - 2004/0151(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (3653/2006 - C6-0413/2006 - 2004/0151(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007-2013 (3654/2006 - C6-0414/2006 - 2004/0152(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Aktiv ungdom” för perioden 2007-2013 (3654/2006 - C6-0414/2006 - 2004/0152(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (3655/2006 - C6-0408/2006 - 2004/0153(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (3655/2006 - C6-0408/2006 - 2004/0153(COD))

13.   Förslag till allmän budget för budgetåret 2007 (tidsfrist för ingivande av förslag till ändringar)

Följande tidsfrist hade fastställts för ingivande av förslag till ändringar inför andra behandlingen av förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007: 27.11.2006, kl. 12.00.

I enlighet med artikel 5.3 i bilaga IV till arbetsordningen skall sådana förslag till ändringar vara undertecknade av minst 37 ledamöter eller ingivna på ett utskotts vägnar.

14.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna i november och I och II (PE 379.744/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 13.11.2006-16.11.2006

måndagen

| — | Begäran från PSE-gruppen om att skjuta upp debatten om betänkandet av Roselyne Bachelot-Narquin (A6-0385/2006) om upprättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

—

Begäran från PSE-gruppen om att skjuta upp debatten om betänkandet av Roselyne Bachelot-Narquin (A6-0385/2006) om upprättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter.

Talare: Jean Louis Cottigny för PSE-gruppen motiverade begäran, och Roselyne Bachelot-Narquin (föredragande) yttrade sig för PPE-DE-gruppen.

Parlamentet godkände denna begäran.

tisdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

onsdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

torsdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

Sammanträdena den 29.11.2006-30.11.2006.

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

*

- *

Begäran från rådet om tillämpning av brådskande förfarande (artikel 134 i arbetsordningen) på följande förslag:

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien [KOM(2006)0506 - C6-0334/2006 - 2006/0168(CNS)] |
| --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien [KOM(2006)0506 - C6-0334/2006 - 2006/0168(CNS)]

Motivering till begäran om brådskande förfarande:

Detta avtal måste ingås snarast möjligt för att den första betalningen från den finansiella motparten skulle kunna ske före utgången av 2006. Om detta inte var fallet, skulle de berörda medlemsstaternas fiskeaktiviteter skjutas upp.

Parlamentet skulle ta ställning till denna begäran om brådskande förfarande i början av nästa dags sammanträde.

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

*

- *

Talare: Jens-Peter Bonde ansåg, när det gällde de sammanträden om konstitutionen som parlamentets delegationer deltog i tillsammans med de nationella parlamenten i andra länder, att sammansättningen av dessa delegationer inte var representativ för de resultat som hade uppnåtts i samband med godkännandet av konstitutionen (talmannen svarade honom att det var utskottsledamöternas sak att besluta om sammansättningen av utskottsdelegationerna).

15.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

József Szájer, Catherine Guy-Quint, Magda Kósáné Kovács, Danutė Budreikaitė, Manolis Mavrommatis, Jean Lambert, Stanisław Jałowiecki, Kinga Gál, Glyn Ford, Avril Doyle, Zbigniew Zaleski, Françoise Castex, Zdzisław Zbigniew Podkański, Hanna Foltyn-Kubicka, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Jörg Leichtfried, Georgios Karatzaferis, Csaba Sándor Tabajdi, András Gyürk, Marios Matsakis, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Georgios Toussas, Ryszard Czarnecki, Willy Meyer Pleite, Kyriacos Triantaphyllides, Bogusław Rogalski, Janusz Wojciechowski och Marie Panayotopoulos-Cassiotou

16.   Årsrapport 2006 om euroområdet (debatt)

Betänkande om årsrapporten 2006 om euroområdet [2006/2239(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: José Manuel García-Margallo y Marfil (A6-0381/2006).

José Manuel García-Margallo y Marfil redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen).

Talare: Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, Pervenche Berès för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDEgruppen, Jens Holm för GUE/NGL-gruppen, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk för UEN-gruppen, Dariusz Maciej Grabowski för IND/DEM-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, Gunnar Hökmark, Udo Bullmann, Jeffrey Titford, Sergej Kozlík, Zsolt László Becsey, Benoît Hamon, Georgios Karatzaferis, Andreas Mölzer, Dariusz Rosati, Joaquín Almunia och eurogruppens ordförande Jean-Claude Juncker.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 11.1 i protokollet av den 14.11.2006.

17.   Gemenskapens politik för havsmiljön ***I - En temainriktad strategi för den marina miljön (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) [KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Marie-Noëlle Lienemann (A6-0373/2006).

Betänkande om en temainriktad strategi för den marina miljön [2006/2174(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Aldis Kušķis (A6-0364/2006).

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Marie-Noëlle Lienemann redogjorde för sitt betänkande (A6-0373/2006).

Aldis Kušķis redogjorde för sitt betänkande (A6-0364/2006).

Talare: Ioannis Gklavakis (föredragande av yttrande från utskottet PECH), Ville Itälä för PPE-DE-gruppen, Riitta Myller för PSE-gruppen, Chris Davies för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, John Purvis, Åsa Westlund, Henrik Lax, Ian Hudghton, Georgios Toussas, Cristina Gutiérrez-Cortines, Evangelia Tzampazi, Marios Matsakis, Dorette Corbey, Olle Schmidt och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.15 i protokollet av den 14.11.2006 och punkt 11.2 i protokollet av den 14.11.2006.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

18.   Det europeiska elnätets brister (debatt)

Uttalande av kommissionen: Det europeiska elnätets brister

Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Herbert Reul för PPE-DE-gruppen, Reino Paasilinna för PSE-gruppen, Anne Laperrouze för ALDEgruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Alejo Vidal-Quadras, Vincenzo Lavarra, Paul Rübig, Giles Chichester och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

19.   Mjölkkvoter (debatt)

Muntlig fråga (O-0122/2006) från Duarte Freitas, Carmen Fraga Estévez, Salvador Garriga Polledo, Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Albert Jan Maat, Mairead McGuinness, Francisco José Millán Mon, James Nicholson, Neil Parish och Daniel Varela Suanzes-Carpegna för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Mjölkkvoter (B6-0444/2006)

Duarte Freitas (frågeställare) utvecklade den muntliga frågan.

Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Elisabeth Jeggle för PPE-DE-gruppen, Katerina Batzeli för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Janusz Wojciechowski för UEN-gruppen, Kathy Sinnott för IND/ DEM-gruppen, Albert Jan Maat, Rosa Miguélez Ramos och Kyösti Virrankoski.

ORDFÖRANDESKAP: Jacek SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

Talare: Zdzisław Zbigniew Podkański, Jan Tadeusz Masiel, Carmen Fraga Estévez, Luis Manuel Capoulas Santos, James Nicholson, Salvador Garriga Polledo, Czesław Adam Siekierski, Mairead McGuinness, Neil Parish, Duarte Freitas, vilken ställde en fråga till kommissionen som besvarades av Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

20.   Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * - Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) [KOM(2006)0237 - C6-0237/2006 - 2006/0082(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Jan Mulder (A6-0319/2006).

Betänkande om förslaget till rådets förordning om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 [KOM(2006)0241 - C6-0235/2006 - 2006/ 0083(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Lutz Goepel (A6-0315/2006).

Talare: Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen).

Lutz Goepel redogjorde för sitt betänkande (A6-0315/2006).

Jan Mulder redogjorde för sitt betänkande (A6-0319/2006).

Talare: Herbert Bösch (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Struan Stevenson för PPE-DE-gruppen, Katerina Batzeli för PSE-gruppen, Kyösti Virrankoski för ALDE-gruppen, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Janusz Wojciechowski för UENgruppen, Andrzej Tomasz Zapałowski för UEN-gruppen, Duarte Freitas, Bogdan Golik, Nathalie Griesbeck, Zdzisław Zbigniew Podkański, Jan Tadeusz Masiel, James Nicholson, Bernadette Bourzai, Elspeth Attwooll, Mieczysław Edmund Janowski, Czesław Adam Siekierski, Luis Manuel Capoulas Santos, Neil Parish, Gábor Harangozó, Mairead McGuinness, Esther Herranz García, Jim Allister, grupplös, och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.11 i protokollet av den 14.11.2006 och punkt 9.17 i protokollet av den 14.11.2006.

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 379.744/OJMA).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Barón Crespo, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belohorská, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Bielan, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Jean-Marie Le Pen, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Louis, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleštinská, Podkański, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Škottová, Smith, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev, Ali, Anastase, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob- Ridzi, Ivanova, Kazak, Kelemen, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Severin, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vălean, Vigenin

---

Tisdag 14 november 2006

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 314/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 314/15

---

PROTOKOLL

(2006/C 314 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen:

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 39/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1064 - C6-0383/2006 - 2006/2266(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 39/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1064 - C6-0383/2006 - 2006/2266(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version) (KOM(2006)0657 - C6-0381/2006 - 2006/0220(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version) (KOM(2006)0657 - C6-0381/2006 - 2006/0220(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa delar och egenskaper hos jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0662 - C6-0380/2006 - 2006/0221(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa delar och egenskaper hos jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0662 - C6-0380/2006 - 2006/0221(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/ EEG) (kodifierad version) (KOM(2006)0652 - C6-0378/2006 - 2006/0214(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/ EEG) (kodifierad version) (KOM(2006)0652 - C6-0378/2006 - 2006/0214(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0651 - C6-0377/2006 - 2006/0216(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) (KOM(2006)0651 - C6-0377/2006 - 2006/0216(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en ny statistisk indelning av produkter efter näringsgren (CPA) och om upphävande av förordning (EEG) nr 3696/93 (KOM(2006)0655 - C6-0376/2006 - 2006/0218(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: CULT, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en ny statistisk indelning av produkter efter näringsgren (CPA) och om upphävande av förordning (EEG) nr 3696/93 (KOM(2006)0655 - C6-0376/2006 - 2006/0218(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: CULT, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN

| — | Förslag till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 - C6-0373/2006 - 2006/0111(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET |

—

Förslag till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 - C6-0373/2006 - 2006/0111(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: AFET

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 53/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1354 - C6-0372/2006 - 2006/2264(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 53/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1354 - C6-0372/2006 - 2006/2264(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 52/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1353 - C6-0371/2006 - 2006/2263(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 52/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1353 - C6-0371/2006 - 2006/2263(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 44/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1284 - C6-0370/2006 - 2006/2262(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 44/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1284 - C6-0370/2006 - 2006/2262(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 50/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1351 - C6-0369/2006 - 2006/2261(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 50/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1351 - C6-0369/2006 - 2006/2261(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 48/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1349 - C6-0368/2006 - 2006/2260(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 48/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1349 - C6-0368/2006 - 2006/2260(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 49/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1350 - C6-0367/2006 - 2006/2259(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 49/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1350 - C6-0367/2006 - 2006/2259(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 46/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1286 - C6-0366/2006 - 2006/2258(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 46/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1286 - C6-0366/2006 - 2006/2258(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 45/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1285 - C6-0365/2006 - 2006/2257(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 45/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1285 - C6-0365/2006 - 2006/2257(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 43/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1283 - C6-0364/2006 - 2006/2256(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 43/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1283 - C6-0364/2006 - 2006/2256(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver (KOM(2006)0636 - C6-0363/2006 - 2006/0206(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE, INTA |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver (KOM(2006)0636 - C6-0363/2006 - 2006/0206(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE, INTA

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 41/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1281 - C6-0361/2006 - 2006/2255(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 41/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)1281 - C6-0361/2006 - 2006/2255(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (KOM(2006)0594 - C6-0354/2006 - 2006/0196(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL, ITRE, ECON, IMCO |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (KOM(2006)0594 - C6-0354/2006 - 2006/0196(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

rådgivande utskott: EMPL, ITRE, ECON, IMCO

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det rådgivande organet för styrning av den europeiska statistiken (KOM(2006)0599 - C6-0348/2006 - 2006/0199(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: IMCO |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det rådgivande organet för styrning av den europeiska statistiken (KOM(2006)0599 - C6-0348/2006 - 2006/0199(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: IMCO

3.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | ETIOPIEN







  — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om Etiopien (B6-0596/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

ETIOPIEN

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om Etiopien (B6-0596/2006),

| — | Eoin Ryan, Roberts Zīle, Michał Tomasz Kamiński och Adam Bielan för UEN-gruppen, om Etiopien (B6-0598/2006), |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan, Roberts Zīle, Michał Tomasz Kamiński och Adam Bielan för UEN-gruppen, om Etiopien (B6-0598/2006),

| — | Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om Etiopien (B6-0600/2006), |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om Etiopien (B6-0600/2006),

| — | Pasqualina Napoletano och Ana Maria Gomes för PSE-gruppen, om Etiopien (B6-0603/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Ana Maria Gomes för PSE-gruppen, om Etiopien (B6-0603/2006),

| — | Michael Gahler, Mario Mauro och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om Etiopien (B6-0606/2006), |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om Etiopien (B6-0606/2006),

| — | Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen om Etiopien (B6-0613/2006). |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen om Etiopien (B6-0613/2006).

| II. | BANGLADESH







  — | Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, om Bangladesh (B6-0595/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

BANGLADESH

—

Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, om Bangladesh (B6-0595/2006),

| — | Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om våldet mot journalister i Bangladesh (B6-0599/2006), |
| --- | --- |

—

Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om våldet mot journalister i Bangladesh (B6-0599/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Neena Gill och Robert Evans för PSE-gruppen, om Bangladesh (B6-0601/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Neena Gill och Robert Evans för PSE-gruppen, om Bangladesh (B6-0601/2006),

| — | Thomas Mann, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om Bangladesh (B6-0605/2006), |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om Bangladesh (B6-0605/2006),

| — | Roberta Angelilli för UEN-gruppen, om Bangladesh (B6-0608/2006), |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli för UEN-gruppen, om Bangladesh (B6-0608/2006),

| — | Jean Lambert och Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, om Bangladesh (B6-0612/2006). |
| --- | --- |

—

Jean Lambert och Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, om Bangladesh (B6-0612/2006).

| III. | IRAN







  — | Giusto Catania och André Brie för GUE/NGL-gruppen, om Iran (B6-0597/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

IRAN

—

Giusto Catania och André Brie för GUE/NGL-gruppen, om Iran (B6-0597/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Christa Prets och Lilli Gruber för PSE-gruppen, om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran (B6-0602/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Christa Prets och Lilli Gruber för PSE-gruppen, om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Iran (B6-0602/2006),

| — | Marco Pannella, Marco Cappato, Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om de mänskliga rättigheterna i Iran, särskilt respekten för minoriteters rättigheter (B6-0604/2006), |
| --- | --- |

—

Marco Pannella, Marco Cappato, Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om de mänskliga rättigheterna i Iran, särskilt respekten för minoriteters rättigheter (B6-0604/2006),

| — | Michael Gahler, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Iran (B6-0607/2006), |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Iran (B6-0607/2006),

| — | Romano Maria La Russa, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mogens N.J. Camre och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran (B6-0609/2006), |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Mogens N.J. Camre och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran (B6-0609/2006),

| — | Angelika Beer och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, om Iran (B6-0614/2006). |
| --- | --- |

—

Angelika Beer och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, om Iran (B6-0614/2006).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

4.   Beslut om brådskande förfarande

Begäran från rådet om tillämpning av brådskande förfarande (artikel 134 i arbetsordningen) på följande förslag

| — | Fiskeavtal mellan EU och Mauretanien






  — | * Förslag till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien [KOM(2006)0506 - C6-0334/2006 - 2006/0168(CNS)] - utskottet PECH |
| --- | --- | --- |

—

Fiskeavtal mellan EU och Mauretanien

—

- Förslag till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien [KOM(2006)0506 - C6-0334/2006 - 2006/0168(CNS)] - utskottet PECH

Talare: Rosa Miguélez Ramos, för utskottet PECH.

Det beslutades att brådskande förfarande skulle tillämpas.

Denna punkt fördes upp på föredragningslistan för sammanträdet torsdagen den 16 november 2006.

Tidsfristen för ingivande av ändringsförslag skulle löpa ut onsdagen den 15 november 2006 kl. 10.00.

5.   Presentation av revisionsrättens årsrapport - 2005 (debatt)

Hubert Weber, ordförande för revisionsrätten, redogjorde för revisionsrättens årsrapport.

Talare: Siim Kallas (kommissionens vice ordförande).

Talare: Salvador Garriga Polledo för PPE-DE-gruppen, Dan Jørgensen för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDEgruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Ashley Mote, grupplös, Daniel Caspary, Szabolcs Fazakas, Jeffrey Titford, José Javier Pomés Ruiz, Herbert Bösch, Hubert Weber, Siim Kallas, Ashley Mote, vilken förtydligade sitt inlägg; Jan Mulder ställde en fråga till kommissionen som besvarades av Siim Kallas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

6.   Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) [KOM(2005)0602 - C6-0002/2006 - 2005/0235(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0382/2006)

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Erna Hennicot-Schoepges redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Philip Bradbourn (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Reinhard Rack för PPE-DE-gruppen, Britta Thomsen för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Georgios Karatzaferis för IND/DEM-gruppen, Emanuel Jardim Fernandes, Seán Ó Neachtain och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.18 i protokollet av den 14.11.2006.

7.   Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver [KOM(2006)0069 - C6-0064/2006 - 2006/0018(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: María Sornosa Martínez (A6-0287/2006)

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

María Sornosa Martínez redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Martin Callanan för PPE-DE-gruppen, Linda McAvan för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDEgruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Avril Doyle, Dorette Corbey och Jim Allister.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.16 i protokollet av den 14.11.2006.

8.   Hypotekslån (debatt)

Betänkande om grönbok om hypotekslån [ 2006/2102(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: John Purvis (A6-0370/2006)

John Purvis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Talare: Manuel Medina Ortega (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Kurt Lechner (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Harald Ettl för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, och Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 11.3 i protokollet av den 14.11.2006.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

9.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

9.1   System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) [KOM(2006)0500 - C6-0335/2006 - 2006/0172(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0377/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0468)

9.2   Avtal mellan EG och Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanadas regering om fastställande av en ram för samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor [KOM(2006)0274 - C6-0255/2006 - 2006/0096(CNS)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Marie-Hélène Descamps (A6-0338/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0469)

9.3   Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om förlängning av samarbetsprogrammet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning [KOM(2006)0180 - C6-0174/2006 - 2006/0061(CNS)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Marie-Hélène Descamps (A6-0339/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0470)

9.4   Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 [KOM(2005)0676 - C6-0442/2005 - 2005/0258(COD)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Maria Matsouka (A6-0346/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0471)

9.5   Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk [KOM(2006)0154 - C6-0137/2006 - 2006/0056(CNS)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0331/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0472)

9.6   Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter [KOM(2006)0233 - C6-0202/2006 - 2006/0081(CNS)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0311/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0473)

9.7   Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ändringen av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor [KOM(2006)0338 - C6-0276/2006 - 2006/0113(CNS)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Eija-Riitta Korhola (A6-0336/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0474)

9.8   Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer [KOM(2006)0076 - C6-0078/2006 - 2006/0021(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Charles Tannock (A6-0361/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0475)

9.9   Gemenskapens tredje bidrag till fonden för inkapsling av reaktorbyggnaden i Tjernobyl * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om den första delutbetalningen av det tredje gemenskapsbidraget till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn [KOM(2006)0305 - C6-0251/2006 - 2006/0102(CNS)] - Budgetutskottet

Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0374/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0476)

9.10   FN:s konvention mot korruption * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tillträde till Förenta nationernas konvention mot korruption [KOM(2006)0082 - C6-0105/2006 - 2006/0023(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Giusto Catania (A6-0380/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

Giusto Catania (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0477)

9.11   Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) [KOM(2006)0237 - C6-0237/2006 - 2006/0082(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Jan Mulder (A6-0319/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0478)

9.12   Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier [2006/2099(IMM)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Diana Wallis (A6-0378/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0479)

9.13   Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabrile Albertini (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier [2006/2122(IMM)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Diana Wallis (A6-0383/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0480)

9.14   Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gérard Onesta (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet och privilegier [2006/2121(IMM)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0386/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0481)

9.15   Gemenskapens politik för havsmiljön ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) [KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Marie-Noëlle Lienemann (A6-0373/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0482)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0482)

9.16   Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/ 769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver [KOM(2006)0069 - C6-0064/2006 - 2006/0018(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: María Sornosa Martínez (A6-0287/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0483)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0483)

9.17   Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 [KOM(2006)0241 - C6-0235/2006 - 2006/0083(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Lutz Goepel (A6-0315/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Förkastades

Talmannen uppmanade, i enlighet med artikel 52.1 i arbetsordningen, kommissionen att dra tillbaka sitt förslag. Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) förklarade att kommissionen inte ämnade dra tillbaka förslaget.

Frågan återförvisades därmed till det ansvariga utskottet.

9.18   Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) [KOM(2005)0602 - C6-0002/2006 - 2005/0235(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0382/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0484)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0484)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

10.   Högtidligt möte - Georgien

(Kl. 12.05-12.55 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Georgiens president Micheil Saakasjvili.)

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

11.   Omröstning (fortsättning)

11.1   Årsrapport 2006 om euroområdet (omröstning)

Betänkande om årsrapporten 2006 om euroområdet [2006/2239(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: José Manuel García-Margallo y Marfil (A6-0381/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 19)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0485)

Inlägg om omröstningen:

| — | Alain Lipietz lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 13. |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 13.

Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom minst 37 ledamöter motsatte sig detta. Det införlivades således inte.

11.2   En temainriktad strategi för den marina miljön (omröstning)

Betänkande om en temainriktad strategi för den marina miljön [2006/2174(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Aldis Kušķis (A6-0364/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 20)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0486)

11.3   Hypotekslån (omröstning)

Betänkande om grönbok om hypotekslån [2006/2102(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: John Purvis (A6-0370/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 21)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0487)

12.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Joseph Daul - A6-0377/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Betänkande Maria Matsouka - A6-0346/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Betänkande María Sornosa Martínez - A6-0287/2006

| — | Richard Corbett |
| --- | --- |

—

Richard Corbett

Betänkande Lutz Goepel - A6-0315/2006

| — | Richard Corbett, Hynek Fajmon och Michl Ebner |
| --- | --- |

—

Richard Corbett, Hynek Fajmon och Michl Ebner

13.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Nils Lundgren hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat under omröstningen om betänkandet av Philippe Morillon - A6-0311/2006.

Brian Crowley hade låtit meddela att hans röstkort inte hade fungerat under omröstningen om betänkandet av Jan Mulder - A6-0319/2006.

Luis Manuel Capoulas Santos hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat under omröstningen om betänkandet av Lutz Goepel - A6-0315/2006.

Arlene McCarthy hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat under omröstningen om betänkandet av José Manuel García-Margallo y Marfil - A6-0381/2006 - ändringsförslag 10.

Piia-Noora Kauppi hade låtit meddela att hon inte hade haft sitt röstkort och därför inte hade röstat under de nio första omröstningarna, men att hon hade velat rösta enligt följande:

| — | Betänkande Philippe Morillon






  — | A6-0331/2006: ja |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande Philippe Morillon

—

A6-0331/2006: ja

| — | Betänkande Philippe Morillon






  — | A6-0311/2006: ja |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande Philippe Morillon

—

A6-0311/2006: ja

| — | Betänkande Jan Mulder






  — | A6-0319/2006: ja |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande Jan Mulder

—

A6-0319/2006: ja

| — | Betänkande María Sornosa Martínez






  — | A6-0287/2006 ändringsförslag 19: ja |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande María Sornosa Martínez

—

A6-0287/2006 ändringsförslag 19: ja

| — | ändringsförslag 18: ja |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 18: ja

| — | ändrat förslag: ja |
| --- | --- |

—

ändrat förslag: ja

| — | lagstiftningsresolution: ja |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution: ja

| — | Betänkande Lutz Goepel - A6-0315/2006






  — | lagstiftningsförslag: nej |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande Lutz Goepel - A6-0315/2006

—

lagstiftningsförslag: nej

| — | Betänkande Erna Hennicot-Schoepges - A6-0382/2006






  — | ändringsförslag 60: ja |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande Erna Hennicot-Schoepges - A6-0382/2006

—

ändringsförslag 60: ja

(Sammanträdet avbröts kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.10.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

14.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

15.   Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (debatt)

Uttalande av kommissionen: Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde ett uttalande.

Introduktion - Politiska riktlinjer

Talare: Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Silvana Koch-Mehrin för ALDE-gruppen, Pierre Jonckheer för Verts/ALE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, Frank Vanhecke, grupplös, och José Manuel Barroso.

Tillväxt - Sysselsättning - Konkurrens

Talare: Ria Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Lena Ek för ALDE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Roger Helmer, grupplös, och Paul Rübig.

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

Talare: Stephen Hughes, Elizabeth Lynne, Adamos Adamou, Alessandro Battilocchio, Amalia Sartori, Pervenche Berès, Salvador Garriga Polledo, Enrique Barón Crespo, José Javier Pomés Ruiz och Evelyne Gebhardt.

Sammanhållning - Bevarande av naturresurser

Talare: Konstantinos Hatzidakis för PPE-DE-gruppen, Riitta Myller för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, John Bowis, Catherine Guy-Quint, Reino Paasilinna och Carmen Fraga Estévez.

Inre angelägenheter

Talare: Martine Roure för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, Michael Henry Nattrass för IND/DEM-gruppen, Bert Doorn, Maria Berger, Alexander Alvaro, Kyriacos Triantaphyllides, Malcolm Harbour och Jo Leinen.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Genowefa Grabowska.

Utrikesfrågor

Talare: Maria Martens för PPE-DE-gruppen, Véronique De Keyser för PSE-gruppen, Andrew Duff för ALDEgruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Georgios Karatzaferis för IND/DEM-gruppen, Robert Sturdy och Margrietus van den Berg.

Avslutande av debatten

Talare: Margot Wallström (kommissionens vice ordförande).

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

Tidsfrist för ingivande: 6.12.2006 kl. 18.00.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: sammanträdesperioden i december 2006

(Sammanträdet avbröts kl. 18.10, i väntan på frågestunden, och återupptogs kl. 18.30)

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

16.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0445/2006).

Talmannen meddelade att kommissionen hade begärt att ordningsföljden för de kommissionsledamöter som skulle besvara frågorna under den andra delen av frågestunden skulle ändras enligt följande och att frågeställarna hade informerats om denna ändring:

László Kovács (frågorna 41-42), Neelie Kroes (frågorna 43-47), Louis Michel (frågorna 32-40).

Första delen

Fråga 30 (Manolis Mavrommatis): Europeiska universitet.

Ján Figeľ (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Manolis Mavrommatis och Reinhard Rack.

Fråga 31 (Chris Davies): Koldioxidutsläpp från nya motorfordon.

Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Chris Davies, Reinhard Rack och Jörg Leichtfried.

Andra delen

Fråga 41 (Bernd Posselt): Skatt på öl.

Fråga 42 (Justas Vincas Paleckis): Metod för att beräkna höjningen av punktskatterna på alkohol.

László Kovács (ledamot av kommissionen) svarade på frågorna samt följdfrågor från Bernd Posselt, Danutė Budreikaitė, Justas Vincas Paleckis, Andreas Mölzer och Richard Corbett.

Fråga 43 (Georgios Papastamkos): Decentraliserad ordning inom konkurrensrätten.

Neelie Kroes (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Georgios Papastamkos, Richard Corbett och Katerina Batzeli.

Fråga 44 (Ruth Hieronymi): Stöd till filmproduktioner via skatteförmåner i Förenade kungariket.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Ruth Hieronymi.

Frågorna 45-47 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 32 (Claude Moraes): Förebyggande och behandling av HIV/AIDS i Sydafrika.

Louis Michel (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Claude Moraes och Danutė Budreikaitė.

Fråga 33 (Manuel Medina Ortega): Invandring: stöd till repatrierade invandrare.

Louis Michel besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega, Glyn Ford och Jörg Leichtfried.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.50 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

17.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0455/2006).

Fråga 1 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 2 (Manuel Medina Ortega): Kvalificerad majoritet när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa samt invandring.

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega, Richard Corbett och Danutė Budreikaitė.

Talare: Nils Lundgren.

Fråga 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Främjande av agendan för anständigt arbete för alla.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Marie Panayotopoulos-Cassiotou och Laima Liucija Andrikienė.

Fråga 4 (Sajjad Karim): Frihandelsavtal mellan EU och Indien.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Sajjad Karim.

Fråga 5 (Sarah Ludford): Rådets möte (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 15 september 2006.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Sajjad Karim (ersättare för frågeställaren) och Sophia in 't Veld.

Fråga 6 (Nils Lundgren): Armeniska folkmordet.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Nils Lundgren, Danutė Budreikaitė och Piia-Noora Kauppi.

Fråga 7 (Piia-Noora Kauppi): Homofobi i Polen.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Piia-Noora Kauppi.

Fråga 8 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 9 (Elena Valenciano Martínez-Orozco): FN:s råd för mänskliga rättigheter.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega (ersättare för frågeställaren) och Laima Liucija Andrikienė.

Fråga 10 (Chris Davies): Associeringsavtal mellan EU och Israel.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Chris Davies.

Fråga 11 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 12 (Brian Crowley): Förbindelserna mellan EU och Balkan.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Brian Crowley och Agnes Schierhuber.

Fråga 13 (Liam Aylward): EU:s program för energieffektivitet.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Brian Crowley (ersättare för frågeställaren).

Fråga 14 (Eoin Ryan): EU-stöd till Moçambique.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Brian Crowley (ersättare för frågeställaren).

Fråga 15 hade dragits tillbaka.

Fråga 16 (Robert Evans): Island.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Robert Evans.

Frågorna 17-29, som på grund av tidsbrist inte hade besvarats, skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 22.20 och återupptogs kl. 22.25.)

18.   Spel och sportvadslagning på den inre marknaden (debatt)

Muntlig fråga (O-0118/2006) från Arlene McCarthy, för utskottet IMCO, till kommissionen: Spel och sportvadslagning på den inre marknaden (B6-0443/2006)

Arlene McCarthy utvecklade den muntliga frågan.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Malcolm Harbour för PPE-DE-gruppen inledde sitt anförande med att beklaga att debatten hade börjat före den tid som angivits i föredragningslistan (talmannen svarade honom att det i god tid hade meddelats på parlamentets hemsida att denna debatt eventuellt skulle börja tidigare än planerat), Donata Gottardi för PSE-gruppen, Toine Manders för ALDE-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Marianne Thyssen, Manuel Medina Ortega, Andreas Schwab, Joel Hasse Ferreira, Jacques Toubon, Manolis Mavrommatis, Othmar Karas, Brian Crowley och Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

19.   En ny ramstrategi för flerspråkighet (debatt)

Betänkande om en ny ramstrategi för flerspråkighet [2006/2083(INI)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Bernat Joan i Marí (A6-0372/2006)

Bernat Joan i Marí redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Talare: Erna Hennicot-Schoepges för PPE-DE-gruppen, Maria Badia I Cutchet för PSE-gruppen, Jolanta Dičkutė för ALDE-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Bairbre de Brún för GUE/NGLgruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, Alejo Vidal-Quadras, Marianne Mikko, Daniel Strož, Roberts Zīle, Vasco Graça Moura, Seán Ó Neachtain och Ján Figeľ.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.1 i protokollet av den 15.11.2006.

20.   Europeiska unionens allmänna preferenssystem (debatt)

Uttalande av kommissionen: Europeiska unionens allmänna preferenssystem

Peter Mandelson (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Godelieve Quisthoudt-Rowohl för PPE-DE-gruppen, Antolín Sánchez Presedo för PSE-gruppen, Sajjad Karim för ALDE-gruppen, Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, Jan Andersson, Kader Arif och Peter Mandelson.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, om Europeiska unionens Allmänna preferenssystem (B6-0578/2006), |
| --- | --- |

—

Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, om Europeiska unionens Allmänna preferenssystem (B6-0578/2006),

| — | Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Ria Oomen-Ruijten och Maria Martens för PPE-DE-gruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0579/2006), |
| --- | --- |

—

Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Ria Oomen-Ruijten och Maria Martens för PPE-DE-gruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0579/2006),

| — | Cristiana Muscardini, Eugenijus Maldeikis, Roberta Angelilli och Mieczysław Edmund Janowski för UENgruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0580/2006), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Eugenijus Maldeikis, Roberta Angelilli och Mieczysław Edmund Janowski för UENgruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0580/2006),

| — | Caroline Lucas och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0581/2006), |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0581/2006),

| — | Antolín Sánchez Presedo, Jan Andersson, Erika Mann och Stephen Hughes för PSE-gruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0582/2006), |
| --- | --- |

—

Antolín Sánchez Presedo, Jan Andersson, Erika Mann och Stephen Hughes för PSE-gruppen, om Europeiska unionens allmänna preferenssystem (B6-0582/2006),

| — | Jean-Louis Bourlanges, Bernard Lehideux och Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om tullförmåner som beviljas länder inom den särskilda stimulansordningen (GSP+) (B6-0583/2006). |
| --- | --- |

—

Jean-Louis Bourlanges, Bernard Lehideux och Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om tullförmåner som beviljas länder inom den särskilda stimulansordningen (GSP+) (B6-0583/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.2 i protokollet av den 15.11.2006.

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 379.744/OJME).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 24.00.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Pierre Moscovici

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bossi, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García- Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen- Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero- Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa- Tsagaropoulou, Krehl, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal- Quadras, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez- Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev, Ali, Anastase, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Dîncu, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ivanova, Kazak, Kelemen, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vigenin

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *

Betänkande: Joseph Daul (A6-0377/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Avtal mellan EG och Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor *

Betänkande: Marie-Hélène Descamps (A6-0338/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning *

Betänkande: Marie-Hélène Descamps (A6-0339/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I

Betänkande: Maria Matsouka (A6-0346/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter *

Betänkande: Philippe Morillon (A6-0331/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 429, 19, 13 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

429, 19, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

IND/DEM: slutomröstning

6.   Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter *

Betänkande: Philippe Morillon (A6-0311/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 450, 18, 12 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

450, 18, 12

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

7.   Tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor *

Betänkande: Eija-Riitta Korhola (A6-0336/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer *

Betänkande: Charles Tannock (A6-0361/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Gemenskapens tredje bidrag till fonden för inkapsling av reaktorbyggnaden i Tjernobyl *

Betänkande: Janusz Lewandowski (A6-0374/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   FN:s konvention mot korruption *

Betänkande: Giusto Catania (A6-0380/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

11.   Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *

Betänkande: Jan Mulder (A6-0319/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 565, 12, 25 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

565, 12, 25

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

12.   Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini

Betänkande: Diana Wallis (A6-0378/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini

Betänkande: Diana Wallis (A6-0383/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

14.   Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gérard Onesta

Betänkande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0386/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

15.   Gemenskapens politik för havsmiljön ***I

Betänkande: Marie-Noëlle Lienemann (A6-0373/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-2
  4-7
  9-23
  25-26
  28-30
  32-35
  37-38
  41
  43-55
  57-61
  63-64
  67
  69-71
  73-79 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 3 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 31 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 326, 274, 18 |
| 36 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 352, 261, 8 |
| 40 | utskottet | särsk. | + | |
| 42 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 56 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 62 | utskottet | särsk. | + | |
| 65 | utskottet | särsk. | + | |
| 66 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 68 | utskottet | särsk. | + | |
| 72 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 1 | 85 | PPE-DE | | + | |
| 24 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 2 | 27 | utskottet | EO | + | 333, 286, 7 |
| 86 | PPE-DE | | ↓ | |
| efter artikel 4 | 39 | utskottet | | + | |
| 87 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 12, punkt 3 | 88 | PPE-DE | | + | |
| före bilagan | 80 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 89 | PPE-DE | | ↓ | |
| 91 | ALDE | | + | |
| 92 | ALDE | EO | + | 343, 245, 15 |
| 81 | Verts/ALE,
  GUE/NGL | | + | |
| 82 | Verts/ALE,
  GUE/NGL | | + | |
| 83 | PSE, PPE-DE | | ↓ | |
| bilaga 2 | 90 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl 10 | 84 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-2

4-7

9-23

25-26

28-30

32-35

37-38

41

43-55

57-61

63-64

67

69-71

73-79

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

3

utskottet

delad

1

+

2

+

8

utskottet

delad

1

+

2

+

31

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

326, 274, 18

36

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

352, 261, 8

40

utskottet

särsk.

+

42

utskottet

delad

1

+

2

+

56

utskottet

delad

1

+

2

+

3

+

62

utskottet

särsk.

+

65

utskottet

särsk.

+

66

utskottet

delad

1

+

2

+

68

utskottet

särsk.

+

72

utskottet

särsk.

+

artikel 1

85

PPE-DE

+

24

utskottet

↓

efter artikel 2

27

utskottet

EO

+

333, 286, 7

86

PPE-DE

↓

efter artikel 4

39

utskottet

+

87

PPE-DE

↓

artikel 12, punkt 3

88

PPE-DE

+

före bilagan

80

utskottet

delad

1

+

2

—

89

PPE-DE

↓

91

ALDE

+

92

ALDE

EO

+

343, 245, 15

81

Verts/ALE,

GUE/NGL

+

82

Verts/ALE,

GUE/NGL

+

83

PSE, PPE-DE

↓

bilaga 2

90

PPE-DE

+

efter skäl 10

84

PPE-DE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: äf 40, 62, 65, 68 och 72

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 31

Första delen:”För varje marin region ... bestämmelserna i detta direktiv”

Andra delen:”Medlemsstaterna skall definiera ... artikel 32.1 första stycket”

äf 36

Första delen:”Om medlemsstater ... ett pilotområde”

Andra delen:”Bestämmelserna ... skyddsåtgärder”

äf 42

Första delen:”För att införa ... den marina regionen”

Andra delen:”tredjeländer som ... vatten eller luft”

äf 66

Första delen: hela texten utom led c

Andra delen: led c (”Förändringar ... allmänintresse”)

PPE-DE, Verts/ALE

äf 56

Första delen: hela texten utom orden ”särskilt direktiv 79/409/EEG och 92/43/EEG” och ”särskilt inom ramen för marina tjänster”

Andra delen:”särskilt direktiv 79/409/EEG och 92/43/EEG”

Tredje delen:”särskilt inom ramen för marina tjänster”

Verts/ALE

äf 3

Första delen: hela texten utom orden ”och de marina miljötjänsterna utsätts för, såsom absorberingen av avfall”

Andra delen: dessa ord

äf 8

Första delen: hela texten utom orden ”och som följer principerna för den gemensamma fiskeripolitiken”

Andra delen: dessa ord

PSE

äf 80

Första delen: hela texten utom leden q och r

Andra delen: leden q och r

16.   Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I

Betänkande: María Sornosa Martínez (A6-0287/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikle 2 | 11 | IND/DEM | | — | |
| 17 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL | | + | |
| bilaga 1, punkt 19a, höger kolumn, punkt 1 | 10 | IND/DEM | | - | |
| bilaga 1, punkt 19a, höger kolumn, efter punkt 1 | 19 | PPE-DE, IND/DEM | ONU | + | 327, 274, 17 |
| 14 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL | | ↓ | |
| 18 m. d. | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | + | 576, 31, 25 |
| 2
  7 | utskottet | | ↓ | |
| 6 | utskottet | | + | |
| 5 | utskottet | | ↓ | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| Considérants - Skäl 1 | 12
  13
  15
  16 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL | | + | |
| Skäl - block 2 | 1
  3
  4 | utskottet | | ↓ | |
| skäl 4 | 9 | IND/DEM | EO | + | 312, 307, 11 |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 582, 17, 21 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 599, 13, 25 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Artikle 2

11

IND/DEM

—

17

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

+

bilaga 1, punkt 19a, höger kolumn, punkt 1

10

IND/DEM

-

bilaga 1, punkt 19a, höger kolumn, efter punkt 1

19

PPE-DE, IND/DEM

ONU

+

327, 274, 17

14

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

↓

18 m. d.

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

+

576, 31, 25

2

7

utskottet

↓

6

utskottet

+

5

utskottet

↓

8

utskottet

särsk.

+

Considérants - Skäl 1

12

13

15

16

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

+

Skäl - block 2

1

3

4

utskottet

↓

skäl 4

9

IND/DEM

EO

+

312, 307, 11

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

582, 17, 21

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

599, 13, 25

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 19

PSE: äf 18 och 19, lagstiftningsförslag, lagstiftningsresolution

IND/DEM: äf 19

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: äf 8

17.   Frivillig modulering av direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitken *

Betänkande: Lutz Goepel (A6-0315/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: lagstiftningsförslag | ONU | — | 64, 559, 16 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: lagstiftningsförslag

ONU

—

64, 559, 16

I enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen återförvisades frågan till ansvarigt utskott.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: lagstiftningsförslag

18.   Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) *

Betänkande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0382/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-5
  8-24
  26-29
  32
  34-40
  42-44
  46-55
  57-59 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 6 | utskottet | särsk. | — | |
| 7 | utskottet | särsk. | — | |
| 25 | utskottet | särsk./EO | + | 323, 291, 9 |
| 41 | utskottet | särsk. | + | |
| 56 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 4, punkt 1, leden a och b | 30 | utskottet | | — | |
| 31 | utskottet | särsk. | — | |
| artikel 4, punkt 1, led a | 63m. d. | PSE | | + | |
| artikel 4, punkt 1, led b | 61=
  63m. d.= | PPE-DE, PSE | | + | |
| bilaga, artikel 4, punkt 2 | 45 | utskottet | | — | |
| 60 | PPE-DE | ONU | — | 295, 335, 12 |
| 62 | PSE | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-5

8-24

26-29

32

34-40

42-44

46-55

57-59

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

6

utskottet

särsk.

—

7

utskottet

särsk.

—

25

utskottet

särsk./EO

+

323, 291, 9

41

utskottet

särsk.

+

56

utskottet

särsk.

+

artikel 4, punkt 1, leden a och b

30

utskottet

—

31

utskottet

särsk.

—

artikel 4, punkt 1, led a

63m. d.

PSE

+

artikel 4, punkt 1, led b

61=

63m. d.=

PPE-DE, PSE

+

bilaga, artikel 4, punkt 2

45

utskottet

—

60

PPE-DE

ONU

—

295, 335, 12

62

PSE

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 33 gäller inte alla språkversioner och tas därför inte upp till omröstning (se artikel 151 d i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 60

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: äf 6, 7 och 31

PSE: äf 6, 25 och 56

GUE/NGL: äf 41

19.   Årsrapport 2006 om euroområdet

Betänkande: José Manuel García-Margallo y Marfil (A6-0381/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 13 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 16 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 19 | 11 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 20 | punkt | omflyttning av originaltexten | | + | flyttad till efter punkt 28 |
| punkt 21 | 1 | PSE | | — | |
| efter punkt 23 | 2 | PSE | | + | |
| punkt 26 | 10 | Verts/ALE | ONU | — | 231, 311, 56 |
| efter punkt 26 | 13 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 28 | 3 | PSE | | + | |
| 5 | PPE-DE | | ↓ | |
| efter skäl C | 4 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl E | 6 | Verts/ALE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | | — | |
| 8 | Verts/ALE | | + | |
| 9 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 444, 71, 85 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 2

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 9

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 13

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 16

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 19

11

Verts/ALE

+

punkt 20

punkt

omflyttning av originaltexten

+

flyttad till efter punkt 28

punkt 21

1

PSE

—

efter punkt 23

2

PSE

+

punkt 26

10

Verts/ALE

ONU

—

231, 311, 56

efter punkt 26

13

Verts/ALE

+

punkt 28

3

PSE

+

5

PPE-DE

↓

efter skäl C

4

PPE-DE

+

efter skäl E

6

Verts/ALE

+

7

Verts/ALE

—

8

Verts/ALE

+

9

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

444, 71, 85

Ändringsförslag 12 hade dragits tillbaka.

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 10

IND/DEM: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

ALDE

punkt 2

Första delen: hela texten utom ordet ”fortfarande”

Andra delen: detta ord

Verts/ALE

punkt 9

Första delen:”Europaparlamentet inser ... inhemska efterfrågan”

Andra delen:”och att ekonomiska reformer ... utvecklingstrender”

punkt 13

Första delen:”Europaparlamentet anser ... EMU och”

Andra delen:”uppmanar därför ... och kapital”

Verts/ALE, GUE/NGL

punkt 16

Första delen:”Europaparlamentet anser ... bör tas bort”

Andra delen:”och att de aspekter ... bör tas bort”

Tredje delen:”Parlamentet medger ... olaglig invandring”

Övrigt

PSE-gruppen har föreslagit att punkt 20 skall flyttas till efter punkt 28.

20.   En temainriktad strategi för den marina miljön

Betänkande: Aldis Kušķis (A6-0364/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 573, 8, 13 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

573, 8, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

21.   Hypotekslån

Betänkande: John Purvis (A6-0370/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 10 | 1 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 14 | 2 | PPE-DE | | + | |
| punkt 16 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 21 | 3 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 271, 260, 23 |
| punkt 22 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 27 | 5 | PPE-DE | | + | |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| punkt 34 | 6 | PPE-DE | | + | |
| punkt 35 | punkt | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| punkt 45 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 10

1

PPE-DE

delad

1

+

2

+

efter punkt 14

2

PPE-DE

+

punkt 16

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 21

3

PPE-DE

delad

1

+

2/EO

+

271, 260, 23

punkt 22

4

PPE-DE

+

punkt 27

5

PPE-DE

+

punkt 28

punkt

originaltexten

särsk.

↓

punkt 34

6

PPE-DE

+

punkt 35

punkt

originaltexten

särsk.

↓

punkt 45

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 28 och 35

ALDE: punkt 45

PSE: punkt 16

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 1

Första delen:”Europaparlamentet anser ... obligatoriskt”

Andra delen:”om man inte ... efterlevs”

äf 3

Första delen:”Europaparlamentet ... dessa operatörer”

Andra delen:”(text utgår)”

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Morillon A6-0331/2006

resolution

Ja-röster: 429

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Ries, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Spautz, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, van den Berg, Bösch, Bono, Bullmann, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Paasilinna, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 19

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Pafilis, Seppänen, Svensson, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Fajmon, Patriciello, Škottová, Strejček, Zvěřina

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Lauk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Edite Estrela, Piia-Noora Kauppi, Paul Rübig, Marie-Hélène Descamps, Hubert Pirker, Nils Lundgren

2.   Betänkande Morillon A6-0311/2006

resolution

Ja-röster: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Goudin, Louis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Spautz, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wohlin, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Ždanoka

Nej-röster: 18

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Zapałowski, Železný

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: de Brún

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Edite Estrela, Piia-Noora Kauppi, Paul Rübig, Hubert Pirker

Nej-röster:
  Hélène Goudin, Nils Lundgren

3.   Betänkande Mulder A6-0319/2006

resolution

Ja-röster: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 12

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise

PPE-DE: Deva

UEN: La Russa

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 25

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi, Brian Crowley

4.   Betänkande Sornosa Martínez A6-0287/2006

ändring 19

Ja-röster: 327

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Cappato, Cavada, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Farage, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kindermann, Prets, Reynaud, Van Lancker

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 274

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Costa, Drčar Murko, Duff, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Kułakowski, Matsakis, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Karas, Pirker, Rack, Rübig, Seeber, Spautz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

IND/DEM: Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Rouček

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi

Nej-röster:
  Hans-Peter Martin

5.   Betänkande Sornosa Martínez A6-0287/2006

ändring 18

Ja-röster: 576

ALDE: Andrejevs, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 31

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Hennis-Plasschaert, Koch-Mehrin, Lax, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Sterckx, Watson

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Belet

Nedlagda röster: 25

ALDE: Birutis, Ek

IND/DEM: Belder, Karatzaferis, Louis, Sinnott

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Roithová

PSE: Attard-Montalto, Gierek, Grech, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi

6.   Betänkande Sornosa Martínez A6-0287/2006

ändrat förslag

Ja-röster: 582

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Dillen, Martin Hans-Peter, Martinez, Rivera, Romagnoli, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 17

GUE/NGL: Seppänen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Rogalski, Titford, Wise, Železný

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Occhetto

Nedlagda röster: 21

ALDE: Cappato, Newton Dunn

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Roithová

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi, Georgios Toussas

7.   Betänkande Sornosa Martínez A6-0287/2006

resolution

Ja-röster: 599

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 13

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Titford, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

Nedlagda röster: 25

ALDE: Cappato, Newton Dunn

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Roithová

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi

8.   Betänkande Goepel A6-0315/2006

lagstiftningsförslag

Ja-röster: 64

ALDE: Nicholson of Winterbourne, Pannella

GUE/NGL: Holm, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská

PPE-DE: Andrikienė, Březina, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gutiérrez-Cortines, Hökmark, Ouzký, Seeberg, Strejček, Veneto, Vlasák, Wohlin, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Corbett, Correia, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gill, Gomes, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Rouček, dos Santos, Schaldemose, Segelström, Simpson, Stihler, Thomsen, Titley, Weiler, Westlund, Willmott

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Scheele, Schulz, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: de Brún, Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kozlík

PSE: Berman, Bozkurt

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Luis Manuel Capoulas Santos, Jamila Madeira, Charlotte Cederschiöld

Nej-röster:
  Piia-Noora Kauppi, Margrete Auken

9.   Betänkande Hennicot-Schoepges A6-0382/2006

ändring 60

Ja-röster: 295

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Cohn-Bendit, Onesta

Nej-röster: 335

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene, Rübig, Schwab

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Maldeikis

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

ALDE: Ek

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Kozlík, Mote, Rivera, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi

10.   Betänkande García-Margallo y Marfil A6-0381/2006

ändring 10

Ja-röster: 231

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ebner, Gewalt, Kelam, Ventre

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 311

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Sinnott, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 56

IND/DEM: Grabowski, Louis, Pęk, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Duchoň, Elles, Heaton- Harris, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Corbett, Evans Robert, Ford, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Stihler, Titley, Willmott

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nedlagda röster:
  Arlene McCarthy, Brian Simpson

11.   Betänkande García-Margallo y Marfil A6-0381/2006

resolution

Ja-röster: 444

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Staes, Trüpel

Nej-röster: 71

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ayuso, Daul, Mauro, Wohlin

PSE: Swoboda

Verts/ALE: Voggenhuber

Nedlagda röster: 85

NI: Borghezio, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cottigny, Evans Robert, Falbr, Ford, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Laignel, McAvan, McCarthy, Martin David, Simpson, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

12.   Betänkande Kušķis A6-0364/2006

resolution

Ja-röster: 573

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch- Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill- Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka- Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton- Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes- Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Rühle, Schroedter, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 8

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Borghezio, Martinez, Speroni

PPE-DE: McMillan-Scott

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter, Smith

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Carl Schlyter

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0468

System för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006)0500 - C6-0335/2006 - 2006/0172(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0500) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0500) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0335/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0335/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0377/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0377/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0469

Avtal EG-Kanada om samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanadas regering om fastställande av en ram för samarbete inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor (KOM(2006)0274 - C6-0255/2006 - 2006/0096(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0274) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0274) (1),

| — | med beaktande av artikel 300.2 första stycket och artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.2 första stycket och artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0255/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0255/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0338/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0338/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Kanadas regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Kanadas regering parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0470

Avtal mellan EG och Förenta staterna inom området för högre utbildning och yrkesinriktad utbildning *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet om förlängning av samarbetsprogrammet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning (KOM(2006)0180 - C6-0174/2006 - 2006/0061(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0180) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0180) (1),

| — | med beaktande av artikel 300.2 första stycket och artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.2 första stycket och artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0174/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0174/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0339/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0339/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Amerikas förenta staters regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Amerikas förenta staters regering parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0471

Systemen för social trygghet när anställda eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2005)0676 - C6-0442/2005 - 2005/0258(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0676) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0676) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0442/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0442/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0346/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0346/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0258

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 308,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att beakta ändringar i vissa medlemsstaters lagstiftning måste vissa bilagor till förordning (EEG) nr 1408/71 anpassas. |
| --- | --- |

(1)

För att beakta ändringar i vissa medlemsstaters lagstiftning måste vissa bilagor till förordning (EEG) nr 1408/71 anpassas.

| (2) | Förordning (EEG) nr 1408/71 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EEG) nr 1408/71 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | För att säkerställa att den grundläggande reformen av Nederländernas sjukförsäkringssystem, som trädde i kraft den 1 januari 2006, återspeglas korrekt i EU:s samordningsbestämmelser från och med det datum då den trädde i kraft och således ge rättslig säkerhet i fråga om samordningen av sjukersättningar, är det nödvändigt att föreskriva att ändringarna av bilagorna I och VI till förordning (EEG) nr 1408/71 som avser reformen av Nederländernas sjukförsäkringssystem gäller retroaktivt från och med den 1 januari 2006. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att den grundläggande reformen av Nederländernas sjukförsäkringssystem, som trädde i kraft den 1 januari 2006, återspeglas korrekt i EU:s samordningsbestämmelser från och med det datum då den trädde i kraft och således ge rättslig säkerhet i fråga om samordningen av sjukersättningar, är det nödvändigt att föreskriva att ändringarna av bilagorna I och VI till förordning (EEG) nr 1408/71 som avser reformen av Nederländernas sjukförsäkringssystem gäller retroaktivt från och med den 1 januari 2006.

| (4) | Fördraget innehåller inga andra befogenheter än de som finns i artikel 308 för att vidta lämpliga åtgärder inom området för social trygghet för andra personer än anställda. |
| --- | --- |

(4)

Fördraget innehåller inga andra befogenheter än de som finns i artikel 308 för att vidta lämpliga åtgärder inom området för social trygghet för andra personer än anställda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II, IIa, III, IV och VI till förordning (EEC) nr 1408/71 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt 1 b och punkt 6 b i bilagan som avser Nederländerna skall gälla från och med den 1 januari 2006, med undantag för avsnittet ”Q. Nederländerna”, punkt 1 f, sjätte strecksatsen i bilaga VI till förordning (EEG) nr 1408/71, tillagd genom punkt 6 b i bilagan till den här förordningen, som skall gälla från och med det datum som anges i första stycket i den här artikeln.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den ... (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 november 2006.

2

BILAGA

Bilagorna till förordning (EEG) nr 1408/71 skall ändras följande sätt:

| 1. | Bilaga I skall ändras på följande sätt:






  a) | I del I skall avsnittet ”X. SVERIGE” ersättas med följande:
  ”X.   SVERIGE
  Personer som förvärvsarbetar och som för denna inkomst betalar egenavgifter enligt 3 kap. 3 § socialavgiftslagen (2000:980) skall betraktas som egenföretagare.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I skall ändras på följande sätt:

a)

I del I skall avsnittet ”X. SVERIGE” ersättas med följande:

”X.   SVERIGE

Personer som förvärvsarbetar och som för denna inkomst betalar egenavgifter enligt 3 kap. 3 § socialavgiftslagen (2000:980) skall betraktas som egenföretagare.”

| b) | I del II skall avsnittet ”Q. NEDERLÄNDERNA” ersättas med följande:
  ”Q.   NEDERLÄNDERNA
  Vid fastställande av rätten till förmåner enligt bestämmelserna i avdelning III kapitel 1 och 4 i denna förordning avses med familjemedlem make, registrerad partner eller barn under 18 år.” |
| --- | --- |

b)

I del II skall avsnittet ”Q. NEDERLÄNDERNA” ersättas med följande:

”Q.   NEDERLÄNDERNA

Vid fastställande av rätten till förmåner enligt bestämmelserna i avdelning III kapitel 1 och 4 i denna förordning avses med familjemedlem make, registrerad partner eller barn under 18 år.”

| 2. | I bilaga II del III skall avsnittet ”R. ÖSTERRIKE” ersättas med följande:
  ”R.   ÖSTERRIKE
  Inga.” |
| --- | --- |

2.

I bilaga II del III skall avsnittet ”R. ÖSTERRIKE” ersättas med följande:

”R.   ÖSTERRIKE

Inga.”

| 3. | Bilaga IIa skall ändras på följande sätt:






  a) | Avsnittet ”M. LITAUEN” skall ersättas med följande:
  ”M.   LITAUEN






  a) | Socialpensionen (Artikel 5 i lagen från 2005 om statliga sociala förmåner). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga IIa skall ändras på följande sätt:

a)

Avsnittet ”M. LITAUEN” skall ersättas med följande:

”M.   LITAUEN

a)

Socialpensionen (Artikel 5 i lagen från 2005 om statliga sociala förmåner).

| b) | Det särskilda understödet (Artikel 15 i lagen från 2005 om statliga sociala förmåner). |
| --- | --- |

b)

Det särskilda understödet (Artikel 15 i lagen från 2005 om statliga sociala förmåner).

| c) | Särskilt resebidrag för rörelsehindrade (Artikel 7 i lagen om resebidrag från 2000).” |
| --- | --- |

c)

Särskilt resebidrag för rörelsehindrade (Artikel 7 i lagen om resebidrag från 2000).”

| b) | I avsnittet ”V. SLOVAKIEN” skall det nuvarande enda ledet betecknas led a och följande nya led skall läggas till:






  ”b) | Socialpension som beviljades före den 1 januari 2004.” |
| --- | --- | --- |

b)

I avsnittet ”V. SLOVAKIEN” skall det nuvarande enda ledet betecknas led a och följande nya led skall läggas till:

”b)

Socialpension som beviljades före den 1 januari 2004.”

| 4. | I bilaga III del A skall punkt 187 utgå. |
| --- | --- |

4.

I bilaga III del A skall punkt 187 utgå.

| 5. | Bilaga IV skall ändras på följande sätt:






  a) | I del A skall avsnittet ”V. SLOVAKIEN” ersättas med följande:
  ”V.   SLOVAKIEN
  Invaliditetspension för en person som blev invalidiserad som barn och som alltid anses ha fullgjort den försäkringsperiod som krävs (artiklarna 70.2, 72.3 samt 73.3 och 73.4 i lag nr 461/2003 om socialförsäkringar, i dess ändrade lydelse).” |
| --- | --- | --- |

5.

Bilaga IV skall ändras på följande sätt:

a)

I del A skall avsnittet ”V. SLOVAKIEN” ersättas med följande:

”V.   SLOVAKIEN

Invaliditetspension för en person som blev invalidiserad som barn och som alltid anses ha fullgjort den försäkringsperiod som krävs (artiklarna 70.2, 72.3 samt 73.3 och 73.4 i lag nr 461/2003 om socialförsäkringar, i dess ändrade lydelse).”

| b) | I del B skall avsnittet ”G. SPANIEN” ersättas med följande:
  ”G.   SPANIEN
  System avseende lägre pensionsålder för egenföretagare som är sysselsatta i sjöfartsverksamhet enligt beskrivning i kungligt dekret nr 2390/2004 av den 30 december 2004.” |
| --- | --- |

b)

I del B skall avsnittet ”G. SPANIEN” ersättas med följande:

”G.   SPANIEN

System avseende lägre pensionsålder för egenföretagare som är sysselsatta i sjöfartsverksamhet enligt beskrivning i kungligt dekret nr 2390/2004 av den 30 december 2004.”

| c) | Del C skall ändras på följande sätt:






  i) | Avsnittet ”V. SLOVAKIEN” skall ersättas med följande:
  ”V.   SLOVAKIEN
  Efterlevandepension (pension till änkor, änklingar och barn) vars storlek är baserad på den ålderspension, förtida uttag av ålderspension eller invaliditetspension som tidigare betalades till den avlidne.” |
| --- | --- | --- |

c)

Del C skall ändras på följande sätt:

i)

Avsnittet ”V. SLOVAKIEN” skall ersättas med följande:

”V.   SLOVAKIEN

Efterlevandepension (pension till änkor, änklingar och barn) vars storlek är baserad på den ålderspension, förtida uttag av ålderspension eller invaliditetspension som tidigare betalades till den avlidne.”

| ii) | Avsnittet ”X. SVERIGE” skall ersättas med följande:
  ”X.   SVERIGE
  Inkomstgrundad ålderspension (lag 1998:674) och garantipension i form av ålderspension (lag 1998:702).” |
| --- | --- |

ii)

Avsnittet ”X. SVERIGE” skall ersättas med följande:

”X.   SVERIGE

Inkomstgrundad ålderspension (lag 1998:674) och garantipension i form av ålderspension (lag 1998:702).”

| d) | Del D skall ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 i skall ersättas med följande:






  ”i) | Svensk garantipension och garantiersättning som ersatt sådan oavkortad svensk folkpension som utgavs enligt den lagstiftning om folkpension som var tillämplig före den 1 januari 1993 och oavkortad folkpension som utgavs enligt övergångsbestämmelserna till den lagstiftning som gäller från detta datum och svensk inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning.” |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Del D skall ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 i skall ersättas med följande:

”i)

Svensk garantipension och garantiersättning som ersatt sådan oavkortad svensk folkpension som utgavs enligt den lagstiftning om folkpension som var tillämplig före den 1 januari 1993 och oavkortad folkpension som utgavs enligt övergångsbestämmelserna till den lagstiftning som gäller från detta datum och svensk inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning.”

| ii) | Punkt 2 i skall ersättas med följande:






  ”i) | Svensk sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning (lag 1962:381 ändrad genom lag 2001:489), efterlevandepension beräknad på antagna perioder (lag 2000:461 och lag 2000:462), och svensk ålderspension i form av garantipension beräknad på tidigare tillgodoräknade perioder (lag 1998:702).” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 2 i skall ersättas med följande:

”i)

Svensk sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning (lag 1962:381 ändrad genom lag 2001:489), efterlevandepension beräknad på antagna perioder (lag 2000:461 och lag 2000:462), och svensk ålderspension i form av garantipension beräknad på tidigare tillgodoräknade perioder (lag 1998:702).”

| iii) | Punkt 3 skall ändras på följande sätt:






  — | Punkt 3 a skall ersättas med följande:







  ”a) | Nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003.” |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Punkt 3 skall ändras på följande sätt:

—

Punkt 3 a skall ersättas med följande:

”a)

Nordiska konventionen om social trygghet av den 18 augusti 2003.”

| — | Följande punkt skall läggas till:







  ”c) | Konventionen om social trygghet av den 10 november 2000 mellan Republiken Finland och Storhertigdömet Luxemburg.” |
| --- | --- | --- |

—

Följande punkt skall läggas till:

”c)

Konventionen om social trygghet av den 10 november 2000 mellan Republiken Finland och Storhertigdömet Luxemburg.”

| 6. | Bilaga VI skall ändras på följande sätt:






  a) | Avsnittet ”E. ESTLAND” skall ersättas med följande:
  ”E.   ESTLAND
  Vid beräkning av föräldraförmånerna skall anställningsperioderna i andra medlemsstater än Estland anses baserade på samma genomsnittliga sociala avgifter som betalats under anställningsperioder i Estland som de läggs samman med. Om personen under referensåret haft anställning bara i andra medlemsstater, skall beräkningen av förmånen anses baserad på de genomsnittliga sociala avgifter som betalats i Estland mellan referensåret och barnledigheten.” |
| --- | --- | --- |

6.

Bilaga VI skall ändras på följande sätt:

a)

Avsnittet ”E. ESTLAND” skall ersättas med följande:

”E.   ESTLAND

Vid beräkning av föräldraförmånerna skall anställningsperioderna i andra medlemsstater än Estland anses baserade på samma genomsnittliga sociala avgifter som betalats under anställningsperioder i Estland som de läggs samman med. Om personen under referensåret haft anställning bara i andra medlemsstater, skall beräkningen av förmånen anses baserad på de genomsnittliga sociala avgifter som betalats i Estland mellan referensåret och barnledigheten.”

| b) | I avsnittet ”Q. NEDERLÄNDERNA” skall punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Sjukvårdsförsäkring






  a) | Då det gäller rätt till vårdförmåner enligt nederländsk lagstiftning avses med personer som har rätt till vårdförmåner vid tillämpningen av kapitlen 1 och 4 i avdelning III i denna förordning






  i) | personer som enligt artikel 2 i Zorgverzekeringswet (Sjukförsäkringslagen) är skyldiga att vara anslutna till en sjukförsäkring
  och |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I avsnittet ”Q. NEDERLÄNDERNA” skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Sjukvårdsförsäkring

a)

Då det gäller rätt till vårdförmåner enligt nederländsk lagstiftning avses med personer som har rätt till vårdförmåner vid tillämpningen av kapitlen 1 och 4 i avdelning III i denna förordning

i)

personer som enligt artikel 2 i Zorgverzekeringswet (Sjukförsäkringslagen) är skyldiga att vara anslutna till en sjukförsäkring

och

| ii) | i den mån som de inte redan omfattas av punkt i, personer som är bosatta i en annan medlemsstat och som enligt denna förordning har rätt till sjukvård i sin bosättningsstat, varvid Nederländerna svarar för kostnaderna. |
| --- | --- |

ii)

i den mån som de inte redan omfattas av punkt i, personer som är bosatta i en annan medlemsstat och som enligt denna förordning har rätt till sjukvård i sin bosättningsstat, varvid Nederländerna svarar för kostnaderna.

| b) | De personer som avses i punkt a i måste i enlighet med Zorgverzekeringswet teckna en sjukförsäkring och de som avses i punkt a ii måste registrera sig hos College voor zorgverzekeringen (Sjukförsäkringsstyrelsen). |
| --- | --- |

b)

De personer som avses i punkt a i måste i enlighet med Zorgverzekeringswet teckna en sjukförsäkring och de som avses i punkt a ii måste registrera sig hos College voor zorgverzekeringen (Sjukförsäkringsstyrelsen).

| c) | Enligt bestämmelserna i Zorgverzekeringswet och Algemene wet bijzondere ziektekosten skall avgifter betalas av dem som avses i punkt a och deras familjemedlemmar. Familjemedlemmarnas avgifter skall betalas av den från vilken rätten till sjukvård är härledd. |
| --- | --- |

c)

Enligt bestämmelserna i Zorgverzekeringswet och Algemene wet bijzondere ziektekosten skall avgifter betalas av dem som avses i punkt a och deras familjemedlemmar. Familjemedlemmarnas avgifter skall betalas av den från vilken rätten till sjukvård är härledd.

| d) | Bestämmelserna i Zorgverzekeringswet om sen anmälan till en försäkring skall även gälla sen registrering hos College voor zorgverzekeringen i fråga om dem som avses i punkt a ii. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelserna i Zorgverzekeringswet om sen anmälan till en försäkring skall även gälla sen registrering hos College voor zorgverzekeringen i fråga om dem som avses i punkt a ii.

| e) | De som har rätt till vårdförmåner med stöd av lagstiftningen i en annan medlemsstat än Nederländerna och som är bosatta eller tillfälligt vistas i Nederländerna skall ha rätt till vårdförmåner i enlighet med de bestämmelser som gäller försäkrade i Nederländerna och som tillämpas av institutionen på bosättnings- eller vistelseorten med beaktande av artiklarna 11.1-11.3 och 19.1 i Zorgverzekeringswet och till de vårdförmåner som föreskrivs i Algemene wet bijzondere ziektekosten. |
| --- | --- |

e)

De som har rätt till vårdförmåner med stöd av lagstiftningen i en annan medlemsstat än Nederländerna och som är bosatta eller tillfälligt vistas i Nederländerna skall ha rätt till vårdförmåner i enlighet med de bestämmelser som gäller försäkrade i Nederländerna och som tillämpas av institutionen på bosättnings- eller vistelseorten med beaktande av artiklarna 11.1-11.3 och 19.1 i Zorgverzekeringswet och till de vårdförmåner som föreskrivs i Algemene wet bijzondere ziektekosten.

| f) | Vid tillämpningen av artiklarna 27-34 i denna förordning skall följande pensioner betraktas som pensioner som skall utbetalas enligt de rättsliga bestämmelser som avses i leden b (invaliditet) och c (ålderdom) i Konungariket Nederländernas förklaring enligt artikel 5 i denna förordning:






  — | Pension som beviljas enligt lagen av den 6 januari 1966 om pension till offentliganställda tjänstemän och deras efterlevande (Algemene burgerlijke pensioenwet). |
| --- | --- | --- |

f)

Vid tillämpningen av artiklarna 27-34 i denna förordning skall följande pensioner betraktas som pensioner som skall utbetalas enligt de rättsliga bestämmelser som avses i leden b (invaliditet) och c (ålderdom) i Konungariket Nederländernas förklaring enligt artikel 5 i denna förordning:

—

Pension som beviljas enligt lagen av den 6 januari 1966 om pension till offentliganställda tjänstemän och deras efterlevande (Algemene burgerlijke pensioenwet).

| — | Pension som beviljas enligt lagen av den 6 oktober 1966 om pension till militär personal och deras efterlevande (Algemene militaire pensioenwet). |
| --- | --- |

—

Pension som beviljas enligt lagen av den 6 oktober 1966 om pension till militär personal och deras efterlevande (Algemene militaire pensioenwet).

| — | Pension som beviljas enligt lagen av den 15 februari 1967 om pension till anställda vid de nederländska järnvägarna (NV Nederlandse Spoorwegen) och deras efterlevande (Spoorwegpensioenwet). |
| --- | --- |

—

Pension som beviljas enligt lagen av den 15 februari 1967 om pension till anställda vid de nederländska järnvägarna (NV Nederlandse Spoorwegen) och deras efterlevande (Spoorwegpensioenwet).

| — | Pension som beviljas enligt Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (Föreskrifter för anställningsvillkoren vid de nederländska järnvägarna). |
| --- | --- |

—

Pension som beviljas enligt Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (Föreskrifter för anställningsvillkoren vid de nederländska järnvägarna).

| — | Förmåner som beviljas pensionärer innan de uppnår pensionsåldern på 65 år enligt ett pensionssystem som skall ge försörjning åt tidigare anställda under deras ålderdom eller förmåner som utbetalas då någon lämnar arbetsmarknaden i förtid enligt ett system som inrättats av staten eller ett industriavtal för dem som är lägst 55 år. |
| --- | --- |

—

Förmåner som beviljas pensionärer innan de uppnår pensionsåldern på 65 år enligt ett pensionssystem som skall ge försörjning åt tidigare anställda under deras ålderdom eller förmåner som utbetalas då någon lämnar arbetsmarknaden i förtid enligt ett system som inrättats av staten eller ett industriavtal för dem som är lägst 55 år.

| — | Förmåner som betalas ut till militärer och tjänstemän i enlighet med reglering tillämplig vid uppsägning på grund av övertalighet, pensionsavgång vid viss ålder och förtidspensionering. |
| --- | --- |

—

Förmåner som betalas ut till militärer och tjänstemän i enlighet med reglering tillämplig vid uppsägning på grund av övertalighet, pensionsavgång vid viss ålder och förtidspensionering.

| g) | Vid tillämpningen av kapitlen 1 och 4 i avdelning III i denna förordning skall ersättning för tjänster som inte utnyttjats enligt det nederländska systemet betraktas som sjukvårdsförmåner då sjukvården utnyttjats i begränsad omfattning.” |
| --- | --- |

g)

Vid tillämpningen av kapitlen 1 och 4 i avdelning III i denna förordning skall ersättning för tjänster som inte utnyttjats enligt det nederländska systemet betraktas som sjukvårdsförmåner då sjukvården utnyttjats i begränsad omfattning.”

| c) | I avsnittet ”W. FINLAND” skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:






  ”1. | Vid tillämpning av artikel 46.2 a för beräkning av inkomster för den tillgodoräknade perioden enligt finsk lagstiftning om inkomstgrundade pensioner skall, då en enskild person har pensionsförsäkringsperioder baserade på anställning i en annan medlemsstat för en del av referensperioden enligt finsk lagstiftning, inkomsterna för den tillgodoräknade perioden vara desamma som summan av inkomsterna under referensperioden i Finland dividerat med antalet månader för vilka det förelåg försäkringsperioder i Finland under referensperioden.” |
| --- | --- | --- |

c)

I avsnittet ”W. FINLAND” skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.

Vid tillämpning av artikel 46.2 a för beräkning av inkomster för den tillgodoräknade perioden enligt finsk lagstiftning om inkomstgrundade pensioner skall, då en enskild person har pensionsförsäkringsperioder baserade på anställning i en annan medlemsstat för en del av referensperioden enligt finsk lagstiftning, inkomsterna för den tillgodoräknade perioden vara desamma som summan av inkomsterna under referensperioden i Finland dividerat med antalet månader för vilka det förelåg försäkringsperioder i Finland under referensperioden.”

Punkterna 3, 4 och 5 skall betecknas 2, 3 och 4.

| d) | Avsnittet ”X. SVERIGE” skall ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 1 skall utgå. |
| --- | --- | --- |

d)

Avsnittet ”X. SVERIGE” skall ändras på följande sätt:

i)

Punkt 1 skall utgå.

| ii) | Punkt 2 skall ersättas med följande:






  ”1. | Bestämmelserna om sammanläggning av försäkrings- eller bosättningsperioder i denna förordning skall inte tillämpas på övergångsbestämmelserna i den svenska lagstiftningen om rätt till garantipension för personer födda 1937 eller tidigare som är bosatta i Sverige under en fastställd period före pensionsansökan (lag 2000:798).” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”1.

Bestämmelserna om sammanläggning av försäkrings- eller bosättningsperioder i denna förordning skall inte tillämpas på övergångsbestämmelserna i den svenska lagstiftningen om rätt till garantipension för personer födda 1937 eller tidigare som är bosatta i Sverige under en fastställd period före pensionsansökan (lag 2000:798).”

| iii) | Punkt 3 skall ersättas med följande:






  ”2. | Vid beräkning av antagandeinkomst för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt kapitel 8 i lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller följande:






  a) | Om den försäkrade under referensperioden även har omfattats av en eller flera andra medlemsstaters lagstiftning på grund av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, skall inkomsterna i den eller de andra medlemsstaterna anses vara desamma som den försäkrades genomsnittliga bruttoinkomst i Sverige under delen av referensperioden i Sverige, beräknad genom att dividera inkomsterna i Sverige med antalet år under vilka inkomsterna intjänades. |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”2.

Vid beräkning av antagandeinkomst för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt kapitel 8 i lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller följande:

a)

Om den försäkrade under referensperioden även har omfattats av en eller flera andra medlemsstaters lagstiftning på grund av arbete som anställd eller verksamhet som egenföretagare, skall inkomsterna i den eller de andra medlemsstaterna anses vara desamma som den försäkrades genomsnittliga bruttoinkomst i Sverige under delen av referensperioden i Sverige, beräknad genom att dividera inkomsterna i Sverige med antalet år under vilka inkomsterna intjänades.

| b) | Om förmånerna beräknas enligt artikel 40 i denna förordning och personerna inte är försäkrade i Sverige, skall referensperioden fastställas i enlighet med kapitel 8.2 och 8.8 i den ovannämnda lagen som om personen vore försäkrad i Sverige. Om personen saknar pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension under denna period får referensperioden räknas från den tidigare tidpunkt den försäkrade har haft inkomst av förvärvsarbete i Sverige.” |
| --- | --- |

b)

Om förmånerna beräknas enligt artikel 40 i denna förordning och personerna inte är försäkrade i Sverige, skall referensperioden fastställas i enlighet med kapitel 8.2 och 8.8 i den ovannämnda lagen som om personen vore försäkrad i Sverige. Om personen saknar pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension under denna period får referensperioden räknas från den tidigare tidpunkt den försäkrade har haft inkomst av förvärvsarbete i Sverige.”

| iv) | Punkt 4 skall ersättas med följande:






  ”3. | a) | Vid beräkning av antagen pensionsbehållning för inkomstgrundad efterlevandepension (lag 2000:461) skall, om kravet för rätt till pension enligt svensk lagstiftning inte är uppfyllt för minst tre av de fem kalenderår som närmast föregått dödsfallet (referensperioden), hänsyn även tas till försäkringsperioder som fullgjorts i andra medlemsstater som om de var fullgjorda i Sverige. Försäkringsperioderna i de andra medlemsstaterna ska anses vara baserade på genomsnittet av de svenska pensionsunderlagen. Om det endast finns ett år i Sverige med pensionsunderlag, skall varje försäkringsperiod i en annan medlemsstat anses uppgå till motsvarande belopp. |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

Punkt 4 skall ersättas med följande:

”3.

a)

Vid beräkning av antagen pensionsbehållning för inkomstgrundad efterlevandepension (lag 2000:461) skall, om kravet för rätt till pension enligt svensk lagstiftning inte är uppfyllt för minst tre av de fem kalenderår som närmast föregått dödsfallet (referensperioden), hänsyn även tas till försäkringsperioder som fullgjorts i andra medlemsstater som om de var fullgjorda i Sverige. Försäkringsperioderna i de andra medlemsstaterna ska anses vara baserade på genomsnittet av de svenska pensionsunderlagen. Om det endast finns ett år i Sverige med pensionsunderlag, skall varje försäkringsperiod i en annan medlemsstat anses uppgå till motsvarande belopp.

| b) | Vid beräkning av antagen pensionspoäng för änkepension vid dödsfall den 1 januari 2003 eller senare skall, om kravet i den svenska lagstiftningen på pensionspoäng för minst två av de fyra åren som närmast föregått dödsfallet (referensperioden) inte är uppfyllt, och försäkringsperioder har fullgjorts i en annan medlemsstat under referensperioden, dessa år anses baserade på samma pensionspoäng som det svenska året.” |
| --- | --- |

b)

Vid beräkning av antagen pensionspoäng för änkepension vid dödsfall den 1 januari 2003 eller senare skall, om kravet i den svenska lagstiftningen på pensionspoäng för minst två av de fyra åren som närmast föregått dödsfallet (referensperioden) inte är uppfyllt, och försäkringsperioder har fullgjorts i en annan medlemsstat under referensperioden, dessa år anses baserade på samma pensionspoäng som det svenska året.”

P6_TA(2006)0472

Vattenbruk: främmande och lokalt frånvarande arter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 - C6-0137/2006 - 2006/0056(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0154) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0154) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0137/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0137/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0331/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0331/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) Vattenbruk är inte den enda källan till att främmande arter eventuellt sprids i vatten. Andra aktiviteter, såsom användningen av ballastvatten och handel med prydnadsfiskar, utgör om möjligt en mer betydande miljörisk och kräver särskilda förvaltningsåtgärder. Samlade strategier bör utarbetas för att avhjälpa problemet med främmande arter på ett integrerat sätt. Tills en sådan strategi genomförts är det dock ändamålsenligt att anta sektoriella åtgärder liknande dem som föreslås i denna förordning. |
| Ändring 2 |
| Skäl 5b (nytt) |
| | (5b) Särskilda strategier bör utvecklas för att förhindra införande av genetiskt modifierade arter i EU:s fiskodlingssektor och för att kontrollera förflyttning av befruktade ägg. |
| Ändring 3 |
| Skäl 8a (nytt) |
| | (8a) I normala fall bör ingen miljöriskbedömning på förhand göras för flyttningar av främmande eller lokalt frånvarande arter som hålls i slutna vattenbruksanläggningar som är säkra och som uppvisar mycket små rymningsrisker. |
| Ändring 4 |
| Skäl 9a (nytt) |
| | (9a) Vissa främmande arter har i allmänhet använts inom vattenbruket under en lång tid, och erfarenheterna har visat att den miljörisk som hänger samman med detta är minimal. De aktiviteter som anknyter till detta bör därför åtnjuta en särskild behandling som underlättar utvecklingen av dem utan ytterligare administrativa bördor. |
| Ändring 5 |
| Skäl 9b (nytt) |
| | (9b) En lämplig anpassningsperiod bör införas mellan ikraftträdandet och tillämpningen av denna förordning med tanke på de finansiella och institutionella konsekvenserna för de berörda parterna. |
| Ändring 6 |
| Artikel 2, punkt 4a (ny) |
| | 4a. När denna förordning tillämpas skall det faktum att slutna vattenbruksanläggningar enligt definitionen i artikel 3.3 innebär en mindre risk för utsläpp beaktas. |
| Ändring 7 |
| Artikel 2, stycke 5a (nytt) |
| | 5a. Med undantag för artikel 3 och 4 skall denna förordning inte tillämpas på arter som allmänt har använts i vattenbruk i över 30 år och för vilka det har bevisats att de inte utgör en miljörisk om de rymmer.




  I enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2371/2002 och på grundval av vetenskaplig kunskap skall kommissionen fastställa en förteckning över sådana arter innan denna förordning träder i kraft. |
| Ändring 8 |
| Artikel 5 |
| Medlemsstaterna skall utse den myndighet som skall utöva tillsyn enligt denna förordning (nedan kallad ”den behöriga myndigheten”). Varje behörig myndighet skall till sin hjälp tillsätta en rådgivande kommitté som skall ha lämplig biologisk och ekologisk sakkunskap (nedan kallad ”den rådgivande kommittén”). | Medlemsstaterna skall utse den myndighet som skall utöva tillsyn enligt denna förordning (nedan kallad ”den behöriga myndigheten”). Varje behörig myndighet skall till sin hjälp tillsätta en rådgivande kommitté som skall ha lämplig biologisk och ekologisk sakkunskap (nedan kallad ”den rådgivande kommittén”).
  Då behörigheten för förvaltningen av vattenbruksaktiviteterna har delegerats till regionala eller lokala organ kan behöriga myndigheter och rådgivande kommittéer utses av dessa regionala eller lokala organ. |
| Ändring 9 |
| Artikel 6, punkt 1 |
| 1. Den som avser att introducera eller flytta en vattenlevande organism skall ansöka om tillstånd hos den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten. Ansökan får avse flera förflyttningar som skall ske under en period på högst
  fem år
  . | 1. Den som avser att introducera eller flytta en vattenlevande organism skall ansöka om tillstånd hos den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten. Ansökan får avse flera förflyttningar som skall ske under en period på högst
  sju år
  . |
| Ändring 10 |
| Artikel 10, punkt 1 |
| 1. Den sökande skall, inom en rimlig tid och senast
  ett år
  efter det att ansökan lämnats in, skriftligen meddelas beslut om huruvida tillstånd beviljas eller ej. | 1. Den sökande skall, inom en rimlig tid och senast
  sex månader
  efter det att ansökan lämnats in, skriftligen meddelas beslut om huruvida tillstånd beviljas eller ej. |
| Ändring 11 |
| Artikel 12 |
| Den behöriga myndigheten får när som helst återkalla tillståndet om oförutsedda händelser med negativa effekter på miljön eller på inhemska bestånd inträffar. | Den behöriga myndigheten får när som helst återkalla tillståndet om oförutsedda händelser med negativa effekter på miljön eller på inhemska bestånd inträffar.
  Eventuellt indragande av tillstånd skall motiveras på vetenskapliga grunder. |
| Ändring 12 |
| Artikel 25, stycke 1a (nytt) |
| | Denna förordning skall tillämpas från och med den ... (2) |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 5a (nytt)

(5a) Vattenbruk är inte den enda källan till att främmande arter eventuellt sprids i vatten. Andra aktiviteter, såsom användningen av ballastvatten och handel med prydnadsfiskar, utgör om möjligt en mer betydande miljörisk och kräver särskilda förvaltningsåtgärder. Samlade strategier bör utarbetas för att avhjälpa problemet med främmande arter på ett integrerat sätt. Tills en sådan strategi genomförts är det dock ändamålsenligt att anta sektoriella åtgärder liknande dem som föreslås i denna förordning.

Ändring 2

Skäl 5b (nytt)

(5b) Särskilda strategier bör utvecklas för att förhindra införande av genetiskt modifierade arter i EU:s fiskodlingssektor och för att kontrollera förflyttning av befruktade ägg.

Ändring 3

Skäl 8a (nytt)

(8a) I normala fall bör ingen miljöriskbedömning på förhand göras för flyttningar av främmande eller lokalt frånvarande arter som hålls i slutna vattenbruksanläggningar som är säkra och som uppvisar mycket små rymningsrisker.

Ändring 4

Skäl 9a (nytt)

(9a) Vissa främmande arter har i allmänhet använts inom vattenbruket under en lång tid, och erfarenheterna har visat att den miljörisk som hänger samman med detta är minimal. De aktiviteter som anknyter till detta bör därför åtnjuta en särskild behandling som underlättar utvecklingen av dem utan ytterligare administrativa bördor.

Ändring 5

Skäl 9b (nytt)

(9b) En lämplig anpassningsperiod bör införas mellan ikraftträdandet och tillämpningen av denna förordning med tanke på de finansiella och institutionella konsekvenserna för de berörda parterna.

Ändring 6

Artikel 2, punkt 4a (ny)

4a. När denna förordning tillämpas skall det faktum att slutna vattenbruksanläggningar enligt definitionen i artikel 3.3 innebär en mindre risk för utsläpp beaktas.

Ändring 7

Artikel 2, stycke 5a (nytt)

5a. Med undantag för artikel 3 och 4 skall denna förordning inte tillämpas på arter som allmänt har använts i vattenbruk i över 30 år och för vilka det har bevisats att de inte utgör en miljörisk om de rymmer.

I enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2371/2002 och på grundval av vetenskaplig kunskap skall kommissionen fastställa en förteckning över sådana arter innan denna förordning träder i kraft.

Ändring 8

Artikel 5

Medlemsstaterna skall utse den myndighet som skall utöva tillsyn enligt denna förordning (nedan kallad ”den behöriga myndigheten”). Varje behörig myndighet skall till sin hjälp tillsätta en rådgivande kommitté som skall ha lämplig biologisk och ekologisk sakkunskap (nedan kallad ”den rådgivande kommittén”).

Medlemsstaterna skall utse den myndighet som skall utöva tillsyn enligt denna förordning (nedan kallad ”den behöriga myndigheten”). Varje behörig myndighet skall till sin hjälp tillsätta en rådgivande kommitté som skall ha lämplig biologisk och ekologisk sakkunskap (nedan kallad ”den rådgivande kommittén”).
  Då behörigheten för förvaltningen av vattenbruksaktiviteterna har delegerats till regionala eller lokala organ kan behöriga myndigheter och rådgivande kommittéer utses av dessa regionala eller lokala organ.

Ändring 9

Artikel 6, punkt 1

1. Den som avser att introducera eller flytta en vattenlevande organism skall ansöka om tillstånd hos den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten. Ansökan får avse flera förflyttningar som skall ske under en period på högst
  fem år
  .

1. Den som avser att introducera eller flytta en vattenlevande organism skall ansöka om tillstånd hos den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten. Ansökan får avse flera förflyttningar som skall ske under en period på högst
  sju år
  .

Ändring 10

Artikel 10, punkt 1

1. Den sökande skall, inom en rimlig tid och senast
  ett år
  efter det att ansökan lämnats in, skriftligen meddelas beslut om huruvida tillstånd beviljas eller ej.

1. Den sökande skall, inom en rimlig tid och senast
  sex månader
  efter det att ansökan lämnats in, skriftligen meddelas beslut om huruvida tillstånd beviljas eller ej.

Ändring 11

Artikel 12

Den behöriga myndigheten får när som helst återkalla tillståndet om oförutsedda händelser med negativa effekter på miljön eller på inhemska bestånd inträffar.

Den behöriga myndigheten får när som helst återkalla tillståndet om oförutsedda händelser med negativa effekter på miljön eller på inhemska bestånd inträffar.
  Eventuellt indragande av tillstånd skall motiveras på vetenskapliga grunder.

Ändring 12

Artikel 25, stycke 1a (nytt)

Denna förordning skall tillämpas från och med den ... (2)

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  
  Tolv månader efter ikraftträdandet.

P6_TA(2006)0473

Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (KOM(2006)0233 - C6-0202/2006 - 2006/0081(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0233) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0233) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0202/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0202/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0311/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0311/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0474

Ändring av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ändringen av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2006)0338 - C6-0276/2006 - 2006/0113(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0338 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0338 (1),

| — | med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0276/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0276/2006),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen (2),

| — | med beaktande av det andra partsmötet (MOP-2) av Århuskonventionen i Almaty i Kazakstan den 25-27 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra partsmötet (MOP-2) av Århuskonventionen i Almaty i Kazakstan den 25-27 maj 2005,

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0336/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0336/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av ändringen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av ändringen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 383.

P6_TA(2006)0475

Befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om befrielse från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer (KOM(2006)0076 - C6-0078/2006 - 2006/0021(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0076) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0076) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0078/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0078/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0361/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0361/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 3, led 1a (nytt) |
| | 1a) | färje- eller kryssningsresenärer: passagerare som tillryggalägger minst 50 km med reguljär färja, reguljärt linjefartyg eller reguljärt kryssningsfartyg, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Artikel 3, led 1a (nytt)

1a)

Ändring 2

Artikel 8, punkt 1, stycke 1

1. Medlemsstaterna skall befria införsel av andra varor än de som avses i avsnitt 3 till ett sammanlagt värde på högst
  220 euro
  per person från mervärdesskatt och punktskatt.

1. Medlemsstaterna skall befria införsel av andra varor än de som avses i avsnitt 3 till ett sammanlagt värde på högst
  330 euro
  per person från mervärdesskatt och punktskatt.

Ändring 3

Artikel 8, punkt 1, stycke 2

För flygresenärer skall beloppsbegränsningen enligt första stycket vara
  500 euro
  .

För flygresenärer
  och färje- eller kryssningsresenärer
  skall beloppsbegränsningen enligt första stycket vara
  100 0 e uro
  .

Ändring 4

Artikel 8, punkt 2

2. Medlemsstaterna får sänka beloppsbegränsningen för resande som är under
  15 år
  oavsett transportmedel. Beloppsbegränsningen får emellertid inte understiga 110 euro.

2. Medlemsstaterna får sänka beloppsbegränsningen för resande som är under
  16 år
  oavsett transportmedel. Beloppsbegränsningen får emellertid inte understiga 110 euro.

Ändring 5

Artikel 9, punkt 2

2. Medlemsstaterna kan välja att skilja på flygresenärer och andra resenärer genom att endast tillämpa de lägsta kvantitativa begränsningarna enligt punkt 1 på andra resenärer än flygresenärer.

2. Medlemsstaterna kan välja att skilja på flygresenärer
  eller färje- eller kryssningsresenärer
  och andra resenärer genom att endast tillämpa de lägsta kvantitativa begränsningarna enligt punkt 1 på andra resenärer än flygresenärer
  eller färje- eller kryssningsresenärer
  .

Ändring 6

Artikel 10, punkt 3

3. Utöver den skattebefrielse som följer av punkt 1 skall medlemsstaterna befria sammanlagt
  4 liter
  icke-mousserande vin och 16 liter öl från mervärdesskatt och punktskatt.

3. Utöver den skattebefrielse som följer av punkt 1 skall medlemsstaterna befria sammanlagt
  8 liter
  icke-mousserande vin och 16 liter öl från mervärdesskatt och punktskatt.

Ändring 7

Artikel 11

Skattebefrielserna enligt artiklarna 9 och 10 skall inte tillämpas på resenärer som är under
  17 år
  .

Skattebefrielserna enligt artiklarna 9 och 10 skall inte tillämpas på resenärer som är under
  18 år
  .

Ändring 8

Artikel 12

Medlemsstaterna skall
  , då transport sker med ett motordrivet transportmedel
  befria
  bränslet i tanken och
  högst 10 liter bränsle i en bärbar behållare från mervärdesskatt och punktskatt, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om innehav och transport av bränsle.

Medlemsstaterna skall befria högst 10 liter bränsle i en bärbar behållare
  som transporteras i ett motorfordon
  från mervärdesskatt och punktskatt, utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser om innehav och transport av bränsle.
  Medlemsstaterna skall dock ha rätt att övervaka förekomsten av bränsleturism och att vidta nödvändiga åtgärder mot bränsleturism i skatteflyktssyfte i sina gränsregioner.

Ändring 9

Artikel 14, punkt 1, led a

a) Personer som är bosatta i gränsområden.

utgår

Ändring 10

Artikel 16, punkt 3a (ny)

3a. Den beloppsbegränsning som anges i artikel 8.1 och 8.2 skall ses över åtminstone vart femte år och justeringen får inte understiga det harmoniserade indexet för konsumentpriser eller Eurostats officiella uppgifter om den genomsnittliga inflationstakten i medlemsstaterna, beroende på vilket av dessa som är högst, såvida inte rådet enhälligt fattar beslut om annat.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0476

Tredje gemenskapsbidraget till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om den första delutbetalningen av det tredje gemenskapsbidraget till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn (KOM(2006)0305 - C6-0251/2006 - 2006/0102(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0305) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0305) (1),

| — | med beaktande av artikel 203 i Euratom-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i Euratom-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0251/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0251/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0374/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0374/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget och artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget och artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 1, stycke 2 |
| Anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ram. | Anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ram.
  Bidraget skall finansieras från de årliga tillgängliga budgetanslagen. |
| Ändring 2 |
| Artikel 2, punkt 1, stycke 2 |
| Kommissionen skall vidarebefordra alla relevanta uppgifter till revisionsrätten och
  från EBRD begära in de
  kompletterande uppgifter som
  revisionsrätten
  kan behöva beträffande förvaltningen av fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn, i den mån dessa uppgifter gäller gemenskapens bidrag. | Kommissionen skall vidarebefordra alla relevanta uppgifter till
  budgetmyndigheten och
  revisionsrätten och
  lämna alla
  kompletterande uppgifter som
  de
  kan behöva beträffande förvaltningen av fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn, i den mån dessa uppgifter gäller gemenskapens bidrag. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Artikel 1, stycke 2

Anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ram.

Anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom budgetplanens ram.
  Bidraget skall finansieras från de årliga tillgängliga budgetanslagen.

Ändring 2

Artikel 2, punkt 1, stycke 2

Kommissionen skall vidarebefordra alla relevanta uppgifter till revisionsrätten och
  från EBRD begära in de
  kompletterande uppgifter som
  revisionsrätten
  kan behöva beträffande förvaltningen av fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn, i den mån dessa uppgifter gäller gemenskapens bidrag.

Kommissionen skall vidarebefordra alla relevanta uppgifter till
  budgetmyndigheten och
  revisionsrätten och
  lämna alla
  kompletterande uppgifter som
  de
  kan behöva beträffande förvaltningen av fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn, i den mån dessa uppgifter gäller gemenskapens bidrag.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0477

FN:s konvention mot korruption *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tillträde till Förenta nationernas konvention mot korruption (KOM(2006)0082 - C6-0105/2006 - 2006/0023(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0082) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0082) (1),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption av den 31 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption av den 31 oktober 2003,

| — | med beaktande av artiklarna 47.2 och 57.2, artikel 95, artikel 107.5, artikel 179, artikel 181a, artiklarna 190.5 och 195.4, artikel 199, artiklarna 207.3 och 218.2, artikel 223 sista stycket, artikel 224 näst sista stycket, artikel 225a näst sista stycket, artikel 245.2, artikel 248.4 sista stycket, artikel 255.2 och 255.3, artikel 260 andra stycket, artikel 264 andra stycket, artikel 266 sista stycket, artiklarna 279, 280 och 283 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47.2 och 57.2, artikel 95, artikel 107.5, artikel 179, artikel 181a, artiklarna 190.5 och 195.4, artikel 199, artiklarna 207.3 och 218.2, artikel 223 sista stycket, artikel 224 näst sista stycket, artikel 225a näst sista stycket, artikel 245.2, artikel 248.4 sista stycket, artikel 255.2 och 255.3, artikel 260 andra stycket, artikel 264 andra stycket, artikel 266 sista stycket, artiklarna 279, 280 och 283 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0105/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0105/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0380/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0380/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) Det är av största vikt att alla medlemsstater som ännu inte har gjort det undertecknar och ratificerar konventionen utan ytterligare dröjsmål. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRING

Ändring 1

Skäl 4a (nytt)

(4a) Det är av största vikt att alla medlemsstater som ännu inte har gjort det undertecknar och ratificerar konventionen utan ytterligare dröjsmål.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0478

Stöd för landsbygdsutveckling från EJFLU *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2006)0237 - C6-0237/2006 - 2006/0082(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0237) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0237) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0237/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0237/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0319/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0319/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0479

Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini

Europaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2099(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Gabriele Albertinis vid begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av det åtal som väckts mot honom i distriktsdomstolen i Milano, daterad den 25 april 2006 och tillkännagiven i kammaren den 27 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gabriele Albertinis vid begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av det åtal som väckts mot honom i distriktsdomstolen i Milano, daterad den 25 april 2006 och tillkännagiven i kammaren den 27 april 2006,

| — | efter att ha hört Gabriele Albertini i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Gabriele Albertini i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0378/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0378/2006).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Gabriele Albertinis immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Gabriele Albertinis immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de lämpliga myndigheterna i Italien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de lämpliga myndigheterna i Italien.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

P6_TA(2006)0480

Fastställelse av parlamentarisk immunitet för Gabriele Albertini

Europaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2006/2122(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Gabriele Albertinis begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av det åtal som väckts mot honom vid distriktsrätten i Milano, daterad den 28 april 2006 och tillkännagiven i kammaren den 15 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gabriele Albertinis begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av det åtal som väckts mot honom vid distriktsrätten i Milano, daterad den 28 april 2006 och tillkännagiven i kammaren den 15 maj 2006,

| — | efter att ha hört Gabriele Albertini i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Gabriele Albertini i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artikel 68 i Republiken Italiens konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 68 i Republiken Italiens konstitution,

| — | med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0383/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0383/2006), och av följande skäl:

| A. | Gabriele Albertini valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det sjätte direkta valet, som hölls den 10-13 juni 2004, och hans bevis granskades av parlamentet den 14 december 2004 (2). |
| --- | --- |

A.

Gabriele Albertini valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det sjätte direkta valet, som hölls den 10-13 juni 2004, och hans bevis granskades av parlamentet den 14 december 2004 (2).

| B. | Under Europaparlamentets sessioner skall dess ledamöter åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning då han eller hon begår ett brott och kan inte hindra Europaparlamentet från att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet (3). |
| --- | --- |

B.

Under Europaparlamentets sessioner skall dess ledamöter åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning då han eller hon begår ett brott och kan inte hindra Europaparlamentet från att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet (3).

| C. | Den bestämmelse som är tillämplig i detta specifika fall är artikel 68 andra stycket i den italienska konstitutionen, som tillåter rättsliga åtgärder mot parlamentsledamöter utan särskilda formaliteter, eftersom det i denna artikel föreskrivs att utan godkännande från den kammare som de tillhör får parlamentsledamöter inte utsättas för kroppsvisiteringar eller husrannsakningar. Inte heller får de gripas eller på annat sätt frihetsberövas eller kvarhållas, utom om detta sker för att verkställa en lagakraftvunnen dom, eller om parlamentsledamöterna har gripits på bar gärning (flagrante delicto) då de begår ett brott för vilket gripande är obligatoriskt. |
| --- | --- |

C.

Den bestämmelse som är tillämplig i detta specifika fall är artikel 68 andra stycket i den italienska konstitutionen, som tillåter rättsliga åtgärder mot parlamentsledamöter utan särskilda formaliteter, eftersom det i denna artikel föreskrivs att utan godkännande från den kammare som de tillhör får parlamentsledamöter inte utsättas för kroppsvisiteringar eller husrannsakningar. Inte heller får de gripas eller på annat sätt frihetsberövas eller kvarhållas, utom om detta sker för att verkställa en lagakraftvunnen dom, eller om parlamentsledamöterna har gripits på bar gärning (flagrante delicto) då de begår ett brott för vilket gripande är obligatoriskt.

| D. | Det åtal mot Gabriele Albertini som väckts av den allmänna åklagarmyndigheten vid distriktsrätten i Milano hänför sig till ingivande av tomma ändringsförslag inom ramen för budgetförfarandet i kommunen Milano i syfte att senare fylla i dem i ljuset av de ändringsförslag som inlämnats av oppositionen, för att på så sätt undvika att lämna in ändringsförslag efter fristen, vilket inte skulle godtas. |
| --- | --- |

D.

Det åtal mot Gabriele Albertini som väckts av den allmänna åklagarmyndigheten vid distriktsrätten i Milano hänför sig till ingivande av tomma ändringsförslag inom ramen för budgetförfarandet i kommunen Milano i syfte att senare fylla i dem i ljuset av de ändringsförslag som inlämnats av oppositionen, för att på så sätt undvika att lämna in ändringsförslag efter fristen, vilket inte skulle godtas.

| E. | Att lämna in tomma ändringsförslag kan betraktas som en del av politiken och det politiska spelet. Så länge som den slutakt till vilken ändringsförslagen hänför sig inte ännu är antagen är sådana ändringsförslag endast handlingar inom ramen för det interna förfarandet utan externa effekter, särskilt och framför allt ur straffrättslig synvinkel betraktat, eftersom inlämnandet av sådana ändringsförslag innebär ett omöjligt brott och i vilket fall som helst ett icke-existerande brott. |
| --- | --- |

E.

Att lämna in tomma ändringsförslag kan betraktas som en del av politiken och det politiska spelet. Så länge som den slutakt till vilken ändringsförslagen hänför sig inte ännu är antagen är sådana ändringsförslag endast handlingar inom ramen för det interna förfarandet utan externa effekter, särskilt och framför allt ur straffrättslig synvinkel betraktat, eftersom inlämnandet av sådana ändringsförslag innebär ett omöjligt brott och i vilket fall som helst ett icke-existerande brott.

| F. | Samma distriktsrätt i Milano ansåg, i anslutning till ett annat brottmål (mål nr 9384/03 R.G.N.R.) där rätten anmodades att granska beskyllningar liknande dem som nu riktas mot Gabriele Albertini, men som Gabriele Albertini då själv riktade mot sina politiska motståndare, att talan inte kunde upptas till prövning och avvisade talan. |
| --- | --- |

F.

Samma distriktsrätt i Milano ansåg, i anslutning till ett annat brottmål (mål nr 9384/03 R.G.N.R.) där rätten anmodades att granska beskyllningar liknande dem som nu riktas mot Gabriele Albertini, men som Gabriele Albertini då själv riktade mot sina politiska motståndare, att talan inte kunde upptas till prövning och avvisade talan.

| G. | Det faktum att samma domstol har intagit två diametralt motsatta ståndpunkter i två mål som materiellt är likartade innebär att man kan tala om ojämlik och orimlig behandling, vilket i sin tur talar för att man väckt åtal mot Gabriele Albertini på orättvisa grunder. |
| --- | --- |

G.

Det faktum att samma domstol har intagit två diametralt motsatta ståndpunkter i två mål som materiellt är likartade innebär att man kan tala om ojämlik och orimlig behandling, vilket i sin tur talar för att man väckt åtal mot Gabriele Albertini på orättvisa grunder.

| H. | Det handlar här om en mycket känslig fråga och dess följder för Europaparlamentets befogenheter är oacceptabla. Eftersom det inte finns något som rättfärdigar en ojämlik behandling av Gabriele Albertini, väcks misstankarna om fumus persecutionis (politisk skada). |
| --- | --- |

H.

Det handlar här om en mycket känslig fråga och dess följder för Europaparlamentets befogenheter är oacceptabla. Eftersom det inte finns något som rättfärdigar en ojämlik behandling av Gabriele Albertini, väcks misstankarna om fumus persecutionis (politisk skada).

| I. | Varje fall av politisk förföljelse av en ledamot kränker den integritet som Europarlamentet har i egenskap av politisk institution vars ledamöter är demokratiskt valda av de europeiska folken, och innebär ringaktning av parlamentet. |
| --- | --- |

I.

Varje fall av politisk förföljelse av en ledamot kränker den integritet som Europarlamentet har i egenskap av politisk institution vars ledamöter är demokratiskt valda av de europeiska folken, och innebär ringaktning av parlamentet.

| J. | Den italienska domstolens diskriminerande inställning är graverande för Gabriele Albertini. |
| --- | --- |

J.

Den italienska domstolens diskriminerande inställning är graverande för Gabriele Albertini.

| K. | Om Stadgan för ledamöterna av Europaparlamentet redan hade trätt i kraft, vilket den inte har gjort trots att Europaparlamentet två gånger, i sina resolutioner av den 5 december 2002 (4) och den 17 december 2003 (5), gett den sitt stöd, skulle de rättsliga åtgärderna mot Gabriele Albertini ha kunnat upphävas. |
| --- | --- |

K.

Om Stadgan för ledamöterna av Europaparlamentet redan hade trätt i kraft, vilket den inte har gjort trots att Europaparlamentet två gånger, i sina resolutioner av den 5 december 2002 (4) och den 17 december 2003 (5), gett den sitt stöd, skulle de rättsliga åtgärderna mot Gabriele Albertini ha kunnat upphävas.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 i sin nuvarande form inte ger Europaparlamentet möjligheter att vidta bindande åtgärder för att skydda Gabriele Albertini, och parlamentet besluter därför att inte fastställa hans immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 i sin nuvarande form inte ger Europaparlamentet möjligheter att vidta bindande åtgärder för att skydda Gabriele Albertini, och parlamentet besluter därför att inte fastställa hans immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till distriktsrätten i Milano i anslutning till brottmål nr 8629/05 R.G. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till distriktsrätten i Milano i anslutning till brottmål nr 8629/05 R.G.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

(2)  Europaparlamentets beslut om valprövning (EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 51).

(3)  Artikel 10 i protokollet om Europeiska unionens privilegier och immunitet av den 8 april 1965.

(4)  EUT C 27 E, 30.1.2004, s. 139.

(5)  EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 230.

P6_TA(2006)0481

Fastställande av parlamentarisk immunitet för Gérard Onesta

Europaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet och privilegier (2006/2121(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Monica Frassonis begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet, med anledning av det åtal som väckts mot Gérard Onesta vid tredje kammaren vid appellationsdomstolen i Toulouse, Frankrike, daterad den 17 maj 2006 och tillkännagiven i kammaren den 31 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monica Frassonis begäran om fastställelse av Gérard Onestas immunitet, med anledning av det åtal som väckts mot Gérard Onesta vid tredje kammaren vid appellationsdomstolen i Toulouse, Frankrike, daterad den 17 maj 2006 och tillkännagiven i kammaren den 31 maj 2006,

| — | efter att ha hört Gérard Onesta i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Gérard Onesta i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution,

| — | med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0386/2006) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0386/2006) och av följande skäl:

| A. | Gérard Onesta valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det sjätte direkta valet, som hölls den 10- 13 juni 2004, och hans bevis granskades av parlamentet den 14 december 2004 (2). |
| --- | --- |

A.

Gérard Onesta valdes till ledamot av Europaparlamentet vid det sjätte direkta valet, som hölls den 10- 13 juni 2004, och hans bevis granskades av parlamentet den 14 december 2004 (2).

| B. | Under Europaparlamentets sessioner skall dess ledamöter åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet (3). |
| --- | --- |

B.

Under Europaparlamentets sessioner skall dess ledamöter åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet (3).

| C. | Den bestämmelse som är tillämplig i detta specifika fall är artikel 26 andra stycket i den franska konstitutionen. I denna föreskrivs att ingen parlamentsledamot får i samband med anklagelser om brottmål arresteras eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsbegränsande åtgärder, såvida inte tillstånd har utfärdats av presidiet i den parlamentsförsamling som ledamoten tillhör. Detta tillstånd krävs dock inte om ledamoten grips på bar gärning (flagrante delicto) eller om slutgiltig dom har avkunnats. |
| --- | --- |

C.

Den bestämmelse som är tillämplig i detta specifika fall är artikel 26 andra stycket i den franska konstitutionen. I denna föreskrivs att ingen parlamentsledamot får i samband med anklagelser om brottmål arresteras eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsbegränsande åtgärder, såvida inte tillstånd har utfärdats av presidiet i den parlamentsförsamling som ledamoten tillhör. Detta tillstånd krävs dock inte om ledamoten grips på bar gärning (flagrante delicto) eller om slutgiltig dom har avkunnats.

| D. | Appellationsdomstolen i Toulouse dömde Gérard Onesta till tre månaders fängelse. Han dömdes därmed till ett strängare straff än de andra personer som stod åtalade. Samma domstol motiverade detta beslut med att Gérard Onesta i egenskap av parlamentsledamot hade, i högre grad än andra medborgare, möjlighet att göra sin röst hörd i politiska fora, särskilt med stöd av andra invalda ledamöter i sitt parti, sin grupp i parlamentet och, vid behov, medierna, eftersom han enligt den franska domstolen är en expert i konsten att kommunicera. |
| --- | --- |

D.

Appellationsdomstolen i Toulouse dömde Gérard Onesta till tre månaders fängelse. Han dömdes därmed till ett strängare straff än de andra personer som stod åtalade. Samma domstol motiverade detta beslut med att Gérard Onesta i egenskap av parlamentsledamot hade, i högre grad än andra medborgare, möjlighet att göra sin röst hörd i politiska fora, särskilt med stöd av andra invalda ledamöter i sitt parti, sin grupp i parlamentet och, vid behov, medierna, eftersom han enligt den franska domstolen är en expert i konsten att kommunicera.

| E. | Att döma Gérard Onesta strängare enbart med anledning av att han är parlamentsledamot är ett fall av klar diskriminering av en vald politiker såtillvida som det förefaller som om parlamentsledamöter inte skulle ha rätt att delta i offentliga demonstrationer på samma sätt som andra medborgare med den motiveringen att de har tillgång till andra och mer effektiva uttrycksmöjligheter. Detta leder till den oacceptabla slutsatsen att parlamentsledamöter endast tillåts agera i politiska församlingar och att de utanför sådana fora åtnjuter färre rättigheter och uttrycksmöjligheter än andra medborgare. |
| --- | --- |

E.

Att döma Gérard Onesta strängare enbart med anledning av att han är parlamentsledamot är ett fall av klar diskriminering av en vald politiker såtillvida som det förefaller som om parlamentsledamöter inte skulle ha rätt att delta i offentliga demonstrationer på samma sätt som andra medborgare med den motiveringen att de har tillgång till andra och mer effektiva uttrycksmöjligheter. Detta leder till den oacceptabla slutsatsen att parlamentsledamöter endast tillåts agera i politiska församlingar och att de utanför sådana fora åtnjuter färre rättigheter och uttrycksmöjligheter än andra medborgare.

| F. | De franska myndigheternas diskriminerande tillämpning av flagrante delicto endast mot parlamentsledamöter - som valdes ut bland fler än 400 inblandande - utgör ett missbruk av förfarandet och har ett enda syfte, nämligen att kringgå protokollet om immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

F.

De franska myndigheternas diskriminerande tillämpning av flagrante delicto endast mot parlamentsledamöter - som valdes ut bland fler än 400 inblandande - utgör ett missbruk av förfarandet och har ett enda syfte, nämligen att kringgå protokollet om immunitet och privilegier.

| G. | Gérard Onesta håller fast vid att hans avsikt var att uppmärksamma den dom som EG-domstolen fällt mot Frankrike för att landet i sin nationella lagstiftning inte införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (4). |
| --- | --- |

G.

Gérard Onesta håller fast vid att hans avsikt var att uppmärksamma den dom som EG-domstolen fällt mot Frankrike för att landet i sin nationella lagstiftning inte införlivat Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (4).

| H. | Det handlar här om en mycket känslig fråga och dess följder för Europaparlamentets befogenheter är oacceptabla. Den franska domstolens diskriminerande inställning och det politiska förfång som detta medför för Gérard Onestas medborgerliga rättigheter måste kraftigt fördömas. |
| --- | --- |

H.

Det handlar här om en mycket känslig fråga och dess följder för Europaparlamentets befogenheter är oacceptabla. Den franska domstolens diskriminerande inställning och det politiska förfång som detta medför för Gérard Onestas medborgerliga rättigheter måste kraftigt fördömas.

| I. | Efter att de nationella möjligheterna uttömts har Gérard Onesta rätt att föra sitt ärende till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg och Europaparlamentet överväger redan nu stödåtgärder. |
| --- | --- |

I.

Efter att de nationella möjligheterna uttömts har Gérard Onesta rätt att föra sitt ärende till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg och Europaparlamentet överväger redan nu stödåtgärder.

| J. | Varje fall av politisk förföljelse av en ledamot kränker den integritet som Europarlamentet har i egenskap av politisk institution vars ledamöter är demokratiskt valda av de europeiska folken, och innebär ringaktning av parlamentet. I egenskap av demokratisk institution har Europaparlamentet en skyldighet att tillvarata sina rättigheter med alla de medel som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

J.

Varje fall av politisk förföljelse av en ledamot kränker den integritet som Europarlamentet har i egenskap av politisk institution vars ledamöter är demokratiskt valda av de europeiska folken, och innebär ringaktning av parlamentet. I egenskap av demokratisk institution har Europaparlamentet en skyldighet att tillvarata sina rättigheter med alla de medel som finns tillgängliga.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 i sin nuvarande form inte ger Europaparlamentet möjligheter att vidta bindande åtgärder för att skydda Gérard Onesta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 i sin nuvarande form inte ger Europaparlamentet möjligheter att vidta bindande åtgärder för att skydda Gérard Onesta.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

(2)  Europaparlamentets beslut om valprövning (EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 51).

(3)  Artikel 10 i protokollet om Europeiska unionens privilegier och immunitet av den 8 april 1965.

(4)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

P6_TA(2006)0482

Gemenskapens politik för havsmiljön ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0505) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0505) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0346/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0346/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från fiskeriutskottet (A6-0373/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från fiskeriutskottet (A6-0373/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0211

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Den marina miljön är ett värdefullt arv som måste skyddas, återställas och behandlas som ett sådant med det slutliga målet att skapa biologiskt variationsrika och dynamiska hav som är säkra, rena, friska och produktiva. |
| --- | --- |

(1)

Den marina miljön är ett värdefullt arv som måste skyddas, återställas och behandlas som ett sådant med det slutliga målet att skapa biologiskt variationsrika och dynamiska hav som är säkra, rena, friska och produktiva.

| (2) | Europa omges av fyra hav, nämligen Medelhavet, Östersjön, Nordsjön och Svarta havet, och av två oceaner, nämligen Atlanten och Norra ishavet. |
| --- | --- |

(2)

Europa omges av fyra hav, nämligen Medelhavet, Östersjön, Nordsjön och Svarta havet, och av två oceaner, nämligen Atlanten och Norra ishavet.

| (3) | Gemenskapens landområde har formen av en halvö med kustremsor som är tusentals kilometer långa, och gemenskapens havsområde är större än dess landområde. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapens landområde har formen av en halvö med kustremsor som är tusentals kilometer långa, och gemenskapens havsområde är större än dess landområde.

| (4) | Det är uppenbart att den belastning som de marina naturresurserna och de marina miljötjänsterna utsätts för, såsom absorberingen av avfall, är alltför stor och att gemenskapen måste minska de spår den lämnar efter sig i haven inom och utanför gemenskapens territorium. |
| --- | --- |

(4)

Det är uppenbart att den belastning som de marina naturresurserna och de marina miljötjänsterna utsätts för, såsom absorberingen av avfall, är alltför stor och att gemenskapen måste minska de spår den lämnar efter sig i haven inom och utanför gemenskapens territorium.

| (5) | Eftersom ekosystemet i Östersjön är särskilt känsligt på grund av att Östersjön är ett innanhav och vattnet är bräckt, bör de medlemsstater som omringar Östersjön skyndsamt försöka ta itu med de särskilda hoten mot Östersjön, såsom eutrofieringen, introducerandet av invasiva arter och överfiske. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ekosystemet i Östersjön är särskilt känsligt på grund av att Östersjön är ett innanhav och vattnet är bräckt, bör de medlemsstater som omringar Östersjön skyndsamt försöka ta itu med de särskilda hoten mot Östersjön, såsom eutrofieringen, introducerandet av invasiva arter och överfiske.

| (6) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4), skulle en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön utarbetas inom tre år efter det programmets antagande, med det övergripande målet att främja ett hållbart utnyttjande av haven och bevara de marina ekosystemen. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (4), skulle en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön utarbetas inom tre år efter det programmets antagande, med det övergripande målet att främja ett hållbart utnyttjande av haven och bevara de marina ekosystemen.

| (7) | Den temainriktade strategin för havsmiljön - baserad på en integrerad metod - bör vid behov omfatta kvalitativa och kvantitativa mål och tidsplaner som gör det möjligt att jämföra och utvärdera de föreslagna åtgärderna. Åtgärderna för genomförandet av denna strategi bör respektera subsidiaritetsprincipen. Aktivare involvering av berörda parter och bättre användning av gemenskapens olika finansieringsinstrument som direkt eller indirekt är relaterade till havsmiljön bör också beaktas. |
| --- | --- |

(7)

Den temainriktade strategin för havsmiljön - baserad på en integrerad metod - bör vid behov omfatta kvalitativa och kvantitativa mål och tidsplaner som gör det möjligt att jämföra och utvärdera de föreslagna åtgärderna. Åtgärderna för genomförandet av denna strategi bör respektera subsidiaritetsprincipen. Aktivare involvering av berörda parter och bättre användning av gemenskapens olika finansieringsinstrument som direkt eller indirekt är relaterade till havsmiljön bör också beaktas.

| (8) | Utvecklingen och genomförandet av strategin bör inriktas på bevarandet av ekosystemet. Inom ramen för denna metod bör man beakta biogeografiska områden som skall skyddas samt mänskliga aktiviteter som påverkar havsmiljön. |
| --- | --- |

(8)

Utvecklingen och genomförandet av strategin bör inriktas på bevarandet av ekosystemet. Inom ramen för denna metod bör man beakta biogeografiska områden som skall skyddas samt mänskliga aktiviteter som påverkar havsmiljön.

| (9) | Det är nödvändigt att fortsätta fastställa biologiska och miljörelaterade mål och referensramar mot bakgrund av målen i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (5) (habitatdirektivet) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (6) samt andra internationellt överenskomna mål. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att fortsätta fastställa biologiska och miljörelaterade mål och referensramar mot bakgrund av målen i rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (5) (habitatdirektivet) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (6) samt andra internationellt överenskomna mål.

| (10) | För att främja ett hållbart utnyttjande av haven och bevara de marina ekosystemen, bör man prioritera insatser som syftar till att uppnå ett gott miljötillstånd i gemenskapens marina miljö, att fortsätta skydda och bevara denna miljö och se till att vidare försämring förhindras. |
| --- | --- |

(10)

För att främja ett hållbart utnyttjande av haven och bevara de marina ekosystemen, bör man prioritera insatser som syftar till att uppnå ett gott miljötillstånd i gemenskapens marina miljö, att fortsätta skydda och bevara denna miljö och se till att vidare försämring förhindras.

| (11) | För att nå dessa mål krävs ett tydligt och sammanhållet regelverk
  som innehåller en definition av vad som avses med gott miljötillstånd och som följer principerna för den gemensamma fiskeripolitiken för att
  ge en övergripande handlingsram och bidra till att de åtgärder som vidtas är samordnade, konsekventa och väl integrerade med åtgärder inom annan gemenskapslagstiftning och internationella avtal. |
| --- | --- |

(11)

För att nå dessa mål krävs ett tydligt och sammanhållet regelverk
  som innehåller en definition av vad som avses med gott miljötillstånd och som följer principerna för den gemensamma fiskeripolitiken för att
  ge en övergripande handlingsram och bidra till att de åtgärder som vidtas är samordnade, konsekventa och väl integrerade med åtgärder inom annan gemenskapslagstiftning och internationella avtal.

| (12) | De varierande förhållandena, problemen och behoven i de marina regioner som utgör gemenskapens marina miljö kräver olika och specifika lösningar. Denna variationsrikedom bör beaktas vid utarbetande, planering och genomförande av åtgärder för att uppnå ett gott miljötillstånd i gemenskapens marina miljö inom ramen för marina regioner och delregioner. |
| --- | --- |

(12)

De varierande förhållandena, problemen och behoven i de marina regioner som utgör gemenskapens marina miljö kräver olika och specifika lösningar. Denna variationsrikedom bör beaktas vid utarbetande, planering och genomförande av åtgärder för att uppnå ett gott miljötillstånd i gemenskapens marina miljö inom ramen för marina regioner och delregioner.

| (13) | Medlemsstater som delar en marin region bör därför se till att en enda gemensam marin strategi utarbetas per region eller delregion för de vattenområden som faller inom deras suveränitet eller jurisdiktion.
  Varje medlemsstat
  bör utarbeta
  en marin strategi för sina europeiska vatten, som, samtidigt som den är specifik för medlemsstatens egna vatten, också återspeglar de aspekter som gäller för hela den berörda marina regionen. De marina strategierna bör leda till genomförandet av åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå ett gott miljötillstånd. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstater som delar en marin region bör därför se till att en enda gemensam marin strategi utarbetas per region eller delregion för de vattenområden som faller inom deras suveränitet eller jurisdiktion.
  Varje medlemsstat
  bör utarbeta
  en marin strategi för sina europeiska vatten, som, samtidigt som den är specifik för medlemsstatens egna vatten, också återspeglar de aspekter som gäller för hela den berörda marina regionen. De marina strategierna bör leda till genomförandet av åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå ett gott miljötillstånd.

| (14) | På grund av den marina miljöns gränsöverskridande karaktär bör utarbetandet av de marina strategierna samordnas inom varje marin region. Eftersom marina regioner delas både med andra medlemsstater och med tredjeländer, bör medlemsstaterna sträva efter största möjliga samordning med alla berörda medlemsstater och tredjeländer. Befintliga institutionella strukturer i de marina regionerna bör, om det är lämpligt och praktiskt genomförbart, användas för att skapa denna samordning. |
| --- | --- |

(14)

På grund av den marina miljöns gränsöverskridande karaktär bör utarbetandet av de marina strategierna samordnas inom varje marin region. Eftersom marina regioner delas både med andra medlemsstater och med tredjeländer, bör medlemsstaterna sträva efter största möjliga samordning med alla berörda medlemsstater och tredjeländer. Befintliga institutionella strukturer i de marina regionerna bör, om det är lämpligt och praktiskt genomförbart, användas för att skapa denna samordning.

| (15) | Eftersom åtgärder på internationell nivå är nödvändiga för att nå dessa mål, bör detta direktiv stärka effektiviteten i gemenskapens bidrag till internationella avtal. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom åtgärder på internationell nivå är nödvändiga för att nå dessa mål, bör detta direktiv stärka effektiviteten i gemenskapens bidrag till internationella avtal.

| (16) | Till följd av att sjöfarts- och fiskenationernas intressen samt deras fartyg och verksamheter påverkar varandra i den marina miljön måste ansträngningarna för att skydda denna mot de risker som hänger samman med dessa fartygsverksamheter i den marina regionen samordnas med flaggstaterna. Om tredjelandsfartyg rör sig i den marina regionen bör medlemsstaterna samordna sina ansträngningar för att skydda den marina miljön inom ramen för befintliga organ och institutioner. |
| --- | --- |

(16)

Till följd av att sjöfarts- och fiskenationernas intressen samt deras fartyg och verksamheter påverkar varandra i den marina miljön måste ansträngningarna för att skydda denna mot de risker som hänger samman med dessa fartygsverksamheter i den marina regionen samordnas med flaggstaterna. Om tredjelandsfartyg rör sig i den marina regionen bör medlemsstaterna samordna sina ansträngningar för att skydda den marina miljön inom ramen för befintliga organ och institutioner.

| (17) | Gemenskapen och medlemsstaterna är part i FN:s havsrättskonvention (UNCLOS), godkänd genom rådets beslut 98/392/EG
   (7). Gemenskapens och medlemsstaternas skyldigheter enligt dessa avtal bör därför beaktas fullt ut i detta direktiv. |
| --- | --- |

(17)

Gemenskapen och medlemsstaterna är part i FN:s havsrättskonvention (UNCLOS), godkänd genom rådets beslut 98/392/EG
   (7). Gemenskapens och medlemsstaternas skyldigheter enligt dessa avtal bör därför beaktas fullt ut i detta direktiv.

| (18) | Detta direktiv bör också stödja gemenskapens tydliga ställningstagande inom ramen för konventionen om biologisk mångfald, godkänd genom rådets beslut 93/626/EG
   (8), när det gäller att hejda förlusten av biologisk mångfald, få till stånd ett bevarandeinriktat och hållbart utnyttjande av den marina biologiska mångfalden och skapa ett globalt nätverk av skyddade marina områden till 2012. Det bör också bidra till uppnåendet av de mål som beslutades vid det sjunde partsmötet om konventionen om biologisk mångfald (CBD/COP7). Mötet antog ett omfattande arbetsprogram om biologisk mångfald i hav och kustnära områden, med ett antal mål och verksamheter som syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald nationellt, regionalt och globalt och till att säkra det marina ekosystemets förmåga att tillhandahålla varor och tjänster. Dessutom antogs ett arbetsprogram om skyddade områden i syfte att inrätta och underhålla ekologiskt representativa nationella och regionala system av marina skyddsområden till 2012. Medlemsstaternas skyldighet att utse Natura 2000-områden enligt habitatdirektivet kommer att ge ett viktigt bidrag till denna process. |
| --- | --- |

(18)

Detta direktiv bör också stödja gemenskapens tydliga ställningstagande inom ramen för konventionen om biologisk mångfald, godkänd genom rådets beslut 93/626/EG
   (8), när det gäller att hejda förlusten av biologisk mångfald, få till stånd ett bevarandeinriktat och hållbart utnyttjande av den marina biologiska mångfalden och skapa ett globalt nätverk av skyddade marina områden till 2012. Det bör också bidra till uppnåendet av de mål som beslutades vid det sjunde partsmötet om konventionen om biologisk mångfald (CBD/COP7). Mötet antog ett omfattande arbetsprogram om biologisk mångfald i hav och kustnära områden, med ett antal mål och verksamheter som syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald nationellt, regionalt och globalt och till att säkra det marina ekosystemets förmåga att tillhandahålla varor och tjänster. Dessutom antogs ett arbetsprogram om skyddade områden i syfte att inrätta och underhålla ekologiskt representativa nationella och regionala system av marina skyddsområden till 2012. Medlemsstaternas skyldighet att utse Natura 2000-områden enligt habitatdirektivet kommer att ge ett viktigt bidrag till denna process.

| (19) | Det är nödvändigt att utforma en rationell metod för ett fullt genomförande av Natura 2000-nätverket i havsmiljön. Denna metod bör innehålla förslag om hur bilagorna till habitatdirektivet om marina livsmiljöer och arter skall anpassas och även tillämpa och anpassa nödvändiga åtgärder för teknisk och finansiell instrumentering. |
| --- | --- |

(19)

Det är nödvändigt att utforma en rationell metod för ett fullt genomförande av Natura 2000-nätverket i havsmiljön. Denna metod bör innehålla förslag om hur bilagorna till habitatdirektivet om marina livsmiljöer och arter skall anpassas och även tillämpa och anpassa nödvändiga åtgärder för teknisk och finansiell instrumentering.

| (20) | Det är viktigt att se till att målsättningen vad gäller bevarandet, förvaltningsåtgärderna och övervaknings- och utvärderingsverksamheten för marina skyddsområden integreras i de marina strategierna för att målen i detta direktiv skall nås. |
| --- | --- |

(20)

Det är viktigt att se till att målsättningen vad gäller bevarandet, förvaltningsåtgärderna och övervaknings- och utvärderingsverksamheten för marina skyddsområden integreras i de marina strategierna för att målen i detta direktiv skall nås.

| (21) | Detta direktiv bör bidra till uppfyllandet av gemenskapens och medlemsstaternas skyldigheter enligt flera andra relevanta internationella avtal där de har gjort viktiga åtaganden om att skydda den marina miljön från föroreningar. Det gäller konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, godkänd genom rådets beslut 94/157/EG (9), konventionen om skydd av den marina miljön i nordöstra Atlanten, godkänd genom rådets beslut 98/249/EG (10), och dess nya bilaga V som rör skydd och bevarande av ekosystem och biologisk mångfald i havsområdet och härtill hörande tillägg 3, godkända genom rådets beslut 2000/340/EG (11), samt konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion, godkänd genom rådets beslut 77/585/EEG (12), och ändringarna av det från 1995, godkända genom rådets beslut 1999/802/EG (13), samt dess protokoll om skyddet av Medelhavet mot förorening från landbaserade källor, godkänt genom rådets beslut 83/101/EEG (14). |
| --- | --- |

(21)

Detta direktiv bör bidra till uppfyllandet av gemenskapens och medlemsstaternas skyldigheter enligt flera andra relevanta internationella avtal där de har gjort viktiga åtaganden om att skydda den marina miljön från föroreningar. Det gäller konventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö, godkänd genom rådets beslut 94/157/EG (9), konventionen om skydd av den marina miljön i nordöstra Atlanten, godkänd genom rådets beslut 98/249/EG (10), och dess nya bilaga V som rör skydd och bevarande av ekosystem och biologisk mångfald i havsområdet och härtill hörande tillägg 3, godkända genom rådets beslut 2000/340/EG (11), samt konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion, godkänd genom rådets beslut 77/585/EEG (12), och ändringarna av det från 1995, godkända genom rådets beslut 1999/802/EG (13), samt dess protokoll om skyddet av Medelhavet mot förorening från landbaserade källor, godkänt genom rådets beslut 83/101/EEG (14).

| (22) | Det är nödvändigt att bjuda in grannländerna att delta i denna process och att utveckla partnerskap med dem, särskilt i Östersjön, Medelhavet och Svarta havet, och bland annat ta hänsyn till de partnerskapsinitiativ som lanserats under FN:s världstoppmöte 2002 om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(22)

Det är nödvändigt att bjuda in grannländerna att delta i denna process och att utveckla partnerskap med dem, särskilt i Östersjön, Medelhavet och Svarta havet, och bland annat ta hänsyn till de partnerskapsinitiativ som lanserats under FN:s världstoppmöte 2002 om hållbar utveckling.

| (23) | Man bör även beakta den biologiska mångfalden och den potential som finns i havsforskning som hänför sig till djuphavsmiljöer utanför de yttersta randområdena, och stöd bör ges inom ramen för särskilda program för utarbetandet av vetenskapliga studier i syfte att förbättra karakteriseringen av djuphavens ekosystem. |
| --- | --- |

(23)

Man bör även beakta den biologiska mångfalden och den potential som finns i havsforskning som hänför sig till djuphavsmiljöer utanför de yttersta randområdena, och stöd bör ges inom ramen för särskilda program för utarbetandet av vetenskapliga studier i syfte att förbättra karakteriseringen av djuphavens ekosystem.

| (24) | För att skydda den marina miljön så effektivt som möjligt bör medlemsstaterna skapa ramar och plattformer för en sektorsövergripande behandling av marina frågor. Utvecklingen av havens tillstånd bör därför inte enbart betraktas ur miljösynpunkt utan bör koppla samman naturvetenskap med den ekonomiska, sociala och administrativa utvecklingen i området. |
| --- | --- |

(24)

För att skydda den marina miljön så effektivt som möjligt bör medlemsstaterna skapa ramar och plattformer för en sektorsövergripande behandling av marina frågor. Utvecklingen av havens tillstånd bör därför inte enbart betraktas ur miljösynpunkt utan bör koppla samman naturvetenskap med den ekonomiska, sociala och administrativa utvecklingen i området.

| (25) | De åtgärdsprogram som genomförs inom de marina strategierna kommer att ha effekt
  och vara så kostnadseffektiva som möjligt
  endast om de bygger på en god
  vetenskaplig
  kunskap om den marina miljöns tillstånd i ett visst område och om de för varje medlemsstat anpassas så väl som möjligt till behoven i de aktuella vattnen och med hänsyn till de allmänna förhållanden som råder i den marina regionen. Det är därför nödvändigt att föreskriva att en lämplig ram
  , som också omfattar havsforskning och övervakning,
  för ett välgrundat beslutsfattande skall utarbetas på nationell nivå. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärdsprogram som genomförs inom de marina strategierna kommer att ha effekt
  och vara så kostnadseffektiva som möjligt
  endast om de bygger på en god
  vetenskaplig
  kunskap om den marina miljöns tillstånd i ett visst område och om de för varje medlemsstat anpassas så väl som möjligt till behoven i de aktuella vattnen och med hänsyn till de allmänna förhållanden som råder i den marina regionen. Det är därför nödvändigt att föreskriva att en lämplig ram
  , som också omfattar havsforskning och övervakning,
  för ett välgrundat beslutsfattande skall utarbetas på nationell nivå.

| (26) | Som ett första steg i detta arbete bör medlemsstaterna inom en marin region analysera de förhållanden som råder i deras marina vatten
  samt vilka funktioner deras marina vatten har
  , identifiera de viktigaste faktorerna som belastar och påverkar dessa vatten, beskriva deras ekonomiska och sociala användning samt bedöma miljöförstöringskostnaden för den marina miljön. |
| --- | --- |

(26)

Som ett första steg i detta arbete bör medlemsstaterna inom en marin region analysera de förhållanden som råder i deras marina vatten
  samt vilka funktioner deras marina vatten har
  , identifiera de viktigaste faktorerna som belastar och påverkar dessa vatten, beskriva deras ekonomiska och sociala användning samt bedöma miljöförstöringskostnaden för den marina miljön.

| (27) | På grundval av dessa analyser bör medlemsstaterna sedan fastställa ett antal egenskaper som kännetecknar ett gott miljötillstånd i de europeiska vattnen. För detta ändamål bör kommissionen, i samarbete med alla berörda parter, inom den närmaste tiden utarbeta allmänna kvalitativa deskriptorer, detaljerade kriterier och standarder. |
| --- | --- |

(27)

På grundval av dessa analyser bör medlemsstaterna sedan fastställa ett antal egenskaper som kännetecknar ett gott miljötillstånd i de europeiska vattnen. För detta ändamål bör kommissionen, i samarbete med alla berörda parter, inom den närmaste tiden utarbeta allmänna kvalitativa deskriptorer, detaljerade kriterier och standarder.

| (28) | Gemenskapen bör skapa nödvändiga förutsättningar för att medlemsstaterna ska kunna dra nytta av kvaliteten på den forskning som bedrivs och den kunskapsmängd som finns i de universitet som arbetar med havsforskning. Den vetenskapliga och tekniska information som krävs för att genomföra de olika etapper som skapats till följd av detta direktiv bör sålunda hämtas från en pålitlig källa, och hållbarheten i kustområden, där dessa undervisningscentrum normalt finns, bör säkerställas. |
| --- | --- |

(28)

Gemenskapen bör skapa nödvändiga förutsättningar för att medlemsstaterna ska kunna dra nytta av kvaliteten på den forskning som bedrivs och den kunskapsmängd som finns i de universitet som arbetar med havsforskning. Den vetenskapliga och tekniska information som krävs för att genomföra de olika etapper som skapats till följd av detta direktiv bör sålunda hämtas från en pålitlig källa, och hållbarheten i kustområden, där dessa undervisningscentrum normalt finns, bör säkerställas.

| (29) | Stöd till forskning om den marina miljön bör ingå i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013). |
| --- | --- |

(29)

Stöd till forskning om den marina miljön bör ingå i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013).

| (30) | Nästa steg i arbetet för att uppnå ett gott miljötillstånd bör vara att fastställa miljömål och löpande övervakningsprogram, så att vattnens tillstånd kan utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(30)

Nästa steg i arbetet för att uppnå ett gott miljötillstånd bör vara att fastställa miljömål och löpande övervakningsprogram, så att vattnens tillstånd kan utvärderas regelbundet.

| (31) | På grundval av detta bör medlemsstaterna sedan fastställa och genomföra åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå ett gott miljötillstånd i de berörda vattnen och samtidigt tar hänsyn till befintliga gemenskapskrav och internationella krav och behoven i den aktuella marina regionen. |
| --- | --- |

(31)

På grundval av detta bör medlemsstaterna sedan fastställa och genomföra åtgärdsprogram som är utformade för att uppnå ett gott miljötillstånd i de berörda vattnen och samtidigt tar hänsyn till befintliga gemenskapskrav och internationella krav och behoven i den aktuella marina regionen.

| (32) | Med hänsyn till den precision som krävs bör dessa åtgärder vidtas av medlemsstaterna. För att få en sammanhållen insats i gemenskapen som helhet och i relation till åtaganden på global nivå är det dock nödvändigt att både den grundläggande ramen och åtgärdsprogrammen godkänns av kommissionen. |
| --- | --- |

(32)

Med hänsyn till den precision som krävs bör dessa åtgärder vidtas av medlemsstaterna. För att få en sammanhållen insats i gemenskapen som helhet och i relation till åtaganden på global nivå är det dock nödvändigt att både den grundläggande ramen och åtgärdsprogrammen godkänns av kommissionen.

| (33) | Planeringen, genomförandet och förvaltningen av åtgärdsprogrammen kan medföra avsevärda kostnader. Eftersom åtgärdsprogrammen utgör instrument för att nå målen i det här direktivet bör gemenskapen delta i medlemsstaternas kostnader under förberedandet, genomförandet och samordningen av programmen i fråga. |
| --- | --- |

(33)

Planeringen, genomförandet och förvaltningen av åtgärdsprogrammen kan medföra avsevärda kostnader. Eftersom åtgärdsprogrammen utgör instrument för att nå målen i det här direktivet bör gemenskapen delta i medlemsstaternas kostnader under förberedandet, genomförandet och samordningen av programmen i fråga.

| (34) | För att skapa rättvisa och underlätta genomförandet bör det finnas bestämmelser om sådana fall där det är omöjligt för en medlemsstat att nå de uppsatta miljömålen. |
| --- | --- |

(34)

För att skapa rättvisa och underlätta genomförandet bör det finnas bestämmelser om sådana fall där det är omöjligt för en medlemsstat att nå de uppsatta miljömålen.

| (35) | I detta sammanhang bör det finnas bestämmelser för två olika typer av specialfall. Det första fallet rör en situation där det är omöjligt för medlemsstaten att nå miljömålen på grund av ett annat lands åtgärder eller brist på åtgärder, på grund av naturliga förhållanden eller force majeure, eller på grund av åtgärder som medlemsstaten själv har vidtagit i allmänt intresse och som ansågs uppväga den negativa miljöpåverkan. Medlemsstaterna bör i sådana fall ha möjlighet att vidta särskilda åtgärder i stället för de åtgärder som ingår i åtgärdsprogrammen. De särskilda åtgärderna bör utformas på ett sådant sätt att de förhindrar en fortsatt försämring av de berörda marina vattnens tillstånd och motverkar negativ påverkan inom den aktuella marina regionen. |
| --- | --- |

(35)

I detta sammanhang bör det finnas bestämmelser för två olika typer av specialfall. Det första fallet rör en situation där det är omöjligt för medlemsstaten att nå miljömålen på grund av ett annat lands åtgärder eller brist på åtgärder, på grund av naturliga förhållanden eller force majeure, eller på grund av åtgärder som medlemsstaten själv har vidtagit i allmänt intresse och som ansågs uppväga den negativa miljöpåverkan. Medlemsstaterna bör i sådana fall ha möjlighet att vidta särskilda åtgärder i stället för de åtgärder som ingår i åtgärdsprogrammen. De särskilda åtgärderna bör utformas på ett sådant sätt att de förhindrar en fortsatt försämring av de berörda marina vattnens tillstånd och motverkar negativ påverkan inom den aktuella marina regionen.

| (36) | Den andra typen av specialfall innebär att en medlemsstat identifierar ett problem som påverkar miljötillståndet i dess europeiska marina vatten, eller till och med i hela den berörda marina regionen, men som inte kan lösas med åtgärder på nationell nivå. Det bör föreskrivas att kommissionen i sådana fall skall informeras i samband med att åtgärdsprogrammen överlämnas. |
| --- | --- |

(36)

Den andra typen av specialfall innebär att en medlemsstat identifierar ett problem som påverkar miljötillståndet i dess europeiska marina vatten, eller till och med i hela den berörda marina regionen, men som inte kan lösas med åtgärder på nationell nivå. Det bör föreskrivas att kommissionen i sådana fall skall informeras i samband med att åtgärdsprogrammen överlämnas.

| (37) | Den flexibilitet som införs för specialfall bör dock kontrolleras på gemenskapsnivå. För specialfall av den första typen bör därför kommissionen, vid den bedömning som skall göras innan åtgärdsprogrammet godkänns, noggrant överväga effektiviteten hos de särskilda åtgärder som vidtas. Om medlemsstaten hänvisar till att en åtgärd har vidtagits på grund av sitt stora allmänintresse, bör kommissionen se till att eventuella förändringar eller modifieringar i den marina miljön till följd av denna åtgärd inte varaktigt förhindrar eller försvårar uppnåendet av ett gott miljötillstånd i den berörda marina regionen. |
| --- | --- |

(37)

Den flexibilitet som införs för specialfall bör dock kontrolleras på gemenskapsnivå. För specialfall av den första typen bör därför kommissionen, vid den bedömning som skall göras innan åtgärdsprogrammet godkänns, noggrant överväga effektiviteten hos de särskilda åtgärder som vidtas. Om medlemsstaten hänvisar till att en åtgärd har vidtagits på grund av sitt stora allmänintresse, bör kommissionen se till att eventuella förändringar eller modifieringar i den marina miljön till följd av denna åtgärd inte varaktigt förhindrar eller försvårar uppnåendet av ett gott miljötillstånd i den berörda marina regionen.

| (38) | För specialfall av den andra typen bör kommissionen, innan åtgärdsprogrammet godkänns, överväga om den ståndpunkt som intagits av den berörda medlemsstaten är riktig, det vill säga att åtgärder på nationell nivå inte är tillräckliga och att det därför är nödvändigt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(38)

För specialfall av den andra typen bör kommissionen, innan åtgärdsprogrammet godkänns, överväga om den ståndpunkt som intagits av den berörda medlemsstaten är riktig, det vill säga att åtgärder på nationell nivå inte är tillräckliga och att det därför är nödvändigt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå.

| (39) | De marina ekosystemen har en dynamisk karaktär och är naturligt föränderliga, och belastningar och påverkan på ekosystemen kommer att variera i takt med utvecklingen av olika mänskliga verksamheter och klimatförändringens effekter. Det är därför viktigt att inse att definitionen av gott miljötillstånd är dynamisk och flexibel och med tiden måste anpassas. Skyddet av den marina miljön bör följaktligen vara flexibelt och anpassningsbart. Det måste därför föreskrivas att de marina strategierna skall uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(39)

De marina ekosystemen har en dynamisk karaktär och är naturligt föränderliga, och belastningar och påverkan på ekosystemen kommer att variera i takt med utvecklingen av olika mänskliga verksamheter och klimatförändringens effekter. Det är därför viktigt att inse att definitionen av gott miljötillstånd är dynamisk och flexibel och med tiden måste anpassas. Skyddet av den marina miljön bör följaktligen vara flexibelt och anpassningsbart. Det måste därför föreskrivas att de marina strategierna skall uppdateras regelbundet.

| (40) | Det måste också finnas bestämmelser om offentliggörande av åtgärdsprogram och uppdateringar av dessa, och om att delrapporter skall lämnas till kommissionen, med beskrivning av programmets genomförande. |
| --- | --- |

(40)

Det måste också finnas bestämmelser om offentliggörande av åtgärdsprogram och uppdateringar av dessa, och om att delrapporter skall lämnas till kommissionen, med beskrivning av programmets genomförande.

| (41) | För att göra allmänheten aktivt delaktig i fastställandet, genomförandet och uppdateringen av marina strategier, är det nödvändigt att tillhandahålla god information om olika inslag i de marina strategierna och om uppdateringarna av dessa, samt på begäran relevanta bakgrundsdokument och uppgifter som används för utarbetandet av de marina strategierna. |
| --- | --- |

(41)

För att göra allmänheten aktivt delaktig i fastställandet, genomförandet och uppdateringen av marina strategier, är det nödvändigt att tillhandahålla god information om olika inslag i de marina strategierna och om uppdateringarna av dessa, samt på begäran relevanta bakgrundsdokument och uppgifter som används för utarbetandet av de marina strategierna.

| (42) | Kommissionen bör lägga fram en första utvärderingsrapport om genomförandet av direktivet inom två år efter det att alla åtgärdsprogram har mottagits, dock senast
  2017
  . Kommissionen bör därefter lägga fram rapporter vart sjätte år. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen bör lägga fram en första utvärderingsrapport om genomförandet av direktivet inom två år efter det att alla åtgärdsprogram har mottagits, dock senast
  2017
  . Kommissionen bör därefter lägga fram rapporter vart sjätte år.

| (43) | Det bör finnas bestämmelser om antagande av ändringar av standarder för bedömning av den marina miljöns tillstånd, övervakning, miljömål och om tekniska format för överföring och behandling av data för att säkerställa förenligheten med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG av den ... om infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE)
   (15). |
| --- | --- |

(43)

Det bör finnas bestämmelser om antagande av ändringar av standarder för bedömning av den marina miljöns tillstånd, övervakning, miljömål och om tekniska format för överföring och behandling av data för att säkerställa förenligheten med Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG av den ... om infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE)
   (15).

| (44) | Åtgärder som reglerar fiskeförvaltning kan
  bland annat
  vidtas inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, så som anges i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (16), på grundval av vetenskaplig rådgivning, och behandlas därför
  också
  i detta direktiv. Kontrollen av utsläpp och emissioner till följd av användning av radioaktiva material regleras i artiklarna 30 och 31 i Euratomfördraget och behandlas därför inte i detta direktiv. |
| --- | --- |

(44)

Åtgärder som reglerar fiskeförvaltning kan
  bland annat
  vidtas inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, så som anges i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (16), på grundval av vetenskaplig rådgivning, och behandlas därför
  också
  i detta direktiv. Kontrollen av utsläpp och emissioner till följd av användning av radioaktiva material regleras i artiklarna 30 och 31 i Euratomfördraget och behandlas därför inte i detta direktiv.

| (45) | En framtida reform av den gemensamma fiskeripolitiken bör beakta miljöns inverkan på fiske och målen i detta direktiv. |
| --- | --- |

(45)

En framtida reform av den gemensamma fiskeripolitiken bör beakta miljöns inverkan på fiske och målen i detta direktiv.

| (46) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (47) | Medlemsstaternas åtgärder bör grunda sig på försiktighetsprincipen och på en metod som baserar sig på ekosystemet. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaternas åtgärder bör grunda sig på försiktighetsprincipen och på en metod som baserar sig på ekosystemet.

| (48) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet är framför allt att främja att en hög miljöskyddsnivå och förbättring av miljöns kvalitet integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(48)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet är framför allt att främja att en hög miljöskyddsnivå och förbättring av miljöns kvalitet integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (49) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (17). |
| --- | --- |

(49)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (17).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

Genom detta direktiv fastställs en ram
  genom vilken medlemsstaterna skall
  uppnå ett gott miljötillstånd i den marina miljön senast
  2017
  , och
  vidta åtgärder som

| a) | skyddar och bevarar den marina miljön eller möjliggör dess återhämtning eller, när detta är möjligt, återställer strukturen, funktionen och processerna för den marina biologiska mångfalden och för de marina ekosystemen, |
| --- | --- |

a)

skyddar och bevarar den marina miljön eller möjliggör dess återhämtning eller, när detta är möjligt, återställer strukturen, funktionen och processerna för den marina biologiska mångfalden och för de marina ekosystemen,

| b) | förhindrar och eliminerar föroreningen i den marina miljön för att säkerställa att det inte finns någon betydande inverkan på eller betydande risk för den marina biologiska mångfalden, de marina ekosystemen, människors hälsa eller ett legitimt utnyttjande av haven, |
| --- | --- |

b)

förhindrar och eliminerar föroreningen i den marina miljön för att säkerställa att det inte finns någon betydande inverkan på eller betydande risk för den marina biologiska mångfalden, de marina ekosystemen, människors hälsa eller ett legitimt utnyttjande av haven,

| c) | begränsar utnyttjandet av de marina tjänsterna och tillgångarna och annan verksamhet som utförs i den marina miljön till sådana nivåer som är hållbara och som inte äventyrar kommande generationers utnyttjande och verksamhet och inte heller de marina ekosystemens kapacitet att reagera på de ändringar som orsakas av naturen och människan. |
| --- | --- |

c)

begränsar utnyttjandet av de marina tjänsterna och tillgångarna och annan verksamhet som utförs i den marina miljön till sådana nivåer som är hållbara och som inte äventyrar kommande generationers utnyttjande och verksamhet och inte heller de marina ekosystemens kapacitet att reagera på de ändringar som orsakas av naturen och människan.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta direktiv är tillämpligt på alla europeiska marina vatten
  och skall beakta behovet av att garantera kvaliteten på den marina miljön i associeringsstater och ansökarstater
  .

Artikel 3

Befintliga skyldigheter, åtaganden och initiativ

Detta direktiv skall inte påverka

| a) | medlemsstaternas eller gemenskapens gällande skyldigheter, åtaganden och initiativ inom gemenskapen eller internationellt vad gäller miljöskydd i europeiska marina vatten och |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternas eller gemenskapens gällande skyldigheter, åtaganden och initiativ inom gemenskapen eller internationellt vad gäller miljöskydd i europeiska marina vatten och

| b) | medlemsstaternas behörighet i gällande internationella institutionella strukturer. |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas behörighet i gällande internationella institutionella strukturer.

Artikel 4

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | ”europeiska marina vatten”:








  — | alla europeiska vatten som ligger på havssidan av den baslinje som används för att beräkna territorialvattnets utsträckning, ut till den yttersta gränsen av det område som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion, inbegripet dessa vattens bottnar och underliggande jordlager, och |
| --- | --- | --- |

1.

”europeiska marina vatten”:

—

alla europeiska vatten som ligger på havssidan av den baslinje som används för att beräkna territorialvattnets utsträckning, ut till den yttersta gränsen av det område som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion, inbegripet dessa vattens bottnar och underliggande jordlager, och

| — | alla europeiska vatten som är utsatta för tidvatten, oavsett om de ligger i eller gränsar till de medlemsstater från vilka territorialvattnens sträckning beräknas, samt all mark eller havsbotten som periodiskt eller kontinuerligt täcks av dessa vatten. |
| --- | --- |

—

alla europeiska vatten som är utsatta för tidvatten, oavsett om de ligger i eller gränsar till de medlemsstater från vilka territorialvattnens sträckning beräknas, samt all mark eller havsbotten som periodiskt eller kontinuerligt täcks av dessa vatten.

| 2. | ”miljötillstånd”: det allmänna tillståndet för miljön i ifrågavarande vatten, med beaktande av










  a) | strukturen, funktionen och processerna i de marina ekosystemen, |
| --- | --- | --- |

2.

”miljötillstånd”: det allmänna tillståndet för miljön i ifrågavarande vatten, med beaktande av

a)

strukturen, funktionen och processerna i de marina ekosystemen,

| b) | akustiska, biologiska, kemiska, klimatiska, geografiska, geologiska, fysiska eller geomorfologiska komponenter, förhållanden och faktorer som samverkar och avgör förhållandena, produktiviteten, kvaliteten och tillståndet för de marina ekosystem som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

akustiska, biologiska, kemiska, klimatiska, geografiska, geologiska, fysiska eller geomorfologiska komponenter, förhållanden och faktorer som samverkar och avgör förhållandena, produktiviteten, kvaliteten och tillståndet för de marina ekosystem som avses i led a.

| 3) | ”gott miljötillstånd”: miljöns tillstånd när










  a) | strukturen, funktionen och processerna i de marina ekosystemen gör det möjligt för dessa ekosystem att fungera på ett naturligt självunderhållande sätt; de marina ekosystemen bibehåller sin naturliga kraft att motstå en mer omfattande miljöförändring, och |
| --- | --- | --- |

3)

”gott miljötillstånd”: miljöns tillstånd när

a)

strukturen, funktionen och processerna i de marina ekosystemen gör det möjligt för dessa ekosystem att fungera på ett naturligt självunderhållande sätt; de marina ekosystemen bibehåller sin naturliga kraft att motstå en mer omfattande miljöförändring, och

| b) | alla mänskliga aktiviteter inom och utanför det berörda området styrs på ett sådant sätt att deras kollektiva belastning på de marina ekosystemen är förenlig med ett gott miljötillstånd; mänsklig verksamhet i den marina miljön skall inte överstiga nivåer som är hållbara på den geografiska skala som är lämplig för utvärdering; potentialen för kommande generationers utnyttjande av och aktiviteter i den marina miljön bibehålls, och |
| --- | --- |

b)

alla mänskliga aktiviteter inom och utanför det berörda området styrs på ett sådant sätt att deras kollektiva belastning på de marina ekosystemen är förenlig med ett gott miljötillstånd; mänsklig verksamhet i den marina miljön skall inte överstiga nivåer som är hållbara på den geografiska skala som är lämplig för utvärdering; potentialen för kommande generationers utnyttjande av och aktiviteter i den marina miljön bibehålls, och

| c) | den marina biologiska mångfalden och de marina ekosystemen skyddas, förstörelsen av dem undviks, och de kan återhämta sig samt, i den mån det är möjligt, deras struktur, funktion och processer återställs, och |
| --- | --- |

c)

den marina biologiska mångfalden och de marina ekosystemen skyddas, förstörelsen av dem undviks, och de kan återhämta sig samt, i den mån det är möjligt, deras struktur, funktion och processer återställs, och

| d) | föroreningen och energinivån, inbegripet buller, i den marina miljön ständigt reduceras för att garantera att inverkan på eller risken för den marina biologiska mångfalden, de marina ekosystemen, människors hälsa och det legitima utnyttjandet av haven minimeras, och |
| --- | --- |

d)

föroreningen och energinivån, inbegripet buller, i den marina miljön ständigt reduceras för att garantera att inverkan på eller risken för den marina biologiska mångfalden, de marina ekosystemen, människors hälsa och det legitima utnyttjandet av haven minimeras, och

| e) | alla villkor i bilaga I uppfylls. |
| --- | --- |

e)

alla villkor i bilaga I uppfylls.

| 4. | ”förorening”: direkt eller indirekt tillförsel, orsakad av mänskliga aktiviteter, av ämnen eller energi, inklusive buller, till den marina miljön, vilken har eller kan ha skadliga effekter, exempelvis på den marina biologiska mångfalden, de marina ekosystemen, människors hälsa och kan utgöra ett hinder för legitimt utnyttjande av haven. |
| --- | --- |

4.

”förorening”: direkt eller indirekt tillförsel, orsakad av mänskliga aktiviteter, av ämnen eller energi, inklusive buller, till den marina miljön, vilken har eller kan ha skadliga effekter, exempelvis på den marina biologiska mångfalden, de marina ekosystemen, människors hälsa och kan utgöra ett hinder för legitimt utnyttjande av haven.

| 5. | ”marina skyddsområden”: områden där verksamhet som avsevärt belastar och/eller påverkar den marina miljön skall begränsas eller förbjudas; marina skyddsområden skall fastställas av medlemsstaterna under den marina strategins förberedande skede och de skall utgöra en del av ett system för den fysiska planeringen av havsmiljön som är enhetlig på gemenskapsnivå samt på regional och delregional nivå och förenlig med internationella åtaganden som gemenskapen förpliktat sig att följa. |
| --- | --- |

5.

”marina skyddsområden”: områden där verksamhet som avsevärt belastar och/eller påverkar den marina miljön skall begränsas eller förbjudas; marina skyddsområden skall fastställas av medlemsstaterna under den marina strategins förberedande skede och de skall utgöra en del av ett system för den fysiska planeringen av havsmiljön som är enhetlig på gemenskapsnivå samt på regional och delregional nivå och förenlig med internationella åtaganden som gemenskapen förpliktat sig att följa.

Artikel 5

Marina regioner och delregioner

1.   Medlemsstaterna skall
  genomföra
  detta direktiv
  i fråga om
  följande marina regioner:

| a) | Östersjön |
| --- | --- |

a)

Östersjön

| b) | Nordöstra Atlanten |
| --- | --- |

b)

Nordöstra Atlanten

| c) | Medelhavet |
| --- | --- |

c)

Medelhavet

| d) | Svarta havet. |
| --- | --- |

d)

Svarta havet.

2.   Medlemsstaterna får, för att ta hänsyn till särskilda förhållanden i ett visst område, genomföra detta direktiv genom hänvisning till delområden av de marina vatten som avses i punkt 1, förutsatt att delområdena avgränsas på ett sätt som
  överensstämmer med internationella överenskommelser och
  är förenligt med följande marina delregioner:

| a) | I nordöstra Atlanten:






  i) | I Nordsjön, inklusive Kattegatt och Engelska kanalen, de marina vatten som omfattas av Belgiens, Danmarks, Frankrikes, Tysklands, Nederländernas, Sveriges och Förenade kungarikets suveränitet eller jurisdiktion, |
| --- | --- | --- |

a)

I nordöstra Atlanten:

i)

I Nordsjön, inklusive Kattegatt och Engelska kanalen, de marina vatten som omfattas av Belgiens, Danmarks, Frankrikes, Tysklands, Nederländernas, Sveriges och Förenade kungarikets suveränitet eller jurisdiktion,

| ii) | i Keltiska havet och Irländska sjön, de marina vatten som omfattas av Irlands och Förenade kungarikets suveränitet eller jurisdiktion, |
| --- | --- |

ii)

i Keltiska havet och Irländska sjön, de marina vatten som omfattas av Irlands och Förenade kungarikets suveränitet eller jurisdiktion,

| iii) | i Biscayabukten och vid Iberiska kusten, de marina vatten som omfattas av Frankrikes, Portugals och Spaniens suveränitet eller jurisdiktion, |
| --- | --- |

iii)

i Biscayabukten och vid Iberiska kusten, de marina vatten som omfattas av Frankrikes, Portugals och Spaniens suveränitet eller jurisdiktion,

| iv) | i Atlanten, de marina vatten som omger Azorerna och Madeira respektive Kanarieöarna och omfattas av Portugals respektive Spaniens suveränitet eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

iv)

i Atlanten, de marina vatten som omger Azorerna och Madeira respektive Kanarieöarna och omfattas av Portugals respektive Spaniens suveränitet eller jurisdiktion.

| b) | I Medelhavet:






  i) | i västra Medelhavet, de marina vatten som omfattas av Spaniens, Frankrikes och Italiens suveränitet eller jurisdiktion, |
| --- | --- | --- |

b)

I Medelhavet:

i)

i västra Medelhavet, de marina vatten som omfattas av Spaniens, Frankrikes och Italiens suveränitet eller jurisdiktion,

| ii) | i Adriatiska havet, de marina vatten som omfattas av Italiens
  ,
  Sloveniens
  och Kroatiens
  suveränitet eller jurisdiktion, |
| --- | --- |

ii)

i Adriatiska havet, de marina vatten som omfattas av Italiens
  ,
  Sloveniens
  och Kroatiens
  suveränitet eller jurisdiktion,

| iii) | i Joniska havet, de marina vatten som omfattas av Greklands, Italiens och Maltas suveränitet eller jurisdiktion, |
| --- | --- |

iii)

i Joniska havet, de marina vatten som omfattas av Greklands, Italiens och Maltas suveränitet eller jurisdiktion,

| iv) | i Egeiska havet och Levantiska havet, de marina vatten som omfattas av Greklands och Cyperns suveränitet eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

iv)

i Egeiska havet och Levantiska havet, de marina vatten som omfattas av Greklands och Cyperns suveränitet eller jurisdiktion.

Medlemsstaterna skall informera kommissionen om eventuell ytterligare indelning senast den dag som anges i artikel 30.1 första stycket.

3.
     
  För varje marin region skall de berörda medlemsstaterna senast 2017 uppnå ett gott miljötillstånd i de europeiska marina vattnen inom regionen, genom att upprätta och genomföra en marin strategi för denna region i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv.

Medlemsstaterna skall definiera ändamålsenliga förvaltningsenheter inom sina europeiska marina vatten för varje marin region eller delregion. Förvaltningsenheterna skall vid behov beakta befintliga förvaltnings-, övervaknings- och referensenheter och skall identifieras genom koordinater i den relevanta marina strategin.

Medlemsstaterna skall informera kommissionen om samtliga fastställda förvaltningsenheter senast den dag som anges i artikel 30.1 första stycket.

Artikel 6

Marina strategier

1.
     
  Medlemsstaterna skall uppnå ett gott miljötillstånd genom att upprätta och genomföra marina strategier.

2.
     
  Medlemsstater som delar en marin region skall garantera att en enda gemensam marin strategi utarbetas per region eller delregion för de vattenområden som faller inom deras suveränitet eller jurisdiktion inom ifrågavarande region.
  Varje medlemsstat skall, för varje marin region som berörs, utarbeta en marin strategi för sina europeiska marina vatten i enlighet med följande åtgärdsplan:

| a) | Förberedelse:






  i) | Senast ... (18) skall en inledande bedömning av aktuellt miljötillstånd i de berörda vattnen och av miljöpåverkan på dessa från mänskliga aktiviteter, i enlighet med artikel 10, vara avslutad. |
| --- | --- | --- |

a)

Förberedelse:

i)

Senast ... (18) skall en inledande bedömning av aktuellt miljötillstånd i de berörda vattnen och av miljöpåverkan på dessa från mänskliga aktiviteter, i enlighet med artikel 10, vara avslutad.

| ii) | Senast ... (18) skall det fastställas vad som avses med gott miljötillstånd i de berörda vattnen, i enlighet med artikel 11.1. |
| --- | --- |

ii)

Senast ... (18) skall det fastställas vad som avses med gott miljötillstånd i de berörda vattnen, i enlighet med artikel 11.1.

| iii) | Senast ... (19) skall ett antal miljömål fastställas, i enlighet med artikel 12.1. |
| --- | --- |

iii)

Senast ... (19) skall ett antal miljömål fastställas, i enlighet med artikel 12.1.

| iv) | Senast ... (19) om inte annat anges i tillämplig gemenskapslagstiftning, skall ett övervakningsprogram för löpande bedömning och regelbunden uppdatering av mål, i enlighet med artikel 13.1 vara fastställt och i drift. |
| --- | --- |

iv)

Senast ... (19) om inte annat anges i tillämplig gemenskapslagstiftning, skall ett övervakningsprogram för löpande bedömning och regelbunden uppdatering av mål, i enlighet med artikel 13.1 vara fastställt och i drift.

| b) | Åtgärdsprogram:






  i) | Senast
  2012
  skall ett åtgärdsprogram utformat för att uppnå ett gott miljötillstånd, i enlighet med artikel 16.1, 16.3 och 16.5, vara utarbetat. |
| --- | --- | --- |

b)

Åtgärdsprogram:

i)

Senast
  2012
  skall ett åtgärdsprogram utformat för att uppnå ett gott miljötillstånd, i enlighet med artikel 16.1, 16.3 och 16.5, vara utarbetat.

| ii) | Senast
  2014
  skall det program som anges i led i vara i kraft, i enlighet med artikel 16.8. |
| --- | --- |

ii)

Senast
  2014
  skall det program som anges i led i vara i kraft, i enlighet med artikel 16.8.

3.
     
  Om medlemsstater som delar vatten i en särskild marin region eller delregion kommer överens om att genomföra de åtgärder som avses i andra stycket led a och b snabbare än vad som anges, skall de informera kommissionen om sin ändrade tidsplan och handla i enlighet med det.

Dessa medlemsstater skall få tillbörligt stöd av EU för sina ökade ansträngningar att förbättra miljön genom att göra området till ett pilotområde.

Bestämmelserna i andra stycket led a och b skall inte hindra någon medlemsstat från att bibehålla eller införa strängare skyddsåtgärder.

4.
     
  Medlemsstaterna skall införa lämpliga mekanismer för att garantera att de åtgärder som anges i andra stycket med avseende på artiklarna 10, 11, 12, 13 och 16 utvecklas och genomförs i enlighet med artikel 8 och på ett sätt som resulterar i en enda gemensam marin strategi per region och en gemensam rapportering om de komponenter som specificeras i dessa artiklar.

Medlemsstaten eller den behöriga myndigheten skall för varje marin region, inom tre månader, utarbeta en rapport som läggs fram för kommissionen och de berörda medlemsstaterna.

5.
     
  Den marina regionen i Östersjön kunde utses till ett pilotområde för den marina strategin. Helsingforskommissionens (Helcom) kommande handlingsplan för Östersjön kunde vara en nyttig resurs om Östersjön skulle användas som ett pilotområde för att genomföra den marina strategin.

Medlemsstaterna i regionen skall senast 2010 utveckla ett gemensamt åtgärdsprogram för den marina regionen i Östersjön i enlighet med artikel 16.1 a och b för att få till stånd ett gott miljötillstånd i Östersjöns marina region.

Artikel 7

Marina skyddsområden

1.
     
  Medlemsstaterna skall i sina strategier definiera skyddsåtgärder för områden, per region eller delregion, vilka kallas ”marina skyddsområden”.

Medlemsstaterna skall vid behov i sina strategier per region och delregion också vidta åtgärder för att införa slutna marina naturreservat i syfte att skydda och bevara de mest sårbara marina ekosystemen och den biologiska mångfalden.

2.
     
  En medlemsstat som fastställer ett åtgärdsprogram skall bland åtgärderna i sitt program införa användningen av skyddsåtgärder inom den fysiska planeringen, inklusive men inte enbart begränsat till användningen av särskilda bevarandeområden i enlighet med direktiv 92/43/EEG, användningen av särskilda skyddsområden i enlighet med rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (20) (fågeldirektivet) och marina skyddsområden såsom man kommit överens om i beslut VII/5 som fattades av konferensen för signatärparterna till konventionen om biologisk mångfald samt beslut från andra internationella eller regionala avtal till vilka gemenskapen är part.

3.
     
  Medlemsstaterna skall se till att dessa områden formar ett sammanhängande och representativt nätverk av marina skyddsområden före 2012, bestående av tillräckligt stora områden som är fullständigt skyddade från all utvinning och där bland annat lekområden, uppväxtområden samt födosöksområden skyddas och ekosystemens struktur och funktion kan bevaras eller återupprättas.

4.
     
  Medlemsstaterna skall upprätta ett eller flera register över dessa marina skyddsområden, vilka skall vara slutförda senast den ... (21).

5.
     
  Allmänheten skall ha tillgång till den information som finns i detta eller dessa register.

6.
     
  Registret eller registren över de marina skyddsområdena skall ses över och uppdateras för varje marin region eller delregion.

Artikel 8

Samarbete och samordning med tredjeländer

1.   Vid tillämpning av detta direktiv skall medlemsstater med marina vatten inom samma marina region eller delregion
  samarbeta och
  samordna sina åtgärder.

Medlemsstaterna skall, om det är praktiskt möjligt och lämpligt, använda befintliga institutionella strukturer som är etablerade i den marina regionen eller delregionen
  , och i största möjliga utsträckning de program och de aktiviteter som fastställts i dessa, och understryka att de särskilt skall anpassas för att överensstämma med artikel 22
  .

2.   
  För att införa och genomföra den marina strategin
  skall
  medlemsstaterna göra
  allt de kan för att samordna sina åtgärder med

| a) | tredjeländer som har suveränitet eller jurisdiktion över
  marina områden i den marina regionen, |
| --- | --- |

a)

tredjeländer som har suveränitet eller jurisdiktion över
  marina områden i den marina regionen,

| b) | tredjeländer vars flaggfartyg rör sig i den ifrågavarande marina regionen och |
| --- | --- |

b)

tredjeländer vars flaggfartyg rör sig i den ifrågavarande marina regionen och

| c) | tredjeländer som saknar kust men som på sina territorier har punktkällor eller diffusa källor för föroreningar som överförs till den ifrågavarande marina regionen genom vatten eller luft
  . |
| --- | --- |

c)

tredjeländer som saknar kust men som på sina territorier har punktkällor eller diffusa källor för föroreningar som överförs till den ifrågavarande marina regionen genom vatten eller luft
  .

I detta sammanhang skall medlemsstaterna i möjligaste mån bygga vidare på befintliga program och verksamheter utvecklade inom ramen för strukturer som har sitt ursprung i internationella avtal.

Mot bakgrund av internationella och regionala avtal som gemenskapen har ingått med organisationer och tredjeländer som har suveränitet eller jurisdiktion över

| — | vatten som gränsar till europeiska marina vatten, |
| --- | --- |

—

vatten som gränsar till europeiska marina vatten,

| — | fartyg som trafikerar europeiska marina vatten och |
| --- | --- |

—

fartyg som trafikerar europeiska marina vatten och

| — | mark som kan komma att förorena europeiska marina vatten, |
| --- | --- |

—

mark som kan komma att förorena europeiska marina vatten,

skall medlemsstaterna och kommissionen främja åtgärder och program för marina strategier i överensstämmelse med bestämmelserna i kapitel II och III.

3.
     
  Kommissionen skall senast 2007 införa ett regelverk med fokus på miljökriterier för att se till att alla berörda intressenter rådfrågas innan stora infrastrukturprojekt genomförs i marin miljö.

4.
     
  Stöd från Europeiska unionen, t.ex. inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, får endast delas ut till aktörer som kan visa att deras verksamhet kännetecknas av balans i fråga om näringsämnen, det vill säga att den inte präglas av stora näringsläckage till vattenrecipienter.

Artikel 9

Behöriga
  nationella
  myndigheter

1.   Varje medlemsstat skall, senast den dag som anges i artikel 30.1 första stycket, för varje berörd marin region utse en behörig myndighet för genomförandet av detta direktiv i medlemsstatens marina vatten.

Inom sex månader efter den dagen skall medlemsstaterna överlämna en förteckning över de utsedda behöriga myndigheterna till kommissionen, tillsammans med de uppgifter som anges i bilaga II.

Medlemsstaterna skall samtidigt sända kommissionen en förteckning över nationella behöriga myndigheter för alla relevanta internationella organ där de deltar.

2.   Medlemsstaterna skall informera kommissionen om varje förändring av den information som har överlämnats enligt punkt 1, inom tre månader efter det att förändringen får verkan.

Kapitel II

Marina strategier: Förberedelse

Artikel 10

Bedömning

1.   
  För varje marin region skall
  medlemsstaterna göra en inledande bedömning av sina europeiska marina vatten, med följande innehåll:

| a) | En analys av grundläggande förhållanden
  , funktioner
  och aktuellt miljötillstånd i dessa vatten, på grundval av den icke uttömmande förteckning över faktorer som anges i tabell 1 i bilaga III, och omfattande naturtyper, biologiska komponenter, fysikalisk-kemiska egenskaper och hydromorfologi. |
| --- | --- |

a)

En analys av grundläggande förhållanden
  , funktioner
  och aktuellt miljötillstånd i dessa vatten, på grundval av den icke uttömmande förteckning över faktorer som anges i tabell 1 i bilaga III, och omfattande naturtyper, biologiska komponenter, fysikalisk-kemiska egenskaper och hydromorfologi.

| b) | En analys av de viktigaste faktorer
  , inklusive mänskliga aktiviteter,
  som påverkar och
  belastar miljötillståndet
  i dessa vatten.
  Denna analys skall










  i) | grunda sig på den icke-uttömmande förteckningen över faktorer som anges i tabell 2 i bilaga III, |
| --- | --- | --- |

b)

En analys av de viktigaste faktorer
  , inklusive mänskliga aktiviteter,
  som påverkar och
  belastar miljötillståndet
  i dessa vatten.
  Denna analys skall

i)

grunda sig på den icke-uttömmande förteckningen över faktorer som anges i tabell 2 i bilaga III,

| ii) | omfatta de kumulativa effekterna och synergieffekterna samt urskiljbara trender, och |
| --- | --- |

ii)

omfatta de kumulativa effekterna och synergieffekterna samt urskiljbara trender, och

| iii) | beakta de relevanta bedömningar som gjorts i enlighet med befintlig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

iii)

beakta de relevanta bedömningar som gjorts i enlighet med befintlig gemenskapslagstiftning.

| c) | En ekonomisk och social analys av utnyttjandet av och miljöförstöringskostnaden för den marina miljön. |
| --- | --- |

c)

En ekonomisk och social analys av utnyttjandet av och miljöförstöringskostnaden för den marina miljön.

2.   De analyser som anges i punkt 1 skall ta hänsyn till faktorer som rör kustvatten, vatten i övergångszon och territorialvatten, som omfattas av tillämpliga bestämmelser i direktiv 2000/60/EG
  och i rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (22), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten (23). och Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG av den ... om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring av direktiv 2000/60/EG (24).
  , så att de ger en allsidig bedömning av den marina miljöns tillstånd.

3.
     
  För varje marin region skall medlemsstater som gör den bedömning som avses i punkt 1, genom den samordning som upprättats i enlighet med artikel 6.3, vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

| a) | metoderna för bedömning är samstämmiga mellan de medlemsstater som hör till samma marina region, |
| --- | --- |

a)

metoderna för bedömning är samstämmiga mellan de medlemsstater som hör till samma marina region,

| b) | den gränsöverskridande inverkan och de gränsöverskridande egenskaperna tas i betraktande, |
| --- | --- |

b)

den gränsöverskridande inverkan och de gränsöverskridande egenskaperna tas i betraktande,

| c) | de synpunkter som framförs av de medlemsstater som hör till samma marina region tas i betraktande. |
| --- | --- |

c)

de synpunkter som framförs av de medlemsstater som hör till samma marina region tas i betraktande.

4.
     
  De uppgifter och den information som erhållits vid den första bedömningen skall, senast tre månader efter det att bedömningen slutförts, göras tillgängliga för Europeiska miljöbyrån och för relevanta regionala marin- och fiskeriorganisationer och konventioner för att de skall kunna användas vid paneuropeiska marina bedömningar, särskilt vid översynen av tillståndet för gemenskapens marina miljö enligt artikel 23.3 b.

Artikel 11

Gott miljötillstånd

1.   Med hänvisning till den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 10.1 skall medlemsstaterna för varje berörd marin region fastställa ett antal förhållanden som
  specifikt
  kännetecknar ett gott miljötillstånd i de europeiska marina vattnen, på grundval av de allmänna kvalitativa deskriptorer, kriterier och standarder som anges i
  bilagorna I och III
  .

De skall
  bland annat
  ta hänsyn till de faktorer som anges i
  bilagorna I och III beträffande
  naturtyper, biologiska komponenter, fysikalisk-kemiska egenskaper och hydromorfologi.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 10.1 och om det fastställande av gott miljötillstånd som gjorts i enlighet med punkt 1 i den här artikeln senast tre månader efter
  fastställandet
  .

Artikel 12

Fastställande av miljömål

1.   På grundval av den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 10.1 skall medlemsstaterna, för varje berörd marin region,
  gemensamt
  fastställa en
  enda
  allsidig uppsättning miljömål
  som är utformade för att uppnå ett gott miljötillstånd senast 2017
  och tillhörande indikatorer för alla sina europeiska marina vatten, med beaktande av den icke uttömmande förteckning över faktorer som anges i bilaga IV.

När medlemsstaterna utformar dessa mål och indikatorer skall de ta hänsyn till fortsatt tillämpning av befintliga miljömål, fastställda på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå för samma vatten
  och se till att gränsöverskridande inverkan och egenskaper, i den mån dessa är relevanta, också beaktas
  .

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om miljömålen senast tre månader efter det att de fastställts.

Artikel 13

Fastställande av övervakningsprogram

1.   Med utgångspunkt i den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 10.1 skall medlemsstaterna fastställa och genomföra samordnade övervakningsprogram för löpande bedömning av miljötillståndet i sina europeiska marina vatten, på grundval av förteckningarna i bilagorna III och V och med hänvisning till de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.

Programmen skall vara förenliga inom marina regioner eller delregioner och skall grundas på bestämmelser om bedömning och övervakning som anges i tillämplig gemenskapslagstiftning
  , särskilt direktiv 79/409/EEG och 92/43/EEG
  eller i internationella avtal
  , eller på gemenskapsinitiativ om infrastruktur för rumslig information samt global övervakning för miljö och säkerhet (GMES), särskilt inom ramen för marina tjänster i den utsträckning dessa krav rör medlemsstaternas europeiska marina vatten i den ovannämnda marina regionen
  .

2.   Medlemsstaterna skall
  utarbeta ett övervakningsprogram för varje marin region eller delregion i enlighet med bestämmelserna i punkt 1, och skall för att samordna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

| a) | övervakningsmetoderna i de olika medlemsstaterna är konsekventa och baseras på gemensamma tydligt fastställda mål, |
| --- | --- |

a)

övervakningsmetoderna i de olika medlemsstaterna är konsekventa och baseras på gemensamma tydligt fastställda mål,

| b) | gränsöverskridande inverkan och egenskaper tas i beaktande, i den mån dessa är viktiga
  . |
| --- | --- |

b)

gränsöverskridande inverkan och egenskaper tas i beaktande, i den mån dessa är viktiga
  .

3.   Vid behov skall kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 28.2, anta specifikationer och standardmetoder för övervakning och bedömning som tar hänsyn till befintliga åtaganden och säkerställer att resultaten från övervakning och bedömning blir jämförbara.

4.
     
  De uppgifter och den information som erhållits inom ramen för dessa övervakningsprogram skall, senast tre månader efter det att programmen slutförts, göras tillgängliga för Europeiska miljöbyrån och för relevanta regionala marin- och fiskeriorganisationer och konventioner för att de skall kunna användas vid paneuropeiska marina bedömningar, särskilt vid översynen av tillståndet för gemenskapens marina miljö enligt artikel 23.3 b.

Artikel 14

Marina föroreningar

Medlemsstaterna skall vidta åtgärder och införa program för upptäckt och spårning av marina föroreningar.

Artikel 15

Godkännande

Kommissionen skall, på grundval av de uppgifter som lämnats i enlighet med artiklarna 10.1, 11.2, 12.2 och 13.2 inom varje marin region, för varje medlemsstat bedöma om de anmälda komponenterna bildar en ram som uppfyller direktivets krav.

Vid dessa bedömningar skall kommissionen ta hänsyn till hur ramarna stämmer överens inom de olika marina regionerna och inom gemenskapen.

Kommissionen får vid bedömningen begära in ytterligare uppgifter från den berörda medlemsstaten om detta behövs för att komma fram till ett avgörande.

Kommissionen får, inom sex månader efter underrättelsen om de övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13, för var och en av medlemsstaterna, underkänna ramen eller en del av denna, om den inte bedöms uppfylla direktivets krav.

Kapitel III

Marina strategier: Åtgärdsprogram

Artikel 16

Åtgärdsprogram

1.   Medlemsstaterna skall, för varje berörd marin region, identifiera de åtgärder som behöver vidtas för att uppnå ett gott miljötillstånd, fastställt i enlighet med artikel 11.1, i alla sina europeiska marina vatten.

Åtgärderna skall utformas på grundval av den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 10.1 med hänvisning till de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.1, med
  beaktande av de åtgärdstyper som anges i bilaga VI, gränsöverskridande inverkan och egenskaper, i den mån dessa är viktiga, och grunda sig på följande miljöprinciper:

| a) | försiktighetsprincipen och principen om förebyggande åtgärder, principen om att miljöskador i främsta rummet skall åtgärdas vid källan och principen om att förorenaren betalar, |
| --- | --- |

a)

försiktighetsprincipen och principen om förebyggande åtgärder, principen om att miljöskador i främsta rummet skall åtgärdas vid källan och principen om att förorenaren betalar,

| b) | en metod som baserar sig på ekosystemet
  . |
| --- | --- |

b)

en metod som baserar sig på ekosystemet
  .

Medlemsstaterna skall besluta vilka åtgärder som skall vidtas enligt artikel 14 om upptäckt och spårning av marina föroreningar.

2.
     
  Medlemsstaternas åtgärdsprogram skall omfatta skyddsåtgärder för fysisk planering. Dessa åtgärder skall omfatta men inte enbart begränsas till användningen av särskilda bevarandeområden i enlighet med direktiv 92/43/EEG, användningen av särskilda skyddsområden i enlighet med direktiv 79/409/EEG och marina skyddsområden såsom man kommit överens om i beslut VII/5 som fattades av konferensen för signatärparterna till konventionen om biologisk mångfald samt beslut från andra internationella eller regionala avtal till vilka gemenskapen är part.

Medlemsstaterna skall se till att dessa områden formar ett sammanhängande och representativt nätverk av marina skyddsområden före 2012, bestående av tillräckligt stora områden som är fullständigt skyddade från all utvinning och där bland annat lekområden, uppväxtområden samt födosöksområden skyddas och ekosystemens struktur och funktion kan bevaras eller återupprättas.

3.   Medlemsstaterna skall samla de åtgärder som utformats i enlighet med punkt 1 i ett åtgärdsprogram, med beaktande av åtgärder som krävs enligt tillämplig gemenskapslagstiftning eller internationella avtal.
  Medlemsstaternas skall särskilt ta vederbörlig hänsyn till de fördelar som kommer av genomförandet av direktiv 91/271/EEG, direktiv 2006/7/EG och direktiv .../.../EG [om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitiken].

4.
     
  Åtgärdsprogrammet skall särskilt innehålla

| a) | åtgärder för kustvatten, vatten i övergångszon och territorialvatten i enlighet med direktiv 2000/60/EG, och |
| --- | --- |

a)

åtgärder för kustvatten, vatten i övergångszon och territorialvatten i enlighet med direktiv 2000/60/EG, och

| b) | åtgärder för skydd av marina skyddsområden i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

b)

åtgärder för skydd av marina skyddsområden i enlighet med artikel 7.

5.   Medlemsstaterna skall, vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet enligt punkt 3, ta hänsyn till hållbar utveckling och särskilt till de planerade åtgärdernas sociala och ekonomiska effekter.
  Medlemsstaterna skall skapa administrativa ramar och plattformer för en sektorsövergripande behandling av marina frågor för att koppla samman miljövetenskap och miljöåtgärder med den ekonomiska, sociala och administrativa utvecklingen i området och dra nytta av sådan samverkan.

Medlemsstaterna skall se till att åtgärderna är kostnadseffektiva och tekniskt genomförbara, och de skall göra konsekvensanalyser, inbegripet detaljerade kostnads-nyttoanalyser, innan nya åtgärder vidtas.

6.   Medlemsstaterna skall i sina åtgärdsprogram ange hur åtgärderna skall genomföras och hur de kommer att bidra till att de miljömål uppnås som fastställts i enlighet med artikel 12.1.

7.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och berörda medlemsstater om sina åtgärdsprogram inom tre månader efter det att de färdigställts.

8.   Medlemsstaterna skall, om inte annat följer av artikel 19, se till att programmen är operativa senast två år efter det att de färdigställts.

9.
     
  Kommissionen skall, efter samråd med alla berörda parter, senast den ... (25) i enlighet med förfarandet som avses i artikel 28.2 fastställa detaljerade kriterier och standarder för åtgärder för en god förvaltning av världshaven.

Artikel 17

Undantag

1.   Om en medlemsstat
  som har upprättat ett åtgärdsprogram i enlighet med artikel 16.1
  identifierar ett
  fall
  där miljömålen
  och ett gott miljötillstånd
  , av något av följande skäl, inte kan uppnås genom åtgärder som vidtas av den medlemsstaten, skall medlemsstaten noggrant ange det
  fallet
  i sitt åtgärdsprogram och ge kommissionen
  de skäl
  som behövs för att motivera ståndpunkten:

| a) | Miljömålet är inte relevant för medlemsstaten på grund av särdrag som gör att frågan inte gäller denna medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Miljömålet är inte relevant för medlemsstaten på grund av särdrag som gör att frågan inte gäller denna medlemsstat.

| b) | Enligt gemenskapslagstiftningen tillkommer det inte enbart denna medlemsstat att anta ifrågavarande åtgärd eller åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Enligt gemenskapslagstiftningen tillkommer det inte enbart denna medlemsstat att anta ifrågavarande åtgärd eller åtgärder.

| c) | Enligt internationell rätt tillkommer det inte enbart denna medlemsstat att anta ifrågavarande åtgärd eller åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Enligt internationell rätt tillkommer det inte enbart denna medlemsstat att anta ifrågavarande åtgärd eller åtgärder.

| d) | Åtgärder eller brist på åtgärder i en annan medlemsstat
  ,
  ett tredjeland
  , Europeiska gemenskapen eller en annan internationell organisation
  . |
| --- | --- |

d)

Åtgärder eller brist på åtgärder i en annan medlemsstat
  ,
  ett tredjeland
  , Europeiska gemenskapen eller en annan internationell organisation
  .

| e) | Naturliga orsaker eller force majeure. |
| --- | --- |

e)

Naturliga orsaker eller force majeure.

| f) | Klimatförändring. |
| --- | --- |

f)

Klimatförändring.

| g) | Förändringar eller modifieringar av de marina vattnens fysiska förhållanden till följd av åtgärder vidtagna på grund av ett stort
  prioriterat
  allmänintresse. |
| --- | --- |

g)

Förändringar eller modifieringar av de marina vattnens fysiska förhållanden till följd av åtgärder vidtagna på grund av ett stort
  prioriterat
  allmänintresse.

2.
     
  Varje medlemsstat som åberopar motiveringarna i punkt 1 b, 1 c, 1 d, 1 e eller 1 f
  skall
  i sitt åtgärdsprogram inkludera
  lämpliga särskilda åtgärder
  som är förenliga med gemenskapsrätten och internationell rätt, för att minimera effekterna om ett gott miljötillstånd inte kan uppnås i europeiska marina vatten
  inom den aktuella marina regionen.

3.   
  Varje medlemsstat som åberopar motiveringarna i punkt 1 g skall försäkra sig om
  att förändringarna eller modifieringarna inte varaktigt förhindrar eller försvårar uppnåendet av ett gott miljötillstånd i den berörda marina regionen.

4.   
  När en medlemsstat hänvisar till den motivering som avses i punkt 1 b, och kommissionen godtar nämnda motivering, skall kommissionen omedelbart vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för sina befogenheter för att säkerställa att ifrågavarande miljömål uppnås.

Artikel 18

Information

Om en medlemsstat identifierar ett problem som påverkar miljötillståndet i dess europeiska marina vatten och som inte kan lösas med åtgärder på nationell nivå, skall den informera kommissionen om detta och lämna in det underlag som behövs för att motivera ståndpunkten.

Artikel 19

Godkännande

Kommissionen skall, på grundval av de anmälningar av åtgärdsprogram som görs i enlighet med artikel 16.7, för varje medlemsstat bedöma om det anmälda programmet utgör ett lämpligt sätt att uppnå ett gott miljötillstånd så som detta fastställts i enlighet med artikel 11.1.

Vid denna bedömning skall kommissionen ta hänsyn till hur åtgärdsprogrammen stämmer överens inom gemenskapen.

Kommissionen får vid bedömningen begära in ytterligare uppgifter från den berörda medlemsstaten om detta behövs för att komma fram till ett avgörande.

Kommissionen får, inom sex månader efter underrättelsen om åtgärdsprogrammen, för var och en av medlemsstaterna, underkänna åtgärdsprogrammet eller en del av detta, om det inte bedöms uppfylla direktivets krav.

Kapitel IV

Uppdatering, rapporter och information till allmänheten

Artikel 20

Uppdatering

1.   Medlemsstaterna skall för varje berörd marin region se till att deras marina strategier hålls uppdaterade.

2.   Medlemsstaterna skall, vid tillämpning av punkt 1, se över följande inslag i sina marina strategier vart sjätte år efter det att de har fastställts.

| a) | Den inledande bedömningen och fastställandet av gott miljötillstånd, som gjorts i enlighet med artikel 10.1 respektive artikel 11.1. |
| --- | --- |

a)

Den inledande bedömningen och fastställandet av gott miljötillstånd, som gjorts i enlighet med artikel 10.1 respektive artikel 11.1.

| b) | De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.1. |
| --- | --- |

b)

De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.1.

| c) | De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.1. |
| --- | --- |

c)

De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.1.

| d) | De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 16.3. |
| --- | --- |

d)

De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 16.3.

3.   Uppgifter om uppdateringar som gjorts till följd av översyner enligt punkt 2 skall skickas till kommissionen och till andra berörda medlemsstater senast tre månader efter det att de har offentliggjorts i enlighet med artikel 22.4.

4.   Artiklarna 15 och 19 skall gälla i tillämpliga delar.

Artikel 21

Delrapporter

Medlemsstaterna skall, senast tre år efter offentliggörandet av varje åtgärdsprogram eller uppdatering av detta enligt artikel 22.4, ge kommissionen en delrapport med en beskrivning av hur genomförandet avåtgärdsprogrammet har framskridit.

Artikel 22

Samråd med och information till allmänheten

1.   Medlemsstaterna skall, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetande av vissa planer och program avseende miljön (26)
  , se till att alla berörda parter görs aktivt delaktiga i genomförandet av detta direktiv, särskilt i fastställandet av de marina strategier som föreskrivs i kapitlen II och III, och uppdateringen av dessa i enlighet med artikel 20.

2.
     
  I enlighet med punkt 1 skall medlemsstaterna om möjligt involvera intresserade parter genom att använda sig av befintliga förvaltningsorgan eller förvaltningsstrukturer, inklusive regionala havskonventioner, vetenskapliga rådgivande organ och regionala rådgivande nämnder.

3.
     
  Medlemsstaterna skall införa en struktur för samråd och regelbundet informationsutbyte mellan lokala behöriga myndigheter, experter, frivilligorganisationer och samtliga berörda användare i den marina regionen eller delregionen. Strukturen skall ha en direkt koppling till de regionala rådgivande nämnder som Europeiska unionen förespråkat.

4.   Medlemsstaterna skall offentliggöra och göra det möjligt för allmänheten att lämna synpunkter på sammanfattningar av följande inslag i de marina strategierna, eller deras uppdateringar:

| a) | Den inledande bedömningen och fastställandet av gott miljötillstånd, som gjorts i enlighet med artikel 10.1 respektive artikel 11.1. |
| --- | --- |

a)

Den inledande bedömningen och fastställandet av gott miljötillstånd, som gjorts i enlighet med artikel 10.1 respektive artikel 11.1.

| b) | De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.1. |
| --- | --- |

b)

De miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.1.

| c) | De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.1. |
| --- | --- |

c)

De övervakningsprogram som fastställts i enlighet med artikel 13.1.

| d) | De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 16.3. |
| --- | --- |

d)

De åtgärdsprogram som fastställts i enlighet med artikel 16.3.

5.   I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (27)
  skall på begäran tillgång ges till bakgrundsdokument och information som använts för att utarbeta de marina strategierna. I synnerhet skall de data och den information som framkommer i den inledande bedömningen och genom övervakningsprogrammen göras tillgängliga för allmänheten på Internet eller genom annat lämpligt telekommunikationsmedel.

Medlemsstaterna skall ge kommissionen obegränsat tillträde och fulla användarrättigheter till dessa data och denna information vid utförandet av kommissionens uppgifter.

Artikel 23

Kommissionens rapporter

1.   Kommissionen skall offentliggöra en första utvärderingsrapport om genomförandet av detta direktiv inom två år efter det att alla åtgärdsprogram har mottagits, dock senast
  2017.

Kommissionen skall därefter offentliggöra rapporter vart sjätte år.

Kommissionen skall överlämna rapporterna till Europaparlamentet och rådet.

2.
     
  Kommissionen skall senast ... (28) offentliggöra en rapport som belyser huruvida eventuella förbättringar av detta direktiv strider mot eller kompletterar de skyldigheter; åtaganden och initiativ som nämns i artikel 3.

Rapporten skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

3.   De rapporter som anges i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter:

| a) | En översyn av hur genomförandet av detta direktiv fortskrider. |
| --- | --- |

a)

En översyn av hur genomförandet av detta direktiv fortskrider.

| b) | En översyn av den marina miljöns tillstånd i gemenskapen, genomförd i samverkan med Europeiska miljöbyrån och relevanta regionala organisationer och konventioner som rör fiske- och havsfrågor. |
| --- | --- |

b)

En översyn av den marina miljöns tillstånd i gemenskapen, genomförd i samverkan med Europeiska miljöbyrån och relevanta regionala organisationer och konventioner som rör fiske- och havsfrågor.

| c) | En granskning av de marina strategierna samt förslag till förbättringar av dessa. |
| --- | --- |

c)

En granskning av de marina strategierna samt förslag till förbättringar av dessa.

| d) | En sammanfattning av de bedömningar som gjorts av kommissionen, i enlighet med artikel 19, när det gäller information som erhållits från medlemsstaterna i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- |

d)

En sammanfattning av de bedömningar som gjorts av kommissionen, i enlighet med artikel 19, när det gäller information som erhållits från medlemsstaterna i enlighet med artikel 18.

| e) | En sammanfattning av svaret på var och en av de rapporter till kommissionen som lämnats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 21. |
| --- | --- |

e)

En sammanfattning av svaret på var och en av de rapporter till kommissionen som lämnats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 21.

| f) | En sammanfattning av svaren på Europaparlamentets och rådets kommentarer till tidigare marina strategier. |
| --- | --- |

f)

En sammanfattning av svaren på Europaparlamentets och rådets kommentarer till tidigare marina strategier.

4.
     
  Senast ... (29) skall kommissionen rapportera om tillståndet för den marina miljön i sådana arktiska vatten som är betydelsefulla för gemenskapen och, om det är lämpligt, förelägga Europaparlamentet och rådet förslag till relevanta åtgärder för skydd av dessa vatten i syfte att omvandla det arktiska området till ett skyddat område, i likhet med Antarktis, och utse det till ett ”naturskyddsområde ägnat fred och vetenskap”.

Medlemsstater med europeiska marina vatten som omfattar vatten i den arktiska regionen skall göra resultaten från den ursprungliga utvärderingen av dessa vatten tillgängliga för Arktiska rådet.

Artikel 24

Lägesrapport om skyddsområden

Senast ... (30) skall kommissionen rapportera om framgången med upprättandet av ett globalt nätverk av skyddsområden och fredningstider/områdesavstängning för skydd av uppväxtområden och uppväxtperioder i linje med åtagandet i beslut VII/5 som fattades av konferensen för signatärparterna till konventionen om biologisk mångfald och gemenskapens bidrag till att få till stånd ett sådant nätverk.

På grundval av detta skall kommissionen vid behov i enlighet med de förfaranden som fastställts i föredraget föreslå ytterligare gemenskapsåtgärder som behövs för att nå målet att skydda ett representativt nätverk av marina skyddsområden före 2012.

Artikel 25

Översyn av detta direktiv

1.
     Kommissionen skall se över detta direktiv senast ... (31) och skall vid behov föreslå
  för Europaparlamentet och rådet
  nödvändiga ändringar
  för att

| a) | underlätta förverkligandet av ett gott miljötillstånd i europeiska marina vatten om detta tillstånd inte uppnåtts 2017, |
| --- | --- |

a)

underlätta förverkligandet av ett gott miljötillstånd i europeiska marina vatten om detta tillstånd inte uppnåtts 2017,

| b) | underlätta bevarandet av ett gott miljötillstånd i europeiska marina vatten om detta tillstånd har uppnåtts 2017. |
| --- | --- |

b)

underlätta bevarandet av ett gott miljötillstånd i europeiska marina vatten om detta tillstånd har uppnåtts 2017.

2.
     
  Kommissionen skall särskilt beakta den första bedömningsrapporten som sammanställts i enlighet med artikel 23.1.

Artikel 26

Gemenskapsfinansiering

1.
     
  Mot bakgrund av hur viktigt det är att en marin strategi inrättas skall genomförandet av detta direktiv tas med i gemenskapens budget från och med 2007.

2.
     
  De program som medlemsstaterna utarbetar skall samfinansieras av EU i enlighet med befintliga finansieringsinstrument.

Kapitel V

Slutbestämmelser

Artikel 27

Tekniska anpassningar

1.   Bilagorna III, IV och V skall anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg i enlighet med förfarandet i
  artikel 28.3
  , med beaktande av de perioder för översyn och uppdatering av marina strategier som fastställs i artikel 20.2.

2.   Kommissionen får vid behov, i enlighet med förfarandet i
  artikel 28.3
  , anta följande:

| a) | Standarder för tillämpningen av bilagorna III, IV och V. |
| --- | --- |

a)

Standarder för tillämpningen av bilagorna III, IV och V.

| b) | Tekniska format för överföring och behandling av data, inbegripet statistiska och kartografiska data. |
| --- | --- |

b)

Tekniska format för överföring och behandling av data, inbegripet statistiska och kartografiska data.

Artikel 28

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats enligt artikel 21.1 i direktiv 2000/60/EG, nedan kallad kommittén.

2.    När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tilllämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 29

Vatten som ligger utanför europeiska marina vatten

Europaparlamentet och rådet, eller i förekommande fall rådet, skall anta gemenskapsåtgärder som syftar till att förbättra miljötillståndet i vatten som ligger utanför europeiska marina vatten när en dylik förbättring är möjlig genom en sådan kontroll av aktiviteterna som faller inom gemenskapens och medlemsstaternas behörighet.

Dessa åtgärder skall antas på basis av de förslag som kommissionen lagt fram före ... (32) i enlighet med de förfaranden som fastställts i fördraget.

Artikel 30

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast ... (33). De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 31

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 32

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 185, 8.8.2006, s. 20
  .

1

EUT

185, 8.8.2006, s. 20

(2)  
  EUT C 206, 29.8.2006, p. 5
  .

2

EUT

206, 29.8.2006, p. 5

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 november 2006.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 november 2006.

(4)  
  EUT L 242, 10.9.2002, s. 1
  .

4

EUT L 242, 10.9.2002, s. 1

(5)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

6

(7)  EGT L 179, 23.6.1998, s. 1.

7

(8)  
  EGT L 309, 13.12.1993, s. 1
  .

8

EGT

1

(9)  EGT L 73, 16.3.1994, s. 19.

9

(10)  EGT L 104, 3.4.1998, s. 1.

10

(11)  EGT L 118, 8.5.2000, s. 44.

11

(12)  EGT L 240, 19.9.1977, s. 1
  .

12

s. 1

(13)  EGT L 322, 14.12.1999, s. 32.

13

(14)  EGT L 67, 12.3.1983, s. 1.

14

(15)  EUT ....

15

(16)  
  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59
  .

16

EGT L 358, 31.12.2002, s. 59

(17)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

17

Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(18)  
  2 år
  efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

18

2 år

detta direktiv

(19)  
  3 år
  efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

19

3 år

detta direktiv

(20)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

20

(21)  Tre år efter det att detta direktiv trätt i kraft.

21

(22)  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

22

(23)  EUT L 64, 4.3.2006, s. 37

23

(24)  EUT ...

24

(25)  3 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

25

(26)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 17.

26

(27)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

27

(28)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

28

(29)  2 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

29

(30)  2 årefter det att detta direktiv har trätt i kraft

30

(31)  
  10 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

31

10 år

(32)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

32

(33)  
  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

33

Två år

BILAGA I

VILLKOR SOM AVSES I ARTIKLARNA 4 OCH 11

| a) | på basis av information som beskriver utvecklingstendenser kan den biologiska mångfalden bevaras i en marin region (när utvecklingen är stabil) och återställas (när en negativ utveckling registrerats), även när det gäller ekosystem, livsmiljöer och arter, genom att man särskilt beaktar dem som är mest sårbara för följderna av mänskliga aktiviteter på grund av vissa ekologiska särdrag: skörhet, känslighet, långsam tillväxt, låg fruktbarhet, lång livslängd, befintlighet i utkanten av utbredningsområdet, litet genflöde samt genetiskt åtskilda delpopulationer, |
| --- | --- |

a)

på basis av information som beskriver utvecklingstendenser kan den biologiska mångfalden bevaras i en marin region (när utvecklingen är stabil) och återställas (när en negativ utveckling registrerats), även när det gäller ekosystem, livsmiljöer och arter, genom att man särskilt beaktar dem som är mest sårbara för följderna av mänskliga aktiviteter på grund av vissa ekologiska särdrag: skörhet, känslighet, långsam tillväxt, låg fruktbarhet, lång livslängd, befintlighet i utkanten av utbredningsområdet, litet genflöde samt genetiskt åtskilda delpopulationer,

| b) | bestånden av levande marina resurser har återhämtat sig och kan bevaras på tillräckliga nivåer för att arternas långsiktiga bestånd skall kunna garanteras, deras fulla reproduktiva kapacitet behållas och uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd, |
| --- | --- |

b)

bestånden av levande marina resurser har återhämtat sig och kan bevaras på tillräckliga nivåer för att arternas långsiktiga bestånd skall kunna garanteras, deras fulla reproduktiva kapacitet behållas och uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd,

| c) | utbredning och bestånd av arter som inte omfattas av direkt utnyttjande skall inte (påtagligen) påverkas av människans verksamhet, |
| --- | --- |

c)

utbredning och bestånd av arter som inte omfattas av direkt utnyttjande skall inte (påtagligen) påverkas av människans verksamhet,

| d) | fiskets negativa inverkan på den marina miljön har reducerats, inbegripet inverkan på havsbottnen samt bifångsterna av andra arter än målarter och av ung fisk, |
| --- | --- |

d)

fiskets negativa inverkan på den marina miljön har reducerats, inbegripet inverkan på havsbottnen samt bifångsterna av andra arter än målarter och av ung fisk,

| e) | bestånden av små ”foderfiskarter”, på en lägre nivå i näringskedjan, är på en hållbar nivå, särskilt med beaktande av hur viktiga de är för de rovfiskarter som är beroende av dem, inbegripet fiskar som har ett kommersiellt värde, och för ett hållbart bevarande av ekosystemen och deras resursbas, |
| --- | --- |

e)

bestånden av små ”foderfiskarter”, på en lägre nivå i näringskedjan, är på en hållbar nivå, särskilt med beaktande av hur viktiga de är för de rovfiskarter som är beroende av dem, inbegripet fiskar som har ett kommersiellt värde, och för ett hållbart bevarande av ekosystemen och deras resursbas,

| f) | koncentrationsnivåerna av ekotoxiska ämnen orsakade av människans verksamhet och kemiska produkter som stör hormonsystemet ligger nära noll och kan inte direkt eller indirekt skada miljön eller människans hälsa, |
| --- | --- |

f)

koncentrationsnivåerna av ekotoxiska ämnen orsakade av människans verksamhet och kemiska produkter som stör hormonsystemet ligger nära noll och kan inte direkt eller indirekt skada miljön eller människans hälsa,

| g) | koncentrationsnivåerna av ekotoxiska ämnen av naturligt ursprung ligger nära de naturliga nivåerna i ekosystemet, |
| --- | --- |

g)

koncentrationsnivåerna av ekotoxiska ämnen av naturligt ursprung ligger nära de naturliga nivåerna i ekosystemet,

| h) | inverkan av organiska föroreningar och gödningsmedel som härstammar från kustområden eller inlandet, från vattenbruk, avlopp eller andra avrinningar ligger under de nivåer som kan påverka miljön eller människans hälsa eller ett legitimt utnyttjande av hav och kuster, |
| --- | --- |

h)

inverkan av organiska föroreningar och gödningsmedel som härstammar från kustområden eller inlandet, från vattenbruk, avlopp eller andra avrinningar ligger under de nivåer som kan påverka miljön eller människans hälsa eller ett legitimt utnyttjande av hav och kuster,

| i) | eutrofieringen, som bland annat förorsakas av närsalter, såsom fosfor och kväve, skall minskas till en nivå där den inte längre förorsakar skadliga effekter, såsom minskad biologisk mångfald, ett försämrat ekosystem, skadliga algblomningar och syrebrist i bottenvattnet, |
| --- | --- |

i)

eutrofieringen, som bland annat förorsakas av närsalter, såsom fosfor och kväve, skall minskas till en nivå där den inte längre förorsakar skadliga effekter, såsom minskad biologisk mångfald, ett försämrat ekosystem, skadliga algblomningar och syrebrist i bottenvattnet,

| j) | inverkan på havens och kusternas ekosystem, inbegripet livsmiljön och arterna, vilken är en följd av utforskningen och utnyttjandet av havsbottnen, underliggande jordlager eller sedentära arter har minimerats och de har inte en negativ inverkan på bentiska och därmed sammanhörande ekosystems strukturella och ekologiska integritet, |
| --- | --- |

j)

inverkan på havens och kusternas ekosystem, inbegripet livsmiljön och arterna, vilken är en följd av utforskningen och utnyttjandet av havsbottnen, underliggande jordlager eller sedentära arter har minimerats och de har inte en negativ inverkan på bentiska och därmed sammanhörande ekosystems strukturella och ekologiska integritet,

| k) | mängden avfall i havs- och kustmiljön har reducerats till en nivå som garanterar att de inte utgör ett hot mot arterna och de marina livsmiljöerna, människors hälsa samt kustsamhällenas säkerhet och ekonomi, |
| --- | --- |

k)

mängden avfall i havs- och kustmiljön har reducerats till en nivå som garanterar att de inte utgör ett hot mot arterna och de marina livsmiljöerna, människors hälsa samt kustsamhällenas säkerhet och ekonomi,

| l) | reglerade operationella utsläpp från plattformar och rörledningar och användningen av borrvätska utgör inte någon stor risk för den marina miljön och tillfälliga utsläpp av ämnen från oljeborrningsanläggningar till havs och gasanläggningar har minimerats, |
| --- | --- |

l)

reglerade operationella utsläpp från plattformar och rörledningar och användningen av borrvätska utgör inte någon stor risk för den marina miljön och tillfälliga utsläpp av ämnen från oljeborrningsanläggningar till havs och gasanläggningar har minimerats,

| m) | alla operationella utsläpp och utsläpp från sjöfarten regleras av och följer internationell rätt, de regionala havskonventionerna eller gemenskapslagstiftning, och risken för olyckor har minskats till ett minimum, |
| --- | --- |

m)

alla operationella utsläpp och utsläpp från sjöfarten regleras av och följer internationell rätt, de regionala havskonventionerna eller gemenskapslagstiftning, och risken för olyckor har minskats till ett minimum,

| n) | regelbundna oljeutsläpp från oljeplattformar och rörledningar och användningen av skadlig borrvätska har upphört och tillfälliga utsläpp av dessa ämnen har minimerats, |
| --- | --- |

n)

regelbundna oljeutsläpp från oljeplattformar och rörledningar och användningen av skadlig borrvätska har upphört och tillfälliga utsläpp av dessa ämnen har minimerats,

| o) | skadliga driftsutsläpp och utsläpp från sjöfarten har eliminerats och risken för olyckor som kan medföra skadliga utsläpp minskats till ett minimum, |
| --- | --- |

o)

skadliga driftsutsläpp och utsläpp från sjöfarten har eliminerats och risken för olyckor som kan medföra skadliga utsläpp minskats till ett minimum,

| p) | avsiktligt införande av exotiska arter i havs- och kustmiljön är förbjudet, tillfälliga införanden har begränsats till ett minimum och barlastvattnet har eliminerats som en möjlig källa till spridning. Användningen av nya arter (inbegripet exotiska och genetiskt modifierade arter) inom vattenbruket är förbjuden om inte en konsekvensanalys i förväg utförts, |
| --- | --- |

p)

avsiktligt införande av exotiska arter i havs- och kustmiljön är förbjudet, tillfälliga införanden har begränsats till ett minimum och barlastvattnet har eliminerats som en möjlig källa till spridning. Användningen av nya arter (inbegripet exotiska och genetiskt modifierade arter) inom vattenbruket är förbjuden om inte en konsekvensanalys i förväg utförts,

| q) | den inverkan på arterna och havs- och kustlivsmiljöerna som är en följd av människans byggverksamhet har reducerats till ett minimum, och varken de bentiska och därmed sammanhörande ekosystems strukturella och ekologiska integritet eller arternas och havs- och kustlivsmiljöernas kapacitet att anpassa sitt utbredningsområde i förhållande till klimatförändringar påverkas på ett negativt sätt, |
| --- | --- |

q)

den inverkan på arterna och havs- och kustlivsmiljöerna som är en följd av människans byggverksamhet har reducerats till ett minimum, och varken de bentiska och därmed sammanhörande ekosystems strukturella och ekologiska integritet eller arternas och havs- och kustlivsmiljöernas kapacitet att anpassa sitt utbredningsområde i förhållande till klimatförändringar påverkas på ett negativt sätt,

| r) | buller från till exempel sjöfarten och akustisk undervattensutrustning har minskats till ett minimum för att undvika negativa effekter på det marina livet, människans hälsa eller ett legitimt utnyttjande av hav och kuster, |
| --- | --- |

r)

buller från till exempel sjöfarten och akustisk undervattensutrustning har minskats till ett minimum för att undvika negativa effekter på det marina livet, människans hälsa eller ett legitimt utnyttjande av hav och kuster,

| s) | systematiska/avsiktliga utsläpp av alla sorters vätskor eller gaser i vattenpelaren har förbjudits och utsläpp av fasta ämnen i vattenpelaren är förbjudet om inte tillstånd beviljats i enlighet med internationell rätt och en miljökonsekvensbedömning utförts i förväg i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (1) och relevanta internationella konventioner, |
| --- | --- |

s)

systematiska/avsiktliga utsläpp av alla sorters vätskor eller gaser i vattenpelaren har förbjudits och utsläpp av fasta ämnen i vattenpelaren är förbjudet om inte tillstånd beviljats i enlighet med internationell rätt och en miljökonsekvensbedömning utförts i förväg i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (1) och relevanta internationella konventioner,

| t) | systematiska/avsiktliga utsläpp av alla sorters vätskor eller gaser på havsbottnen/i de underliggande jordlagren har förbjudits och utsläpp av fasta ämnen på havsbottnen/i de underliggande jordlagren är förbjudet om inte tillstånd beviljats i enlighet med internationell rätt och en miljökonsekvensbedömning utförts i förväg i enlighet med direktiv 85/337/EEG och relevanta internationella konventioner, |
| --- | --- |

t)

systematiska/avsiktliga utsläpp av alla sorters vätskor eller gaser på havsbottnen/i de underliggande jordlagren har förbjudits och utsläpp av fasta ämnen på havsbottnen/i de underliggande jordlagren är förbjudet om inte tillstånd beviljats i enlighet med internationell rätt och en miljökonsekvensbedömning utförts i förväg i enlighet med direktiv 85/337/EEG och relevanta internationella konventioner,

| u) | i varje region finns det en tillräckligt stor andel marina områden som skyddas från potentiellt skadlig mänsklig verksamhet och tillräcklig mångfald i ekosystemen i dessa områden, för att de skall utgöra ett effektivt bidrag till det regionala och globala nätverket av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

u)

i varje region finns det en tillräckligt stor andel marina områden som skyddas från potentiellt skadlig mänsklig verksamhet och tillräcklig mångfald i ekosystemen i dessa områden, för att de skall utgöra ett effektivt bidrag till det regionala och globala nätverket av marina skyddsområden.

---

(1)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/35/EG.

BILAGA II

ARTIKEL 9.1

(1) Den behöriga myndighetens namn och adress - Officiellt namn och adress för den angivna myndigheten.

(2) Den behöriga myndighetens rättsliga ställning - En beskrivning av den behöriga myndighetens rättsliga ställning och, där detta är relevant, en sammanfattning eller ett exemplar av dess stadgar, den handling genom vilken myndigheten upprättats eller motsvarande rättsliga dokument.

(3) Ansvar - En beskrivning av den behöriga myndighetens rättsliga och administrativa ansvar och av dess roll inom de berörda marina vattnen.

(4) Medlemskap - Om den behöriga myndigheten agerar som samordnande organ för andra behöriga myndigheter krävs en förteckning över dessa organ och en sammanfattning av de institutionella förbindelser som upprättas för att sköta samordningen.

(5) Regional samordning - En sammanfattning krävs av de mekanismer som inrättats för att säkerställa samordningen mellan medlemsstater vars europeiska marina vatten ligger inom samma marina region.

BILAGA III

ARTIKLARNA 10.1, 11.1 OCH 13.1

Tabell 1 - Grundläggande förhållanden

| Fysikaliska och kemiska förhållanden | — | Djupförhållanden |
| --- | --- | --- |

Fysikaliska och kemiska förhållanden

—

Djupförhållanden

| — | Årsvisa och säsongsvisa temperaturförhållanden |
| --- | --- |

—

Årsvisa och säsongsvisa temperaturförhållanden

| — | Dominerande havsströmmar och uppskattad omsättningstid |
| --- | --- |

—

Dominerande havsströmmar och uppskattad omsättningstid

| — | Salthalt, inklusive trender och gradienter i regionen |
| --- | --- |

—

Salthalt, inklusive trender och gradienter i regionen

Naturtyper

| — | Dominerande naturtyper med en beskrivning av karakteristiska fysikaliska och kemiska egenskaper - djup, temperaturförhållanden, strömmar, salthalt, bottenstruktur och bottensubstrat. |
| --- | --- |

—

Dominerande naturtyper med en beskrivning av karakteristiska fysikaliska och kemiska egenskaper - djup, temperaturförhållanden, strömmar, salthalt, bottenstruktur och bottensubstrat.

| — | Identifiering och kartläggning av speciella naturtyper, särskilt sådana som enligt gemenskapslagstiftningen (habitat- och fågeldirektiven) eller internationella konventioner är av särskilt intresse för vetenskapen eller för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

—

Identifiering och kartläggning av speciella naturtyper, särskilt sådana som enligt gemenskapslagstiftningen (habitat- och fågeldirektiven) eller internationella konventioner är av särskilt intresse för vetenskapen eller för den biologiska mångfalden.

| — | Andra speciella områden som på grund av sina egenskaper, sitt läge eller sin strategiska betydelse förtjänar ett särskilt omnämnande. Detta kan exempelvis vara områden som är utsatta för intensiv eller särskild påverkan och områden som förtjänar ett särskilt skydd. |
| --- | --- |

—

Andra speciella områden som på grund av sina egenskaper, sitt läge eller sin strategiska betydelse förtjänar ett särskilt omnämnande. Detta kan exempelvis vara områden som är utsatta för intensiv eller särskild påverkan och områden som förtjänar ett särskilt skydd.

Biologiska faktorer

| — | En beskrivning av de biologiska samhällen som är förknippade med de dominerande naturtyperna. Beskrivningen skall innehålla uppgifter om typiska samhällen av växtplankton och djurplankton och typiska arter, säsongsmässig och geografisk variation och uppskattningar av primär- och sekundärproduktion. Den skall också ge information om evertebrater i bottenfaunan, inklusive artsammansättning, biomassa, produktivitet och års-/säsongsvariation. Uppgifter om fiskbeståndens struktur, inklusive beståndens storlek, utbredning och ålders-/storleksstruktur, skall också ingå. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de biologiska samhällen som är förknippade med de dominerande naturtyperna. Beskrivningen skall innehålla uppgifter om typiska samhällen av växtplankton och djurplankton och typiska arter, säsongsmässig och geografisk variation och uppskattningar av primär- och sekundärproduktion. Den skall också ge information om evertebrater i bottenfaunan, inklusive artsammansättning, biomassa, produktivitet och års-/säsongsvariation. Uppgifter om fiskbeståndens struktur, inklusive beståndens storlek, utbredning och ålders-/storleksstruktur, skall också ingå.

| — | En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för alla marina däggdjursarter som förekommer i regionen eller delregionen. För arter som omfattas av EU-lagstiftning (habitatdirektivet) eller internationella avtal skall dessutom de viktigaste hoten och införda skydds-/förvaltningsåtgärder beskrivas. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för alla marina däggdjursarter som förekommer i regionen eller delregionen. För arter som omfattas av EU-lagstiftning (habitatdirektivet) eller internationella avtal skall dessutom de viktigaste hoten och införda skydds-/förvaltningsåtgärder beskrivas.

| — | En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för alla havsfågelarter som förekommer i regionen eller delregionen. För arter som omfattas av EU-lagstiftning (fågeldirektivet) eller internationella avtal skall de viktigaste hoten och införda skydds-/förvaltningsåtgärder också beskrivas. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för alla havsfågelarter som förekommer i regionen eller delregionen. För arter som omfattas av EU-lagstiftning (fågeldirektivet) eller internationella avtal skall de viktigaste hoten och införda skydds-/förvaltningsåtgärder också beskrivas.

| — | En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för alla andra arter som förekommer i regionen eller delregionen och som omfattas av EU-lagstiftning eller internationella avtal, inklusive en beskrivning av de viktigaste hoten och införda skydds-/förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av populationsdynamik, naturlig och nuvarande utbredning och status för alla andra arter som förekommer i regionen eller delregionen och som omfattas av EU-lagstiftning eller internationella avtal, inklusive en beskrivning av de viktigaste hoten och införda skydds-/förvaltningsåtgärder.

| — | En inventering av förekomst, frekvens och utbredning av främmande arter i regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

—

En inventering av förekomst, frekvens och utbredning av främmande arter i regionen eller delregionen.

Andra förhållanden

| — | En beskrivning av tillflöde och kretslopp av näringsämnen (strömmar och interaktioner mellan sediment och vatten), rumslig fördelning, konsekvenser. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av tillflöde och kretslopp av näringsämnen (strömmar och interaktioner mellan sediment och vatten), rumslig fördelning, konsekvenser.

| — | En beskrivning av det allmänna läget när det gäller kemiska föroreningar, inbegripet problemkemikalier, förorening av sediment, kraftigt förorenade områden och hälsofrågor (miljögifter i fisk). |
| --- | --- |

—

En beskrivning av det allmänna läget när det gäller kemiska föroreningar, inbegripet problemkemikalier, förorening av sediment, kraftigt förorenade områden och hälsofrågor (miljögifter i fisk).

| — | Andra förhållanden som är typiska eller speciella för regionen eller delregionen (t.ex. dumpade stridsmedel). |
| --- | --- |

—

Andra förhållanden som är typiska eller speciella för regionen eller delregionen (t.ex. dumpade stridsmedel).

Tabell 2 - Belastning och påverkan

| Allmänt
  Förorening i form av direkt eller indirekt tillförsel, orsakad av mänskliga aktiviteter, av ämnen eller energi, inklusive av människan orsakat undervattensbuller, till den marina miljön, som leder till eller kan leda till negativa effekter, exempelvis skador på levande resurser och marint liv, folkhälsorisker, hinder för marina verksamheter, inklusive fiske, turism, rekreation och annat legitimt nyttjande av haven, försämrad kvalitet för användning av havsvatten och minskade upplevelsevärden. |
| --- |
| Fysisk förlust | Kvävning (t.ex. genom artificiella konstruktioner, deponering av muddermassor)
  Tillslutning (t.ex. genom permanenta konstruktioner) |
| Fysiska skador | Igenslamning (t.ex. avrinning, muddring, flodmynningar)
  Abrasion (t.ex. fartygstrafik, ankring)
  Selektiv utvinning (t.ex. sand- och grustäkt, intrassling i fiskeredskap) |
| Icke-fysisk störning | Buller (t.ex. fartygstrafik, seismiskt)
  Visuellt (t.ex. fritidsaktiviteter) |
| Toxiska föroreningar | Tillförsel av syntetiska ämnen (t.ex. bekämpningsmedel, antifoulingmedel, PCB)
  Tillförsel av icke-syntetiska ämnen (t.ex. tungmetaller,
  kolväten
  ) |
| Icke-toxiska föroreningar | Tillförsel av näringsämnen (t.ex. avrinning från jordbruksmark, flodmynningar)
  Tillförsel av organiska ämnen (t.ex. vattenbruk, flodmynningar)
  Ändring av temperaturförhållanden (t.ex. flodmynningar, kraftverk)
  Ändring av grumlighet (t.ex. avrinning, muddring)
  Ändring av salthalt (t.ex. uttag av vatten, flodmynningar) |
| Biologiska störningar | Tillförsel av patogena mikroorganismer
  Införsel av främmande arter och omflyttning av arter
  Selektivt uttag av arter (t.ex. kommersiellt fiske och fritidsfiske) |

Allmänt

Förorening i form av direkt eller indirekt tillförsel, orsakad av mänskliga aktiviteter, av ämnen eller energi, inklusive av människan orsakat undervattensbuller, till den marina miljön, som leder till eller kan leda till negativa effekter, exempelvis skador på levande resurser och marint liv, folkhälsorisker, hinder för marina verksamheter, inklusive fiske, turism, rekreation och annat legitimt nyttjande av haven, försämrad kvalitet för användning av havsvatten och minskade upplevelsevärden.

Fysisk förlust

Kvävning (t.ex. genom artificiella konstruktioner, deponering av muddermassor)

Tillslutning (t.ex. genom permanenta konstruktioner)

Fysiska skador

Igenslamning (t.ex. avrinning, muddring, flodmynningar)

Abrasion (t.ex. fartygstrafik, ankring)

Selektiv utvinning (t.ex. sand- och grustäkt, intrassling i fiskeredskap)

Icke-fysisk störning

Buller (t.ex. fartygstrafik, seismiskt)

Visuellt (t.ex. fritidsaktiviteter)

Toxiska föroreningar

Tillförsel av syntetiska ämnen (t.ex. bekämpningsmedel, antifoulingmedel, PCB)

Tillförsel av icke-syntetiska ämnen (t.ex. tungmetaller,
  kolväten
  )

Icke-toxiska föroreningar

Tillförsel av näringsämnen (t.ex. avrinning från jordbruksmark, flodmynningar)

Tillförsel av organiska ämnen (t.ex. vattenbruk, flodmynningar)

Ändring av temperaturförhållanden (t.ex. flodmynningar, kraftverk)

Ändring av grumlighet (t.ex. avrinning, muddring)

Ändring av salthalt (t.ex. uttag av vatten, flodmynningar)

Biologiska störningar

Tillförsel av patogena mikroorganismer

Införsel av främmande arter och omflyttning av arter

Selektivt uttag av arter (t.ex. kommersiellt fiske och fritidsfiske)

BILAGA IV

ARTIKEL 12.1

(1) Tillfredsställande täckning av de karakteristiska faktorerna i marina vatten som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion inom en marin region eller delregion.

(2) Fastställande av a) mål för önskvärda förhållanden på grundval av definitionen av gott miljötillstånd, b) mätbara mål som möjliggör övervakning, och c) operativa mål för konkreta genomförandeåtgärder som kan bidra till att de uppnås.

(3) Specificering av det miljötillstånd som skall uppnås och formulering av detta i mätbara egenskaper hos de karakteristiska faktorerna i en medlemsstats europeiska marina vatten inom en marin region eller delregion.

(4) Konsekvent uppsättning mål som inte kommer i konflikt med varandra.

(5) Beskrivning av de resurser som krävs för att nå målen.

(6) Formulering av mål med en tidsplan för när de skall vara uppnådda.

(7) Definition av indikatorer som kan användas för att övervaka utvecklingen och fungera som ledning vid beslut om förvaltningsåtgärder för att nå målen.

(8) Angivelse av referenspunkter om så behövs (gräns- och målreferenspunkter).

(9) Beaktande av sociala och ekonomiska faktorer vid fastställande av mål.

(10) Granskning av uppsättningen miljömål, tillhörande indikatorer och gräns- och målreferenspunkter som har fastställts mot bakgrund av det övergripande miljömål som anges i artikel 1. Syftet är att bedöma om uppnåendet av målen skulle leda till att de marina vatten som omfattas av medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion inom en marin region uppnår ett miljötillstånd som stämmer överens med det övergripande miljömålet.

(11) Målen skall vara förenliga med mål som gemenskapen och medlemsstaterna har förbundit sig till inom relevanta internationella och regionala avtal.

(12) När samtliga mål och indikatorer har fastställts skall de granskas tillsammans mot bakgrund av det övergripande miljömål som anges i artikel 1 för att bedöma om uppnåendet av målen skulle leda till att den marina miljön uppnår ett tillstånd som stämmer överens med det övergripande miljömålet.

BILAGA V

ARTIKEL 13.1

(1) Krav på att lämna uppgifter för en bedömning av miljötillstånd och för att få ett mått på avståndet från och framstegen mot ett gott miljötillstånd i enlighet med bilaga III och de ingående standarder och kriterier som skall fastställas enligt bilagorna I och III.

(2) Krav på att säkerställa att information tas fram för att möjliggöra identifiering av lämpliga indikatorer för de miljömål som föreskrivs i artikel 12.

(3) Krav på att ta fram information för att möjliggöra bedömning av effekterna av de åtgärder som avses i artikel 16.

(4) Krav på att inkludera insatser för att fastställa orsaken till förändringar och identifiera möjliga korrigeringsåtgärder för att återgå till ett gott miljötillstånd om avvikelser utanför intervallet för önskvärt miljötillstånd har konstaterats.

(5) Krav på att tillhandahålla information om kemiska föroreningar i arter som används som livsmedel och kommer från kommersiella fiskeområden.

(6) Krav på att inkludera insatser för att bekräfta att de korrigerande åtgärderna leder till de önskade förändringarna och inte till oönskade bieffekter.

(7) Krav på att samla informationen på grundval av marina regioner.

(8) Krav på att utarbeta tekniska specifikationer och standardiserade metoder för övervakning på gemenskapsnivå för att få jämförbar information.

(9) Krav på att i möjligaste mån skapa kompatibilitet med befintliga program som utvecklats på regional och internationell nivå. Syftet är att främja överensstämmelse mellan programmen och förhindra dubbelarbete.

(10) Krav på att den inledande bedömningen enligt artikel 10 skall omfatta en bedömning av viktiga förändringar i miljöförhållanden och vid behov nya och framväxande frågor.

(11) Krav på att den inledande bedömningen enligt artikel 10 skall omfatta de faktorer som förtecknas i bilaga III och deras naturliga variation samt en bedömning av trender i förhållande till de miljömål som fastställts i enlighet med artikel 12.1 med hjälp av lämpliga fastställda indikatorer och gräns- eller målreferenspunkter för dessa.

BILAGA VI

ARTIKEL 16.1

(1) Kontroller av påverkan: förvaltningsåtgärder som reglerar den tillåtna omfattningen av en mänsklig aktivitet.

(2) Kontroller av effekt: förvaltningsåtgärder som reglerar den tillåtna graden av störning av en faktor i ekosystemet.

(3) Kontroller av rumslig och tidsmässig utbredning: förvaltningsåtgärder som reglerar var och när en aktivitet år tillåten.

(4) Åtgärder för samordning av förvaltning: verktyg för att säkerställa en samordnad förvaltning.

(5) Ekonomiska incitament: förvaltningsåtgärder som gör att de som nyttjar ett marint ekosystem har ekonomiskt intresse av att agera på sätt som bidrar till att de ekologiska målen för ekosystemet uppnås.

(6) Verktyg för förbättring och återställning: förvaltningsverktyg som vägleder mänskliga aktiviteter för att återställa skadade komponenter i marina ekosystem.

(7) Kommunikation, medverkan av berörda parter och information till allmänheten.

P6_TA(2006)0483

Mätinstrument som innehåller kvicksilver ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver (KOM(2006)0069 - C6-0064/2006 - 2006/0018(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0069) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0069) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0064/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0064/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0287/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0287/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0018

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om ändring av rådets direktiv 76/ 769/EEC när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande av den 28 januari 2005 om gemenskapens kvicksilverstrategi, som behandlade alla användningsområden för kvicksilver, konstaterades att det vore lämpligt att på gemenskapsnivå införa en begränsning av utsläppandet på marknaden för viss icke-elektrisk eller icke-elektronisk mät- och kontrollutrustning som innehåller kvicksilver, vilken är den största gruppen kvicksilverprodukter som ännu inte omfattas av någon gemenskapsbestämmelse. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande av den 28 januari 2005 om gemenskapens kvicksilverstrategi, som behandlade alla användningsområden för kvicksilver, konstaterades att det vore lämpligt att på gemenskapsnivå införa en begränsning av utsläppandet på marknaden för viss icke-elektrisk eller icke-elektronisk mät- och kontrollutrustning som innehåller kvicksilver, vilken är den största gruppen kvicksilverprodukter som ännu inte omfattas av någon gemenskapsbestämmelse.

| (2) | En begränsning av utsläppandet på marknaden av mätinstrument som innehåller kvicksilver skulle medföra vinster för miljön, och på lång sikt för människors hälsa, genom att kvicksilver inte kommer in i avfallsflödet. |
| --- | --- |

(2)

En begränsning av utsläppandet på marknaden av mätinstrument som innehåller kvicksilver skulle medföra vinster för miljön, och på lång sikt för människors hälsa, genom att kvicksilver inte kommer in i avfallsflödet.

| (3) | Med beaktande av teknisk och ekonomisk genomförbarhet visar tillgängliga belägg för mät- och kontrollinstrument att
  omedelbara
  begränsande åtgärder bör omfatta endast sådana mätinstrument som är avsedda att saluföras till allmänheten och
  alla febertermometrar
  . |
| --- | --- |

(3)

Med beaktande av teknisk och ekonomisk genomförbarhet visar tillgängliga belägg för mät- och kontrollinstrument att
  omedelbara
  begränsande åtgärder bör omfatta endast sådana mätinstrument som är avsedda att saluföras till allmänheten och
  alla febertermometrar
  .

| (4) | Import av mätinstrument som innehåller kvicksilver och som är äldre än 50 år omfattar antingen antika föremål, eller kulturföremål enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 3911/92 av den 9 december 1992 om export av kulturföremål (3). Denna typ av handel är inte omfattande och verkar inte utgöra någon risk för människors hälsa eller för miljön. Sådan handel bör således inte begränsas. |
| --- | --- |

(4)

Import av mätinstrument som innehåller kvicksilver och som är äldre än 50 år omfattar antingen antika föremål, eller kulturföremål enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 3911/92 av den 9 december 1992 om export av kulturföremål (3). Denna typ av handel är inte omfattande och verkar inte utgöra någon risk för människors hälsa eller för miljön. Sådan handel bör således inte begränsas.

| (5) | För att så litet kvicksilver som möjligt skall släppas ut i miljön, och för att garantera en utfasning av de återstående mätinstrument för yrkesmässigt och industriellt bruk som innehåller kvicksilver, i synnerhet blodtrycksmätare inom sjukvården, bör kommissionen göra en översyn av tillgången till säkrare alternativa lösningar som är tekniskt och ekonomiskt genomförbara. När det gäller blodtrycksmätare inom sjukvården bör medicinska experter konsulteras för att det skall kunna garanteras att behoven i termer av diagnostik och behandling av särskilda sjukdomstillstånd uppfylls. |
| --- | --- |

(5)

För att så litet kvicksilver som möjligt skall släppas ut i miljön, och för att garantera en utfasning av de återstående mätinstrument för yrkesmässigt och industriellt bruk som innehåller kvicksilver, i synnerhet blodtrycksmätare inom sjukvården, bör kommissionen göra en översyn av tillgången till säkrare alternativa lösningar som är tekniskt och ekonomiskt genomförbara. När det gäller blodtrycksmätare inom sjukvården bör medicinska experter konsulteras för att det skall kunna garanteras att behoven i termer av diagnostik och behandling av särskilda sjukdomstillstånd uppfylls.

| (6) | Genom detta direktiv är det endast utsläppande på marknaden av nya mätinstrument som bör begränsas. Begränsningen bör därför inte gälla instrument som redan används eller som
  redan släppts ut på marknaden
  . |
| --- | --- |

(6)

Genom detta direktiv är det endast utsläppande på marknaden av nya mätinstrument som bör begränsas. Begränsningen bör därför inte gälla instrument som redan används eller som
  redan släppts ut på marknaden
  .

| (7) | Skillnaderna mellan de lagar och andra administrativa åtgärder som medlemsstaterna antagit vad gäller begränsning av kvicksilver i olika mät- och kontrollinstrument kan utgöra handelshinder, snedvrida konkurrensen i gemenskapen och därigenom direkt påverka den inre marknadens upprättande och funktion. Det är därför nödvändigt att tillnärma medlemsstaternas lagar om mät- och kontrollinstrument genom att införa harmoniserade bestämmelser för sådana produkter som innehåller kvicksilver, och på så sätt upprätthålla den inre marknaden samtidigt som en hög nivå på människors hälsa och på miljön säkerställs. |
| --- | --- |

(7)

Skillnaderna mellan de lagar och andra administrativa åtgärder som medlemsstaterna antagit vad gäller begränsning av kvicksilver i olika mät- och kontrollinstrument kan utgöra handelshinder, snedvrida konkurrensen i gemenskapen och därigenom direkt påverka den inre marknadens upprättande och funktion. Det är därför nödvändigt att tillnärma medlemsstaternas lagar om mät- och kontrollinstrument genom att införa harmoniserade bestämmelser för sådana produkter som innehåller kvicksilver, och på så sätt upprätthålla den inre marknaden samtidigt som en hög nivå på människors hälsa och på miljön säkerställs.

| (8) | Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (4) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (4) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Detta direktiv påverkar inte de gemenskapbestämmelser som fastställer minimikrav för arbetstagares säkerhet i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (5) och i enskilda direktiv som grundar sig på detta, särskilt rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd för arbetstagare mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (6). |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv påverkar inte de gemenskapbestämmelser som fastställer minimikrav för arbetstagares säkerhet i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (5) och i enskilda direktiv som grundar sig på detta, särskilt rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd för arbetstagare mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (6).

| (10) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (7) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (7) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 76/769/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall senast den ... (8) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast
  informera
  kommissionen
  om detta
  .

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (9).

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 13 september 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

Yttrande av den 13 september 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT)

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 november 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 november 2006.

(3)  EGT L 395, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 201. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/90/EG (EUT L 33, 4.2.2006, s. 28).

4

Europaparlamentets och rådets

2005/90/EG (EUT L 33, 4.2.2006, s. 28)

(5)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.

6

(7)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

7

(8)  Ett år efter datum för ikraftträdandet av detta direktiv.

8

Ett år efter datum för ikraftträdandet av detta direktiv.

(9)  Arton månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

9

Arton månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

BILAGA

Följande punkt skall läggas till i bilaga I till direktiv 76/769/EEG:

| 19a
  Kvicksilver
  CAS-nummer: 7439-97-6 | 1. | Får inte släppas ut på marknaden







  a) | i febertermometrar |
| --- | --- | --- | --- |

19a

Kvicksilver

CAS-nummer: 7439-97-6

1.

Får inte släppas ut på marknaden

a)

i febertermometrar

| b) | i andra mätinstrument som avses saluföras till allmänheten (t.ex. manometrar, barometrar, blodtrycksmätare och andra termometrar än febertermometrar). |
| --- | --- |

b)

i andra mätinstrument som avses saluföras till allmänheten (t.ex. manometrar, barometrar, blodtrycksmätare och andra termometrar än febertermometrar).

| c) | i andra mätinstrument som inte är avsedda för försäljning till allmänheten, efter den ... (1). |
| --- | --- |

c)

i andra mätinstrument som inte är avsedda för försäljning till allmänheten, efter den ... (1).

| d) | i blodtrycksmätare, både för konsumenter och inom sjukvården (med undantag för blodtrycksmanschetter inom sjukvården), vilka innehåller kvicksilver. |
| --- | --- |

d)

i blodtrycksmätare, både för konsumenter och inom sjukvården (med undantag för blodtrycksmanschetter inom sjukvården), vilka innehåller kvicksilver.

| 2. | Begränsningen i punkt 1 b) skall genom undantag inte gälla för










  a) | mätinstrument som är äldre än 50 år den ... (3).



  eller |
| --- | --- | --- |

2.

Begränsningen i punkt 1 b) skall genom undantag inte gälla för

a)

mätinstrument som är äldre än 50 år den ... (3).

| b) | barometrar. Medlemsstaterna skall fastställa lämpliga och effektiva mekanismer för tillståndsgivning och kontrollera utsläppandet på marknaden av dessa instrument för att garantera att direktivets syften inte undergrävs. |
| --- | --- |

b)

barometrar. Medlemsstaterna skall fastställa lämpliga och effektiva mekanismer för tillståndsgivning och kontrollera utsläppandet på marknaden av dessa instrument för att garantera att direktivets syften inte undergrävs.

| 3. | Kommissionen skall senast den ... (4) göra en översyn av tillgången till tillförlitliga samt tekniskt och ekonomiskt genomförbara säkrare alternativa lösningar till blocktrycksmätare och andra mätinstrument som innehåller kvicksilver och som används inom sjukvården och för andra yrkesmässiga och industriella ändamål.



  På grundval av denna översyn, eller så snart som nya uppgifter om tillförlitliga säkrare alternativ till blodtrycksmätare och andra mätinstrument som innehåller kvicksilver finns att tillgå, skall kommissionen om så är lämpligt lägga fram ett lagstiftningsförslag i syfte att utvidga begränsningarna i punkt 1 till att omfatta blodtrycksmätare och andra mätinstrument som används inom sjukvården och för andra yrkesmässiga och industriella ändamål, så att kvicksilver i mätinstrument kan fasas ut så snart detta är tekniskt och ekonomiskt möjligt. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skall senast den ... (4) göra en översyn av tillgången till tillförlitliga samt tekniskt och ekonomiskt genomförbara säkrare alternativa lösningar till blocktrycksmätare och andra mätinstrument som innehåller kvicksilver och som används inom sjukvården och för andra yrkesmässiga och industriella ändamål.

---

(1)  
  3 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(2)  
  18 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(3)  
  Datumet för detta direktivs ikraftträdande.

(4)  
  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

P6_TA(2006)0484

Gemensamt företag för det europeiska flygledningssystemet (SESAR) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR)(KOM(2005)0602 - C6-0002/2006 - 2005/0235(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0602) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0602) (1),

| — | med beaktande av artikel 171 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0002/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 171 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0002/2006),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för transport och turism (A6-0382/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för transport och turism (A6-0382/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Beaktandeled 1 |
| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
  artikel 171, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Beaktandeled 1

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
  artikel 171,

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
  artiklarna 171 och 173, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
  artiklarna 171 och 173,

Ändring 2

Skäl 2

(2) Projektet för modernisering av den europeiska flygledningstjänsten, nedan kallat SESAR, behandlar de tekniska aspekterna av det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att bygga upp en flygledningsstruktur inom gemenskapen som främjar en säker och miljövänlig utveckling av flygtransporterna och drar nytta av de tekniska framsteg som gjorts inom ramen för andra program, t.ex. Galileo.

(2) Projektet för modernisering av den europeiska flygledningstjänsten, nedan kallat SESAR, behandlar de tekniska aspekterna av det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att bygga upp en flygledningsstruktur inom gemenskapen som främjar en säker
  , energieffektiv
  och miljövänlig utveckling av flygtransporterna och drar nytta av de tekniska framsteg som gjorts inom ramen för andra program, t.ex. Galileo.
  Syftet är även att integrera hastighetsbegränsning för luftfartyg, av energieffektivitetsskäl, och intensivt samarbete med väderleksprognostjänster för att minska luftfartens påverkan på klimatförändringen.

Ändring 3

Skäl 3

(3) SESAR är tänkt att förena och koordinera de spridda åtgärder som tidigare har vidtagits utan samordning i gemenskapen.

(3) SESAR är tänkt att förena och koordinera de spridda åtgärder som tidigare har vidtagits utan samordning i gemenskapen
  , även i de mest avlägsna områdena och i de yttersta randområdena, i enlighet med artikel 299.2 i fördraget
  .

Ändring 4

Skäl 6

(6) Utformningsfasen kommer att följas av
  en fas då moderniseringsplanen genomförs i
  två
  etapper
  :
  utveckling
  (2008- 2013) och
  installation
  (2014-2020).

(6) Utformningsfasen kommer att följas av två
  faser
  :
  en utvecklingsfas
  (2008-2013) och
  en installationsfas
  (2014- 2020).

Ändring 5

Skäl 6a (nytt)

(6a) Det huvudsakliga innehållet bör fastställas för varje enskild fas, och när det gäller utvecklingsfasen bör de rättsliga bestämmelserna anges i ett separat förslag.

Ändring 8

Skäl 12

(12) Med tanke på det stora antal aktörer som kommer att vara inblandade i denna process och de finansiella medel och den tekniska expertis som kommer att krävas, är det nödvändigt att en juridisk person samordnar förvaltningen av de medel som avsätts för SESAR under
  genomförandefasen
  .

(12) Med tanke på det stora antal aktörer som kommer att vara inblandade i denna process och de finansiella medel och den tekniska expertis som kommer att krävas, är det nödvändigt att en juridisk person samordnar förvaltningen av de medel som avsätts för SESAR under
  utvecklingsfasen
  .

Ändring 9

Skäl 13

(13) Organet
  , som
  skall ha till uppgift att förvalta ett offentligt forskningsprojekt av europeiskt intresse
  , bör betraktas som en internationell organisation
  enligt artikel 15.10 andra strecksatsen i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund, och artikel 23.1 andra strecksatsen i rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor.

(13) Organet
  kommer att
  ha till uppgift att förvalta ett offentligt forskningsprojekt av europeiskt intresse enligt artikel 15.10 andra strecksatsen i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund, och artikel 23.1 andra strecksatsen i rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor.

Ändring 10

Skäl 14

(14) Dessutom bör medlemsstaterna undanta organet från annan skatt än mervärdesskatt och punktskatter, och de anställdas löner bör
  inte inkomstbeskattas
  .

(14) Dessutom bör medlemsstaterna undanta organet från annan skatt än mervärdesskatt och punktskatter, och de anställdas löner bör
  vara förenliga med anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna
  .

Ändring 11

Skäl 15

(15) SESAR är ett forsknings- och utvecklingsprojekt som bör finansieras inom ramen för gemenskapens ramprogram för forskning och utveckling. Ett gemensamt företag enligt
  artikel 171
  i fördraget är alltså en förutsättning för en framgångsrik teknisk utveckling av flygkontrollsystemen under utvecklingsfasen (2008-2013).

(15) SESAR är ett forsknings- och utvecklingsprojekt som bör finansieras inom ramen för gemenskapens ramprogram för forskning och utveckling. Ett gemensamt företag enligt
  artiklarna 171 och 173
  i fördraget är alltså en förutsättning för en framgångsrik teknisk utveckling av flygkontrollsystemen under utvecklingsfasen (2008-2013).

Ändring 12

Skäl 17

(17) Det gemensamma företagets huvuduppgift bör vara att organisera och samordna SESAR genom att sammanföra offentliga och privata medel med hjälp av tekniskt bistånd utifrån, särskilt från företagets medlemmar och särskilt i fråga om erfarenheter från Eurocontrol.

(17) Det gemensamma företagets huvuduppgift bör vara att organisera och samordna SESAR genom att sammanföra offentliga och privata medel med hjälp av tekniskt bistånd utifrån, särskilt från företagets medlemmar och särskilt i fråga om erfarenheter
  och expertis
  från Eurocontrol.

Ändring 13

Skäl 17a (nytt)

(17a) Det är önskvärt att den privata sektorn deltar på ett ändamålsenligt sätt i alla faser, särskilt i utvecklingsfasen för att garantera de privata aktörernas ansvar under installationsfasen.

Ändring 14

Skäl 20

(20) Företagets organisationsstruktur
  och
  arbetssätt bör fastställas i företagets stadgar.

(20) Företagets organisationsstruktur
  ,
  arbetssätt
  , rutiner för undvikande av intressekonflikter och dess personaltillsättningsförfaranden
  bör fastställas i företagets stadgar
  i enlighet med bilagan
  .

Ändring 15

Skäl 20a (nytt)

(20a) Europaparlamentet bör ges observatörsstatus i styrelsen för det gemensamma företaget.

Ändring 16

Skäl 21b (nytt)

(21b) Ansökningar om medlemskap i det gemensamma företaget vilka sker i enlighet med bestämmelserna i artikel 1.3 i bilagan bör välkomnas.

Ändring 17

Skäl 22a (nytt)

(22a) Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet vart tredje år om tillämpningen av denna förordning och, om nödvändigt, lägga fram ändringsförslag till den.

Ändring 18

Artikel 1, punkt 1

1.
  För verkställandet av utvecklingsarbetet under genomförandefasen av projektet för
  modernisering av den europeiska flygledningstjänsten,
  nedan kallat SESAR,
  inrättas
  härmed
  ett gemensamt företag
  med namnet det gemensamma företaget SESAR
  , för perioden
  fram till och med den 31 december 2013
  .

1.
  Härmed
  inrättas ett gemensamt företag
  (nedan kallat det gemensamma företaget). Dess främsta syfte skall vara att leda verksamheten under utvecklingsfasen för detta projekt, som syftar till en modernisering av den europeiska flygledningstjänsten, ett projekt som nedan kallas SESAR,
  för perioden
  från och med det datum då rådet godkänner den översiktsplan för flygledningstjänsten som avses i punkt 1a a nedan till och med utvecklingsfasens slutdatum
  .

Ändring 19

Artikel 1, punkt 1a (ny)

| 1a. | SESAR-projektet skall omfatta tre faser:









  (a) | en utformningsfas vars syfte är att fastställa de tekniska möjligheterna och de åtgärder som skall vidtas, och även att bestämma vilka prioriteringar som skall göras inom ramen för moderniseringsprogrammet och i samband med planeringen för det praktiska genomförandet. Denna fas inleddes i oktober 2005 och beräknas slutföras i december 2007, då den skall resultera i en översiktsplan för flygledningstjänsten. Översiktsplanen för flygledningstjänsten kommer att utarbetas av ett konsortium av företag under överinseende av Eurocontrol. |
| --- | --- | --- |

1a.

(a)

en utformningsfas vars syfte är att fastställa de tekniska möjligheterna och de åtgärder som skall vidtas, och även att bestämma vilka prioriteringar som skall göras inom ramen för moderniseringsprogrammet och i samband med planeringen för det praktiska genomförandet. Denna fas inleddes i oktober 2005 och beräknas slutföras i december 2007, då den skall resultera i en översiktsplan för flygledningstjänsten. Översiktsplanen för flygledningstjänsten kommer att utarbetas av ett konsortium av företag under överinseende av Eurocontrol.

| (b) | en utvecklingsfas som inleds den 1 januari 2008, efter det att rådet godkänt översiktsplanen för flygledningstjänsten, på förslag av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet. Utvecklingsfasen kommer att slutföras den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(b)

en utvecklingsfas som inleds den 1 januari 2008, efter det att rådet godkänt översiktsplanen för flygledningstjänsten, på förslag av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet. Utvecklingsfasen kommer att slutföras den 31 december 2013.

| (c) | en installationsfas som inleds den 1 januari 2014 och slutförs den 31 december 2020, och som kommer att omfatta storskalig produktion samt installationen av den nya infrastrukturen för flygledningstjänsten. Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag som definierar:










  (i) | övergången från utvecklingsfas till installationsfas, |
| --- | --- | --- |

(c)

en installationsfas som inleds den 1 januari 2014 och slutförs den 31 december 2020, och som kommer att omfatta storskalig produktion samt installationen av den nya infrastrukturen för flygledningstjänsten. Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag som definierar:

(i)

övergången från utvecklingsfas till installationsfas,

| (ii) | återbetalningsskyldigheterna för det organ som efterträder det gemensamma företaget och |
| --- | --- |

(ii)

återbetalningsskyldigheterna för det organ som efterträder det gemensamma företaget och

| (iii) | överföringen av utvalda materiella och immateriella tillgångar till det nya organ som efterträder det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

(iii)

överföringen av utvalda materiella och immateriella tillgångar till det nya organ som efterträder det gemensamma företaget.

Ändring 20

Artikel 1, punkt 1b (ny)

1b. Omfattningen på, ledningen och finansieringen av samt varaktigheten för det gemensamma företaget skall, när så är nödvändigt, bli föremål för rådets översyn i enlighet med utvecklingen av projektet och översiktsplanen för flygledningstjänsten. Rådet skall beakta den utvärdering som avses i artikel 6 och bestämmelserna i artikel 6a.

Ändring 21

Artikel 1, punkt 2, inledningen

| 2. | Företagets syfte är att främja moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten genom att
  förena
  forskningsoch
  utvecklingsarbetet i gemenskapen
  . Företaget skall ansvara för bland annat följande arbetsuppgifter: |
| --- | --- |

2.

Företagets syfte är att främja moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten genom att
  förena
  forskningsoch
  utvecklingsarbetet i gemenskapen
  . Företaget skall ansvara för bland annat följande arbetsuppgifter:

| 2. | Företagets syfte är att främja moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten genom att
  samordna och samla allt relevant
  forsknings- och
  utvecklingsarbete
  . Företaget skall ansvara för bland annat följande arbetsuppgifter: |
| --- | --- |

2.

Företagets syfte är att främja moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten genom att
  samordna och samla allt relevant
  forsknings- och
  utvecklingsarbete
  . Företaget skall ansvara för bland annat följande arbetsuppgifter:

Ändring 22

Artikel 1, punkt 2, strecksats 1

| — | Att organisera och samordna
  genomförandet av SESAR
  i enlighet med
  Eurocontrols plan för modernisering av den europeiska flygledningstjänsten (nedan kallad planen), upprättad av Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (
  Eurocontrol
  )
  , genom att sammanföra offentliga och privata medel. |
| --- | --- |

—

Att organisera och samordna
  genomförandet av SESAR
  i enlighet med
  Eurocontrols plan för modernisering av den europeiska flygledningstjänsten (nedan kallad planen), upprättad av Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (
  Eurocontrol
  )
  , genom att sammanföra offentliga och privata medel.

| — | Att organisera och samordna
  verksamheten under SESARprojektets utvecklingsfas
  i enlighet med
  översiktsplanen för flygledningstjänsten, som är ett resultat av projektets utformningsfas, ledd av
  Eurocontrol, genom att sammanföra offentliga och privata medel
  samt förvalta dessa inom ramen för en och samma struktur
  . |
| --- | --- |

—

Att organisera och samordna
  verksamheten under SESARprojektets utvecklingsfas
  i enlighet med
  översiktsplanen för flygledningstjänsten, som är ett resultat av projektets utformningsfas, ledd av
  Eurocontrol, genom att sammanföra offentliga och privata medel
  samt förvalta dessa inom ramen för en och samma struktur
  .

Ändring 23

Artikel 1, punkt 2, strecksats 2a (ny)

| — | Att trygga den nödvändiga finansieringen av verksamheten under utvecklingsfasen i enlighet med översiktsplanen för flygledningstjänsten. |
| --- | --- |

—

Ändring 24

Artikel 1, punkt 2, strecksats 2b (ny)

| — | Att se till att aktörer inom flygledningstjänsten inom EU är delaktiga när det gäller beslutsfattande och finansiering. |
| --- | --- |

—

Ändring 25

Artikel 1, punkt 3

3. Företaget skall
  ha
  sitt säte i
  Bryssel
  .

3.
  Företagets säte skall fastställas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (2)

  .

Ändring 26

Artikel 2, punkt 2

2. Företaget skall betraktas som en internationell organisation enligt bestämmelserna i artikel 15.10 andra strecksatsen i rådets direktiv 77/388/EEG och artikel 23.1 andra strecksatsen i direktiv 92/12/EEG.

utgår

Ändring 27

Artikel 2, punkt 3

3. Medlemsstaterna skall undanta företaget från annan skatt än mervärdesskatt och punktskatter. Företaget skall undantas från registrerings- och företagsskatt och andra liknande skatter. Lönerna till företagets anställda
  skall inte underkastas nationell inkomstskatt
  .

3. Medlemsstaterna skall undanta företaget från annan skatt än mervärdesskatt och punktskatter. Företaget skall undantas från registrerings- och företagsskatt och andra liknande skatter. Lönerna
  skall betalas
  till företagets anställda
  i enlighet med anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna
  .

Ändring 28

Artikel 3, punkt 1

1. Företagets stadgar, som bifogas denna förordning, antas härmed.

1. Företagets stadgar, som är förtecknade i bilagan, vilken utgör en integrerad del av denna förordning
  , antas härmed.

Ändring 29

Artikel 3, punkt 2

2. Stadgarna får ändras i enlighet med det förfarande som anges i
  artikel 5.2, särskilt i fråga om artiklarna 3-6 och 8 i stadgarna
  .

2. Stadgarna får ändras i enlighet med det förfarande som anges i
  artikel 6a
  .

Ändring 63 och 61

Artikel 4, punkt 1, leden a och b

| (a) | med bidrag från dess medlemmar enligt
  artikel 1
  i företagets stadgar, |
| --- | --- |

(a)

med bidrag från dess medlemmar enligt
  artikel 1
  i företagets stadgar,

| (a) | med bidrag från dess medlemmar enligt
  artiklarna 1, 3 och 11
  i företagets stadgar, |
| --- | --- |

(a)

med bidrag från dess medlemmar enligt
  artiklarna 1, 3 och 11
  i företagets stadgar,

| (b) | och eventuellt med en andel av de avgifter på flygtrafik som avses i artikel 15.3 e andra strecksatsen i förordning (EG) nr 550/2004. Hur
  andelen
  skall tas ut och användas
  skall fastställas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 15.4 i förordning (EG) nr 550/2004
  . |
| --- | --- |

(b)

och eventuellt med en andel av de avgifter på flygtrafik som avses i artikel 15.3 e andra strecksatsen i förordning (EG) nr 550/2004. Hur
  andelen
  skall tas ut och användas
  skall fastställas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 15.4 i förordning (EG) nr 550/2004
  .

| (b) | och eventuellt med en andel av de avgifter på flygtrafik som avses i artikel 15.3 e andra strecksatsen i förordning (EG) nr 550/2004.
  Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag som fastställer
  hur
  denna andel
  skall tas ut och användas. |
| --- | --- |

(b)

och eventuellt med en andel av de avgifter på flygtrafik som avses i artikel 15.3 e andra strecksatsen i förordning (EG) nr 550/2004.
  Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag som fastställer
  hur
  denna andel
  skall tas ut och användas.

Ändring 32

Artikel 4, punkt 3

3. Gemenskapens finansiering till företaget skall upphöra samtidigt med den period som anges i artikel 1.

3. Gemenskapens finansiering till företaget skall upphöra samtidigt
  som utvecklingsfasen avslutas, om inte Europaparlamentet och rådet beslutar annat på grund av ett förslag från kommissionen
  .

Ändring 34

Artikel 5, punkt 2a (ny)

2a. Kommissionens ståndpunkt när det gäller beslutsfattande inom styrelsen vad avser tekniska justeringar av översiktsplanen för flygledningstjänsten skall godkännas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 3 i beslut 1999/468/EG.

Ändring 35

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a

Anslutning av nya medlemmar

Kommissionen skall avge rapport till Europaparlamentet och rådet om anslutningen av nya medlemmar till det gemensamma företaget. Anslutningen av nya medlemmar, inklusive tredjelandsmedlemmars, skall godkännas av Europaparlamentet och rådet.

Ändring 36

Artikel 6

Kommissionen
  skall utvärdera genomförandet av denna förordning och företagets resultat och arbetsmetoder vart tredje år från det att företaget inleder sin verksamhet och fram till dess att företaget upphör.

I enlighet med artikel 173 i fördraget
  skall
  kommissionen
  utvärdera genomförandet av denna förordning och företagets resultat och arbetsmetoder vart tredje år från det att företaget inleder sin verksamhet och fram till dess att företaget upphör.
  Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram rapporter om resultatet av dessa utvärderingar och om de slutsatser som bör dras härav.

Ändring 37

Artikel 6a (ny)

Artikel 6a

Översyn

Om kommissionen bedömer, eller om antingen Europaparlamentet eller rådet - genom kommittéförfarande - begär, att denna förordning eller stadgarna för det gemensamma företaget ses över, skall kommissionen lägga fram ett lämpligt lagförslag i enlighet med det förfarande som föreskrivs i fördraget.

Ändring 38

Bilaga, artikel 1, punkt 2, strecksats 3

| — | Andra offentliga eller privata företag och organ. |
| --- | --- |

—

Andra offentliga eller privata företag och organ.

| — | Andra offentliga eller privata företag och organ
  , som har slutit minst ett avtal med gemenskapen på luftfartsområdet
  . |
| --- | --- |

—

Andra offentliga eller privata företag och organ
  , som har slutit minst ett avtal med gemenskapen på luftfartsområdet
  .

Ändring 39

Bilaga, artikel 1, punkt 3, stycke 2

Styrelsen
  beslutar
  om ansökan skall beviljas eller ej. Om ansökan beviljas skall den verkställande direktören förhandla om villkoren för medlemskapet och lägga fram dem för styrelsen. Villkoren kan bland annat gälla den nya medlemmens skyldighet att bidra finansiellt och dess representation i styrelsen.

Styrelsen
  har en rådgivande funktion inför kommissionens beslut
  om ansökan skall beviljas eller ej
  , och kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5a, lägga fram ett motsvarande förslag
  . Om ansökan beviljas skall den verkställande direktören förhandla om villkoren för medlemskapet och lägga fram dem för styrelsen. Villkoren kan bland annat gälla den nya medlemmens skyldighet att bidra finansiellt och dess representation i styrelsen.

Ändring 40

Bilaga, artikel 1, punkt 3a (ny)

| 3a. | I styrelsens förslag om huruvida förhandlingar om anslutning skall inledas med ett offentligt eller privat företag eller organ, mot bakgrund av det avtal som avses i artikel 1 tredje strecksatsen i bilagan, skall särskild hänsyn tas till följande kriterier:







  — | Dokumenterad sakkunskap om och erfarenhet från flygledningstjänsten och/eller produktionen av utrustning för flygledningstjänsten och/eller tillhandahållandet av tjänster för densamma. |
| --- | --- | --- |

3a.

—

Dokumenterad sakkunskap om och erfarenhet från flygledningstjänsten och/eller produktionen av utrustning för flygledningstjänsten och/eller tillhandahållandet av tjänster för densamma.

| — | Det bidrag som företaget eller organet kan förväntas ge i samband med genomförandet av översiktsplanen för flygledningstjänsten. |
| --- | --- |

—

Det bidrag som företaget eller organet kan förväntas ge i samband med genomförandet av översiktsplanen för flygledningstjänsten.

| — | Företagets respektive organets finansiella säkerhet. |
| --- | --- |

—

Företagets respektive organets finansiella säkerhet.

| — | Potentiella intressekonflikter. |
| --- | --- |

—

Potentiella intressekonflikter.

Ändring 41

Bilaga, artikel 3, punkt 1, led aa (nytt)

(aa) en företrädare för militären,

Ändring 42

Bilaga, artikel 3, punkt 2

2.
  De företrädare som anges i punkt 1 b, c, d, e och f skall utses av det samrådsorgan för industrin som har inrättats i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 549/2004
  .

2.
  Europaparlamentet skall ha observatörsstatus i styrelsen
  .

Ändring 43

Bilaga, artikel 3, punkt 2a (ny)

2a. Kommissionen skall vara ordförande i styrelsen.

Ändring 44

Bilaga, artikel 4, punkt 1

1.
  De
  företrädare som anges i artikel 3.1
  a och b
  har rösträtt.

1.
  Alla
  företrädare som anges i artikel 3.1 har rösträtt
  viktad i förhållande till respektive företrädares bidrag till finansieringen av det gemensamma företaget och i enlighet med bestämmelserna i punkt 2
  .

Ändring 46

Bilaga, artikel 4, punkt 5

5. Beslut som rör anslutning av nya medlemmar enligt artikel 1.2, utnämning av den verkställande direktören eller upplösning av företaget får fattas endast med bifall från gemenskapens företrädare i styrelsen.

utgår

Ändring 47

Bilaga, artikel 4, punkt 5a (ny)

5a. Besluten om antagandet av översiktsplanen för flygtrafikledningen och eventuella ändringar till den kräver samtliga grundares samtycke. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 1 får sådana beslut inte fattas om de företrädare som avses i artikel 3, punkt 1 c-f enhälligt motsätter sig dessa.

Ändring 48

Bilaga, artikel 4, punkt 5b (ny)

5b. Översiktsplanen för flygledningstjänsten skall meddelas och översändas till Europaparlamentet.

Ändring 49

Bilaga, artikel 5, punkt 1, led b

| b) | bevilja
  medlemsansökningar, |
| --- | --- |

b)

bevilja
  medlemsansökningar,

| b) | föreslå beviljande av
  medlemsansökningar, |
| --- | --- |

b)

föreslå beviljande av
  medlemsansökningar,

Ändring 50

Bilaga, artikel 5, punkt 1, led c

| c) | utse den verkställande direktören och godkänna organisationsplanen, |
| --- | --- |

c)

utse den verkställande direktören och godkänna organisationsplanen,

| c) | utse den verkställande direktören
  , i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6.1 och 6.2 i bilagan,
  och godkänna organisationsplanen, |
| --- | --- |

c)

utse den verkställande direktören
  , i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6.1 och 6.2 i bilagan,
  och godkänna organisationsplanen,

Ändring 51

Bilaga, artikel 5a (ny)

Artikel 5a

Undvikande av intressekonflikter

1. Medlemmar i det gemensamma företaget och medlemmar av styrelsen samt personal inom det gemensamma företaget skall inte vara delaktiga i vare sig förberedelserna, utvärderingen eller beviljandeförfarandet i samband med offentliga upphandlingar om de är ägare av eller har tecknat partnerskapsavtal med organ som är potentiella kandidater i de offentliga upphandlingarna eller som representerar sådana organ.

2. Medlemmar i det gemensamma företaget och medlemmar av styrelsen måste meddela om de privat eller affärsmässigt kan vinna fördelar av resultatet av styrelsens överläggningar när det gäller de olika punkterna på dagordningen. Detta krav gäller även personalen inom det gemensamma företaget med tanke på de uppgifter den tilldelas.

3. På grundval av sådana meddelanden som nämns i punkt 2 får styrelsen besluta om att inte låta medlemmar, deltagare eller personal vara delaktiga i beslut eller delta i arbete där det finns en uppenbar risk för att en intressekonflikt uppstår. Medlemmar, deltagare och personal som uteslutits av detta skäl skall inte få tillgång till information som rör de områden som bedömts kunna ge upphov till intressekonflikter.

Ändring 52

Bilaga, artikel 6, punkt 1

1. Den verkställande direktören skall
  leda det löpande arbetet i företaget, och är dess företrädare i rättsligt hänseende. Han eller hon skall
  utses av styrelsen
  efter förslag från kommissionen. Den verkställande direktören skall vara oavhängig i sitt tjänsteutövande
  .

1. Den verkställande direktören skall
  på grundval av meriter och dokumenterad förvaltnings- och ledningsförmåga samt relevant kompetens och erfarenhet
  utses av styrelsen
  från en lista - sammanställd av kommissionen och Eurocontrol - om minst tre kandidater, på grundval av resultaten från ett offentligt uttagningsprov och efter det att Europaparlamentets företrädare hörts i frågan. Styrelsen skall fatta sitt beslut med tre fjärdedels majoritet
  .

Ändring 53

Bilaga, artikel 6, punkt 1a (ny)

1a. Ämbetsperioden för den verkställande direktören skall vara på fem år. Efter det att Europaparlamentets företrädare hörts i frågan och man gjort en utvärdering får ämbetsperioden på förslag av kommissionen förlängas högst en gång och då med upp till tre år.

Ändring 54

Bilaga, artikel 8, inledningen

I syfte att fullgöra de arbetsuppgifter som fastställs i artikel 1 i förordningen skall företaget träffa
  ett
  avtal med
  Eurocontrol om följande:

1.
  I syfte att fullgöra de arbetsuppgifter som fastställs i artikel 1 i förordningen skall företaget träffa
  särskilda
  avtal med
  sina medlemmar.

1a. Eurocontrols roll och bidrag skall fastställas i ett avtal med det gemensamma företaget. I detta avtal skall:

Ändring 55

Bilaga, artikel 8, leden a och b

| a) | Eurocontrol skall tillhandahålla
  företaget
  resultaten från utformningsfasen. |
| --- | --- |

a)

Eurocontrol skall tillhandahålla
  företaget
  resultaten från utformningsfasen.

| a) | formerna bestämmas för överföringen av utformningsfasens resultat till det gemensamma
  företaget
  och för användningen av dessa resultat, |
| --- | --- |

a)

formerna bestämmas för överföringen av utformningsfasens resultat till det gemensamma
  företaget
  och för användningen av dessa resultat,

| b) | Eurocontrol skall få ansvaret för följande
  arbetsuppgifter
  - som följer av
  genomförandet av
  planen - och de medel som avsatts för dem
  : |
| --- | --- |

b)

Eurocontrol skall få ansvaret för följande
  arbetsuppgifter
  - som följer av
  genomförandet av
  planen - och de medel som avsatts för dem
  :

| b) | Eurocontrols
  arbetsuppgifter
  och ansvarsområden definieras med tanke på
  genomförandet av
  översiktsplanen för flygledningtjänsten; till dessa hör
  : |
| --- | --- |

b)

Eurocontrols
  arbetsuppgifter
  och ansvarsområden definieras med tanke på
  genomförandet av
  översiktsplanen för flygledningtjänsten; till dessa hör
  :

Ändring 56

Bilaga, artikel 11, punkt 3, stycke 1

3. Medlemmar enligt artikel 1.2 andra och tredje strecksatsen skall åta sig att senast ett år efter det att dess ansökan om medlemskap i företaget beviljades göra en första inbetalning på minst 10 miljoner euro.
  För medlemmar som ansluter sig till företaget senast 12 månader efter företagets grundande skall beloppet vara 5 miljoner euro.

3. Medlemmar enligt artikel 1.2 andra och tredje strecksatsen skall åta sig att senast ett år efter det att dess ansökan om medlemskap i företaget beviljades göra en första inbetalning på minst 10 miljoner euro.

Ändring 57

Bilaga, artikel 11, punkt 3, stycke 2

För företag som räknas som små och medelstora företag enligt kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av små och medelstora företag, och som enskilt eller kollektivt tecknar andelar, skall beloppet vara 250 000 euro, oavsett när de blir medlemmar.

För företag som räknas som små och medelstora företag enligt kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av små och medelstora företag, och som enskilt eller kollektivt tecknar andelar, skall beloppet vara 250 000euro, oavsett när de blir medlemmar
  ; grundarna kan dela upp beloppet i mindre rater under en tidsperiod fastslagen av de berörda parterna
  .

Ändring 58

Bilaga, artikel 11, punkt 5

5. Bidrag kan betalas i natura. Naturabidraget och dess nytta för företagets verksamhet skall värderas.

5. Bidrag kan betalas i natura
  , vilket skall anges i de avtal som avses i artikel 8 i denna bilaga
  . Naturabidraget och dess nytta för företagets verksamhet skall värderas.

Ändring 59

Bilaga, artikel 17

Företaget skall vara ägare till alla materiella och immateriella tillgångar som skapas
  för
  eller överlåts till företaget för SESARs
  genomförandefas
  .

Företaget skall vara ägare till alla materiella och immateriella tillgångar som skapas
  av företaget
  eller överlåts till företaget för SESARs
  utvecklingsfas i enlighet med de medlemsavtal som företaget träffat. Företaget kan bevilja tillgång till den kunskap som projektet genererat, i synnerhet för dess medlemmar men även för Europeiska unionens medlemsstater och/eller Eurocontrol om det rör sig om deras egna - och samtidigt icke-kommersiella - syften
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EGT L 11 16.1.2003, s. 1.

P6_TA(2006)0485

Årsrapport 2006 om euroområdet

Europaparlamentets resolution om årsrapporten 2006 om euroområdet (2006) (2006/2239(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen - Årets bedömning av euroområdet (KOM(2006) 0392), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen - Årets bedömning av euroområdet (KOM(2006) 0392),

| — | med beaktande av kommissionens interimsprognos från september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens interimsprognos från september 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om euroområdet i världsekonomin och införandet av sedlar och mynt i euro (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om euroområdet i världsekonomin och införandet av sedlar och mynt i euro (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 april 2006 om situationen för Europas ekonomi: förslag till betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 april 2006 om situationen för Europas ekonomi: förslag till betänkande om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2006 om den internationella valutafondens strategiska översyn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 mars 2006 om den internationella valutafondens strategiska översyn (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2006 om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 17 maj 2006 om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2005, (6) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2005, (6)

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) rapport om eurons internationella roll och den finansiella integrationen inom euroområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) rapport om eurons internationella roll och den finansiella integrationen inom euroområdet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2005 om beskattning av företag i Europeiska unionen: en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2005 om beskattning av företag i Europeiska unionen: en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (7),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0381/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0381/2006), och av följande skäl:

| A. | Medlemskap i euroområdet förstärker det ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan medlemsstaterna och fordrar en bättre samordning av den ekonomiska politiken, med syftet att korrigera strukturella svagheter för att möta utmaningar och uppnå större välstånd och konkurrenskraft och vara förberedd för en större globaliserad ekonomi. |
| --- | --- |

A.

Medlemskap i euroområdet förstärker det ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan medlemsstaterna och fordrar en bättre samordning av den ekonomiska politiken, med syftet att korrigera strukturella svagheter för att möta utmaningar och uppnå större välstånd och konkurrenskraft och vara förberedd för en större globaliserad ekonomi.

| B. | Den ekonomiska tillväxten inom euroområdet tilltar under 2006 och tycks ha en bredare bas, när den inhemska efterfrågan, särskilt när det gäller investeringar, tar fart. Dock kan tillväxten sakta av under 2007 p.g.a. höga oljepriser, eftersläpande effekter av eurons förstärkning samt en nedgång i USA:s tillväxt. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska tillväxten inom euroområdet tilltar under 2006 och tycks ha en bredare bas, när den inhemska efterfrågan, särskilt när det gäller investeringar, tar fart. Dock kan tillväxten sakta av under 2007 p.g.a. höga oljepriser, eftersläpande effekter av eurons förstärkning samt en nedgång i USA:s tillväxt.

| C. | Euroområdets potentiella tillväxt uppskattas vanligen till ca 2 procent och behöver ökas och bibehållas på 3-procentsnivån för att skapa arbetstillfällen för mer än tolv miljoner arbetslösa européer, för att öka deras disponibla inkomster och för att kunna avsätta de resurser som behövs för att modernisera Europas unika välfärdssamhällen. |
| --- | --- |

C.

Euroområdets potentiella tillväxt uppskattas vanligen till ca 2 procent och behöver ökas och bibehållas på 3-procentsnivån för att skapa arbetstillfällen för mer än tolv miljoner arbetslösa européer, för att öka deras disponibla inkomster och för att kunna avsätta de resurser som behövs för att modernisera Europas unika välfärdssamhällen.

| D. | För prisstabilitetskriteriet har två olika definitioner av ”prisstabilitet” används. ECB har förklarat att man, med syftet att upprätthålla prisstabiliteten, strävar efter att hålla inflationen strax under 2 procent på medellång sikt, medan ECB och kommissionen i sina konvergensrapporter använder sig av ett referensvärde beräknat som den genomsnittliga inflationen under se senaste 12 månaderna i de tre medlemsstater som lyckats bäst plus 1,5 procent, baserat på det protokoll om konvergenskriterier som nämns i artikel 121.1 i EG-fördraget, där det förutsätts att bästa resultat när det gäller prisstabilitet i praktiken betyder lägsta möjliga inflation. |
| --- | --- |

D.

För prisstabilitetskriteriet har två olika definitioner av ”prisstabilitet” används. ECB har förklarat att man, med syftet att upprätthålla prisstabiliteten, strävar efter att hålla inflationen strax under 2 procent på medellång sikt, medan ECB och kommissionen i sina konvergensrapporter använder sig av ett referensvärde beräknat som den genomsnittliga inflationen under se senaste 12 månaderna i de tre medlemsstater som lyckats bäst plus 1,5 procent, baserat på det protokoll om konvergenskriterier som nämns i artikel 121.1 i EG-fördraget, där det förutsätts att bästa resultat när det gäller prisstabilitet i praktiken betyder lägsta möjliga inflation.

| E. | Euroområdet kommer fr.o.m. den 1 januari 2007 att omfatta endast 13 medlemsstater men samordningen av den makroekonomiska politiken och den inre marknaden kommer att omfatta samtliga 27 medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Euroområdet kommer fr.o.m. den 1 januari 2007 att omfatta endast 13 medlemsstater men samordningen av den makroekonomiska politiken och den inre marknaden kommer att omfatta samtliga 27 medlemsstater.

| F. | Euroområdets externa representation i internationella institutioner och forum motsvarar inte dess ekonomiska tyngd i världsekonomin. Mycket begränsade framsteg har gjorts sedan euron infördes för att se till att euroområdet talar med en röst i internationella finansiella institutioner och forum och dessa brister gör det svårt för euroområdet att främja sina intressen och visa ledarskap vid möten som gäller globala ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

F.

Euroområdets externa representation i internationella institutioner och forum motsvarar inte dess ekonomiska tyngd i världsekonomin. Mycket begränsade framsteg har gjorts sedan euron infördes för att se till att euroområdet talar med en röst i internationella finansiella institutioner och forum och dessa brister gör det svårt för euroområdet att främja sina intressen och visa ledarskap vid möten som gäller globala ekonomiska utmaningar.

| G. | ECB och rådet delar ansvaret för frågor rörande växelkurspolitiken samt den internationella representationen av euroområdet. |
| --- | --- |

G.

ECB och rådet delar ansvaret för frågor rörande växelkurspolitiken samt den internationella representationen av euroområdet.

| H. | Europaparlamentet påpekar att eurogruppen har till uppgift att föra en informell dialog med ECB och att dess huvuduppgifter är att utarbeta gemensamma ståndpunkter rörande hur ekonomin generellt fungerar inom euroområdet och att utvärdera växelkursförändringarna mellan euron och andra valutor. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet påpekar att eurogruppen har till uppgift att föra en informell dialog med ECB och att dess huvuduppgifter är att utarbeta gemensamma ståndpunkter rörande hur ekonomin generellt fungerar inom euroområdet och att utvärdera växelkursförändringarna mellan euron och andra valutor.

Makroekonomisk politik

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av den första årsrapporten om euroområdet, som återspeglar utvecklingen av ekonomierna i euroområdet under 2006 och är ett nyttigt bidrag till debatten om de gemensamma utmaningar av den ekonomiska politiken som euroområdets medlemmar står inför. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av den första årsrapporten om euroområdet, som återspeglar utvecklingen av ekonomierna i euroområdet under 2006 och är ett nyttigt bidrag till debatten om de gemensamma utmaningar av den ekonomiska politiken som euroområdets medlemmar står inför.

| 2. | Europaparlamentet anser att klara och tydliga bestämmelser för hur de två viktigaste hörnstenarna - å ena sida penningmängden och å andra sidan all annan relevant information om framtida inflationsförändringar - påverkar de operationella penningpolitiska besluten kan göra politiken mer förutsägbar och effektiv. Parlamentet anser också att protokoll från ECB-rådets sammanträden bör offentliggöras, och att dessa skall innehålla en tydlig redogörelse för argumenten för och emot de beslut som fattats och skälen till dessa beslut. Parlamentet anser att en sådan öppenhet är viktig eftersom marknaden på detta sätt kommer att kunna få en tydligare bild av ECB:s penningpolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att klara och tydliga bestämmelser för hur de två viktigaste hörnstenarna - å ena sida penningmängden och å andra sidan all annan relevant information om framtida inflationsförändringar - påverkar de operationella penningpolitiska besluten kan göra politiken mer förutsägbar och effektiv. Parlamentet anser också att protokoll från ECB-rådets sammanträden bör offentliggöras, och att dessa skall innehålla en tydlig redogörelse för argumenten för och emot de beslut som fattats och skälen till dessa beslut. Parlamentet anser att en sådan öppenhet är viktig eftersom marknaden på detta sätt kommer att kunna få en tydligare bild av ECB:s penningpolitik.

| 3. | Med tanke på att den monetära stimulans som förekommit under senare år gradvis håller på att försvinna, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att hålla sig till en strikt tolkning av den förnyade stabilitets- och tillväxtpakten och uppmanar medlemsstaterna att årligen förbättra sina cykliskt justerade budgetunderskott, med 0,5 procent av BNP som riktmärke, vilket kommer att bidra till att dämpa inflationspressen och hålla räntorna nere på nivåer som inte äventyrar den nuvarande ekonomiska återhämtningen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om det mervärde som en bättre skatte- och budgetsamordning mellan medlemsstaterna skulle innebära för att uppnå en mer enhetlig balans i den makroekonomiska politiken, i jämförelse med EMU:s välutvecklade penningpolitik. |
| --- | --- |

3.

Med tanke på att den monetära stimulans som förekommit under senare år gradvis håller på att försvinna, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att hålla sig till en strikt tolkning av den förnyade stabilitets- och tillväxtpakten och uppmanar medlemsstaterna att årligen förbättra sina cykliskt justerade budgetunderskott, med 0,5 procent av BNP som riktmärke, vilket kommer att bidra till att dämpa inflationspressen och hålla räntorna nere på nivåer som inte äventyrar den nuvarande ekonomiska återhämtningen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om det mervärde som en bättre skatte- och budgetsamordning mellan medlemsstaterna skulle innebära för att uppnå en mer enhetlig balans i den makroekonomiska politiken, i jämförelse med EMU:s välutvecklade penningpolitik.

| 4. | Europaparlamentet anser, utan att ifrågasätta subsidiaritetsprincipen i skattepolitiken och med respekt för de nationella regeringarnas befogenhet att fastställa sin struktur- och budgetpolitik, att det är viktigt att alla medlemsstater, åtminstone de som ingår i euroområdet, samordnar tidsplanerna för sina nationella budgetar och baserar sina budgetprognoser på liknande kriterier, för att undvika skillnader på grund av användningen av olika makroekonomiska prognoser (global tillväxt, EU:s tillväxt, oljepris per fat, räntor) och andra parametrar. Parlamentet anser att kommissionen i väsentlig grad kan bidra till att denna uppgift fullföljs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser, utan att ifrågasätta subsidiaritetsprincipen i skattepolitiken och med respekt för de nationella regeringarnas befogenhet att fastställa sin struktur- och budgetpolitik, att det är viktigt att alla medlemsstater, åtminstone de som ingår i euroområdet, samordnar tidsplanerna för sina nationella budgetar och baserar sina budgetprognoser på liknande kriterier, för att undvika skillnader på grund av användningen av olika makroekonomiska prognoser (global tillväxt, EU:s tillväxt, oljepris per fat, räntor) och andra parametrar. Parlamentet anser att kommissionen i väsentlig grad kan bidra till att denna uppgift fullföljs.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta en väsentlig del av de skatteintäkter som blir följden av den nuvarande ekonomiska tillväxten till att minska de offentliga skulderna, vilket kommer att frigöra resurser som bör investeras i högre utbildning, yrkesutbildning, infrastruktur, forskning och utveckling, i enlighet med de mål som fastställdes i Lissabon- och Göteborgsstrategierna och för att möta de utmaningar som en åldrande befolkning och klimatförändringar innebär. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta en väsentlig del av de skatteintäkter som blir följden av den nuvarande ekonomiska tillväxten till att minska de offentliga skulderna, vilket kommer att frigöra resurser som bör investeras i högre utbildning, yrkesutbildning, infrastruktur, forskning och utveckling, i enlighet med de mål som fastställdes i Lissabon- och Göteborgsstrategierna och för att möta de utmaningar som en åldrande befolkning och klimatförändringar innebär.

| 6. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att parlamentet i sin ovan nämnda resolution från den 4 april 2006 uppmanade till en allmän revidering av medlemsstaterna skattesystem, vilket är en nyckelmetod för att stärka ekonomins konkurrenskraft och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att parlamentet i sin ovan nämnda resolution från den 4 april 2006 uppmanade till en allmän revidering av medlemsstaterna skattesystem, vilket är en nyckelmetod för att stärka ekonomins konkurrenskraft och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en studie över vilka gynnsamma effekter i termer av tillväxt och sysselsättning, för euroområdet och för unionen i sin helhet, det skulle ge om EMU:s ekonomiska pelare fungerande bättre inom euroområdet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en studie över vilka gynnsamma effekter i termer av tillväxt och sysselsättning, för euroområdet och för unionen i sin helhet, det skulle ge om EMU:s ekonomiska pelare fungerande bättre inom euroområdet.

Ekonomiska reformer

| 8. | Europaparlamentet erinrar i detta sammanhang om hur viktigt det är att Lissabonstrategin aktivt och snabbt genomförs i lika mån på alla nivåer och alla berörda politikområden, med stöd av en blandning av politiska reformer avseende ekonomi, sysselsättning, miljö och socialpolitik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar i detta sammanhang om hur viktigt det är att Lissabonstrategin aktivt och snabbt genomförs i lika mån på alla nivåer och alla berörda politikområden, med stöd av en blandning av politiska reformer avseende ekonomi, sysselsättning, miljö och socialpolitik.

| 9. | Europaparlamentet inser att euroområdets ekonomi endast mycket långsamt har anpassat sig till den globala ekonomiska återhämtningen, huvudsakligen på grund av den svaga inhemska efterfrågan, och att ekonomiska reformer av marknaderna för varor, arbetskraft och kapital kommer att bidra till att priser och löner snabbare anpassas till förändrade ekonomiska villkor. Detta är nödvändigt för att öka tillväxtpotentialen, hantera omotiverade skillnader i inflation och tillväxt mellan euroområdets medlemsstater och anpassa sig till potentiellt negativa globala utvecklingstrender. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet inser att euroområdets ekonomi endast mycket långsamt har anpassat sig till den globala ekonomiska återhämtningen, huvudsakligen på grund av den svaga inhemska efterfrågan, och att ekonomiska reformer av marknaderna för varor, arbetskraft och kapital kommer att bidra till att priser och löner snabbare anpassas till förändrade ekonomiska villkor. Detta är nödvändigt för att öka tillväxtpotentialen, hantera omotiverade skillnader i inflation och tillväxt mellan euroområdets medlemsstater och anpassa sig till potentiellt negativa globala utvecklingstrender.

| 10. | Europaparlamentet beaktar att vissa medlemsstater gjort åtaganden i sina nationella reformprogram (NRP) men inser att detta inte räcker och uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder. Parlamentet påminner om att den ekonomiska effektiviteten skulle gynnas om man antog regler för en gemensam övervakning av medlemsstaternas NRP, genom utbyte av bästa praxis och genom att kommissionen årligen offentliggör ”ligaresultat” över de länder som lyckats bäst respektive sämst, vilket föreslogs i den rapport som kommissionens högnivågrupp under ledning av Wim Kok presenterade i november 2004 med titeln Anta utmaningen: Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beaktar att vissa medlemsstater gjort åtaganden i sina nationella reformprogram (NRP) men inser att detta inte räcker och uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder. Parlamentet påminner om att den ekonomiska effektiviteten skulle gynnas om man antog regler för en gemensam övervakning av medlemsstaternas NRP, genom utbyte av bästa praxis och genom att kommissionen årligen offentliggör ”ligaresultat” över de länder som lyckats bäst respektive sämst, vilket föreslogs i den rapport som kommissionens högnivågrupp under ledning av Wim Kok presenterade i november 2004 med titeln Anta utmaningen: Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| 11. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna i euroområdet bör fortsätta att utvecklas i samma takt vad avser de tre principerna i Lissabon-Göteborgsmodellen (ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och miljöskydd) och framhåller också potentialen i ”flexicurity-modellen” (flexibilitet och trygghet) för att öka sysselsättningskvoten, särskilt bland kvinnor, äldre arbetstagare, yngre människor, långtidsarbetslösa och invandrare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna i euroområdet bör fortsätta att utvecklas i samma takt vad avser de tre principerna i Lissabon-Göteborgsmodellen (ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och miljöskydd) och framhåller också potentialen i ”flexicurity-modellen” (flexibilitet och trygghet) för att öka sysselsättningskvoten, särskilt bland kvinnor, äldre arbetstagare, yngre människor, långtidsarbetslösa och invandrare.

| 12. | Europaparlamentet är övertygat om att målet att införa en gemensam konsoliderad skattebas i Europa också skulle kunna uppnås med hjälp av mekanismen för förstärkt samarbete om medlemsstaterna inte kan komma fram till en enhällig överenskommelse. Parlamentet betonar att mekanismen för förstärkt samarbete - även om den är mindre önskvärd än en enhällig överenskommelse mellan medlemsstaterna - skulle göra det möjligt för den stora majoriteten medlemsstater att komma vidare när det gäller en gemensam ram för bolagsbeskattning på den inre marknaden, samtidigt som icke deltagande medlemsstater får en möjlighet att ansluta sig vid ett senare tillfälle. Parlamentet anser att detta är en allt viktigare fråga för euroområdet och uppmanar euroområdets medlemsstater att öka sina insatser för att åstadkomma framsteg på detta område. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är övertygat om att målet att införa en gemensam konsoliderad skattebas i Europa också skulle kunna uppnås med hjälp av mekanismen för förstärkt samarbete om medlemsstaterna inte kan komma fram till en enhällig överenskommelse. Parlamentet betonar att mekanismen för förstärkt samarbete - även om den är mindre önskvärd än en enhällig överenskommelse mellan medlemsstaterna - skulle göra det möjligt för den stora majoriteten medlemsstater att komma vidare när det gäller en gemensam ram för bolagsbeskattning på den inre marknaden, samtidigt som icke deltagande medlemsstater får en möjlighet att ansluta sig vid ett senare tillfälle. Parlamentet anser att detta är en allt viktigare fråga för euroområdet och uppmanar euroområdets medlemsstater att öka sina insatser för att åstadkomma framsteg på detta område.

Den inre marknaden

| 13. | Europaparlamentet anser att fullbordandet av den inre marknaden, särskilt för tjänster, är avgörande för att främja den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen inom EMU och uppmanar därför till ytterligare och bättre genomförande av direktiven. Parlamentet fördömer vissa medlemsstaters politik för att skydda sina nyckelindustrier och tjänster för gränsöverskridande konkurrens och förnyar sitt engagemang för principerna om fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att fullbordandet av den inre marknaden, särskilt för tjänster, är avgörande för att främja den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen inom EMU och uppmanar därför till ytterligare och bättre genomförande av direktiven. Parlamentet fördömer vissa medlemsstaters politik för att skydda sina nyckelindustrier och tjänster för gränsöverskridande konkurrens och förnyar sitt engagemang för principerna om fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital.

| 14. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att det är nödvändigt att avskaffa hindren för inrättandet av ett gemensamt eurobetalningsområde och vidta ytterligare åtgärder för att öppna de fragmenterade marknaderna för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (sparplanering, huslån, försäkringar och pensioner) samtidigt som konsumentskyddet garanteras. Parlamentet understryker hur viktigt det är att utveckla ett gemensamt europeiskt angreppssätt när det gäller lagstiftning och övervakning avseende de finansiella marknaderna, och påminner om att det är nödvändigt att se över bestämmelserna för försäkringssolvens (Solvens II) och bestämmelserna avseende regleringsmyndigheters skönsmässiga bedömning vid gränsöverskridande fusioner för att undvika konflikter mellan tillsynsmyndigheter i hemoch värdmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att det är nödvändigt att avskaffa hindren för inrättandet av ett gemensamt eurobetalningsområde och vidta ytterligare åtgärder för att öppna de fragmenterade marknaderna för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag (sparplanering, huslån, försäkringar och pensioner) samtidigt som konsumentskyddet garanteras. Parlamentet understryker hur viktigt det är att utveckla ett gemensamt europeiskt angreppssätt när det gäller lagstiftning och övervakning avseende de finansiella marknaderna, och påminner om att det är nödvändigt att se över bestämmelserna för försäkringssolvens (Solvens II) och bestämmelserna avseende regleringsmyndigheters skönsmässiga bedömning vid gränsöverskridande fusioner för att undvika konflikter mellan tillsynsmyndigheter i hemoch värdmedlemsstaterna.

| 15. | Europaparlamentet anser att en ambitiös europeisk innovationspolitik är en av hörnstenarna för hållbar utveckling och skapandet av arbetstillfällen och bör tas med som en högprioriterad fråga inom ramen för förbättrat ekonomiskt samarbete. Parlamentet beklagar att utgifterna för forskning och utveckling i euroområdet uppgår till ungefär 2 procent av BNP, vilket är långt under det EU-övergripande målet på 3 procent. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till finansiering av FoU inom EU samt till ett effektivt ramverk av immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå mera resurser till forskning och innovationer och att ge skatteförmåner åt företag och universitet som investerar i FoU, i vetskap om att sådana incitament, i jämförelse med direkta bidrag, är en bättre garanti för att offentliga resurser används för att stödja framgångsrika satsningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att en ambitiös europeisk innovationspolitik är en av hörnstenarna för hållbar utveckling och skapandet av arbetstillfällen och bör tas med som en högprioriterad fråga inom ramen för förbättrat ekonomiskt samarbete. Parlamentet beklagar att utgifterna för forskning och utveckling i euroområdet uppgår till ungefär 2 procent av BNP, vilket är långt under det EU-övergripande målet på 3 procent. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till finansiering av FoU inom EU samt till ett effektivt ramverk av immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå mera resurser till forskning och innovationer och att ge skatteförmåner åt företag och universitet som investerar i FoU, i vetskap om att sådana incitament, i jämförelse med direkta bidrag, är en bättre garanti för att offentliga resurser används för att stödja framgångsrika satsningar.

| 16. | Europaparlamentet anser att arbetsmarknaderna bör göras mer flexibla och att de aspekter av lagstiftningen rörande fasta anställningar som kan fungera som ett hinder för anpassning av arbetsmarknaden bör tas bort. Parlamentet medger att på lång sikt bör reallöner och produktivitet öka i samma takt. Parlamentet beklagar att många av dess förslag inte har beaktats, särskilt förslagen om förbättrade möjligheter till barnpassning, en bättre balans mellan arbetslivet och resten av tillvaron, skapandet av incitament för att förmå arbetstagare att skjuta upp frivillig pensionering samt utveckling av en politik som syftar till att integrera lagliga invandrare på arbetsmarknaden och bekämpa olaglig invandring. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att arbetsmarknaderna bör göras mer flexibla och att de aspekter av lagstiftningen rörande fasta anställningar som kan fungera som ett hinder för anpassning av arbetsmarknaden bör tas bort. Parlamentet medger att på lång sikt bör reallöner och produktivitet öka i samma takt. Parlamentet beklagar att många av dess förslag inte har beaktats, särskilt förslagen om förbättrade möjligheter till barnpassning, en bättre balans mellan arbetslivet och resten av tillvaron, skapandet av incitament för att förmå arbetstagare att skjuta upp frivillig pensionering samt utveckling av en politik som syftar till att integrera lagliga invandrare på arbetsmarknaden och bekämpa olaglig invandring.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att de nuvarande nivåerna när det gäller utbildning och livslångt lärande, vilka bör ingå som högprioriterade frågor inom ramen för förbättrat ekonomiskt samarbete, är klart otillräckliga och håller med om de flesta av de åtgärder som kommissionen föreslår. Parlamentet beklagar dock att vissa av dess förslag inte har tagits med, särskilt de med syftet att förbättra kunskaperna i främmande språk, matematik och naturvetenskap inom grundskola och gymnasium, att utarbeta en integrerad modell för yrkesutbildning, att locka fler studenter till naturvetenskapliga yrkesval, att förstärka samarbetet mellan universitet och den industriella och kommersiella världen, att främja en anpassning av utbildningsutbudet till arbetsmarknadens efterfrågan, att garantera tillgång till högre utbildning för alla, att främja livslångt lärande och ta sig an långtids- och ungdomsarbetslösheten samt att garantera att forskningsresultat kommuniceras, sprids och tillämpas bättre. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att de nuvarande nivåerna när det gäller utbildning och livslångt lärande, vilka bör ingå som högprioriterade frågor inom ramen för förbättrat ekonomiskt samarbete, är klart otillräckliga och håller med om de flesta av de åtgärder som kommissionen föreslår. Parlamentet beklagar dock att vissa av dess förslag inte har tagits med, särskilt de med syftet att förbättra kunskaperna i främmande språk, matematik och naturvetenskap inom grundskola och gymnasium, att utarbeta en integrerad modell för yrkesutbildning, att locka fler studenter till naturvetenskapliga yrkesval, att förstärka samarbetet mellan universitet och den industriella och kommersiella världen, att främja en anpassning av utbildningsutbudet till arbetsmarknadens efterfrågan, att garantera tillgång till högre utbildning för alla, att främja livslångt lärande och ta sig an långtids- och ungdomsarbetslösheten samt att garantera att forskningsresultat kommuniceras, sprids och tillämpas bättre.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bland sina topprioriteringar ta med fullbordandet av en inre marknad för energi, en förbättrad FoU-politik för alternativa energikällor och mer miljöanpassad och renare energi, inklusive incitament för ökad användning av förnybar energi, större åtaganden avseende energisparande och energieffektivitet samt förstärkning av de politiska och ekonomiska förbindelserna med så många leverantörsländer som möjligt för att diversifiera energikällorna och bättre hantera leveransknapphet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bland sina topprioriteringar ta med fullbordandet av en inre marknad för energi, en förbättrad FoU-politik för alternativa energikällor och mer miljöanpassad och renare energi, inklusive incitament för ökad användning av förnybar energi, större åtaganden avseende energisparande och energieffektivitet samt förstärkning av de politiska och ekonomiska förbindelserna med så många leverantörsländer som möjligt för att diversifiera energikällorna och bättre hantera leveransknapphet.

Ett fungerande EMU

| 19. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att olikheterna inom euroområdet när det gäller tillväxt och inflation, med skillnader på upp till 4,5 procent för tillväxten och på upp till 2,7 procent för inflationen under 2005, i allt högre grad beror på strukturella orsaker. Parlamentet beklagar att spridning i inflationsnivå bland medlemsländer med högre inflationsnivåer påverkar konkurrenskraft och monetär stabilitet negativt i hela euroområdet. Parlamentet konstaterar att dessa skillnader ibland är en del av en positiv konvergensprocess avseende intäkter och prisnivåer som en följd av inhämtning av tidigare underläge. Parlamentet uppmanar än en gång euroområdets medlemsstater att öka sina insatser för att effektivt samordna den ekonomiska och monetära politiken, i synnerhet genom att stärka sina gemensamma strategier inom eurogruppen för att förbättra den reella ekonomiska konvergensen och begränsa riskerna för en asymmetrisk chock i valutaunionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att olikheterna inom euroområdet när det gäller tillväxt och inflation, med skillnader på upp till 4,5 procent för tillväxten och på upp till 2,7 procent för inflationen under 2005, i allt högre grad beror på strukturella orsaker. Parlamentet beklagar att spridning i inflationsnivå bland medlemsländer med högre inflationsnivåer påverkar konkurrenskraft och monetär stabilitet negativt i hela euroområdet. Parlamentet konstaterar att dessa skillnader ibland är en del av en positiv konvergensprocess avseende intäkter och prisnivåer som en följd av inhämtning av tidigare underläge. Parlamentet uppmanar än en gång euroområdets medlemsstater att öka sina insatser för att effektivt samordna den ekonomiska och monetära politiken, i synnerhet genom att stärka sina gemensamma strategier inom eurogruppen för att förbättra den reella ekonomiska konvergensen och begränsa riskerna för en asymmetrisk chock i valutaunionen.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar Slovenien till euroområdet den 1 januari 2007. Parlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla Maastrichtfördragets konvergenskriterier och påpekar att ECB och kommissionen måste tillämpa det prisstabilitetskriterium som fastställs i EGfördraget, vilket skiljer sig från det som ECB tillämpar i sin penningpolitik. Parlamentet föreslår att ECB och kommissionen utvärderar om det är motiverat att behålla en sådan skillnad i angreppssätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar Slovenien till euroområdet den 1 januari 2007. Parlamentet uppmanar de nya medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla Maastrichtfördragets konvergenskriterier och påpekar att ECB och kommissionen måste tillämpa det prisstabilitetskriterium som fastställs i EGfördraget, vilket skiljer sig från det som ECB tillämpar i sin penningpolitik. Parlamentet föreslår att ECB och kommissionen utvärderar om det är motiverat att behålla en sådan skillnad i angreppssätt.

| 21. | Europaparlamentet noterar att enligt Maastrichtfördragets konvergenskriterier får inflationsnivån inte överstiga inflationen i de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet med mer än 1,5 procent. Parlamentet påpekar att både definitionen av de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet och metoden för att beräkna referensvärdet måste undersökas noggrant i syfte att återspegla det faktum att tolv medlemsstater nu deltar i EMU och använder en gemensam valuta som förvaltas genom en gemensam valutapolitik, och att skillnaderna i deras enskilda inflationsresultat beror på strukturella faktorer snarare än skillnader i deras makroekonomiska politik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att enligt Maastrichtfördragets konvergenskriterier får inflationsnivån inte överstiga inflationen i de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet med mer än 1,5 procent. Parlamentet påpekar att både definitionen av de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet och metoden för att beräkna referensvärdet måste undersökas noggrant i syfte att återspegla det faktum att tolv medlemsstater nu deltar i EMU och använder en gemensam valuta som förvaltas genom en gemensam valutapolitik, och att skillnaderna i deras enskilda inflationsresultat beror på strukturella faktorer snarare än skillnader i deras makroekonomiska politik.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eurostat att förbättra kvaliteten på de makroekonomiska statistiska uppgifterna (särskilt budgetunderskott och statsskuld) samt använda alla sina instrument för att undvika skattemässiga obalanser i någon av medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser en förstärkning av kommissionens behörighet att verifiera de insända uppgifternas kvalitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Eurostat att förbättra kvaliteten på de makroekonomiska statistiska uppgifterna (särskilt budgetunderskott och statsskuld) samt använda alla sina instrument för att undvika skattemässiga obalanser i någon av medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser en förstärkning av kommissionens behörighet att verifiera de insända uppgifternas kvalitet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid den effekt som finansmarknadernas reaktioner får för den makroekonomiska situationen i euroområdet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid den effekt som finansmarknadernas reaktioner får för den makroekonomiska situationen i euroområdet.

| 24. | Europaparlamentet kräver att de behöriga tillsynsmyndigheterna skall öka sina insatser för att mer effektivt utvärdera hedgefondernas verksamhet med avseende på de systemrisker som dessa kan ge upphov till, samt uppmanar eurogruppen att undersöka denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att de behöriga tillsynsmyndigheterna skall öka sina insatser för att mer effektivt utvärdera hedgefondernas verksamhet med avseende på de systemrisker som dessa kan ge upphov till, samt uppmanar eurogruppen att undersöka denna fråga.

Extern representation

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes i rådet att uttala sig samstämmigt vid det årliga mötet med Bretton Woods-institutionerna i Singapore den 19-20 september 2006. Parlamentet understryker att ståndpunkterna hos medlemsstaternas representationer i IMF i måste samordnas bättre. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att än en gång arbeta för ett enda omröstningsdistrikt, som eventuellt i början är ett eurodistrikt, för att på längre sikt se till att EU företräds på ett enhetligt sätt som omfattar ordförandeskapet för Ekofinrådet och kommissionen under parlamentets kontroll. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes i rådet att uttala sig samstämmigt vid det årliga mötet med Bretton Woods-institutionerna i Singapore den 19-20 september 2006. Parlamentet understryker att ståndpunkterna hos medlemsstaternas representationer i IMF i måste samordnas bättre. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att än en gång arbeta för ett enda omröstningsdistrikt, som eventuellt i början är ett eurodistrikt, för att på längre sikt se till att EU företräds på ett enhetligt sätt som omfattar ordförandeskapet för Ekofinrådet och kommissionen under parlamentets kontroll.

Samordning

| 26. | Europaparlamentet välkomnar omvalet av Jean-Claude Juncker som ordförande i eurogruppen. Eurogruppen bör komma överens om en färdplan innehållande målen för euroområdet under de kommande två åren. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar omvalet av Jean-Claude Juncker som ordförande i eurogruppen. Eurogruppen bör komma överens om en färdplan innehållande målen för euroområdet under de kommande två åren.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att fördraget inte klargör hur rådet skall ta sitt ansvar för växelkurspolitiken. Parlamentet uppmanar eurogruppen, rådet och ECB att förbättra sitt samarbete när det gäller åtgärder inom växelkurspolitiken. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att fördraget inte klargör hur rådet skall ta sitt ansvar för växelkurspolitiken. Parlamentet uppmanar eurogruppen, rådet och ECB att förbättra sitt samarbete när det gäller åtgärder inom växelkurspolitiken.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja samarbetet i euroområdet för att stärka den ekonomiska styrningen och den europeiska integrationsprocessen i syfte att bemöta de globala ekonomiska utmaningarna. Parlamentet begär därför att kommissionen skall se till att årsrapporten om euroområdet i framtiden innehåller mer konkreta verktyg för en djupare dialog mellan de olika EU-institutioner som ansvarar för att förbättra unionens ekonomiska styrning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge eurogruppens verksamhet och dess ordförande sitt fulla stöd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja samarbetet i euroområdet för att stärka den ekonomiska styrningen och den europeiska integrationsprocessen i syfte att bemöta de globala ekonomiska utmaningarna. Parlamentet begär därför att kommissionen skall se till att årsrapporten om euroområdet i framtiden innehåller mer konkreta verktyg för en djupare dialog mellan de olika EU-institutioner som ansvarar för att förbättra unionens ekonomiska styrning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge eurogruppens verksamhet och dess ordförande sitt fulla stöd.

| 29. | Europaparlamentet anser att det vore fördelaktigt för alla berörda parter om en mer regelbunden och strukturerad dialog om makroekonomiska frågor mellan eurogruppen, kommissionen och parlamentet, liknande den monetära dialogen mellan parlamentet och ECB, ägde rum åtminstone en gång per kvartal för att stärka de befintliga ramarna och diskutera de utmaningar som ekonomin inom euroområdet står inför och hur man bör hantera dem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det vore fördelaktigt för alla berörda parter om en mer regelbunden och strukturerad dialog om makroekonomiska frågor mellan eurogruppen, kommissionen och parlamentet, liknande den monetära dialogen mellan parlamentet och ECB, ägde rum åtminstone en gång per kvartal för att stärka de befintliga ramarna och diskutera de utmaningar som ekonomin inom euroområdet står inför och hur man bör hantera dem.

| 30. | Europaparlamentet anser att de regelbundna mötena med parlamentet och de nationella parlamenten helt klart skulle kunna spela en betydande roll för att utveckla de nationella parlamentens ansvar i samband med den nödvändiga samordningen av den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att de regelbundna mötena med parlamentet och de nationella parlamenten helt klart skulle kunna spela en betydande roll för att utveckla de nationella parlamentens ansvar i samband med den nödvändiga samordningen av den ekonomiska politiken.

*

- *

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till eurogruppens ordförande, rådet, kommissionen och till Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till eurogruppens ordförande, rådet, kommissionen och till Europeiska centralbanken.

---

(1)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 871.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0124.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2006)0076.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0214.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0240.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0464.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2005)0511.

P6_TA(2006)0486

En temainriktad strategi för den marina miljön

Europaparlamentets resolution om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (2006/2174(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och europaparlamentet om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (KOM(2005)0504), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och europaparlamentet om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (KOM(2005)0504),

| — | med beaktande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (1),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005) 0505), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005) 0505),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) (ramdirektivet om vatten), som bland annat syftar till att bidra till att skydda territoriella och marina vatten och förebygga och eliminera förorening av den marina miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) (ramdirektivet om vatten), som bland annat syftar till att bidra till att skydda territoriella och marina vatten och förebygga och eliminera förorening av den marina miljön,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2003 om kommissionens meddelande Mot en strategi för att skydda och bevara den marina miljön (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2003 om kommissionens meddelande Mot en strategi för att skydda och bevara den marina miljön (3),

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EMB) senaste rapport om miljöns tillstånd, publicerad 2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EMB) senaste rapport om miljöns tillstånd, publicerad 2005 (4),

| — | med beaktande av föredragningen av Institutet för europeisk miljöpolitik (IEEP) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av föredragningen av Institutet för europeisk miljöpolitik (IEEP) (5),

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention (UNCLOS) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention (UNCLOS) (6),

| — | med beaktande av konventionen för skydd av Östersjöns marina miljö (Helsingforskonventionen) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen för skydd av Östersjöns marina miljö (Helsingforskonventionen) (7),

| — | med beaktande av konventionen om skydd av den marina miljön i nordöstra Atlanten (OSPAR) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av den marina miljön i nordöstra Atlanten (OSPAR) (8),

| — | med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening och dess tilläggsprotokoll (Barcelonakonventionen) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening och dess tilläggsprotokoll (Barcelonakonventionen) (9),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0364/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0364/2006), och av följande skäl:

| A. | Den marina miljön är utsatt för stora påfrestningar och enligt den ovan nämnda rapporten från Europeiska miljöbyrån finns det tidiga tecken på att näringskedjan i Europas ekosystem i marina områden och kustområden genomgår strukturella förändringar. Detta visar sig i att nyckelarter försvinner, att en stor ansamling av nyckelarter av plankton ersätter andra arter och att invaderande arter sprids. Detta beror på klimatförändringen och på en utbredd mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Den marina miljön är utsatt för stora påfrestningar och enligt den ovan nämnda rapporten från Europeiska miljöbyrån finns det tidiga tecken på att näringskedjan i Europas ekosystem i marina områden och kustområden genomgår strukturella förändringar. Detta visar sig i att nyckelarter försvinner, att en stor ansamling av nyckelarter av plankton ersätter andra arter och att invaderande arter sprids. Detta beror på klimatförändringen och på en utbredd mänsklig verksamhet.

| B. | Gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram innebär en prioritering av åtgärder för att ytterligare skydda marina områden och bättre införliva miljön i gemenskapens övriga politik. |
| --- | --- |

B.

Gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram innebär en prioritering av åtgärder för att ytterligare skydda marina områden och bättre införliva miljön i gemenskapens övriga politik.

| C. | EU:s vatten är störst i världen och har en större area än EU:s hela territorium. Tjugo medlemsstater har kuster som sträcker sig nästan 70 000 km, och nästan hälften av EU:s befolkning bor mindre än 50 km från kusten. Redan 2004 stod de femton EU-medlemsstaternas marina regioner för över 40 procent av BNP. Varvsindustrin, hamnar, fiskerier och därmed förknippade tjänstesektorer sysselsätter två och en halv miljoner människor. EU har 1 200 hamnar, och 90 procent av utrikeshandeln, och 41 procent av handeln inom EU, transporteras till sjöss. |
| --- | --- |

C.

EU:s vatten är störst i världen och har en större area än EU:s hela territorium. Tjugo medlemsstater har kuster som sträcker sig nästan 70 000 km, och nästan hälften av EU:s befolkning bor mindre än 50 km från kusten. Redan 2004 stod de femton EU-medlemsstaternas marina regioner för över 40 procent av BNP. Varvsindustrin, hamnar, fiskerier och därmed förknippade tjänstesektorer sysselsätter två och en halv miljoner människor. EU har 1 200 hamnar, och 90 procent av utrikeshandeln, och 41 procent av handeln inom EU, transporteras till sjöss.

| D. | Turism, fiske och vattenbruk är verksamheter som endast kan utvecklas väl i en marin miljö som uppvisar ett gott miljötillstånd. |
| --- | --- |

D.

Turism, fiske och vattenbruk är verksamheter som endast kan utvecklas väl i en marin miljö som uppvisar ett gott miljötillstånd.

| E. | Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 enades parterna om att väsentligt minska förlusten av marinbiologisk mångfald före 2012, ett åtagande som upprepades vid konferensen om biologisk mångfald i Curitiba 2006. |
| --- | --- |

E.

Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 enades parterna om att väsentligt minska förlusten av marinbiologisk mångfald före 2012, ett åtagande som upprepades vid konferensen om biologisk mångfald i Curitiba 2006.

| F. | Medlemsstaterna bör vidta alla lämpliga åtgärder för att bevara de naturliga livsmiljöerna och den biologiska mångfalden i havet och för att bevara ekosystemen i kustområdena. Sådana åtgärder bör även vidtas för att garantera en hållbar användning av naturtillgångarna i haven. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna bör vidta alla lämpliga åtgärder för att bevara de naturliga livsmiljöerna och den biologiska mångfalden i havet och för att bevara ekosystemen i kustområdena. Sådana åtgärder bör även vidtas för att garantera en hållbar användning av naturtillgångarna i haven.

| G. | För att bedriva god politik krävs information av hög kvalitet. Vetenskaplig information behövs på alla olika beslutsnivåer och bör användas för att identifiera och fylla kunskapsluckor, minska dubbelarbete vid datainsamling och forskning och främja harmonisering, bred spridning och utnyttjande av marin forskning och dess resultat. |
| --- | --- |

G.

För att bedriva god politik krävs information av hög kvalitet. Vetenskaplig information behövs på alla olika beslutsnivåer och bör användas för att identifiera och fylla kunskapsluckor, minska dubbelarbete vid datainsamling och forskning och främja harmonisering, bred spridning och utnyttjande av marin forskning och dess resultat.

| H. | Man kan inte nog understryka behovet av att de kriterier som väljs för ett gott miljötillstånd är tillräckligt långtgående, eftersom dessa kvalitetsmål troligen kommer att vara styrande för åtgärdsprogrammen under lång tid framåt. |
| --- | --- |

H.

Man kan inte nog understryka behovet av att de kriterier som väljs för ett gott miljötillstånd är tillräckligt långtgående, eftersom dessa kvalitetsmål troligen kommer att vara styrande för åtgärdsprogrammen under lång tid framåt.

| I. | För att skydda och förbättra den marina miljön i ett visst havsområde krävs gränsöverskridande åtgärder inom alla de sektorer som påverkar det aktuella området. Det innebär att det kan krävas åtgärder inom såväl havsområdet som i angränsande havs- och kustområden, i avrinningsområdet samt, för en del gränsöverskridande ämnen, i andra regioner. |
| --- | --- |

I.

För att skydda och förbättra den marina miljön i ett visst havsområde krävs gränsöverskridande åtgärder inom alla de sektorer som påverkar det aktuella området. Det innebär att det kan krävas åtgärder inom såväl havsområdet som i angränsande havs- och kustområden, i avrinningsområdet samt, för en del gränsöverskridande ämnen, i andra regioner.

| J. | En del arktiska vatten är viktiga för EU och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och vissa medlemsstater (Danmark, Finland och Sverige) är medlemmar i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

J.

En del arktiska vatten är viktiga för EU och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och vissa medlemsstater (Danmark, Finland och Sverige) är medlemmar i Arktiska rådet.

| K. | När EU 2007 utvidgas till att även omfatta Bulgarien och Rumänien kommer Svarta havet att ingå i EU:s vatten. |
| --- | --- |

K.

När EU 2007 utvidgas till att även omfatta Bulgarien och Rumänien kommer Svarta havet att ingå i EU:s vatten.

| L. | EU och dess medlemsstater har ingått olika internationella avtal som innehåller viktiga åtaganden för att skydda marina vatten från förorening, särskilt Helsingforskonventionen, OSPAR-konventioner och konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening. |
| --- | --- |

L.

EU och dess medlemsstater har ingått olika internationella avtal som innehåller viktiga åtaganden för att skydda marina vatten från förorening, särskilt Helsingforskonventionen, OSPAR-konventioner och konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening.

| M. | Det går inte att effektivt skydda och förbättra den marina miljön genom enbart nationella åtgärder, utan detta kräver ett nära regionalt samarbete och andra lämpliga internationella åtgärder. |
| --- | --- |

M.

Det går inte att effektivt skydda och förbättra den marina miljön genom enbart nationella åtgärder, utan detta kräver ett nära regionalt samarbete och andra lämpliga internationella åtgärder.

Att fastställa rätt ambitionsnivå

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens temainriktade strategi för skydd och bevarande av den marina miljön och dess övergripande mål att främja en hållbar användning av haven och bevara de marina ekosystemen. Europaparlamentet anser att förslaget till ett direktiv om en marin strategi i sin nuvarande form tyvärr inte kommer att lyckas få de regionala och lokala myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens temainriktade strategi för skydd och bevarande av den marina miljön och dess övergripande mål att främja en hållbar användning av haven och bevara de marina ekosystemen. Europaparlamentet anser att förslaget till ett direktiv om en marin strategi i sin nuvarande form tyvärr inte kommer att lyckas få de regionala och lokala myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU bör vara ledande i den här processen och uppmanar därför till en stark EU-politik om marint skydd som skall förhindra ytterligare förluster av den biologiska mångfalden och ytterligare försämring av den marina miljön och bidra till att återställa den biologiska mångfalden i haven. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU bör vara ledande i den här processen och uppmanar därför till en stark EU-politik om marint skydd som skall förhindra ytterligare förluster av den biologiska mångfalden och ytterligare försämring av den marina miljön och bidra till att återställa den biologiska mångfalden i haven.

| 3. | Europaparlamentet kräver att det i direktivet om en marin strategi läggs till en för hela EU gemensam definition av gott miljötillstånd, vilket kan anses föreligga då hanteringen av alla marina ekosystem inom en viss marin region gör att de fungerar på ett balanserat, självunderhållande sätt trots miljöförändringarna, och är förenlig med både den biologiska mångfalden och mänsklig verksamhet. Parlamentet anser att detta skulle öka effektiviteten i genomförandet av direktivet om en marin strategi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att det i direktivet om en marin strategi läggs till en för hela EU gemensam definition av gott miljötillstånd, vilket kan anses föreligga då hanteringen av alla marina ekosystem inom en viss marin region gör att de fungerar på ett balanserat, självunderhållande sätt trots miljöförändringarna, och är förenlig med både den biologiska mångfalden och mänsklig verksamhet. Parlamentet anser att detta skulle öka effektiviteten i genomförandet av direktivet om en marin strategi.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att ett gott miljötillstånd för EU:s regionala hav endast kan uppnås genom kraftfulla och samordnade insatser på regional nivå snarare än genom enskilda insatser av medlemsstaterna och begär därför att direktivet om en marin strategi skall innehålla en juridisk förpliktelse för medlemsstaterna att uppnå ett gott miljötillstånd. Därför måste strategin utmynna i bindande övernationella förpliktelser som också kan gälla gemensamma åtaganden i tredje land. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att ett gott miljötillstånd för EU:s regionala hav endast kan uppnås genom kraftfulla och samordnade insatser på regional nivå snarare än genom enskilda insatser av medlemsstaterna och begär därför att direktivet om en marin strategi skall innehålla en juridisk förpliktelse för medlemsstaterna att uppnå ett gott miljötillstånd. Därför måste strategin utmynna i bindande övernationella förpliktelser som också kan gälla gemensamma åtaganden i tredje land.

| 5. | Europaparlamentet kräver vidare att det infogas en förteckning över övergripande kvalitativa deskriptorer, kriterier och normer för fastställande av gott miljötillstånd, det vill säga en befintlig förteckning som är allmänt accepterad av berörda marina aktörer, utan att utesluta möjligheten att förbättra och utveckla förteckningen ytterligare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver vidare att det infogas en förteckning över övergripande kvalitativa deskriptorer, kriterier och normer för fastställande av gott miljötillstånd, det vill säga en befintlig förteckning som är allmänt accepterad av berörda marina aktörer, utan att utesluta möjligheten att förbättra och utveckla förteckningen ytterligare.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att målsättningar, åtgärder, språkbruk och begrepp som används i direktivet om en marin strategi och i andra direktiv om den marina miljön, såsom ramdirektivet om vatten och livsmiljödirektivet (10), harmoniseras för att öka tydligheten och för att underlätta samordningen av dessa direktiv. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att målsättningar, åtgärder, språkbruk och begrepp som används i direktivet om en marin strategi och i andra direktiv om den marina miljön, såsom ramdirektivet om vatten och livsmiljödirektivet (10), harmoniseras för att öka tydligheten och för att underlätta samordningen av dessa direktiv.

| 7. | Europaparlamentet anser att åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten måste vidtas snabbt och Europaparlamentet är därför bekymrat över den utsträckta tidsplan som föreslås i förslaget till direktiv om en marin strategi. Direktivets tidsplan borde bättre anpassas till den tidsplan som gäller för ramdirektivet om vatten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten måste vidtas snabbt och Europaparlamentet är därför bekymrat över den utsträckta tidsplan som föreslås i förslaget till direktiv om en marin strategi. Direktivets tidsplan borde bättre anpassas till den tidsplan som gäller för ramdirektivet om vatten.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att tidsplanen för ramdirektivet om vatten, enligt vilken gott ekologiskt tillstånd skall uppnås i kustvatten senast 2015, redan har genomförts i medlemsstaterna. Det är inte logiskt och ändamålsenligt att samtidigt föreslå ett mindre ambitiöst mål för de delvis överlappande och angränsande marina havsvattnen. Det kommer inte att vara möjligt att uppnå ett gott miljötillstånd i ett flertal kustvatten om inte motsvarande goda miljötillstånd råder i de angränsande havsområdena. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att tidsplanen för ramdirektivet om vatten, enligt vilken gott ekologiskt tillstånd skall uppnås i kustvatten senast 2015, redan har genomförts i medlemsstaterna. Det är inte logiskt och ändamålsenligt att samtidigt föreslå ett mindre ambitiöst mål för de delvis överlappande och angränsande marina havsvattnen. Det kommer inte att vara möjligt att uppnå ett gott miljötillstånd i ett flertal kustvatten om inte motsvarande goda miljötillstånd råder i de angränsande havsområdena.

Samordning med annan EU-politik

| 9. | Europaparlamentet välkomnar grönboken ”Unionens framtida havspolitik” (KOM(2006)0275), i vilken havens hållbara utveckling ses ur ett helhetsperspektiv, men varnar för ett alltför utpräglat ekonomiskt grepp på problematiken och yrkar på en balans mellan ett ekonomiskt och miljörelaterat synsätt. Europaparlamentet förväntar sig att direktivet om en marin strategi, dess miljöpelare, utgör den rättsliga ramen för att bevara och skydda den marina miljön och således en rättslig ram för de berörda förvaltningsenheterna - de marina regionerna och strategierna - för planering och beslut som rör havet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar grönboken ”Unionens framtida havspolitik” (KOM(2006)0275), i vilken havens hållbara utveckling ses ur ett helhetsperspektiv, men varnar för ett alltför utpräglat ekonomiskt grepp på problematiken och yrkar på en balans mellan ett ekonomiskt och miljörelaterat synsätt. Europaparlamentet förväntar sig att direktivet om en marin strategi, dess miljöpelare, utgör den rättsliga ramen för att bevara och skydda den marina miljön och således en rättslig ram för de berörda förvaltningsenheterna - de marina regionerna och strategierna - för planering och beslut som rör havet.

| 10. | Det måste klargöras vad konsekvenserna för medlemsstaterna blir om målen och åtgärderna inte är tillräckligt långtgående när det gäller skyddet av den marina miljön; det vill säga, man måste överväga hur det skall säkerställas att den målsättning om ett gott miljötillstånd som fastställs i direktivet om en marin strategi verkligen uppnås. |
| --- | --- |

10.

Det måste klargöras vad konsekvenserna för medlemsstaterna blir om målen och åtgärderna inte är tillräckligt långtgående när det gäller skyddet av den marina miljön; det vill säga, man måste överväga hur det skall säkerställas att den målsättning om ett gott miljötillstånd som fastställs i direktivet om en marin strategi verkligen uppnås.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har dröjt med att följa de delar i nätverket Natura 2000 som rör havet. Medlemsstaterna uppmuntras att, i enlighet med livsmiljö- och fågeldirektivet (11), identifiera marina skyddsområden som är av särskilt intresse för forskning eller biologisk mångfald, eller som är utsatta för stora påfrestningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har dröjt med att följa de delar i nätverket Natura 2000 som rör havet. Medlemsstaterna uppmuntras att, i enlighet med livsmiljö- och fågeldirektivet (11), identifiera marina skyddsområden som är av särskilt intresse för forskning eller biologisk mångfald, eller som är utsatta för stora påfrestningar.

| 12. | Europaparlamentet föredrar långsiktiga insatser för att införliva miljömålen i den gemensamma fiskeripolitiken och därmed uppfylla kraven för en hållbar utveckling, men framhåller att det bör finnas en möjlighet för medlemsstaterna att besluta om mer akuta och kortsiktiga åtgärder, t.ex. inrättandet av förbjudna områden (marina reservat), eller marina naturreservat, för att skydda de känsligaste ekosystemen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet föredrar långsiktiga insatser för att införliva miljömålen i den gemensamma fiskeripolitiken och därmed uppfylla kraven för en hållbar utveckling, men framhåller att det bör finnas en möjlighet för medlemsstaterna att besluta om mer akuta och kortsiktiga åtgärder, t.ex. inrättandet av förbjudna områden (marina reservat), eller marina naturreservat, för att skydda de känsligaste ekosystemen.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte, varken i meddelandet eller direktivet om en marin strategi, nämner de marina vattnen i de franska utomeuropeiska departementen, kring Azorerna, Madeira eller Kanarieöarna, med tanke på villkoren i artikel 299 i EG fördraget, eller de marina vattnen i de utomeuropeiska länderna och territorierna som står med i förteckningen i bilaga II i fördraget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte, varken i meddelandet eller direktivet om en marin strategi, nämner de marina vattnen i de franska utomeuropeiska departementen, kring Azorerna, Madeira eller Kanarieöarna, med tanke på villkoren i artikel 299 i EG fördraget, eller de marina vattnen i de utomeuropeiska länderna och territorierna som står med i förteckningen i bilaga II i fördraget.

Budgetfrågor

| 14. | Europaparlamentet uttrycker oro över att det saknas ett finansiellt åtagande för att genomföra de marina strategierna. Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att identifiera de åtgärder som skulle kunna samfinansieras genom Life+ på grund av deras särskilda betydelse för att uppnå ett gott miljötillstånd i Europas marina vatten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker oro över att det saknas ett finansiellt åtagande för att genomföra de marina strategierna. Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att identifiera de åtgärder som skulle kunna samfinansieras genom Life+ på grund av deras särskilda betydelse för att uppnå ett gott miljötillstånd i Europas marina vatten.

| 15. | Europaparlamentet anser att samordningen mellan ekonomiska intressen och miljöintressen om möjligt bör ske på lokal nivå för att säkerställa subsidiaritetsprincipen och lokala aktörers deltagande, men den bör också ske på högre nivåer (regional nivå, EU-nivå och internationell nivå) när så är ändamålsenligt och nödvändigt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att samordningen mellan ekonomiska intressen och miljöintressen om möjligt bör ske på lokal nivå för att säkerställa subsidiaritetsprincipen och lokala aktörers deltagande, men den bör också ske på högre nivåer (regional nivå, EU-nivå och internationell nivå) när så är ändamålsenligt och nödvändigt.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att olika havsområden inom EU skiljer sig åt och har olika skyddsbehov. Därav följer att det också kan komma att krävas mer långtgående finansiella gemenskapsåtgärder för en del regioner än för andra i syfte att uppnå ett gott miljötillstånd och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att olika havsområden inom EU skiljer sig åt och har olika skyddsbehov. Därav följer att det också kan komma att krävas mer långtgående finansiella gemenskapsåtgärder för en del regioner än för andra i syfte att uppnå ett gott miljötillstånd och hållbar utveckling.

| 17. | Europaparlamentet menar att genom att koordinera tidsplanen för den marina strategin med viktiga program på EU-nivå, såsom EU:s strukturfonder, kan man erhålla största möjliga samordningsvinster med existerande program. Samordningen med nästa programperiod för EU:s jordbruksfond (från och med 2014) är av särskild betydelse för de regioner där jordbruket står för en betydande del av utsläppen till havet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet menar att genom att koordinera tidsplanen för den marina strategin med viktiga program på EU-nivå, såsom EU:s strukturfonder, kan man erhålla största möjliga samordningsvinster med existerande program. Samordningen med nästa programperiod för EU:s jordbruksfond (från och med 2014) är av särskild betydelse för de regioner där jordbruket står för en betydande del av utsläppen till havet.

| 18. | Europaparlamentet anser att man inom alla sektorer bör överväga ekonomiska incitament, varav ett fungerande exempel i Östersjön är miljödifferentierade hamn- och farledsavgifter. Även här kan det krävas mer långtgående åtgärder inom vissa regioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att man inom alla sektorer bör överväga ekonomiska incitament, varav ett fungerande exempel i Östersjön är miljödifferentierade hamn- och farledsavgifter. Även här kan det krävas mer långtgående åtgärder inom vissa regioner.

Informationsutbyte

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar en ny modell för bedömning och övervakning av haven som grundar sig på befintliga institutioner och program, däribland programmet för insamling av uppgifter inom den gemensamma fiskeripolitiken, och som utformas så att den är helt förenlig med kommissionens nya initiativ om infrastruktur för rumslig information och global övervakning för miljö och säkerhet, särskilt de marina tjänsterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar en ny modell för bedömning och övervakning av haven som grundar sig på befintliga institutioner och program, däribland programmet för insamling av uppgifter inom den gemensamma fiskeripolitiken, och som utformas så att den är helt förenlig med kommissionens nya initiativ om infrastruktur för rumslig information och global övervakning för miljö och säkerhet, särskilt de marina tjänsterna.

| 20. | Europaparlamentet påminner om Europeiska miljöbyråns uppdrag att utarbeta regelbundna alleuropeiska utvärderingar av den marina miljön som bygger på befintliga indikatorer och annan information och uppgifter som medlemsstaterna har. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att ytterligare förbättra den nationella rapporteringen, bland annat genom särskilda protokoll för utbyte av information om till exempel informationsflöden till stöd för utvecklingen av miljöbyråns huvudindikatorer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om Europeiska miljöbyråns uppdrag att utarbeta regelbundna alleuropeiska utvärderingar av den marina miljön som bygger på befintliga indikatorer och annan information och uppgifter som medlemsstaterna har. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att ytterligare förbättra den nationella rapporteringen, bland annat genom särskilda protokoll för utbyte av information om till exempel informationsflöden till stöd för utvecklingen av miljöbyråns huvudindikatorer.

| 21. | Europaparlamentet anser att man måste vidta åtgärder och inrätta program i syfte att kunna spåra föroreningars spridning och lokalisera deras ursprung för att kunna hantera detta på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man måste vidta åtgärder och inrätta program i syfte att kunna spåra föroreningars spridning och lokalisera deras ursprung för att kunna hantera detta på ett effektivt sätt.

| 22. | Europaparlamentet anser att man måste samarbeta med decentraliserade organ (Europeiska miljöbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, m.fl.) och med Europeiska forskningscentret för att få fram uppgifter om havsvattnets kvalitet och för att kunna spåra, lokalisera och bekämpa föroreningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att man måste samarbeta med decentraliserade organ (Europeiska miljöbyrån, Europeiska sjösäkerhetsbyrån, m.fl.) och med Europeiska forskningscentret för att få fram uppgifter om havsvattnets kvalitet och för att kunna spåra, lokalisera och bekämpa föroreningar.

Förbindelser med konventioner och tredjeländer

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att en rad regionala havskonventioner på ett utmärkt sätt bidrar till det marina skyddet genom vetenskaplig och teknisk kompetens och förmåga att fungera som en länk till länder utanför EU, och räknar med att dessa blir viktiga samarbetspartner när det gäller att genomföra direktivet om en marin strategi. Parlamentet begär att det infogas uttalade åtaganden om att främja internationellt samarbete med tredje land eller organisationer i syfte att dessa skall anta havsstrategier som omfattar regioner eller underregioner som gränsar till EU:s hav. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att en rad regionala havskonventioner på ett utmärkt sätt bidrar till det marina skyddet genom vetenskaplig och teknisk kompetens och förmåga att fungera som en länk till länder utanför EU, och räknar med att dessa blir viktiga samarbetspartner när det gäller att genomföra direktivet om en marin strategi. Parlamentet begär att det infogas uttalade åtaganden om att främja internationellt samarbete med tredje land eller organisationer i syfte att dessa skall anta havsstrategier som omfattar regioner eller underregioner som gränsar till EU:s hav.

| 24. | I syfte att undvika att en dubbel byråkratisk börda förhindrar att direktivet om en marin strategi genomförs på ett effektivt sätt ber Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att se till att de regionala havskonventionerna antingen har tillräcklig juridisk och administrativ kapacitet eller att det utvecklas mekanismer mellan de olika regionala organen som verkar inom samma marina region så att strategin kan genomföras gemensamt. I vilket fall som helst måste detta omfatta så många sektorer och aktörer som möjligt. |
| --- | --- |

24.

I syfte att undvika att en dubbel byråkratisk börda förhindrar att direktivet om en marin strategi genomförs på ett effektivt sätt ber Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att se till att de regionala havskonventionerna antingen har tillräcklig juridisk och administrativ kapacitet eller att det utvecklas mekanismer mellan de olika regionala organen som verkar inom samma marina region så att strategin kan genomföras gemensamt. I vilket fall som helst måste detta omfatta så många sektorer och aktörer som möjligt.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att göra Östersjön till ett pilotområde, i och med att Östersjön är ett särskilt känsligt havsområde och medlemsstaterna kring detta hav sannolikt kommer att gå med på ett snabbare genomförande av planerna och projekten genom det arbete som utförs inom Helsingforskommissionen och andra organ. Parlamentet konstaterar att Helsingforskonventionens kommande handlingsplan för Östersjön kunde fungera som ett pilotprogram för genomförandet av de strategiska målen i Östersjöområdet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att göra Östersjön till ett pilotområde, i och med att Östersjön är ett särskilt känsligt havsområde och medlemsstaterna kring detta hav sannolikt kommer att gå med på ett snabbare genomförande av planerna och projekten genom det arbete som utförs inom Helsingforskommissionen och andra organ. Parlamentet konstaterar att Helsingforskonventionens kommande handlingsplan för Östersjön kunde fungera som ett pilotprogram för genomförandet av de strategiska målen i Östersjöområdet.

| 26. | Europaparlamentet anser att de nuvarande internationella reglerna måste ses över så att internationellt vatten (mer än 12 sjömil från kusten) inte längre skall kunna användas för utsläpp av latrin. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att de nuvarande internationella reglerna måste ses över så att internationellt vatten (mer än 12 sjömil från kusten) inte längre skall kunna användas för utsläpp av latrin.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att det saknas nödvändig miljölagstiftning för att skydda Medelhavet eller, i de fall sådan lagstiftning finns, politisk vilja att se till att den efterlevs. Barcelonakonventionens mål att främja en integrerad förvaltning av kustområdena ställs mot en regional utveckling i två hastigheter, det vill säga de södra och östra Medelhavsländerna å ena sidan och de norra Medelhavsländerna å den andra. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att det saknas nödvändig miljölagstiftning för att skydda Medelhavet eller, i de fall sådan lagstiftning finns, politisk vilja att se till att den efterlevs. Barcelonakonventionens mål att främja en integrerad förvaltning av kustområdena ställs mot en regional utveckling i två hastigheter, det vill säga de södra och östra Medelhavsländerna å ena sidan och de norra Medelhavsländerna å den andra.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att ekosystemen i Östersjön till följd av den låga vattentemperaturen och det långsamma vattenutbytet är mycket känsliga för föroreningar och att den marina ekologin i Östersjöområdet anses ha tagit skada på ett sätt som är nästan omöjligt att reparera. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna och kommissionen att införa särskilda åtgärder, bland annat inom den gemensamma jordbrukspolitiken, för att förbättra miljötillståndet i Östersjön. Dessutom krävs det ökat samarbete mellan EU och Ryssland. I det sammanhanget är programfonden för miljöpartnerskap inom EU:s program för den nordliga dimensionen absolut nödvändig för att förbättra skyddet av Östersjöns vatten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att ekosystemen i Östersjön till följd av den låga vattentemperaturen och det långsamma vattenutbytet är mycket känsliga för föroreningar och att den marina ekologin i Östersjöområdet anses ha tagit skada på ett sätt som är nästan omöjligt att reparera. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna och kommissionen att införa särskilda åtgärder, bland annat inom den gemensamma jordbrukspolitiken, för att förbättra miljötillståndet i Östersjön. Dessutom krävs det ökat samarbete mellan EU och Ryssland. I det sammanhanget är programfonden för miljöpartnerskap inom EU:s program för den nordliga dimensionen absolut nödvändig för att förbättra skyddet av Östersjöns vatten.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för att skydda de arktiska vattnen, ett extremt känsligt ekosystem som ständigt ställs inför nya hot, och att utveckla och stödja program och projekt som beaktar ursprungsbefolkningars rättigheter och behov när det gäller att hållbart utnyttja Arktis naturtillgångar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder för att skydda de arktiska vattnen, ett extremt känsligt ekosystem som ständigt ställs inför nya hot, och att utveckla och stödja program och projekt som beaktar ursprungsbefolkningars rättigheter och behov när det gäller att hållbart utnyttja Arktis naturtillgångar.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka förutsättningarna för att förklara Arktis som skyddat område, i likhet med Antarktis och utses som ett ”naturreservat ägnat åt fred och vetenskap” samt rapportera om detta till parlamentet och rådet senast 2008. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka förutsättningarna för att förklara Arktis som skyddat område, i likhet med Antarktis och utses som ett ”naturreservat ägnat åt fred och vetenskap” samt rapportera om detta till parlamentet och rådet senast 2008.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för EU:s internationella och regionala överenskommelser med tredje land som har suveränitet eller jurisdiktion över vatten som gränsar till EU:s hav, främja åtgärder och program i enlighet med direktivet om en marin strategi, som är på väg att antas. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för EU:s internationella och regionala överenskommelser med tredje land som har suveränitet eller jurisdiktion över vatten som gränsar till EU:s hav, främja åtgärder och program i enlighet med direktivet om en marin strategi, som är på väg att antas.

| 32. | Europaparlamentet rekommenderar att Svarta havet läggs till de marina regioner som omfattas av direktivet om en marin strategi. Denna viktiga marina region gränsar till Bulgarien och Rumänien, länder som kommer att bli medlemmar i EU 2007 och som redan deltar i genomförandet av ramdirektivet om vatten - som en del i det arbete som leds av den internationella kommissionen för skyddet av Donau - och till Turkiet, vars anslutningsförhandlingar pågår för närvarande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet rekommenderar att Svarta havet läggs till de marina regioner som omfattas av direktivet om en marin strategi. Denna viktiga marina region gränsar till Bulgarien och Rumänien, länder som kommer att bli medlemmar i EU 2007 och som redan deltar i genomförandet av ramdirektivet om vatten - som en del i det arbete som leds av den internationella kommissionen för skyddet av Donau - och till Turkiet, vars anslutningsförhandlingar pågår för närvarande.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att det i samband med byggandet av den nordeuropeiska gasledningen inte finns någon miljögaranti för att förhindra en potentiell miljökatastrof i Östersjöregionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en miljökonsekvensbedömning för det planerade projektet och att skjuta upp eventuella beslut om samfinansiering av projektet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att det i samband med byggandet av den nordeuropeiska gasledningen inte finns någon miljögaranti för att förhindra en potentiell miljökatastrof i Östersjöregionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en miljökonsekvensbedömning för det planerade projektet och att skjuta upp eventuella beslut om samfinansiering av projektet.

| 34. | Europaparlamentet kräver att angränsande och andra berörda länder alltid på förhand konsulteras i samband med projekt som kan ha en inverkan på den gemensamma miljön, även då projektet genomförs på internationellt vatten. Erfarenhet visar att miljökonsekvensbedömningar ofta är bristfälliga och att de inte görs i samråd med andra stater. Kommissionen uppmanas därför att föreslå obligatoriska förhandlingar mellan medlemsstaterna och rådet uppmanas att agera på internationell nivå för att utveckla obligatoriska miljökonsekvensbedömningar i förbindelserna mellan EU och tredje land. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att angränsande och andra berörda länder alltid på förhand konsulteras i samband med projekt som kan ha en inverkan på den gemensamma miljön, även då projektet genomförs på internationellt vatten. Erfarenhet visar att miljökonsekvensbedömningar ofta är bristfälliga och att de inte görs i samråd med andra stater. Kommissionen uppmanas därför att föreslå obligatoriska förhandlingar mellan medlemsstaterna och rådet uppmanas att agera på internationell nivå för att utveckla obligatoriska miljökonsekvensbedömningar i förbindelserna mellan EU och tredje land.

*

- *

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

(2)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1.).

(3)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 141.

(4)  http://reports.eea.europa.eu/state_of_environment_report_2005_1/en.

(5)  http://www.europarl.europa.eu/comparl/envi/pdf/externalexpertise/ieep_6leg/marine_ thematic_strategy.pdf.

(6)  http://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/convention_overview_convention.htm.

(7)  http://www.helcom.fi/stc/files/Convention/Conv0704.pdf.

(8)  http://www.ospar.org/eng/html/welcome.html.

(9)  http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l28084.htm.

(10)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(11)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

P6_TA(2006)0487

Hypotekslån

Europaparlamentets resolution om grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om hypotekslån inom EU (KOM(2005)0327), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om hypotekslån inom EU (KOM(2005)0327),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om politiken på området finansiella tjänster 2005-2010 (KOM(2005)0629), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om politiken på området finansiella tjänster 2005-2010 (KOM(2005)0629),

| — | med beaktande av svaret från Europeiska centralbankens råd på grönboken om hypotekslån inom EU den 1 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av svaret från Europeiska centralbankens råd på grönboken om hypotekslån inom EU den 1 december 2005,

| — | med beaktande av rådets andra direktiv 89/646/EEG av den 15 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets andra direktiv 89/646/EEG av den 15 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (2) (kapitalkravsdirektivet) och direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (2) (kapitalkravsdirektivet) och direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter (4),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (5), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (5),

| — | med beaktande av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och om ändring av rådets direktiv 93/13/EG (KOM(2005)0483), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumentkreditavtal och om ändring av rådets direktiv 93/13/EG (KOM(2005)0483),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag till rådets direktiv om etableringsfrihet och fritt tillhandahållande av tjänster inom området för hypotekslån (KOM(1987)0255), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till rådets direktiv om etableringsfrihet och fritt tillhandahållande av tjänster inom området för hypotekslån (KOM(1987)0255),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A6-0370/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för rättsliga frågor (A6-0370/2006), och av följande skäl:

| A. | Hypotekslån är en stor och snabbt växande marknad och en viktig del av EU:s ekonomiska och sociala struktur. |
| --- | --- |

A.

Hypotekslån är en stor och snabbt växande marknad och en viktig del av EU:s ekonomiska och sociala struktur.

| B. | I somliga medlemsstater har fastighetsmarknaden vuxit på ett sätt som man aldrig sett förut och byggsektorn har kommit att spela en nyckelroll i konjunkturutjämnande syfte genom att den kunnat skapa fortsatt tillväxt och sysselsättning under den ekonomiska recession som Europa upplevt under 2000-2005. |
| --- | --- |

B.

I somliga medlemsstater har fastighetsmarknaden vuxit på ett sätt som man aldrig sett förut och byggsektorn har kommit att spela en nyckelroll i konjunkturutjämnande syfte genom att den kunnat skapa fortsatt tillväxt och sysselsättning under den ekonomiska recession som Europa upplevt under 2000-2005.

| C. | Historiskt låga räntor har lett till att hypotekslånen har ökat kraftigt, särskilt i de länder, där det baserats på ett förtroende som medfört ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

C.

Historiskt låga räntor har lett till att hypotekslånen har ökat kraftigt, särskilt i de länder, där det baserats på ett förtroende som medfört ekonomisk tillväxt.

| D. | Skyddet av Europas konsumenter måste vara ett dominerande inslag i all lagstiftning om hypotekslån, eftersom hypotekslånen för de flesta EU-medborgare är de mest omfattande ekonomiska åtaganden de ingår under hela sitt liv, med långvariga konsekvenser för levnadsstandard och ekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

D.

Skyddet av Europas konsumenter måste vara ett dominerande inslag i all lagstiftning om hypotekslån, eftersom hypotekslånen för de flesta EU-medborgare är de mest omfattande ekonomiska åtaganden de ingår under hela sitt liv, med långvariga konsekvenser för levnadsstandard och ekonomisk stabilitet.

| E. | Ökad insyn i de grundläggande egenskaperna hos de låneprodukter som finns att tillgå leder inte bara till en effektivare marknad, utan också till ökat förtroende hos låntagare, vilka ser sig om efter möjligheter att ta hypotekslån i andra medlemsstater. På det sättet får de möjlighet att fatta välinformerade beslut. |
| --- | --- |

E.

Ökad insyn i de grundläggande egenskaperna hos de låneprodukter som finns att tillgå leder inte bara till en effektivare marknad, utan också till ökat förtroende hos låntagare, vilka ser sig om efter möjligheter att ta hypotekslån i andra medlemsstater. På det sättet får de möjlighet att fatta välinformerade beslut.

| F. | Konsumenterna måste ges så fullständig och enkel information som möjligt. Informationen skall vara situationsanpassad och ges i standardformat, så att konsumenterna kan göra jämförelser mellan olika medlemsstater och på det sättet välja effektivare när de tecknar gränsöverskridande hypotekslån. |
| --- | --- |

F.

Konsumenterna måste ges så fullständig och enkel information som möjligt. Informationen skall vara situationsanpassad och ges i standardformat, så att konsumenterna kan göra jämförelser mellan olika medlemsstater och på det sättet välja effektivare när de tecknar gränsöverskridande hypotekslån.

| G. | Riktade åtgärder för ett förbättrat utbud av varor och tjänster, större tillgänglighet och en integrerad finansieringsmarknad kan förbättra marknadseffektiviteten, ge stordriftsfördelar och öka diversifieringen samt sänka lånekostnaderna och därigenom gynna EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

G.

Riktade åtgärder för ett förbättrat utbud av varor och tjänster, större tillgänglighet och en integrerad finansieringsmarknad kan förbättra marknadseffektiviteten, ge stordriftsfördelar och öka diversifieringen samt sänka lånekostnaderna och därigenom gynna EU:s ekonomi.

| H. | Det skulle innebära ett avgörande bidrag till ökad konkurrens inom hypotekslånebranschen och skapandet av en gemensam europeisk marknad för hypotekslån om tillhandahållarna av hypotekslånetjänster vid gränsöverskridande lån fick tillgång till kundkreditdatabaser. |
| --- | --- |

H.

Det skulle innebära ett avgörande bidrag till ökad konkurrens inom hypotekslånebranschen och skapandet av en gemensam europeisk marknad för hypotekslån om tillhandahållarna av hypotekslånetjänster vid gränsöverskridande lån fick tillgång till kundkreditdatabaser.

| I. | En integrerad marknad för hypotekslån kommer att underlätta arbetstagarnas rörlighet. |
| --- | --- |

I.

En integrerad marknad för hypotekslån kommer att underlätta arbetstagarnas rörlighet.

| J. | Överraskande nog förekommer det inte mycket påtryckningar från hypotekslångivare eller konsumentorganisationer för att utveckla gränsöverskridande långivning annat än genom fysisk etablering på de olika nationella marknaderna. |
| --- | --- |

J.

Överraskande nog förekommer det inte mycket påtryckningar från hypotekslångivare eller konsumentorganisationer för att utveckla gränsöverskridande långivning annat än genom fysisk etablering på de olika nationella marknaderna.

| K. | Tillväxten för låneerbjudanden över nationsgränserna har hittills bromsats upp av kännbara hinder på marknaden. I dagens läge svarar sådana lån för mindre än 1 procent av den totala marknaden för hypotekslån inom EU. |
| --- | --- |

K.

Tillväxten för låneerbjudanden över nationsgränserna har hittills bromsats upp av kännbara hinder på marknaden. I dagens läge svarar sådana lån för mindre än 1 procent av den totala marknaden för hypotekslån inom EU.

| L. | I en rad viktiga frågor har gemenskapen ingen eller bara en begränsad behörighet och subsidiaritetsoch proportionalitetsprincipen måste respekteras. |
| --- | --- |

L.

I en rad viktiga frågor har gemenskapen ingen eller bara en begränsad behörighet och subsidiaritetsoch proportionalitetsprincipen måste respekteras.

| M. | Kreditmäklare kan spela en viktig roll på grund av sin sakkunskap om vilka låneprodukter som finns att tillgå, inte bara på deras inhemska marknad utan också på marknaderna i andra medlemsstater. De kan vara till stöd för låneverksamhet över gränserna och bygga broar mellan konsumenterna och både utländska och lokala finansinstitut. |
| --- | --- |

M.

Kreditmäklare kan spela en viktig roll på grund av sin sakkunskap om vilka låneprodukter som finns att tillgå, inte bara på deras inhemska marknad utan också på marknaderna i andra medlemsstater. De kan vara till stöd för låneverksamhet över gränserna och bygga broar mellan konsumenterna och både utländska och lokala finansinstitut.

| N. | Stora variationer i utbudet och utformningen av produkter, distributionsstrukturer, löptid för lån och finansieringsmekanismer föreligger mellan medlemsstaterna, på grund av skilda villkor avseende lagstiftningar, skatter, tillsyn och konsumentskydd. |
| --- | --- |

N.

Stora variationer i utbudet och utformningen av produkter, distributionsstrukturer, löptid för lån och finansieringsmekanismer föreligger mellan medlemsstaterna, på grund av skilda villkor avseende lagstiftningar, skatter, tillsyn och konsumentskydd.

| O. | Hypotekslånemarknaderna är mycket komplexa. Rättssystem och finansieringskultur, system för fastighetsregister, sakrätt, krediträtt, värderingsfrågor, lagstiftning avseende tvångsförsäljning, marknader för refinansiering, etc., uppvisar avsevärda nationella skillnader och samtidigt finns det i varje nationellt system inre kopplingar mellan dessa områden. |
| --- | --- |

O.

Hypotekslånemarknaderna är mycket komplexa. Rättssystem och finansieringskultur, system för fastighetsregister, sakrätt, krediträtt, värderingsfrågor, lagstiftning avseende tvångsförsäljning, marknader för refinansiering, etc., uppvisar avsevärda nationella skillnader och samtidigt finns det i varje nationellt system inre kopplingar mellan dessa områden.

| P. | Det finns fortfarande skattehinder av diskriminerande karaktär vilka hindrar utnyttjandet av en inre marknad för hypotekslån och som i vissa fall t.o.m. strider mot gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

P.

Det finns fortfarande skattehinder av diskriminerande karaktär vilka hindrar utnyttjandet av en inre marknad för hypotekslån och som i vissa fall t.o.m. strider mot gemenskapslagstiftningen.

| Q. | Det finns en direkt koppling mellan hypoteksmarknaden och den makroekonomiska politiken, särskilt penningpolitiken. |
| --- | --- |

Q.

Det finns en direkt koppling mellan hypoteksmarknaden och den makroekonomiska politiken, särskilt penningpolitiken.

| R. | Instabiliteten på marknaden för hypotekslån kan påverka bostadsbyggande och konjunkturcykler och därmed orsaka systemrisker. |
| --- | --- |

R.

Instabiliteten på marknaden för hypotekslån kan påverka bostadsbyggande och konjunkturcykler och därmed orsaka systemrisker.

| S. | Om man vill göra marknaden för hypotekslån inom EU mera effektiv och konkurrenskraftig kan det löna sig att man först ser på hur kommissionens rekommendation 2001/193/EG av den 1 mars 2001 om förhandsinformation som skall lämnas av långivare som erbjuder bostadslån (6) (uppförandekod) genomförts och hur effektivt den har fungerat samt på hur EU-faktabladet för bostadslån används. Avsikten med detta faktablad är att konsumenterna skall få öppen och jämförbar information om bostadslånen. |
| --- | --- |

S.

Om man vill göra marknaden för hypotekslån inom EU mera effektiv och konkurrenskraftig kan det löna sig att man först ser på hur kommissionens rekommendation 2001/193/EG av den 1 mars 2001 om förhandsinformation som skall lämnas av långivare som erbjuder bostadslån (6) (uppförandekod) genomförts och hur effektivt den har fungerat samt på hur EU-faktabladet för bostadslån används. Avsikten med detta faktablad är att konsumenterna skall få öppen och jämförbar information om bostadslånen.

| T. | Den ovannämnda uppförandekoden verkar ha genomförts med växlande framgång i medlemsstaterna, utan att den dock löst det övergripande problemet med att det inte finns någon gemensam ramlagstiftning. |
| --- | --- |

T.

Den ovannämnda uppförandekoden verkar ha genomförts med växlande framgång i medlemsstaterna, utan att den dock löst det övergripande problemet med att det inte finns någon gemensam ramlagstiftning.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet erkänner den konsumentnytta som en ytterligare, klart målinriktad integration av marknaden för hypotekslån inom EU skulle medföra. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner den konsumentnytta som en ytterligare, klart målinriktad integration av marknaden för hypotekslån inom EU skulle medföra.

| 2. | Europaparlamentet anser att varje åtgärd på EU-nivå som avser den europeiska marknaden för hypotekslån först och främst måste gynna allmänheten direkt som hypotekslåntagare och att marknaden för hypotekslån bör vara tillgänglig för ett stort antal potentiella låntagare, inklusive personer med låg eller ofullständig kreditprofil, arbetstagare med tidsbestämda kontrakt och förstagångsköpare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att varje åtgärd på EU-nivå som avser den europeiska marknaden för hypotekslån först och främst måste gynna allmänheten direkt som hypotekslåntagare och att marknaden för hypotekslån bör vara tillgänglig för ett stort antal potentiella låntagare, inklusive personer med låg eller ofullständig kreditprofil, arbetstagare med tidsbestämda kontrakt och förstagångsköpare.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens omfattande samråd och insisterar på att alla specifika förslag skall föregås av grundliga ekonomiska och sociala konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens omfattande samråd och insisterar på att alla specifika förslag skall föregås av grundliga ekonomiska och sociala konsekvensanalyser.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser hittills för att uppfylla kraven på bättre lagstiftning, men påminner kommissionen om att varje slutsats alltid bör vara resultatet av en omfattande samrådsprocess. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser hittills för att uppfylla kraven på bättre lagstiftning, men påminner kommissionen om att varje slutsats alltid bör vara resultatet av en omfattande samrådsprocess.

| 5. | Europaparlamentet noterar de många hinder för en inre hypotekslånemarknad i EU som betonas i grönboken och uppmanar kommissionen att fokusera på riktade åtgärder som erbjuder de största fördelarna samt uppmuntra marknadsledda initiativ när det är möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar de många hinder för en inre hypotekslånemarknad i EU som betonas i grönboken och uppmanar kommissionen att fokusera på riktade åtgärder som erbjuder de största fördelarna samt uppmuntra marknadsledda initiativ när det är möjligt.

| 6. | Europaparlamentet varnar kommissionen för att försök att harmonisera själva produkterna skulle kunna leda till bristande rättslig samstämdhet och därmed få negativa följder för sektorn. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet varnar kommissionen för att försök att harmonisera själva produkterna skulle kunna leda till bristande rättslig samstämdhet och därmed få negativa följder för sektorn.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att eventuella EU-åtgärder inte får hämma konkurrens och innovationer, särskilt när det gäller produkter och dithörande tjänster och finansieringstekniker. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att eventuella EU-åtgärder inte får hämma konkurrens och innovationer, särskilt när det gäller produkter och dithörande tjänster och finansieringstekniker.

Uppförandekoden och förhandsinformation

| 8. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder i riktning mot en harmonisering av bestämmelserna för förhandsinformation som behövs för att låntagarna skall kunna fatta välinformerade beslut om potentiella låneavtal. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder i riktning mot en harmonisering av bestämmelserna för förhandsinformation som behövs för att låntagarna skall kunna fatta välinformerade beslut om potentiella låneavtal.

| 9. | Europaparlamentet vidhåller att denna förhandsinformation måste vara korrekt och begriplig för att det skall gå att fatta välinformerade beslut och att den bör ge konsumenterna en så omfattande helhetsbild som möjligt, utgående från de tillgängliga uppgifter som ligger till grund för låneavtalet. Parlamentet understryker att långivaren, om han på eget initiativ erbjuder ett lån i en annan medlemsstat, skall tillhandahålla låntagaren denna information så fort som möjligt på de språk som erkänts som officiella i den medlemsstat där låntagaren är bosatt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet vidhåller att denna förhandsinformation måste vara korrekt och begriplig för att det skall gå att fatta välinformerade beslut och att den bör ge konsumenterna en så omfattande helhetsbild som möjligt, utgående från de tillgängliga uppgifter som ligger till grund för låneavtalet. Parlamentet understryker att långivaren, om han på eget initiativ erbjuder ett lån i en annan medlemsstat, skall tillhandahålla låntagaren denna information så fort som möjligt på de språk som erkänts som officiella i den medlemsstat där låntagaren är bosatt.

| 10. | Europaparlamentet anser att uppförandekoden och EU-faktabladet är viktiga, men att det inte räcker enbart med dem för att man adekvat skall kunna skydda de ekonomiska intressena hos medborgare som flyttar mellan medlemsstaterna och sannolikt förvärvar egendom i andra medlemsstater. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utvärdera de framsteg som gjorts och överväga att göra uppförandekoden, som för närvarande är frivillig, obligatorisk om man inte snart kan konstatera att den efterlevs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att uppförandekoden och EU-faktabladet är viktiga, men att det inte räcker enbart med dem för att man adekvat skall kunna skydda de ekonomiska intressena hos medborgare som flyttar mellan medlemsstaterna och sannolikt förvärvar egendom i andra medlemsstater. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utvärdera de framsteg som gjorts och överväga att göra uppförandekoden, som för närvarande är frivillig, obligatorisk om man inte snart kan konstatera att den efterlevs.

Finansiering

| 11. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av en enhetlig, öppen och kompatibel finansieringsmarknad är av högsta prioritet eftersom det kommer att öka effektiviteten, möjliggöra en internationell spridning av kreditriskerna, optimera finansieringsvillkoren och kapitalfördelningen samt sänka lånekostnaderna. Parlamentet inser vikten av och potentialen för integrering av marknadsledda initiativ på detta område. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av en enhetlig, öppen och kompatibel finansieringsmarknad är av högsta prioritet eftersom det kommer att öka effektiviteten, möjliggöra en internationell spridning av kreditriskerna, optimera finansieringsvillkoren och kapitalfördelningen samt sänka lånekostnaderna. Parlamentet inser vikten av och potentialen för integrering av marknadsledda initiativ på detta område.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det inte går att åstadkomma en gemensam sekundär marknad för värdepapper med säkerhet i panträtter om inte de nationella reglerna inom avtalsrätten successivt harmoniseras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det inte går att åstadkomma en gemensam sekundär marknad för värdepapper med säkerhet i panträtter om inte de nationella reglerna inom avtalsrätten successivt harmoniseras.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av expertgruppen för hypoteksfinansiering och kräver en genomgripande analys av variationerna mellan nationella förvaltningsförfaranden och rättslig praxis som rör hypotekslån. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av expertgruppen för hypoteksfinansiering och kräver en genomgripande analys av variationerna mellan nationella förvaltningsförfaranden och rättslig praxis som rör hypotekslån.

| 14. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna om säkerställda obligationer och värdepapper med säkerhet i panträtter i direktivet om kapitalkrav erbjuder viktiga finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna om säkerställda obligationer och värdepapper med säkerhet i panträtter i direktivet om kapitalkrav erbjuder viktiga finansieringsmöjligheter.

| 15. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen överväger hur man bäst skall inrätta en central databas för information om de olika nationella hypoteksmarknaderna och gränsöverskridande pooler av värdepapper med säkerhet i panträtter (t.ex. sannolikheter för konkurser, förluster vid konkurser och förtida inbetalningar) vilket skulle göra det möjligt för investerarna att adekvat bedöma och prissätta pooler av hypotekslån. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen överväger hur man bäst skall inrätta en central databas för information om de olika nationella hypoteksmarknaderna och gränsöverskridande pooler av värdepapper med säkerhet i panträtter (t.ex. sannolikheter för konkurser, förluster vid konkurser och förtida inbetalningar) vilket skulle göra det möjligt för investerarna att adekvat bedöma och prissätta pooler av hypotekslån.

| 16. | Europaparlamentet föreslår att en rad olika standardpaket av europeiska hypotekslån skulle kunna köpas och säljas på kapitalmarknaderna med kreditbetyg utifrån sina kännetecken, och därigenom förbättra de sekundära marknaderna för hypotekslån med bakomliggande säkerhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet föreslår att en rad olika standardpaket av europeiska hypotekslån skulle kunna köpas och säljas på kapitalmarknaderna med kreditbetyg utifrån sina kännetecken, och därigenom förbättra de sekundära marknaderna för hypotekslån med bakomliggande säkerhet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma den växande marknaden för hypotekslån som följer den islamiska sharialagens bestämmelser och se till att en eventuell lagstiftning inte utesluter de krav som gäller på denna marknad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma den växande marknaden för hypotekslån som följer den islamiska sharialagens bestämmelser och se till att en eventuell lagstiftning inte utesluter de krav som gäller på denna marknad.

| 18. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll hypoteksförsäkringar spelar för att minska riskexponeringen för långivare och erbjuda fler låntagare tillgång till lån. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner den viktiga roll hypoteksförsäkringar spelar för att minska riskexponeringen för långivare och erbjuda fler låntagare tillgång till lån.

Privatmarknaden

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hinder för långivares rätt till ett fritt tillhandahållande av tjänster eller etableringsfrihet i andra medlemsstater och huruvida ”det allmännas bästa” används som argument för att avråda från gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hinder för långivares rätt till ett fritt tillhandahållande av tjänster eller etableringsfrihet i andra medlemsstater och huruvida ”det allmännas bästa” används som argument för att avråda från gränsöverskridande verksamhet.

| 20. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtgärder för att underlätta gränsöverskridande sammanslagningar och förvärv inom området för finansiella tjänster, samtidigt som man måste garantera att distributionsnäten tar hänsyn till regionala situationer och mindre marknader, men noterar att endast gränsöverskridande företagssammanslagningar och förvärv inte kommer att främja marknadens integration inom detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder kommissionens åtgärder för att underlätta gränsöverskridande sammanslagningar och förvärv inom området för finansiella tjänster, samtidigt som man måste garantera att distributionsnäten tar hänsyn till regionala situationer och mindre marknader, men noterar att endast gränsöverskridande företagssammanslagningar och förvärv inte kommer att främja marknadens integration inom detta område.

| 21. | Europaparlamentet anser att öppnandet av marknaden för hypotekslån för icke-kreditinstitut, med ett likvärdigt system för tillsyn, kommer att öka konkurrensen och produktutbudet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att öppnandet av marknaden för hypotekslån för icke-kreditinstitut, med ett likvärdigt system för tillsyn, kommer att öka konkurrensen och produktutbudet.

| 22. | Europaparlamentet erkänner den gynnsamma roll som mellanhänder i kreditärenden, exempelvis mäklare som förmedlar hypotekslån, kan spela för att hjälpa kunder att få tillgång till konkurrenskraftiga hypotekslån från inhemska och icke inhemska långivare och stöder kommissionens utfästelse att samråda om en lämplig regelmiljö för dessa operatörer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erkänner den gynnsamma roll som mellanhänder i kreditärenden, exempelvis mäklare som förmedlar hypotekslån, kan spela för att hjälpa kunder att få tillgång till konkurrenskraftiga hypotekslån från inhemska och icke inhemska långivare och stöder kommissionens utfästelse att samråda om en lämplig regelmiljö för dessa operatörer.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hinder för överföring av lån över gränserna och att vidare utforska potentialen för eurohypotekslån som pantinstrument, inklusive






  — | vilka garantier som skall krävas när de upprättas och tas i anspråk, framför allt i fråga om prövning av ställda säkerheter, offentliggörande av handlingarna och giltighet gentemot tredje part, |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hinder för överföring av lån över gränserna och att vidare utforska potentialen för eurohypotekslån som pantinstrument, inklusive

—

vilka garantier som skall krävas när de upprättas och tas i anspråk, framför allt i fråga om prövning av ställda säkerheter, offentliggörande av handlingarna och giltighet gentemot tredje part,

| — | lånefordringarnas prioritet jämfört med övriga fordringar med säkerhet i mark, |
| --- | --- |

—

lånefordringarnas prioritet jämfört med övriga fordringar med säkerhet i mark,

| — | kopplingen mellan lånefordringarna och de säkerheter som ställts för dem, |
| --- | --- |

—

kopplingen mellan lånefordringarna och de säkerheter som ställts för dem,

| — | de juridiska konsekvenserna, antingen för fordringsägare eller tredje part, om en lånefordring, för vilken säkerhet ställts, helt eller delvis upphör att gälla, om grunderna för den förändras eller om den överlåts på annan. |
| --- | --- |

—

de juridiska konsekvenserna, antingen för fordringsägare eller tredje part, om en lånefordring, för vilken säkerhet ställts, helt eller delvis upphör att gälla, om grunderna för den förändras eller om den överlåts på annan.

| 24. | Europaparlamentet anser att förslag om detta vid behov bör åtföljas av en konsekvensbedömning som skall omfatta de juridiska aspekterna, med exakta jämförande undersökningar av olika rättssystem, men också de ekonomiska och sociala konsekvenserna, i enlighet med det synsätt som rådet (konkurrensfrågor) förespråkade i den vägledning för konsekvensbedömningar som antogs den 29 maj 2006. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att förslag om detta vid behov bör åtföljas av en konsekvensbedömning som skall omfatta de juridiska aspekterna, med exakta jämförande undersökningar av olika rättssystem, men också de ekonomiska och sociala konsekvenserna, i enlighet med det synsätt som rådet (konkurrensfrågor) förespråkade i den vägledning för konsekvensbedömningar som antogs den 29 maj 2006.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utvecklingen på nationell nivå av motsvarigheter till Frankrikes ”hypothèque rechargeable” (”påfyllbara lån”) (alltså lån vilkas säkerheter kan användas längre fram som säkerhet för ytterligare låntagning) samt Frankrikes ”prêt viager hypothécaire” (i Förenade kungariket: ”reverse mortgage”) (alltså lån som skall återbetalas först vid låntagarens frånfälle och ställs till förfogande antingen som engångsutbetalning eller livränta, och se till att dessa motsvarigheter uppvisar alla garantier i form av offentlighet och giltighet gentemot tredje part). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utvecklingen på nationell nivå av motsvarigheter till Frankrikes ”hypothèque rechargeable” (”påfyllbara lån”) (alltså lån vilkas säkerheter kan användas längre fram som säkerhet för ytterligare låntagning) samt Frankrikes ”prêt viager hypothécaire” (i Förenade kungariket: ”reverse mortgage”) (alltså lån som skall återbetalas först vid låntagarens frånfälle och ställs till förfogande antingen som engångsutbetalning eller livränta, och se till att dessa motsvarigheter uppvisar alla garantier i form av offentlighet och giltighet gentemot tredje part).

| 26. | Europaparlamentet anser att långivare har större möjlighet att komma in på en marknad om de nationella reglerna tillåter dem att erbjuda möjligheter till förtidsinlösen till ett pris som står i proportion till kostnaderna eller att ändra räntorna i linje med marknadsvillkoren och marknadsrisken samt att begränsningar i dessa avseenden sannolikt kommer att skada marknadsutvecklingen när det gäller finansiering, nya produkter och utlåning till långivare med högre risk. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att långivare har större möjlighet att komma in på en marknad om de nationella reglerna tillåter dem att erbjuda möjligheter till förtidsinlösen till ett pris som står i proportion till kostnaderna eller att ändra räntorna i linje med marknadsvillkoren och marknadsrisken samt att begränsningar i dessa avseenden sannolikt kommer att skada marknadsutvecklingen när det gäller finansiering, nya produkter och utlåning till långivare med högre risk.

| 27. | Europaparlamentet anser att en EU-standard, som fastställer omfattningen och beräkningen av den årliga avgiftssatsen, bör omfatta alla avgifter som långivaren tar ut och bör innefatta garantier för att låneprodukter med samma löptid i andra medlemsstater kan jämföras med varandra. Parlamentet anser att låntagare också bör informeras i förväg om eventuella andra avgifter i samband med transaktionerna och låntagarens lagstadgade skyldigheter, inklusive avgifter som tas ut av tredje part, t.ex. advokat- eller notariatsarvoden, registreringsavgifter och administrativa avgifter samt kostnader för eventuella prövningar, eller skattningar av sådana kostnader om en det inte finns exakta uppgifter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att en EU-standard, som fastställer omfattningen och beräkningen av den årliga avgiftssatsen, bör omfatta alla avgifter som långivaren tar ut och bör innefatta garantier för att låneprodukter med samma löptid i andra medlemsstater kan jämföras med varandra. Parlamentet anser att låntagare också bör informeras i förväg om eventuella andra avgifter i samband med transaktionerna och låntagarens lagstadgade skyldigheter, inklusive avgifter som tas ut av tredje part, t.ex. advokat- eller notariatsarvoden, registreringsavgifter och administrativa avgifter samt kostnader för eventuella prövningar, eller skattningar av sådana kostnader om en det inte finns exakta uppgifter.

| 28. | Europaparlamentet anser att långivaren måste lämna exakt information, inte bara om den effektiva årsräntan, utan också om alla andra typer av kostnader eller avgifter som långivaren eventuellt har för sin verksamhet, till exempel handläggningskostnader för ansökan, uppläggningskostnader för lånet, avgifter för förtidsinlösen av hela lånet eller delar av det. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att långivaren måste lämna exakt information, inte bara om den effektiva årsräntan, utan också om alla andra typer av kostnader eller avgifter som långivaren eventuellt har för sin verksamhet, till exempel handläggningskostnader för ansökan, uppläggningskostnader för lånet, avgifter för förtidsinlösen av hela lånet eller delar av det.

| 29. | Europaparlamentet inser Internets potential vid marknadsföring av hypotekslån och rekommenderar att kommissionen studerar detta ytterligare. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser Internets potential vid marknadsföring av hypotekslån och rekommenderar att kommissionen studerar detta ytterligare.

Rättsliga, skattemässiga och operativa hinder

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska rättsliga hinder och regelhinder för en marknadsledd utveckling av en alleuropeisk finansieringsmarknad för hypotekslån. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska rättsliga hinder och regelhinder för en marknadsledd utveckling av en alleuropeisk finansieringsmarknad för hypotekslån.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera tillämpningsområdet för sina kommande förslag och begränsa det till fastighetslån och säkerheter för dem (fasta avgifter på fastigheter) för att undvika alla överlappningar med KOM(2005)0483). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera tillämpningsområdet för sina kommande förslag och begränsa det till fastighetslån och säkerheter för dem (fasta avgifter på fastigheter) för att undvika alla överlappningar med KOM(2005)0483).

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att den sekundära hypoteksmarknaden fungerar väl och skapa en rättslig ram för utförandet av effektiva portföljtransaktioner, särskilt genom att identifiera de faktorer som hindrar de tillgängliga rättsliga instrumenten för refinansiering att uppnå det önskade målet, med beaktande av olika rättsliga traditioner och olika modeller för säkerheter i egendom. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att den sekundära hypoteksmarknaden fungerar väl och skapa en rättslig ram för utförandet av effektiva portföljtransaktioner, särskilt genom att identifiera de faktorer som hindrar de tillgängliga rättsliga instrumenten för refinansiering att uppnå det önskade målet, med beaktande av olika rättsliga traditioner och olika modeller för säkerheter i egendom.

| 33. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att frågan om vilken lagstiftning som är tillämplig på hypotekslån bör behandlas i samband med översynen av Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser från 1980. Parlamentet stöder dock gruppen Mortgage Credit Forums åsikt att den lagstiftning som gäller hypotekslåneavtal inte behöver anpassas till den lag som gäller för hypotek, och att lex rei sitae-regeln skall gälla för hypotek. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att frågan om vilken lagstiftning som är tillämplig på hypotekslån bör behandlas i samband med översynen av Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser från 1980. Parlamentet stöder dock gruppen Mortgage Credit Forums åsikt att den lagstiftning som gäller hypotekslåneavtal inte behöver anpassas till den lag som gäller för hypotek, och att lex rei sitae-regeln skall gälla för hypotek.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av omfattande och tillförlitliga kundkreditdatabaser och uppmanar kommissionen att främja omvandlingen till en enhetlig utformning i alla medlemsstaterna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av omfattande och tillförlitliga kundkreditdatabaser och uppmanar kommissionen att främja omvandlingen till en enhetlig utformning i alla medlemsstaterna.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med prioritet underlätta icke diskriminerande, gränsöverskridande tillgång till kundkreditdatabaser för att uppmuntra långivare att komma in på nya marknader. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med prioritet underlätta icke diskriminerande, gränsöverskridande tillgång till kundkreditdatabaser för att uppmuntra långivare att komma in på nya marknader.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att det är önskvärt med tillgång till både positiva och negativa kreditdata, under förutsättning att det finns ett rimligt sekretesskydd. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erkänner att det är önskvärt med tillgång till både positiva och negativa kreditdata, under förutsättning att det finns ett rimligt sekretesskydd.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar strävan efter förbättring och anpassning när det gäller lagen om tvångsförsäljning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar strävan efter förbättring och anpassning när det gäller lagen om tvångsförsäljning.

| 38. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en resultattavla för tvångsförsäljningsförfarandens varaktighet och kostnader. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en resultattavla för tvångsförsäljningsförfarandens varaktighet och kostnader.

| 39. | Europaparlamentet föreslår att värderingsmännens professionella organ bör gå samman för att anta gemensamma högkvalitativa och jämförbara EU-standarder för värdering av fastigheter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet föreslår att värderingsmännens professionella organ bör gå samman för att anta gemensamma högkvalitativa och jämförbara EU-standarder för värdering av fastigheter.

| 40. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är för långivare att ha enkel tillgång till fullständig och korrekt information om hypotekspanträtter och äganderätt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är för långivare att ha enkel tillgång till fullständig och korrekt information om hypotekspanträtter och äganderätt.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar tillgång till fastighetsregistren, i den mån detta inte hindras av rättsliga bestämmelser, och stöder alla ansträngningar att genom nationella åtgärder harmonisera informationen i dessa register samt uppmuntrar till en utbyggnad av det nuvarande systemet EULIS (European Land Information Service). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmuntrar tillgång till fastighetsregistren, i den mån detta inte hindras av rättsliga bestämmelser, och stöder alla ansträngningar att genom nationella åtgärder harmonisera informationen i dessa register samt uppmuntrar till en utbyggnad av det nuvarande systemet EULIS (European Land Information Service).

| 42. | Europaparlamentet stöder åtgärder för att avskaffa skattehinder av diskriminerande karaktär, exempelvis olika skattebehandling av lokala och utländska långivare och statliga avgifter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder åtgärder för att avskaffa skattehinder av diskriminerande karaktär, exempelvis olika skattebehandling av lokala och utländska långivare och statliga avgifter.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller gränsöverskridande hypotekslån, överväga hur man skall kunna förena de olika synsätten avseende skatteavdraget för hypotekslåneränta i hela EU. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när det gäller gränsöverskridande hypotekslån, överväga hur man skall kunna förena de olika synsätten avseende skatteavdraget för hypotekslåneränta i hela EU.

Frågor rörande system, makroekonomi och försiktighet

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska centralbanken att övervaka och analysera de potentiella riskerna av ökande nivåer på hypoteksskulder och hypotekslån som finansieras av kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska centralbanken att övervaka och analysera de potentiella riskerna av ökande nivåer på hypoteksskulder och hypotekslån som finansieras av kapitalmarknaderna.

Slutsats

| 45. | Europaparlamentet drar slutsatsen att både konsumenterna och ekonomin kan dra nytta av en viss ytterligare, väl övervägd integrering av EU:s marknad för hypotekslån. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet drar slutsatsen att både konsumenterna och ekonomin kan dra nytta av en viss ytterligare, väl övervägd integrering av EU:s marknad för hypotekslån.

*

- *

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EGT L 386, 30.12.1989, s. 1; svensk specialutgåva, område 6, volym 3, s. 27.

(2)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

(3)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

(4)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 16.

(5)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(6)  EGT L 69, 10.3.2001, s. 25.

---

Onsdag 15 november 2006

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 314/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 314/143

---

PROTOKOLL

(2006/C 314 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 9.05.

2.   Skriftliga förklaringar (inkomna dokument)

Talmannen hade från följande ledamot mottagit skriftliga förklaringar som skulle införas i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

| — | Catherine Stihler, om kampen mot kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) (84/2006). |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler, om kampen mot kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) (84/2006).

3.   Tjänster på den inre marknaden ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden [10003/4/2006 - C6-0270/2006 - 2004/0001(COD)] - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Evelyne Gebhardt (A6-0375/2006).

Evelyne Gebhardt redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) och Mauri Pekkarinen (rådets tjänstgörande ordförande).

Talare: Evelyne Gebhardt (föredragande), Malcolm Harbour för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSEgruppen, Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, Heide Rühle för Verts/ALE-gruppen, Adam Bielan för UEN-gruppen, Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, Marine Le Pen, grupplös, Marianne Thyssen och Arlene McCarthy.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Toine Manders, Pierre Jonckheer, Sahra Wagenknecht, Guntars Krasts, Patrick Louis, Mario Borghezio, József Szájer, Harlem Désir, Nathalie Griesbeck, Jean-Luc Bennahmias, Kartika Tamara Liotard, Nigel Farage, Jana Bobošíková, Jacques Toubon, Lasse Lehtinen, Ona Juknevičienė, Ian Hudghton, Eoin Ryan, Nils Lundgren, Jim Allister, Othmar Karas, Manuel Medina Ortega, Alexander Lambsdorff, Irena Belohorská, Andreas Schwab, Edit Herczog, Luigi Cocilovo, Ryszard Czarnecki, Małgorzata Handzlik, Anne Van Lancker, Sophia in 't Veld, Konstantinos Hatzidakis, Joseph Muscat, Karin Riis-Jørgensen, Zuzana Roithová, Richard Falbr, Šarūnas Birutis, Alexander Stubb, Jan Andersson, Zita Pleštinská, Dariusz Rosati, Roberta Angelilli, Stefano Zappalà, Maria Matsouka, Charlotte Cederschiöld, Proinsias De Rossa, Simon Coveney, Charlie McCreevy och Mauri Pekkarinen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.1 i protokollet av den 15.11.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.30, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.45.)

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

4.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

Talare: Reinhard Rack yttrade sig om organisationen av omröstningen.

4.1   En ny ramstrategi för flerspråkighet (omröstning)

Betänkande om en ny ramstrategi för flerspråkighet [2006/2083(INI)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Bernat Joan i Marí (A6-0372/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0488)

Inlägg om omröstningen:

Zbigniew Zaleski lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 20.

Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom minst 37 ledamöter motsatte sig detta. Det införlivades således inte.

4.2   Europeiska unionens allmänna preferenssystem (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0578/2006, B6-0579/2006, B6-0580/2006, B6-0581/2006, B6-0582/2006 och B6-0583/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0578/2006 (ersätter B6-0578/2006, B6-0579/2006, B6-0580/2006, B6-0581/2006, B6-0582/2006 och B6-0583/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Ria Oomen-Ruijten och Maria Martens för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Ria Oomen-Ruijten och Maria Martens för PPE-DE-gruppen,

| — | Antolín Sánchez Presedo, Jan Andersson, Erika Mann och Stephen Hughes för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Antolín Sánchez Presedo, Jan Andersson, Erika Mann och Stephen Hughes för PSE-gruppen,

| — | Jean-Louis Bourlanges och Bernard Lehideux för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jean-Louis Bourlanges och Bernard Lehideux för ALDE-gruppen,

| — | Caroline Lucas och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen,

| — | Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen,

| — | Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis och Roberta Angelilli för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Mieczysław Edmund Janowski, Eugenijus Maldeikis och Roberta Angelilli för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2006)0489)

5.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Ukrainas parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Olexander Moroz, ordförande för Ukrainas parlament Verkhovna Rada.

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar även en delegation från Algeriets parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegationen leddes av Abderrezak Bouhara, vice ordförande för det nationella rådet.

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

6.   Högtidligt möte - Qatar

(Kl. 12.05-12.30 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Qatars emir schejk Hamad bin Khalifa al-Thani.)

7.   Omröstning (fortsättning)

7.1   Tjänster på den inre marknaden ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden [10003/4/2006 - C6-0270/2006 - 2004/0001(COD)] - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Evelyne Gebhardt (A6-0375/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0490)

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Bernat Joan i Marí - A6-0372/2006: Josu Ortuondo Larrea, Michl Ebner, Tomáš Zatloukal, Andreas Mölzer och Bruno Gollnisch

Betänkande Evelyne Gebhardt - A6-0375/2006: Oldřich Vlasák Péter Olajos, Michl Ebner, Danutė Budreikaitė, Bernadette Vergnaud, Richard Corbett, Czesław Adam Siekierski, Hubert Pirker

9.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Rainer Wieland hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat under omröstningen om ändringsförslagen 23 och 38-39 till betänkandet av Evelyne Gebhardt (A6-0375/2006).

(Sammanträdet avbröts kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Situationen i Gaza (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen i Gaza

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Eoin Ryan för UEN-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Véronique De Keyser, Alyn Smith, Adamos Adamou, Elmar Brok, Proinsias De Rossa, Tokia Saïfi, Panagiotis Beglitis, Ioannis Kasoulides, Béatrice Patrie, Charles Tannock, Edith Mastenbroek och Antonio Tajani.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Paula Lehtomäki och Margot Wallström.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini och Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0588/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini och Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0588/2006),

| — | Graham Watson, Chris Davies och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0589/2006), |
| --- | --- |

—

Graham Watson, Chris Davies och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0589/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Angelika Beer, Jill Evans, Alyn Smith, Margrete Auken och Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Gazaområdet (B6-0590/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Angelika Beer, Jill Evans, Alyn Smith, Margrete Auken och Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Gazaområdet (B6-0590/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0591/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0591/2006),

| — | Hans-Gert Poettering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Charles Tannock, Ioannis Kasoulides och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0592/2006), |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Charles Tannock, Ioannis Kasoulides och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen, om situationen i Gaza (B6-0592/2006),

| — | Roberta Angelilli, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om situationen i Gazaområdet (B6-0610/2006). |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli, Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om situationen i Gazaområdet (B6-0610/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.2 i protokollet av den 16.11.2006.

12.   Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Konferens om utvärdering av konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTCW) som skall hållas 2006

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Achille Occhetto, Raül Romeva i Rueda, Ana Maria Gomes, Paula Lehtomäki och Margot Wallström.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Giorgos Dimitrakopoulos och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen, om den sjätte konferensen om översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen som skall äga rum i Genève den 20 november-8 december 2006 (B6-0585/2006), |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen, om den sjätte konferensen om översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen som skall äga rum i Genève den 20 november-8 december 2006 (B6-0585/2006),

| — | Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes och Achille Occhetto för PSE-gruppen, om konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen (B6-0586/2006), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Ana Maria Gomes och Achille Occhetto för PSE-gruppen, om konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen (B6-0586/2006),

| — | Tobias Pflüger, Mary Lou McDonald, Adamos Adamou, André Brie, Vittorio Agnoletto och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen, om konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen (B6-0587/2006), |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger, Mary Lou McDonald, Adamos Adamou, André Brie, Vittorio Agnoletto och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen, om konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen (B6-0587/2006),

| — | Mogens N.J. Camre, Adam Bielan och Michał Tomasz Kamiński för UEN-gruppen, om den sjätte konferensen om översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) som skall äga rum i Genève den 20 november-8 december 2006 (B6-0593/2006), |
| --- | --- |

—

Mogens N.J. Camre, Adam Bielan och Michał Tomasz Kamiński för UEN-gruppen, om den sjätte konferensen om översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) som skall äga rum i Genève den 20 november-8 december 2006 (B6-0593/2006),

| — | Elizabeth Lynne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om den sjätte konferensen för översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) som skall äga rum i Genève den 20 november-8 december 2006 (B6-0594/2006), |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om den sjätte konferensen för översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) som skall äga rum i Genève den 20 november-8 december 2006 (B6-0594/2006),

| — | Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, om biologiska vapen och inhumana konventionella vapen (konferenserna i november 2006 om översyn av BTV-konventionen och konventionen om vissa konventionella vapen) och behovet av förbud mot klusterammunition (B6-0611/2006). |
| --- | --- |

—

Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, om biologiska vapen och inhumana konventionella vapen (konferenserna i november 2006 om översyn av BTV-konventionen och konventionen om vissa konventionella vapen) och behovet av förbud mot klusterammunition (B6-0611/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.3 i protokollet av den 16.11.2006.

13.   Europeiska initiativ på området för civilskydd (debatt)

Muntlig fråga (O-0115/2006) från Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, Gerardo Galeote, för utskottet REGI, Joseph Daul, för utskottet AGRI, till rådet: Europeiska initiativ på området för civilskydd (B6-0442/2006).

Antonios Trakatellis, Gerardo Galeote och Markus Pieper utvecklade den muntliga frågan.

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Konstantinos Hatzidakis för PPE-DE-gruppen, Edite Estrela för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, och Paula Lehtomäki.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

14.   Ramvillkor för EU:s tillsynsmyndigheter (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Ramvillkor för EU:s tillsynsmyndigheter

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Georgios Papastamkos för PPE-DE-gruppen, Jo Leinen för PSE-gruppen, Andrew Duff för ALDEgruppen, Paula Lehtomäki och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 17.20 och återupptogs kl. 17.35.)

15.   En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen (debatt)

Betänkande om en Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen [2006/2171(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0367/2006).

Alexander Stubb redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Margot Wallström (kommissionens vice ordförande).

Talare: Giles Chichester (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Christopher Beazley för PPE-DEgruppen, Justas Vincas Paleckis för PSE-gruppen, och Paavo Väyrynen för ALDE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Inese Vaidere för UEN-gruppen, Laima Liucija Andrikienė, Józef Pinior, Diana Wallis, Hanna Foltyn-Kubicka, Vytautas Landsbergis, Andres Tarand, Henrik Lax, Zdzisław Zbigniew Podkański, Charles Tannock, Katrin Saks, Anneli Jäätteenmäki, Bogdan Klich, Janusz Onyszkiewicz, Tunne Kelam, Margarita Starkevičiūtė, Bogusław Sonik och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.4 i protokollet av den 16.11.2006.

16.   Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (debatt)

Betänkande om tillämpningen av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets-och försvarspolitiken (ESFP) [2006/2033(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Karl von Wogau (A6-0366/2006).

Karl von Wogau redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Margot Wallström (kommissionens vice ordförande).

Talare: Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, Helmut Kuhne för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Tobias Pflüger för GUE/NGL-gruppen, och Gerard Batten för IND/DEM-gruppen.

Debatten avbröts i detta skede.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.20 och återupptogs kl. 21 h 00.)

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

17.   De politiska gruppernas sammansättning

Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Jan Tadeusz Masiel och Leopold Józef Rutowicz hade anslutit sig till UEN-gruppen från och med den 15.11.2006.

18.   Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (fortsättning på debatten)

Betänkande om tillämpningen av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets-och försvarspolitiken (ESFP) [2006/2033(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Karl von Wogau (A6-0366/2006).

Talare: Tunne Kelam, Libor Rouček, Alexander Lambsdorff, Raül Romeva i Rueda, Diamanto Manolakou, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Andrzej Tomasz Zapałowski, Geoffrey Van Orden, Ana Maria Gomes, Andrew Duff, Hélène Goudin, Bogdan Klich, Józef Pinior, Alexander Stubb och Hubert Pirker.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.5 i protokollet av den 16.11.2006.

19.   Arv och testamente (debatt)

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om arv och testamente - Grönbok [2005/2148(INI)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0359/2006).

Giuseppe Gargani redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Diana Wallis för ALDE-gruppen, och Maria Berger.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.6 i protokollet av den 16.11.2006.

20.   Kvinnor i den internationella politiken (debatt)

Betänkande om kvinnor i den internationella politiken [2006/2057(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Ana Maria Gomes (A6-0362/2006).

Ana Maria Gomes redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Marie Panayotopoulos-Cassiotou för PPE-DE-gruppen, Zita Gurmai för PSE-gruppen, Anna Záborská, Pia Elda Locatelli, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Edite Estrela, Anna Hedh, Teresa Riera Madurell och Lidia Joanna Geringer de Oedenberg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.7 i protokollet av den 16.11.2006.

21.   Bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (debatt)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan [2006/2078(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Edit Bauer (A6-0368/2006).

Edit Bauer redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Simon Coveney (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Jean Lambert (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Maria Carlshamre (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, Inger Segelström för PSE-gruppen, Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, Bairbre de Brún för GUE/NGL-gruppen (vilken inledde sitt inlägg på iriska; talmannen upplyste henne då om att det inte fanns någon tolkning i kammaren från detta språk), Irena Belohorská, grupplös, Kinga Gál, Francisco Assis, Leopold Józef Rutowicz, Hubert Pirker, Andrzej Jan Szejna, Ivo Belet och Justas Vincas Paleckis.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.8 i protokollet av den 16.11.2006.

22.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 379.744).

23.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.30.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Miroslav Ouzký

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bossi, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cappone, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ivanova, Kazak, Kelemen, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vălean, Vigenin

---

BILAGA

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   En ny ramstrategi för flerspråkighet

Betänkande: Bernat Joan i Marí (A6-0372/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 4 | 11 | UEN | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 391, 223, 10 |
| punkt 6 | 4 | UEN | ONU | — | 75, 556, 6 |
| 3 | ALDE | ONU | — | 114, 507, 13 |
| punkt 7 | 12 | UEN | | — | |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | ONU | — | 258, 361, 21 |
| punkt 11 | 13 | UEN | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 319, 303, 11 |
| efter punkt 14 | 1 | ALDE | ONU | + | 408, 226, 5 |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | ONU | — | 184, 443, 12 |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 384, 246, 11 |
| 2 | — | 123, 494, 17 |
| punkt 21 | punkt | originaltexten | ONU | — | 221, 391, 18 |
| efter punkt 23 | 10 | EBNER m. fl. | ONU | + | 574, 63, 9 |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | ONU | — | 101, 539, 7 |
| punkt 25 | 5 | Verts/ALE | ONU | — | 90, 547, 10 |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 528, 102, 12 |
| efter punkt 25 | 6 | Verts/ALE | ONU | — | 117, 515, 11 |
| 7 | Verts/ALE | ONU | — | 179, 452, 10 |
| 2 | ALDE | ONU | + | 408, 227, 9 |
| 8 | Verts/ALE | ONU | — | 106, 521, 18 |
| efter punkt 26 | 9 | Verts/ALE | ONU | — | 102, 523, 18 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 537, 50, 59 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 4

11

UEN

—

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

391, 223, 10

punkt 6

4

UEN

ONU

—

75, 556, 6

3

ALDE

ONU

—

114, 507, 13

punkt 7

12

UEN

—

punkt 9

punkt

originaltexten

ONU

—

258, 361, 21

punkt 11

13

UEN

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

319, 303, 11

efter punkt 14

1

ALDE

ONU

+

408, 226, 5

punkt 17

punkt

originaltexten

ONU

—

184, 443, 12

punkt 20

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

384, 246, 11

2

—

123, 494, 17

punkt 21

punkt

originaltexten

ONU

—

221, 391, 18

efter punkt 23

10

EBNER m. fl.

ONU

+

574, 63, 9

punkt 24

punkt

originaltexten

ONU

—

101, 539, 7

punkt 25

5

Verts/ALE

ONU

—

90, 547, 10

punkt

originaltexten

ONU

+

528, 102, 12

efter punkt 25

6

Verts/ALE

ONU

—

117, 515, 11

7

Verts/ALE

ONU

—

179, 452, 10

2

ALDE

ONU

+

408, 227, 9

8

Verts/ALE

ONU

—

106, 521, 18

efter punkt 26

9

Verts/ALE

ONU

—

102, 523, 18

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

537, 50, 59

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 1 till 10, slutomröstning, äf 9, 17, 20, 21, 24, 25

PPE-DE: punkt 25

Begäran om delad omröstning

ALDE

punkt 11

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... i ett land”

Andra delen:”och göra det möjligt ... till hemlandet”

punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet stöder förslagen ... använda språken”

Andra delen:”- särskilt engelska”

Begäran om särskild omröstning

ALDE: punkt 24

IND/DEM: punkterna 1, 4, 21, 24

PPE-DE: punkterna 9, 17, 20, 21, 24, 25

Övrigt

Zbigniew Zaleski lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 20.

2.   Europeiska unionens allmänna preferenssystem

Resolutionsförslag: B6-0578/2006, B6-0579/2006, B6-0580/2006, B6-0581/2006, B6-0582/2006, B6-0583/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0578/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0578/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0579/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0580/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0581/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0582/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0583/2006 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0578/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0578/2006

GUE/NGL

↓

B6-0579/2006

PPE-DE

↓

B6-0580/2006

UEN

↓

B6-0581/2006

Verts/ALE

↓

B6-0582/2006

PSE

↓

B6-0583/2006

ALDE

↓

3.   Tjänster på den inre marknaden ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Evelyne GEBHARDT (A6-0375/2006) (kvalificerad majoritet erfordras)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkt | 38=
  39= | GUE/NGL
  Verts/ALE | ONU | — | 105, 405, 12 |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 40-42 | utskottet | | + | |
| artikel 1, punkt 3 | 29 | Verts/ALE | ONU | — | 137, 489, 6 |
| artikel 1, punkt 5 | 9 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 1, punkt 6 | 36 m. d. | POIGNANT m. fl. | | — | |
| 10 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 1, punkt 7 | 36 m.d. | POIGNANT m. fl. | | — | |
| 11 | GUE/NGL | | — | |
| 30 | Verts/ALE | ONU | — | 114, 513, 8 |
| artikel 1, efter punkt 7 | 26 | UEN | | — | |
| artikel 2, punkt 2, led a | 31 | Verts/ALE | ONU | — | 145, 478, 9 |
| 12 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 2, punkt 2, led e | 13 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 2, punkt 2, led i | 14 | GUE/NGL | ONU | — | 144, 495, 10 |
| 32 | Verts/ALE | ONU | — | 139, 496, 13 |
| 37/rev | POIGNANT m. fl. | | — | |
| artikel 2, punkt 2, efter led l | 15 | GUE/NGL | ONU | — | 148, 484, 9 |
| artikel 4, punkt 5 | 16 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 4, punkt 7 | 17 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 5, punkt 3 | 18 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 8 | 19 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 15, punkt 6 | 20 | GUE/NGL | ONU | — | 100, 535, 6 |
| artikel 15, punkt 7 | 21 | GUE/NGL | ONU | — | 94, 534, 15 |
| artikel 15, efter punkt 7 | 33 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 16 | 25 | GUE/NGL | ONU | — | 99, 501, 42 |
| artikel 31 | 34 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 33 | 22 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 39 | 23 | GUE/NGL | ONU | — | 86, 543, 9 |
| artikel 41 | 24 | GUE/NGL | | — | |
| 27 | UEN | | — | |
| skäl 12 | 1 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 14 | 2 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 15 | 3 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 27 | 4 | GUE/NGL | | — | |
| 28 | Verts/ALE | ONU | — | 149, 483, 3 |
| 35 | POIGNANT m. fl. | | — | |
| skäl 28 | 5 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 33 | 6 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 34 | 7 | GUE/NGL | | — | |
| skäl 82 | 8 | GUE/NGL | | — | |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd i ändrad form |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkt

38=

39=

GUE/NGL

Verts/ALE

ONU

—

105, 405, 12

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

40-42

utskottet

+

artikel 1, punkt 3

29

Verts/ALE

ONU

—

137, 489, 6

artikel 1, punkt 5

9

GUE/NGL

—

artikel 1, punkt 6

36 m. d.

POIGNANT m. fl.

—

10

GUE/NGL

—

artikel 1, punkt 7

36 m.d.

POIGNANT m. fl.

—

11

GUE/NGL

—

30

Verts/ALE

ONU

—

114, 513, 8

artikel 1, efter punkt 7

26

UEN

—

artikel 2, punkt 2, led a

31

Verts/ALE

ONU

—

145, 478, 9

12

GUE/NGL

—

artikel 2, punkt 2, led e

13

GUE/NGL

—

artikel 2, punkt 2, led i

14

GUE/NGL

ONU

—

144, 495, 10

32

Verts/ALE

ONU

—

139, 496, 13

37/rev

POIGNANT m. fl.

—

artikel 2, punkt 2, efter led l

15

GUE/NGL

ONU

—

148, 484, 9

artikel 4, punkt 5

16

GUE/NGL

—

artikel 4, punkt 7

17

GUE/NGL

—

artikel 5, punkt 3

18

GUE/NGL

—

artikel 8

19

GUE/NGL

—

artikel 15, punkt 6

20

GUE/NGL

ONU

—

100, 535, 6

artikel 15, punkt 7

21

GUE/NGL

ONU

—

94, 534, 15

artikel 15, efter punkt 7

33

Verts/ALE

—

artikel 16

25

GUE/NGL

ONU

—

99, 501, 42

artikel 31

34

Verts/ALE

—

artikel 33

22

GUE/NGL

—

artikel 39

23

GUE/NGL

ONU

—

86, 543, 9

artikel 41

24

GUE/NGL

—

27

UEN

—

skäl 12

1

GUE/NGL

—

skäl 14

2

GUE/NGL

—

skäl 15

3

GUE/NGL

—

skäl 27

4

GUE/NGL

—

28

Verts/ALE

ONU

—

149, 483, 3

35

POIGNANT m. fl.

—

skäl 28

5

GUE/NGL

—

skäl 33

6

GUE/NGL

—

skäl 34

7

GUE/NGL

—

skäl 82

8

GUE/NGL

—

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd i ändrad form

Det är den engelska versionen av ändringsförslag 27 som gäller.

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 14, 15, 20, 21, 23, 25, 38

Verts/ALE: äf 28, 30, 31, 32,

IND/DEM: äf 29

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 4

Ja-röster: 75

ALDE: Andrejevs, Cornillet, Ek, Harkin, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Belder, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Belet, Coelho, Dehaene, Freitas, Mauro, Queiró, Ribeiro e Castro

PSE: Assis, Correia, Estrela, Gomes, Leinen, Madeira, Tabajdi

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 556

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Portas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Gál

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 3

Ja-röster: 114

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Belohorská, Mussolini

PSE: Gurmai, Tabajdi

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, Schlyter

Nej-röster: 507

ALDE: Andrejevs, Bourlanges, Carlshamre, Harkin

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Esteves, Konrad

UEN: Crowley

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Louis Bourlanges

3.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 9

Ja-röster: 258

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Morgantini, Papadimoulis, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Ebner, Elles, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Saïfi, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Berlinguer, Lehtinen, Matsouka, Muscat, Myller, Sifunakis, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 361

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Tatarella

Nedlagda röster: 21

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Meyer Pleite, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Kozlík, Mote

PPE-DE: Esteves, Gál, Queiró

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Joseph Muscat, Ambroise Guellec

4.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 1

Ja-röster: 408

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Ebner, Elles, Florenz, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, Langendries, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Salafranca Sánchez-Neyra, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 226

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Titford, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Paleckis, Savary

Nedlagda röster: 5

GUE/NGL: Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Christine De Veyrac, Bernard Piotr Wojciechowski, Ambroise Guellec

Nej-röster:
  José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

5.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 17

Ja-röster: 184

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Ebner, Elles, Gawronski, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Kudrycka, Lamassoure, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

PSE: Poignant, Tabajdi

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 443

ALDE: Andrejevs, Ek, Schmidt Olle

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: de Brún, Toussas

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Esteves, Gál

PSE: Bullmann

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Bernard Piotr Wojciechowski

6.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 20/1

Ja-röster: 384

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Dehaene, Deva, Dover, Ebner, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hudacký, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Occhetto, Öger, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 246

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Titford, Wise, Železný

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, van den Berg, Bozkurt, Correia, Dobolyi, Estrela, Ettl, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Kósáné Kovács, Locatelli, McAvan, Moscovici, Paasilinna, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Szejna, Tarand, Titley, Wiersma

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Zīle

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Krarup

NI: Allister, Mote, Rivera

PPE-DE: Esteves, Gál, Járóka, Landsbergis, Schöpflin, Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Emine Bozkurt

7.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 20/2

Ja-röster: 123

ALDE: Laperrouze, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Ebner, Hudacký, Lamassoure, Thyssen

PSE: Chiesa, Dobolyi, Ferreira Anne, Hazan, Moscovici, Obiols i Germà, Savary, Tabajdi

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 494

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Mote, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk

Nedlagda röster: 17

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Esteves, Gál, Járóka, Schöpflin, Zaleski

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Libicki, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Philip Bushill-Matthews

8.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 21

Ja-röster: 221

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rutowicz, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Ebner, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hudacký, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

PSE: Chiesa, Dobolyi, Occhetto, Paasilinna, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 399

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 18

IND/DEM: Louis, Železný

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Gál, Járóka

PSE: Koterec

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Paul Marie Coûteaux

9.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 10

Ja-röster: 574

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mölzer, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 63

ALDE: Andrejevs

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ayuso, del Castillo Vera, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gklavakis, de Grandes Pascual, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Iturgaiz Angulo, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, López-Istúriz White, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

UEN: Camre, Kamiński, Krasts, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Krarup, Toussas

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Wohlin

PSE: Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 24

Ja-röster: 101

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Pęk

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Ebner, Járóka

PSE: Attard-Montalto, Chiesa, Dobolyi, Grech, Mikko, Muscat, Obiols i Germà, Tabajdi

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 539

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Toussas

NI: Kozlík, Rivera

PPE-DE: Esteves, Gál

PSE: Koterec

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 5

Ja-röster: 90

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Dehaene, Ebner, Ehler, Friedrich, Lamassoure

PSE: Chiesa, Dobolyi, Fazakas, Poignant, Tabajdi

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Holm, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Krarup, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gál, Járóka

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  John Attard-Montalto

12.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

punkt 25

Ja-röster: 528

ALDE: Alvaro, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 102

ALDE: Andria, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Lax, Sbarbati, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ayuso, Becsey, Bushill-Matthews, Castiglione, del Castillo Vera, Coveney, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Duchoň, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, de Grandes Pascual, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, López-Istúriz White, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Radwan, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Seeberg, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Wohlin, Wortmann-Kool

PSE: El Khadraoui, Golik, Haug, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Paleckis, Westlund, Zani

UEN: Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Ó Neachtain

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 12

ALDE: Attwooll, Beaupuy

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kozlík, Speroni

PPE-DE: Gál

PSE: Attard-Montalto

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Åsa Westlund, Lydia Schenardi, John Attard-Montalto, Maria Matsouka

13.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 6

Ja-röster: 117

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Carlshamre, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Ortuondo Larrea, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Duka-Zólyomi, Ebner, Florenz, Járóka

PSE: Assis, Chiesa, Correia, El Khadraoui, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Lehtinen, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Tabajdi

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Occhetto, Öger, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Speroni

PPE-DE: Gál

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Bernard Piotr Wojciechowski, Bernard Poignant

Nedlagda röster:
  John Attard-Montalto

14.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 7

Ja-röster: 179

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Duka-Zólyomi, Ebner, Lamassoure, Pīks

PSE: Chiesa, Correia, Dobolyi, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Tabajdi, Tarand

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 452

ALDE: Andrejevs

GUE/NGL: Holm, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Krarup, Toussas

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Gál, Járóka

PSE: Grech

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto, Bernard Poignant

15.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 2

Ja-röster: 408

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill- Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi,Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz,Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Chiesa, Correia, Dobolyi, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, Obiols i Germà, Tabajdi, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Krasts, La Russa, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer, Lipietz

Nej-röster: 227

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Mote, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Duchoň, Ebner, Hatzidakis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Krarup, Svensson, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis, Sinnott, Železný

NI: Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Konstantinos Hatzidakis, Bernard Piotr Wojciechowski

16.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 8

Ja-röster: 106

ALDE: Carlshamre, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Coelho, Ebner, Freitas, Novak, Queiró

PSE: Assis, Berman, Capoulas Santos, Chiesa, Correia, Dobolyi, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, Mikko, Paasilinna, Tabajdi, Van Lancker

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Maldeikis, Podkański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 521

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Mölzer, Mote, Rivera, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton- Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Holm, Krarup, Toussas

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Gál, Járóka, McMillan-Scott

PSE: Obiols i Germà

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Bernard Poignant

17.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

ändring 9

Ja-röster: 102

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Carlshamre, Cornillet, Davies, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Losco, Ortuondo Larrea, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Ebner, Karas, Lamassoure, Posselt

PSE: Chiesa, Dobolyi, Fazakas, Gomes, Obiols i Germà, Tabajdi

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis- Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka- Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton- Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt- Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez- Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Svensson

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Kozlík, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Beazley, Gál, Járóka

UEN: Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Bernard Poignant

Nej-röster:
  Othmar Karas

18.   Betänkande Joan i Marí A6-0372/2006

resolution

Ja-röster: 537

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Goudin, Lundgren, Piotrowski, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf

Nej-röster: 50

GUE/NGL: Seppänen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre, Kamiński, Krasts, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 59

ALDE: Klinz, Krahmer, Manders

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Krarup, Liotard, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Borghezio, Speroni

PPE-DE: Mauro, Purvis, Wohlin

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

19.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 38 + 39

Ja-röster: 105

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Louis, Titford, Wise

NI: Belohorská, Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Matsouka, Öger, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Schapira, Tarabella, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 405

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, De Rossa, Díez González, Ettl, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Locatelli, McCarthy, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 12

ALDE: in 't Veld, Maaten

NI: Allister, Baco, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ouzký

PSE: Arnaoutakis, De Vits, El Khadraoui, Lambrinidis

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Joost Lagendijk, Angelika Beer, Daniel Cohn-Bendit, Kathalijne Maria Buitenweg, Claude Turmes, Gilles Savary, Pierre Moscovici, Béatrice Patrie, Dimitrios Papadimoulis, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Anne Ferreira, Adeline Hazan, Marie-Noëlle Lienemann, Elisabeth Schroedter, Georgios Karatzaferis

Nej-röster:
  Alexandra Dobolyi, Rainer Wieland, Richard Falbr, Libor Rouček

Nedlagda röster:
  Nikolaos Sifunakis, Evangelia Tzampazi

20.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 29

Ja-röster: 137

ALDE: Cornillet, Harkin

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 489

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Helmer, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 6

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Mote

PSE: Sousa Pinto

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Henri Weber

21.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 30

Ja-röster: 114

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Landsbergis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre, Foglietta, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Triantaphyllides

NI: Borghezio, Kozlík, Romagnoli, Speroni

PSE: Berlinguer

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

22.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 31

Ja-röster: 147

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berman, Bono, Bourzai, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Berlato, Camre, Foglietta, La Russa, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 478

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Belder, Karatzaferis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 14

Ja-röster: 144

ALDE: Losco, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Titford, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Mote, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PSE: Berlinguer

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Giovanni Claudio Fava

24.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 32

Ja-röster: 139

ALDE: Andria, Cocilovo, Losco, Prodi, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Jørgensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 13

ALDE: Carlshamre

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Sinnott

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Landsbergis

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Giovanni Claudio Fava

Nej-röster:
  John Attard-Montalto

25.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 15

Ja-röster: 148

ALDE: Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Landsbergis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, Fava, Ferreira Anne, Fruteau, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, La Russa, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 484

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Mölzer, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Coûteaux, Lundgren, Sinnott

NI: Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 20

Ja-röster: 100

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Titford, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Lucas, Schlyter

Nej-röster: 535

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kozlík, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Alain Lipietz

27.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 21

Ja-röster: 94

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Nej-röster: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

UEN: Angelilli, Berlato, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

28.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 25

Ja-röster: 99

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Paasilinna, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Bennahmias, Lichtenberger, Lucas, Schlyter

Nej-röster: 501

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hammerstein Mintz, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 42

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Vanhecke

PSE: Berlinguer

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes

29.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 23

Ja-röster: 86

ALDE: Prodi, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arif, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

PSE: Berlinguer

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Rainer Wieland

30.   Rekommendation Gebhardt A6-0375/2006

ändring 28

Ja-röster: 149

ALDE: Cocilovo, Prodi, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Landsbergis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Fruteau, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Zani

UEN: Camre, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 3

NI: Allister, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Henri Weber

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0488

En ny ramstrategi för flerspråkighet

Europaparlamentets resolution om en ny ramstrategi för flerspråkighet (2006/2083(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 192.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 149, 151 och 308 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 149, 151 och 308 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2003 om de regionala och lokala myndigheternas roll i den europeiska integrationen (1), och hänvisningen i den till språklig mångfald i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2003 om de regionala och lokala myndigheternas roll i den europeiska integrationen (1), och hänvisningen i den till språklig mångfald i Europa,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1934/2000/EG av den 17 juli 2000 om Europeiska språkåret 2001 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1934/2000/EG av den 17 juli 2000 om Europeiska språkåret 2001 (2),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 14 februari 2002 om främjande av språklig mångfald och språkinlärning inom ramen för genomförandet av målsättningarna för Europeiska språkåret 2001 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 14 februari 2002 om främjande av språklig mångfald och språkinlärning inom ramen för genomförandet av målsättningarna för Europeiska språkåret 2001 (3),

| — | med beaktande av Europarådets europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk, vilken trädde i kraft den 1 mars 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk, vilken trädde i kraft den 1 mars 1998,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, som trädde i kraft den 1 februari 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, som trädde i kraft den 1 februari 1998,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk - minoritetsspråken inom EU - med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (4). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 med rekommendationer till kommissionen om europeiska regionala och mindre använda språk - minoritetsspråken inom EU - med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (4).

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0372/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0372/2006), och av följande skäl:

| A. | Respekten för språklig och kulturell mångfald är en grundläggande princip inom EU och beskrivs på följande sätt i artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna: ”Unionen skall respektera den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden.” |
| --- | --- |

A.

Respekten för språklig och kulturell mångfald är en grundläggande princip inom EU och beskrivs på följande sätt i artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna: ”Unionen skall respektera den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden.”

| B. | Flerspråkighet är ett särskilt kännetecken för unionen som gör den till ett klart exempel på och en grundläggande del av den europeiska kulturen. |
| --- | --- |

B.

Flerspråkighet är ett särskilt kännetecken för unionen som gör den till ett klart exempel på och en grundläggande del av den europeiska kulturen.

| C. | I sin ovan nämnda resolution av den 14 januari 2003 krävde Europaparlamentet att följande nya artikel 151a skall införas i EG-fördraget: ”Inom sina behörighetsområden skall gemenskapen respektera och främja den språkliga mångfalden i Europa, bland annat de landsdels- och minoritetsspråk som är ett uttryck för denna mångfald, genom att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna och använda andra lämpliga styrmedel för att främja detta mål.” |
| --- | --- |

C.

I sin ovan nämnda resolution av den 14 januari 2003 krävde Europaparlamentet att följande nya artikel 151a skall införas i EG-fördraget: ”Inom sina behörighetsområden skall gemenskapen respektera och främja den språkliga mångfalden i Europa, bland annat de landsdels- och minoritetsspråk som är ett uttryck för denna mångfald, genom att uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna och använda andra lämpliga styrmedel för att främja detta mål.”

| D. | Främjandet av flerspråkighet i ett pluralistiskt Europa är en viktig faktor i den kulturella, ekonomiska och sociala integrationen, som särskilt stärker medborgarnas kvalifikationer och underlättar deras rörlighet. |
| --- | --- |

D.

Främjandet av flerspråkighet i ett pluralistiskt Europa är en viktig faktor i den kulturella, ekonomiska och sociala integrationen, som särskilt stärker medborgarnas kvalifikationer och underlättar deras rörlighet.

| E. | Europeiska språk talas också i ett stort antal icke-medlemsstater och de är en viktig länk mellan folk och nationer i olika delar av världen. |
| --- | --- |

E.

Europeiska språk talas också i ett stort antal icke-medlemsstater och de är en viktig länk mellan folk och nationer i olika delar av världen.

| F. | Vissa av de europeiska språken har möjlighet att skapa omedelbar direktkontakt med andra delar av världen. |
| --- | --- |

F.

Vissa av de europeiska språken har möjlighet att skapa omedelbar direktkontakt med andra delar av världen.

| G. | Språklig mångfald kan vara en del av den sociala sammanhållningen och en källa till tolerans, accepterande av skillnader, identifiering och ömsesidig förståelse mellan folk. |
| --- | --- |

G.

Språklig mångfald kan vara en del av den sociala sammanhållningen och en källa till tolerans, accepterande av skillnader, identifiering och ömsesidig förståelse mellan folk.

| H. | Flerspråkigheten bör också ha som mål att främja respekten för mångfald och tolerans för att undvika att eventuella aktiva eller passiva konflikter uppstår mellan olika språkgrupper i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

Flerspråkigheten bör också ha som mål att främja respekten för mångfald och tolerans för att undvika att eventuella aktiva eller passiva konflikter uppstår mellan olika språkgrupper i medlemsstaterna.

| I. | Alla språk är ett utmärkt sätt att få tillgång till en kultur och därigenom även ett visst sätt att uppfatta och beskriva verkligheten. De måste därför få de villkor som behövs för deras utveckling. |
| --- | --- |

I.

Alla språk är ett utmärkt sätt att få tillgång till en kultur och därigenom även ett visst sätt att uppfatta och beskriva verkligheten. De måste därför få de villkor som behövs för deras utveckling.

| J. | Det är viktigt att känna till principerna för språkinlärning och uttrycksförmåga samt för hur man skaffar sig de grundläggande kunskaperna i barndomen. Dessa utgör grunderna för modersmålet och gynnar inlärningen av andra språk och på så sätt kan man uppnå målet om ”modersmålet + 2”. |
| --- | --- |

J.

Det är viktigt att känna till principerna för språkinlärning och uttrycksförmåga samt för hur man skaffar sig de grundläggande kunskaperna i barndomen. Dessa utgör grunderna för modersmålet och gynnar inlärningen av andra språk och på så sätt kan man uppnå målet om ”modersmålet + 2”.

| K. | Regionala språk och minoritetsspråk är en viktig kulturell skatt och med tanke på att de utgör ett gemensamt kulturarv bör stödet för att bevara dem hela tiden förbättras. |
| --- | --- |

K.

Regionala språk och minoritetsspråk är en viktig kulturell skatt och med tanke på att de utgör ett gemensamt kulturarv bör stödet för att bevara dem hela tiden förbättras.

| L. | Parlamentet och regionkommittén har tagit upp frågan om vikten av mindre utbredda språk vid många tillfällen och det finns för närvarande ingen rättslig bestämmelse på EU-nivå som avser Europas regionala och mindre använda språk. |
| --- | --- |

L.

Parlamentet och regionkommittén har tagit upp frågan om vikten av mindre utbredda språk vid många tillfällen och det finns för närvarande ingen rättslig bestämmelse på EU-nivå som avser Europas regionala och mindre använda språk.

| M. | Man bör särskilt se till att missgynnade personer, personer som råkat i svårigheter och funktionshindrade personer får möjlighet att lära sig språk. |
| --- | --- |

M.

Man bör särskilt se till att missgynnade personer, personer som råkat i svårigheter och funktionshindrade personer får möjlighet att lära sig språk.

Särskilda kommentarer till ramstrategin

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja språkkunskaper och utnyttja dem kulturellt och socioekonomiskt, och särskilt den nya ramstrategin. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja språkkunskaper och utnyttja dem kulturellt och socioekonomiskt, och särskilt den nya ramstrategin.

| 2. | Europaparlamentet anser att utbildnings- och fortbildningssystemens kvalitet och effektivitet samt tillgången till dem inom EU måste förbättras genom att man främjar inlärningen av främmande språk i syfte att uppnå målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att utbildnings- och fortbildningssystemens kvalitet och effektivitet samt tillgången till dem inom EU måste förbättras genom att man främjar inlärningen av främmande språk i syfte att uppnå målen i Lissabonstrategin.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de europeiska världsspråken har strategisk betydelse som kommunikationsverktyg och som ett sätt att visa solidaritet samt att samarbeta och skapa ekonomiska investeringar och att de därför även är en av de främsta politiska riktlinjerna för den europeiska flerspråkighetsstrategin. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de europeiska världsspråken har strategisk betydelse som kommunikationsverktyg och som ett sätt att visa solidaritet samt att samarbeta och skapa ekonomiska investeringar och att de därför även är en av de främsta politiska riktlinjerna för den europeiska flerspråkighetsstrategin.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens långsiktiga målsättning att förbättra individuella språkkunskaper, med hänvisning till det mål som ställdes upp 2002 av Europeiska rådet i Barcelona, och som innebär att medborgarna bör lära sig minst två främmande språk förutom sitt modersmål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens långsiktiga målsättning att förbättra individuella språkkunskaper, med hänvisning till det mål som ställdes upp 2002 av Europeiska rådet i Barcelona, och som innebär att medborgarna bör lära sig minst två främmande språk förutom sitt modersmål.

| 5. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang EU-medlemsstaterna om att man måste främja en konkret politik för inlärning av främmande språk. Parlamentet bekräftar dessutom på nytt att det är viktigt att man lär sig språk så tidigt som möjligt, och att språkinlärningen bör grunda sig på effektiva metoder baserade på bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang EU-medlemsstaterna om att man måste främja en konkret politik för inlärning av främmande språk. Parlamentet bekräftar dessutom på nytt att det är viktigt att man lär sig språk så tidigt som möjligt, och att språkinlärningen bör grunda sig på effektiva metoder baserade på bästa tillgängliga teknik.

| 6. | Europaparlamentet anser att det råder brist på detaljerade och tillförlitliga uppgifter samt lämpliga indikatorer avseende den aktuella situationen i medlemsstaterna när det gäller kunskaper i främmande språk och välkomnar därför förslaget om en europeisk indikator för språkkunskaper. Denna indikator bör innefatta alla officiella EU-språk och den skulle, om det är tekniskt genomförbart, även kunna innefatta de andra EU-språken vid sidan av de fem mest talade språken, för att ge en sann bild av språkkunskaperna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det råder brist på detaljerade och tillförlitliga uppgifter samt lämpliga indikatorer avseende den aktuella situationen i medlemsstaterna när det gäller kunskaper i främmande språk och välkomnar därför förslaget om en europeisk indikator för språkkunskaper. Denna indikator bör innefatta alla officiella EU-språk och den skulle, om det är tekniskt genomförbart, även kunna innefatta de andra EU-språken vid sidan av de fem mest talade språken, för att ge en sann bild av språkkunskaperna.

| 7. | Europaparlamentet anser att förslag om flerspråkighet inte bör vara begränsade till de största officiella språken eller medlemsstaternas språk. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att förslag om flerspråkighet inte bör vara begränsade till de största officiella språken eller medlemsstaternas språk.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att ge medborgarna tillgång till EU:s lagstiftning, förfaranden och information på sina egna språk. Detta bör emellertid även omfatta så många som möjligt av medlemsstaternas språk som används av EU-medborgarna. På detta sätt skulle kommissionens påpekande om att medborgaren har rätt till tillgång till EU på sitt eget språk utan några hinder bli verkligt. Det skulle vara ett viktigt steg på vägen mot att minska klyftan mellan EU och många av medborgarna, vilket är huvudsyftet med Plan D för Demokrati, Dialog och Debatt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att ge medborgarna tillgång till EU:s lagstiftning, förfaranden och information på sina egna språk. Detta bör emellertid även omfatta så många som möjligt av medlemsstaternas språk som används av EU-medborgarna. På detta sätt skulle kommissionens påpekande om att medborgaren har rätt till tillgång till EU på sitt eget språk utan några hinder bli verkligt. Det skulle vara ett viktigt steg på vägen mot att minska klyftan mellan EU och många av medborgarna, vilket är huvudsyftet med Plan D för Demokrati, Dialog och Debatt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de övriga EU-institutionerna att på bästa sätt använda de nya digitala och tekniska översättningsverktygen på sina webbsidor för att göra det möjligt för EU-medborgarna att via Internet få tillgång till och information om EU på sina egna språk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de övriga EU-institutionerna att på bästa sätt använda de nya digitala och tekniska översättningsverktygen på sina webbsidor för att göra det möjligt för EU-medborgarna att via Internet få tillgång till och information om EU på sina egna språk.

| 10. | Europaparlamentet anser att bästa tänkbara möjligheter bör erbjudas invandrare att lära sig ett eller flera av värdländernas språk såsom de definieras i värdländernas lagstiftning, så att de kan integrera sig socialt och kulturellt där det är nödvändigt, genom att framför allt stödja sig på de metoder som visat sig vara effektiva då invandrare skall lära sig språk och integrera sig i ett land och göra det möjligt för dem att bli undervisade på sitt modersmål som ett sätt att bevara banden till hemlandet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att bästa tänkbara möjligheter bör erbjudas invandrare att lära sig ett eller flera av värdländernas språk såsom de definieras i värdländernas lagstiftning, så att de kan integrera sig socialt och kulturellt där det är nödvändigt, genom att framför allt stödja sig på de metoder som visat sig vara effektiva då invandrare skall lära sig språk och integrera sig i ett land och göra det möjligt för dem att bli undervisade på sitt modersmål som ett sätt att bevara banden till hemlandet.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar tanken på att uppmuntra medlemsstaterna att upprätta nationella planer, eftersom det erkänner behovet av språkplanering på medlemsstatsnivå. Det kommer att förbättra för många av de mindre använda språken och öka förståelsen för betydelsen av språklig mångfald. Parlamentet föreslår att medlemsstaternas planer bör innefatta mindre använda språk inom varje medlemsstat och utreda möjligheterna för intresserade vuxna att lära sig dessa språk och att dessa projekt inkluderas som exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar tanken på att uppmuntra medlemsstaterna att upprätta nationella planer, eftersom det erkänner behovet av språkplanering på medlemsstatsnivå. Det kommer att förbättra för många av de mindre använda språken och öka förståelsen för betydelsen av språklig mångfald. Parlamentet föreslår att medlemsstaternas planer bör innefatta mindre använda språk inom varje medlemsstat och utreda möjligheterna för intresserade vuxna att lära sig dessa språk och att dessa projekt inkluderas som exempel på bästa praxis.

| 12. | Europaparlamentet stöder åtgärder för bättre lärarutbildning, även för andra lärare än språklärare samt för yrkeslärare och tillägger att antalet språk som man kan lära sig både i och utanför skolan bör breddas, för att underlätta att framtida lärare kan lära sig, och därigenom lära ut, ett större antal olika språk, förutsatt att det finns intresse för detta. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att språkutbildningen är viktig för att främja och underlätta rörlighet, inte bara för studenter utan även för de arbetstagare som söker arbete i en av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder åtgärder för bättre lärarutbildning, även för andra lärare än språklärare samt för yrkeslärare och tillägger att antalet språk som man kan lära sig både i och utanför skolan bör breddas, för att underlätta att framtida lärare kan lära sig, och därigenom lära ut, ett större antal olika språk, förutsatt att det finns intresse för detta. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att språkutbildningen är viktig för att främja och underlätta rörlighet, inte bara för studenter utan även för de arbetstagare som söker arbete i en av medlemsstaterna.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att man särskilt bör uppmärksamma att missgynnade personer, personer som råkat i svårigheter och funktionshindrade personer får lära sig språk. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att man särskilt bör uppmärksamma att missgynnade personer, personer som råkat i svårigheter och funktionshindrade personer får lära sig språk.

| 14. | Europaparlamentet anser att språkinlärning bör vara ett viktigt element i programmet för livslångt lärande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att språkinlärning bör vara ett viktigt element i programmet för livslångt lärande.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den ökade användningen av språk- och innehållsintegrerad inlärning och undervisning (SPRINT), där eleverna lär sig ett ämne med hjälp av ett främmande språk, och uppmanar medlemsstaterna att skapa ett nätverk av bästa praxis, främst genom att analysera de resultat som man fått av språkbadskurser i flerspråkiga länder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den ökade användningen av språk- och innehållsintegrerad inlärning och undervisning (SPRINT), där eleverna lär sig ett ämne med hjälp av ett främmande språk, och uppmanar medlemsstaterna att skapa ett nätverk av bästa praxis, främst genom att analysera de resultat som man fått av språkbadskurser i flerspråkiga länder.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att högre utbildningsinstitutioner spelar en mer aktiv roll för att främja flerspråkighet, inte bara bland studenter och personal, utan även i det lokala samhället, och anser därför att man bör uppmuntra att band knyts mellan universitet och nationella, lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att högre utbildningsinstitutioner spelar en mer aktiv roll för att främja flerspråkighet, inte bara bland studenter och personal, utan även i det lokala samhället, och anser därför att man bör uppmuntra att band knyts mellan universitet och nationella, lokala och regionala myndigheter.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar en ökad inriktning på forskning och teknisk utvecklingsverksamhet inom språkrelaterad informationsteknik inom sjunde ramprogrammet för forskning i syfte att förbättra flerspråkigheten genom ny informationsteknik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar en ökad inriktning på forskning och teknisk utvecklingsverksamhet inom språkrelaterad informationsteknik inom sjunde ramprogrammet för forskning i syfte att förbättra flerspråkigheten genom ny informationsteknik.

| 18. | Europaparlamentet stöder förslagen om flerspråkighet i informationssamhället och skapandet och spridningen av flerspråkigt innehåll och flerspråkig kunskap. Det finns ett allt större teknikutbud som kommer att underlätta ökad användning av alla språk, inklusive de mindre använda språken. Teknik erbjuder den största potentialen för att säkerställa ett språkligt socialt utrymme för alla Europas språk. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder förslagen om flerspråkighet i informationssamhället och skapandet och spridningen av flerspråkigt innehåll och flerspråkig kunskap. Det finns ett allt större teknikutbud som kommer att underlätta ökad användning av alla språk, inklusive de mindre använda språken. Teknik erbjuder den största potentialen för att säkerställa ett språkligt socialt utrymme för alla Europas språk.

| 19. | Europaparlamentet stöder förslagen om att utveckla språkrelaterade yrken och branscher. Alla europeiska språk behöver ny teknik, såsom talbearbetning, röstigenkänning och så vidare, samt terminologiskt arbete, utveckling av språkundervisning, språkcertifiering och språktester - annars kommer de mindre använda språken att hamna på efterkälken och deras språkliga sociala utrymme kommer att tas över av de mer använda språken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder förslagen om att utveckla språkrelaterade yrken och branscher. Alla europeiska språk behöver ny teknik, såsom talbearbetning, röstigenkänning och så vidare, samt terminologiskt arbete, utveckling av språkundervisning, språkcertifiering och språktester - annars kommer de mindre använda språken att hamna på efterkälken och deras språkliga sociala utrymme kommer att tas över av de mer använda språken.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om större öppenhet inom språkundervisning, språktester och språkcertifiering genom publicering av en förteckning över de system som för närvarande är tillgängliga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om större öppenhet inom språkundervisning, språktester och språkcertifiering genom publicering av en förteckning över de system som för närvarande är tillgängliga.

Föreslagna åtgärder

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ att förbättra sin kommunikation med medborgarna på deras eget nationella språk, oavsett om detta språk har officiell status på medlemsstatseller EU-nivå. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ att förbättra sin kommunikation med medborgarna på deras eget nationella språk, oavsett om detta språk har officiell status på medlemsstatseller EU-nivå.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och EU-organen att ha ett nära samarbete med Europarådet för att främja och skydda den språkliga mångfalden och språkinlärningen, och att i detta arbete stödja sig på Europarådets erfarenheter inom språkpolicyområdet (t.ex. Europeiska språkportföljen och Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och EU-organen att ha ett nära samarbete med Europarådet för att främja och skydda den språkliga mångfalden och språkinlärningen, och att i detta arbete stödja sig på Europarådets erfarenheter inom språkpolicyområdet (t.ex. Europeiska språkportföljen och Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk).

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att genomföra de förslag som ingår i parlamentets ovannämnda resolution av den 4 september 2003, i den mån det är möjligt, och att regelbundet informera parlamentet om vilka resultat som nåtts. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att genomföra de förslag som ingår i parlamentets ovannämnda resolution av den 4 september 2003, i den mån det är möjligt, och att regelbundet informera parlamentet om vilka resultat som nåtts.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att fästa särskild vikt vid att garantera respekten för de europeiska medborgarnas språkliga rättigheter och att erbjuda fler lösningar för språkliga konfliktsituationer inom EU. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att fästa särskild vikt vid att garantera respekten för de europeiska medborgarnas språkliga rättigheter och att erbjuda fler lösningar för språkliga konfliktsituationer inom EU.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta och främja tillgången till information och finansiering för ansökande organ som har som mål att främja flerspråkigheten genom nätverk och/eller projekt som kommissionen finansierar från 2007 och framåt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta och främja tillgången till information och finansiering för ansökande organ som har som mål att främja flerspråkigheten genom nätverk och/eller projekt som kommissionen finansierar från 2007 och framåt.

*

- *

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 167.

(2)  EGT L 232, 14.9.2000, s. 1.

(3)  EGT C 50, 23.2.2002, s. 1.

(4)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 374.

P6_TA(2006)0489

Europeiska unionens allmänna preferenssystem

Europaparlamentets resolution om Europeiska unionens allmänna preferenssystem

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (1),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2005/924/EG av den 21 december 2005 om förteckningen över förmånsländer som får omfattas av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre, i enlighet med artikel 26 e i rådets förordning (EG) nr 980/2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2005/924/EG av den 21 december 2005 om förteckningen över förmånsländer som får omfattas av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre, i enlighet med artikel 26 e i rådets förordning (EG) nr 980/2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (2),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den särskilda stimulansordningen för utsatta länder som uppfyller objektiva kriterier gällande hållbar utveckling och gott styre (GSP +) ger varor från utvecklingsländer, som tillämpar vissa internationella standarder för mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter, miljöskydd, narkotikabekämpning och gott styre, förmånstillträde till europeiska marknader. |
| --- | --- |

A.

Den särskilda stimulansordningen för utsatta länder som uppfyller objektiva kriterier gällande hållbar utveckling och gott styre (GSP +) ger varor från utvecklingsländer, som tillämpar vissa internationella standarder för mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter, miljöskydd, narkotikabekämpning och gott styre, förmånstillträde till europeiska marknader.

| B. | Bland kriterierna för att erhålla tullförmåner enligt GSP + ingår ratificering och effektivt genomförande av centrala FN- och ILO-konventioner samt konventioner med anknytning till miljön och principerna för goda styrelseformer, enligt förteckningen i bilaga III i förordning (EG) nr 980/2005. |
| --- | --- |

B.

Bland kriterierna för att erhålla tullförmåner enligt GSP + ingår ratificering och effektivt genomförande av centrala FN- och ILO-konventioner samt konventioner med anknytning till miljön och principerna för goda styrelseformer, enligt förteckningen i bilaga III i förordning (EG) nr 980/2005.

| C. | Kommissionen beviljade i beslut 2005/924/EG förmåner enligt den särskilda stimulansordningen till Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Georgien, Guatemala, Honduras, Sri Lanka, Moldavien, Mongoliet, Nicaragua, Panama, Peru, El Salvador och Venezuela. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen beviljade i beslut 2005/924/EG förmåner enligt den särskilda stimulansordningen till Bolivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Georgien, Guatemala, Honduras, Sri Lanka, Moldavien, Mongoliet, Nicaragua, Panama, Peru, El Salvador och Venezuela.

| D. | Det nya GSP +-systemet bör fungera som incitament för förmånsländerna att uppnå utvecklingsmål, inbegripet inrättandet av lämpliga institutioner för att fullt ut respektera de rättigheter som följer av FN:s och ILO:s konventioner. |
| --- | --- |

D.

Det nya GSP +-systemet bör fungera som incitament för förmånsländerna att uppnå utvecklingsmål, inbegripet inrättandet av lämpliga institutioner för att fullt ut respektera de rättigheter som följer av FN:s och ILO:s konventioner.

| E. | Effektiviteten i genomförandet av de aktuella FN- och ILO-konventionerna bör utvärderas regelbundet genom de slutsatser som dras av behöriga övervakningsorgan, bland annat i den årliga rapporten från ILO:s expertkommitté för tillämpning av konventioner och rekommendationer, och vederbörlig hänsyn bör tas till Europaparlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

E.

Effektiviteten i genomförandet av de aktuella FN- och ILO-konventionerna bör utvärderas regelbundet genom de slutsatser som dras av behöriga övervakningsorgan, bland annat i den årliga rapporten från ILO:s expertkommitté för tillämpning av konventioner och rekommendationer, och vederbörlig hänsyn bör tas till Europaparlamentets ståndpunkt.

| F. | Enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 980/2005 kan skyddsklausuler och tillfälliga upphävanden tilllämpas för länder som allvarligt och systematiskt kränker bestämmelserna i de internationella konventioner som finns uppräknade i del A bilaga III i förordningen. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 980/2005 kan skyddsklausuler och tillfälliga upphävanden tilllämpas för länder som allvarligt och systematiskt kränker bestämmelserna i de internationella konventioner som finns uppräknade i del A bilaga III i förordningen.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att bevilja förmåner enligt GSP + till de länder som är uppräknade i beslut 2005/924/EG. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att bevilja förmåner enligt GSP + till de länder som är uppräknade i beslut 2005/924/EG.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska utvecklingen i de länder som omfattas av GSP + och deras integration i det globala handelssystemet är avgörande för att uppnå målsättningarna om en hållbar utveckling, inbegripet stabilitet och gott styre. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska utvecklingen i de länder som omfattas av GSP + och deras integration i det globala handelssystemet är avgörande för att uppnå målsättningarna om en hållbar utveckling, inbegripet stabilitet och gott styre.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med GSP +-förmånsländerna, fördjupa sitt engagemang för att främja och säkerställa en faktisk tillämpning i dessa länder av de grundläggande mänskliga rättigheterna och arbetstagarrättigheterna i FN:s och ILO:s konventioner, samt av konventioner med anknytning till miljön och principerna för goda styrelseformer. Kommissionen uppmanas att utöka kravet på respekt för ILO:s och FN:s regler till att även omfatta GSP +-förmånsländer, särskilt när det gäller barnarbete och tvångsarbete. Parlamentet anser att i allmänhet tenderar motivationen för att respektera ILO:s regler att minska i länder som inte respekterar internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna och arbetsstagarnas rättigheter, när de beviljas förmånstillträde. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med GSP +-förmånsländerna, fördjupa sitt engagemang för att främja och säkerställa en faktisk tillämpning i dessa länder av de grundläggande mänskliga rättigheterna och arbetstagarrättigheterna i FN:s och ILO:s konventioner, samt av konventioner med anknytning till miljön och principerna för goda styrelseformer. Kommissionen uppmanas att utöka kravet på respekt för ILO:s och FN:s regler till att även omfatta GSP +-förmånsländer, särskilt när det gäller barnarbete och tvångsarbete. Parlamentet anser att i allmänhet tenderar motivationen för att respektera ILO:s regler att minska i länder som inte respekterar internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna och arbetsstagarnas rättigheter, när de beviljas förmånstillträde.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att uppgifter förekommit om upprepade fall av överträdelser av arbetstagarnas rättigheter i flera av GSP +-förmånsländerna, trots att de ratificerat de aktuella ILO-konventionerna, och att dessa överträdelser, om de visar sig utgöra allvarliga och systematiska kränkningar av ILO:s grundläggande arbetstagarrättigheter, i enlighet med artikel 16 i förordningen skulle kunna motivera ett tillfälligt upphävande av GSP +-förmånerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att uppgifter förekommit om upprepade fall av överträdelser av arbetstagarnas rättigheter i flera av GSP +-förmånsländerna, trots att de ratificerat de aktuella ILO-konventionerna, och att dessa överträdelser, om de visar sig utgöra allvarliga och systematiska kränkningar av ILO:s grundläggande arbetstagarrättigheter, i enlighet med artikel 16 i förordningen skulle kunna motivera ett tillfälligt upphävande av GSP +-förmånerna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa sin övervakning av genomförandet av ILO:s konventioner samt konventioner med anknytning till miljön och principerna för goda styrelseformer i GSP +-länderna, och att i synnerhet fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 18 i förordningen, nämligen informera kommittén för allmänna tullförmåner om de överträdelse av arbetstagarnas rättigheter och miljökonventionerna som rapporterats och samråda om huruvida en undersökning bör genomföras av om det förekommit allvarliga och systematiska kränkningar av ILO:s konventioner om grundläggande arbetstagarrättigheter, särskilt när det gäller barnarbete och tvångsarbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa sin övervakning av genomförandet av ILO:s konventioner samt konventioner med anknytning till miljön och principerna för goda styrelseformer i GSP +-länderna, och att i synnerhet fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 18 i förordningen, nämligen informera kommittén för allmänna tullförmåner om de överträdelse av arbetstagarnas rättigheter och miljökonventionerna som rapporterats och samråda om huruvida en undersökning bör genomföras av om det förekommit allvarliga och systematiska kränkningar av ILO:s konventioner om grundläggande arbetstagarrättigheter, särskilt när det gäller barnarbete och tvångsarbete.

| 6. | Europaparlamentet framhåller särskilt behovet av effektivt samarbete med ILO och andra berörda lokala organ på detta område. Parlamentet begär att kommissionen utfärdar rekommendationer till de berörda regeringarna i förmånsländerna, och betonar att om de inte gör framsteg och effektivt genomför konventionerna kan det leda till ett tillfälligt upphävande av GSP +-förmånerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller särskilt behovet av effektivt samarbete med ILO och andra berörda lokala organ på detta område. Parlamentet begär att kommissionen utfärdar rekommendationer till de berörda regeringarna i förmånsländerna, och betonar att om de inte gör framsteg och effektivt genomför konventionerna kan det leda till ett tillfälligt upphävande av GSP +-förmånerna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet om vad den har kommit fram till under sin övervakning av tillämpningen av FN- och ILO-konventionerna och efterlevnadsnivån i GSP +-förmånsländerna, särskilt på områdena föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, icke-diskriminering i arbetslivet och avskaffande av barn- och tvångsarbete, och framför allt uppge om det i något av de nuvarande GSP +-förmånsländerna förekommer allvarliga och systematiska kränkningar av de principer som fastlagts i internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna och arbetstagarnas rättigheter samt miljöavtal. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet om vad den har kommit fram till under sin övervakning av tillämpningen av FN- och ILO-konventionerna och efterlevnadsnivån i GSP +-förmånsländerna, särskilt på områdena föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, icke-diskriminering i arbetslivet och avskaffande av barn- och tvångsarbete, och framför allt uppge om det i något av de nuvarande GSP +-förmånsländerna förekommer allvarliga och systematiska kränkningar av de principer som fastlagts i internationella konventioner om de mänskliga rättigheterna och arbetstagarnas rättigheter samt miljöavtal.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett tidigt skede informera parlamentet om eventuella rekommendationer om ett tillfälligt upphävande av förmåner i enlighet med artikel 16 i förordningen. Parlamentet understryker att ett kommissionsbeslut om att tillfälligt upphäva förmåner om det förekommer allvarliga kränkningar av principerna i ILO-konventionerna bör grunda sig på vad berörda övervakande organ kommer fram till, och att vederbörlig hänsyn bör tas till Europaparlamentets uppfattning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett tidigt skede informera parlamentet om eventuella rekommendationer om ett tillfälligt upphävande av förmåner i enlighet med artikel 16 i förordningen. Parlamentet understryker att ett kommissionsbeslut om att tillfälligt upphäva förmåner om det förekommer allvarliga kränkningar av principerna i ILO-konventionerna bör grunda sig på vad berörda övervakande organ kommer fram till, och att vederbörlig hänsyn bör tas till Europaparlamentets uppfattning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter halva tiden genomföra en översyn av GSP-instrumentet. Parlamentet insisterar på att en utvärdering av hur effektiv tillämpningen av kraven i GSP + har varit genomförs, innan några GSP +-förmåner förnyas när den nuvarande förordningen löper ut 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att parlamentets synpunkter på utvidgningen av GSP + till vissa länder och förnyelsen 2008 av den nuvarande förordningen beaktas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter halva tiden genomföra en översyn av GSP-instrumentet. Parlamentet insisterar på att en utvärdering av hur effektiv tillämpningen av kraven i GSP + har varit genomförs, innan några GSP +-förmåner förnyas när den nuvarande förordningen löper ut 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att parlamentets synpunkter på utvidgningen av GSP + till vissa länder och förnyelsen 2008 av den nuvarande förordningen beaktas.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år utarbeta en heltäckande rapport där varje enskilt land behandlas och i vilken inte endast situationen i förmånsländerna beskrivs utan även kommissionens åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att varje år utarbeta en heltäckande rapport där varje enskilt land behandlas och i vilken inte endast situationen i förmånsländerna beskrivs utan även kommissionens åtgärder.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 169, 30.6.2005, s. 1.

(2)  EUT L 337, 22.12.2005, s. 50.

P6_TA(2006)0490

Tjänster på den inre marknaden ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (10003/4/2006 - C6-0270/2006 - 2004/0001(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (10003/4/2006 - C6-0270/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (10003/4/2006 - C6-0270/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0002) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0002) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0160) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0160) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0375/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0375/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 16.2.2006, P6_TA(2006)0061.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2004)0001

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 15 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om tjänster på den inre marknaden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 första och tredje meningarna och artikel 55,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska gemenskapen har som mål att skapa allt starkare band mellan de europeiska staterna och folken och att säkerställa ekonomiska och sociala framsteg. I enlighet med artikel 14.2 i fördraget innebär den inre marknaden ett område utan inre gränser där den fria rörligheten för tjänster garanteras. I enlighet med artikel 43 i fördraget garanteras etableringsfrihet. I artikel 49 i fördraget fastställs rätten att tillhandahålla tjänster inom gemenskapen. Undanröjandet av hindren för utvecklingen av tjänsteverksamhet mellan medlemsstaterna är ett viktigt medel för att stärka integrationen mellan de europeiska folken samt främja en balanserad och hållbar ekonomisk och social utveckling. När sådana hinder undanröjs är det viktigt att se till att utvecklingen av tjänsteverksamhet bidrar till fullgörandet av uppgiften i artikel 2 i fördraget, nämligen att främja en harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivet inom gemenskapen som helhet, en hög nivå i fråga om sysselsättning och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, en hållbar och icke-inflatorisk tillväxt, en hög grad av konkurrenskraft och ekonomisk konvergens, en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet, en höjning av levnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska gemenskapen har som mål att skapa allt starkare band mellan de europeiska staterna och folken och att säkerställa ekonomiska och sociala framsteg. I enlighet med artikel 14.2 i fördraget innebär den inre marknaden ett område utan inre gränser där den fria rörligheten för tjänster garanteras. I enlighet med artikel 43 i fördraget garanteras etableringsfrihet. I artikel 49 i fördraget fastställs rätten att tillhandahålla tjänster inom gemenskapen. Undanröjandet av hindren för utvecklingen av tjänsteverksamhet mellan medlemsstaterna är ett viktigt medel för att stärka integrationen mellan de europeiska folken samt främja en balanserad och hållbar ekonomisk och social utveckling. När sådana hinder undanröjs är det viktigt att se till att utvecklingen av tjänsteverksamhet bidrar till fullgörandet av uppgiften i artikel 2 i fördraget, nämligen att främja en harmonisk, väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivet inom gemenskapen som helhet, en hög nivå i fråga om sysselsättning och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, en hållbar och icke-inflatorisk tillväxt, en hög grad av konkurrenskraft och ekonomisk konvergens, en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet, en höjning av levnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna.

| (2) | En konkurrenskraftig tjänstemarknad är av avgörande betydelse för att främja den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen i Europeiska unionen. För närvarande finns det ett stort antal hinder på den inre marknaden som hindrar tjänsteleverantörer, särskilt små och medelstora företag, från att växa över de nationella gränserna och dra full nytta av den inre marknaden. Detta försvagar den globala konkurrenskraften hos Europeiska unionens tjänsteleverantörer. En fri marknad där medlemsstaterna är skyldiga att undanröja sina hinder för den gränsöverskridande handeln med tjänster skulle, tillsammans med ökad öppenhet och konsumentupplysning, ge konsumenterna ett större utbud och bättre tjänster till lägre pris. |
| --- | --- |

(2)

En konkurrenskraftig tjänstemarknad är av avgörande betydelse för att främja den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen i Europeiska unionen. För närvarande finns det ett stort antal hinder på den inre marknaden som hindrar tjänsteleverantörer, särskilt små och medelstora företag, från att växa över de nationella gränserna och dra full nytta av den inre marknaden. Detta försvagar den globala konkurrenskraften hos Europeiska unionens tjänsteleverantörer. En fri marknad där medlemsstaterna är skyldiga att undanröja sina hinder för den gränsöverskridande handeln med tjänster skulle, tillsammans med ökad öppenhet och konsumentupplysning, ge konsumenterna ett större utbud och bättre tjänster till lägre pris.

| (3) | I kommissionens rapport om tillståndet på den inre marknaden för tjänster anges ett stort antal hinder som står i vägen för eller bromsar utvecklingen av tjänsteverksamhet mellan medlemsstaterna, särskilt sådan som bedrivs av små och medelstora företag, vilka dominerar tjänstesektorn. I rapporten konstateras att det ännu ett årtionde efter att den inre marknaden borde ha varit fullbordad finns stora skillnader mellan visionen om en integrerad ekonomi för Europeiska unionen och den verklighet som EU:s medborgare och tjänsteleverantörer lever i. De hinder som räknas upp berör många olika tjänsteverksamheter och alla led i en tjänsteleverantörs verksamhet, och de har många gemensamma drag, bl.a. det faktum att de ofta uppstår på grund av administrativa bördor, den rättsliga osäkerhet som omger gränsöverskridande verksamhet och bristen på ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens rapport om tillståndet på den inre marknaden för tjänster anges ett stort antal hinder som står i vägen för eller bromsar utvecklingen av tjänsteverksamhet mellan medlemsstaterna, särskilt sådan som bedrivs av små och medelstora företag, vilka dominerar tjänstesektorn. I rapporten konstateras att det ännu ett årtionde efter att den inre marknaden borde ha varit fullbordad finns stora skillnader mellan visionen om en integrerad ekonomi för Europeiska unionen och den verklighet som EU:s medborgare och tjänsteleverantörer lever i. De hinder som räknas upp berör många olika tjänsteverksamheter och alla led i en tjänsteleverantörs verksamhet, och de har många gemensamma drag, bl.a. det faktum att de ofta uppstår på grund av administrativa bördor, den rättsliga osäkerhet som omger gränsöverskridande verksamhet och bristen på ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna.

| (4) | Eftersom tjänstesektorn är drivkraften bakom den ekonomiska tillväxten och svarar för 70 % av BNP och sysselsättningen i de flesta medlemsstaterna, inverkar denna uppsplittring av den inre marknaden negativt på hela den europeiska ekonomin, särskilt de små och medelstora företagens konkurrenskraft och arbetstagarnas rörlighet, och hindrar konsumenterna från att få tillgång till ett större urval av tjänster till konkurrenskraftiga priser. Det är viktigt att påpeka att tjänstesektorn är en nyckelsektor för sysselsättningen, särskilt för kvinnor, och att kvinnorna därför har mycket att vinna på de nya möjligheter som erbjuds genom att den inre marknaden för tjänster fullbordas. Europaparlamentet och rådet har betonat att undanröjandet av rättsliga hinder för etableringen av en verklig inre marknad är ett av de viktigaste leden i genomförandet av det mål som fastställdes av Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 om att förbättra sysselsättningen och den sociala sammanhållningen och uppnå en hållbar ekonomisk tillväxt för att senast år 2010 göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med fler och bättre arbetstillfällen. Att undanröja dessa hinder, utan att göra avkall på den ambitiösa europeiska sociala modellen, är således en grundläggande förutsättning för att lösa svårigheterna med att genomföra Lissabonstrategin och för att få fart på den europeiska ekonomin, i synnerhet när det gäller sysselsättningen och investeringarna. Det är därför viktigt att åstadkomma en inre marknad för tjänster där det råder rätt balans mellan en öppning av marknaderna och bevarandet av offentliga tjänster, sociala rättigheter och konsumenters rättigheter. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom tjänstesektorn är drivkraften bakom den ekonomiska tillväxten och svarar för 70 % av BNP och sysselsättningen i de flesta medlemsstaterna, inverkar denna uppsplittring av den inre marknaden negativt på hela den europeiska ekonomin, särskilt de små och medelstora företagens konkurrenskraft och arbetstagarnas rörlighet, och hindrar konsumenterna från att få tillgång till ett större urval av tjänster till konkurrenskraftiga priser. Det är viktigt att påpeka att tjänstesektorn är en nyckelsektor för sysselsättningen, särskilt för kvinnor, och att kvinnorna därför har mycket att vinna på de nya möjligheter som erbjuds genom att den inre marknaden för tjänster fullbordas. Europaparlamentet och rådet har betonat att undanröjandet av rättsliga hinder för etableringen av en verklig inre marknad är ett av de viktigaste leden i genomförandet av det mål som fastställdes av Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 om att förbättra sysselsättningen och den sociala sammanhållningen och uppnå en hållbar ekonomisk tillväxt för att senast år 2010 göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med fler och bättre arbetstillfällen. Att undanröja dessa hinder, utan att göra avkall på den ambitiösa europeiska sociala modellen, är således en grundläggande förutsättning för att lösa svårigheterna med att genomföra Lissabonstrategin och för att få fart på den europeiska ekonomin, i synnerhet när det gäller sysselsättningen och investeringarna. Det är därför viktigt att åstadkomma en inre marknad för tjänster där det råder rätt balans mellan en öppning av marknaderna och bevarandet av offentliga tjänster, sociala rättigheter och konsumenters rättigheter.

| (5) | Det är därför nödvändigt att undanröja hindren för tjänsteleverantörernas etableringsfrihet i medlemsstaterna och för den fria rörligheten för tjänster mellan medlemsstaterna samt att garantera tjänstemottagare och tjänsteleverantörer den rättsliga säkerhet som krävs för att de i praktiken skall kunna utöva dessa två grundläggande friheter i fördraget. Eftersom hindren för tjänsterna på den inre marknaden berör såväl de aktörer som önskar etablera sig i andra medlemsstater som dem som tillhandahåller en tjänst i en annan medlemsstat utan att etablera sig där, är det nödvändigt att ge tjänsteleverantörerna möjlighet att utveckla sin tjänsteverksamhet på den inre marknaden antingen genom att etablera sig i en medlemsstat eller genom att använda sig av den fria rörligheten för tjänster. Tjänsteleverantörerna borde kunna välja mellan dessa två friheter, beroende på vilken tillväxtstrategi de har i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför nödvändigt att undanröja hindren för tjänsteleverantörernas etableringsfrihet i medlemsstaterna och för den fria rörligheten för tjänster mellan medlemsstaterna samt att garantera tjänstemottagare och tjänsteleverantörer den rättsliga säkerhet som krävs för att de i praktiken skall kunna utöva dessa två grundläggande friheter i fördraget. Eftersom hindren för tjänsterna på den inre marknaden berör såväl de aktörer som önskar etablera sig i andra medlemsstater som dem som tillhandahåller en tjänst i en annan medlemsstat utan att etablera sig där, är det nödvändigt att ge tjänsteleverantörerna möjlighet att utveckla sin tjänsteverksamhet på den inre marknaden antingen genom att etablera sig i en medlemsstat eller genom att använda sig av den fria rörligheten för tjänster. Tjänsteleverantörerna borde kunna välja mellan dessa två friheter, beroende på vilken tillväxtstrategi de har i varje medlemsstat.

| (6) | Det är inte möjligt att undanröja dessa hinder endast genom en direkt tillämpning av artiklarna 43 och 49 i fördraget, dels eftersom det skulle vara synnerligen komplicerat för medlemsstaternas och gemenskapens institutioner att genomföra överträdelseförfaranden mot de berörda medlemsstaterna i varje enskilt fall, särskilt efter utvidgningen, dels eftersom många hinder inte kan undanröjas utan föregående samordning av de nationella lagstiftningarna, bl.a. genom administrativt samarbete. Som Europaparlamentet och rådet har konstaterat möjliggör en gemenskapsrättsakt att en verklig inre marknad för tjänster kan skapas. |
| --- | --- |

(6)

Det är inte möjligt att undanröja dessa hinder endast genom en direkt tillämpning av artiklarna 43 och 49 i fördraget, dels eftersom det skulle vara synnerligen komplicerat för medlemsstaternas och gemenskapens institutioner att genomföra överträdelseförfaranden mot de berörda medlemsstaterna i varje enskilt fall, särskilt efter utvidgningen, dels eftersom många hinder inte kan undanröjas utan föregående samordning av de nationella lagstiftningarna, bl.a. genom administrativt samarbete. Som Europaparlamentet och rådet har konstaterat möjliggör en gemenskapsrättsakt att en verklig inre marknad för tjänster kan skapas.

| (7) | I detta direktiv fastställs en allmän rättslig ram, som kommer ett stort antal tjänsteverksamheter till godo, samtidigt som hänsyn tas till de utmärkande dragen hos varje form av verksamhet eller yrke och på det sätt de regleras. Denna ram är grundad på en dynamisk och selektiv strategi, som består i att först undanröja sådana hinder som snabbt kan tas bort och därefter för övriga hinder inleda en process med utvärdering, samråd och ytterligare harmonisering på särskilda områden, vilket kommer att möjliggöra en gradvis och samordnad modernisering av de nationella systemen för reglering av tjänsteverksamhet, något som är absolut nödvändigt för att en verklig inre marknad för tjänster skall kunna fullbordas senast år 2010. En välavvägd kombination av åtgärder bör vidtas som innefattar målinriktad harmonisering, administrativt samarbete, bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster och uppmuntran till utarbetande av uppförandekoder på vissa områden. Denna samordning av de nationella lagstiftningarna bör säkerställa en hög grad av rättslig integration på gemenskapsnivå och en hög skyddsnivå när det gäller mål av allmänintresse, särskilt konsumentskyddet, vilket är absolut nödvändigt för att skapa förtroende mellan medlemsstaterna. I det här direktivet tas också hänsyn till andra mål av allmänintresse, inklusive skyddet av miljön, den allmänna säkerheten och folkhälsan samt kravet på att arbetsrättslig lagstiftning följs. |
| --- | --- |

(7)

I detta direktiv fastställs en allmän rättslig ram, som kommer ett stort antal tjänsteverksamheter till godo, samtidigt som hänsyn tas till de utmärkande dragen hos varje form av verksamhet eller yrke och på det sätt de regleras. Denna ram är grundad på en dynamisk och selektiv strategi, som består i att först undanröja sådana hinder som snabbt kan tas bort och därefter för övriga hinder inleda en process med utvärdering, samråd och ytterligare harmonisering på särskilda områden, vilket kommer att möjliggöra en gradvis och samordnad modernisering av de nationella systemen för reglering av tjänsteverksamhet, något som är absolut nödvändigt för att en verklig inre marknad för tjänster skall kunna fullbordas senast år 2010. En välavvägd kombination av åtgärder bör vidtas som innefattar målinriktad harmonisering, administrativt samarbete, bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster och uppmuntran till utarbetande av uppförandekoder på vissa områden. Denna samordning av de nationella lagstiftningarna bör säkerställa en hög grad av rättslig integration på gemenskapsnivå och en hög skyddsnivå när det gäller mål av allmänintresse, särskilt konsumentskyddet, vilket är absolut nödvändigt för att skapa förtroende mellan medlemsstaterna. I det här direktivet tas också hänsyn till andra mål av allmänintresse, inklusive skyddet av miljön, den allmänna säkerheten och folkhälsan samt kravet på att arbetsrättslig lagstiftning följs.

| (8) | De bestämmelser i detta direktiv som rör etableringsfriheten och den fria rörligheten för tjänster bör endast tillämpas om den berörda verksamheten är öppen för konkurrens, så att medlemsstaterna inte tvingas att liberalisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, att privatisera offentliga enheter som tillhandahåller sådana tjänster eller att avskaffa existerande monopol för andra verksamheter eller vissa distributionstjänster. |
| --- | --- |

(8)

De bestämmelser i detta direktiv som rör etableringsfriheten och den fria rörligheten för tjänster bör endast tillämpas om den berörda verksamheten är öppen för konkurrens, så att medlemsstaterna inte tvingas att liberalisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, att privatisera offentliga enheter som tillhandahåller sådana tjänster eller att avskaffa existerande monopol för andra verksamheter eller vissa distributionstjänster.

| (9) | Detta direktiv är endast tillämpligt på krav som påverkar tillträdet till eller utövandet av en tjänsteverksamhet. Det är därför inte tillämpligt på krav som t.ex. vägtrafikbestämmelser, bestämmelser om markanläggning eller markanvändning, fysisk planering, byggstandarder eller administrativa sanktioner för åsidosättande av sådana bestämmelser vilka inte särskilt reglerar eller särskilt påverkar tjänsteverksamheten men som måste följas av tjänsteleverantörer vid utövandet av deras ekonomiska verksamhet på samma sätt som av enskilda som agerar i egenskap av privatpersoner. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv är endast tillämpligt på krav som påverkar tillträdet till eller utövandet av en tjänsteverksamhet. Det är därför inte tillämpligt på krav som t.ex. vägtrafikbestämmelser, bestämmelser om markanläggning eller markanvändning, fysisk planering, byggstandarder eller administrativa sanktioner för åsidosättande av sådana bestämmelser vilka inte särskilt reglerar eller särskilt påverkar tjänsteverksamheten men som måste följas av tjänsteleverantörer vid utövandet av deras ekonomiska verksamhet på samma sätt som av enskilda som agerar i egenskap av privatpersoner.

| (10) | Detta direktiv gäller inte krav i samband med tillgång till offentliga medel för vissa tjänsteleverantörer. Sådana krav omfattar särskilt de krav genom vilka villkoren för tjänsteleverantörers rätt till offentliga medel fastställs, bl.a. särskilda avtalsvillkor, och inte minst olika kvalitetsnormer som måste iakttas för att kunna erhålla offentliga medel, t.ex. för sociala tjänster. |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv gäller inte krav i samband med tillgång till offentliga medel för vissa tjänsteleverantörer. Sådana krav omfattar särskilt de krav genom vilka villkoren för tjänsteleverantörers rätt till offentliga medel fastställs, bl.a. särskilda avtalsvillkor, och inte minst olika kvalitetsnormer som måste iakttas för att kunna erhålla offentliga medel, t.ex. för sociala tjänster.

| (11) | Detta direktiv påverkar inte sådana åtgärder som medlemsstaterna vidtar i överensstämmelse med gemenskapsrätten i samband med skydd för eller främjande av den kulturella och språkliga mångfalden och mångfalden i medierna, eller finansieringen av sådana åtgärder. Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att tillämpa sina grundläggande regler och principer om pressfrihet och yttrandefrihet. Direktivet påverkar inte medlemsstaternas lagar om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet eller av sådana skäl som anges i artikel 13 i fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv påverkar inte sådana åtgärder som medlemsstaterna vidtar i överensstämmelse med gemenskapsrätten i samband med skydd för eller främjande av den kulturella och språkliga mångfalden och mångfalden i medierna, eller finansieringen av sådana åtgärder. Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att tillämpa sina grundläggande regler och principer om pressfrihet och yttrandefrihet. Direktivet påverkar inte medlemsstaternas lagar om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet eller av sådana skäl som anges i artikel 13 i fördraget.

| (12) | Detta direktiv syftar till att skapa en rättslig ram för att säkerställa etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster mellan medlemsstaterna och harmoniserar eller påverkar inte straffrätten. Medlemsstaterna bör emellertid inte kunna begränsa friheten att tillhandahålla tjänster genom att tillämpa straffrättsliga bestämmelser som särskilt påverkar tillträdet till eller utövandet av tjänsteverksamhet genom kringgående av bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv syftar till att skapa en rättslig ram för att säkerställa etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster mellan medlemsstaterna och harmoniserar eller påverkar inte straffrätten. Medlemsstaterna bör emellertid inte kunna begränsa friheten att tillhandahålla tjänster genom att tillämpa straffrättsliga bestämmelser som särskilt påverkar tillträdet till eller utövandet av tjänsteverksamhet genom kringgående av bestämmelserna i detta direktiv.

| (13) | Det är även viktigt att detta direktiv fullt ut är förenligt med de gemenskapsinitiativ som antagits med stöd av artikel 137 i fördraget och i syfte att uppnå målen i artikel 136 i detta avseende främjande av sysselsättning och förbättrade levnads- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(13)

Det är även viktigt att detta direktiv fullt ut är förenligt med de gemenskapsinitiativ som antagits med stöd av artikel 137 i fördraget och i syfte att uppnå målen i artikel 136 i detta avseende främjande av sysselsättning och förbättrade levnads- och arbetsvillkor.

| (14) | Detta direktiv påverkar inte sådana arbets- och anställningsvillkor, t.ex. längsta arbetstid och kortaste vilotid, minsta antal betalda semesterdagar per år, minimilön samt hälsa, säkerhet och hygien på arbetsplatsen, som medlemsstaterna tillämpar i överensstämmelse med gemenskapsrätten, och det påverkar inte heller förbindelserna mellan arbetsmarknadens parter, inbegripet rätten att förhandla om och ingå kollektivavtal, rätten att strejka och vidta stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och nationell praxis med respekt för gemenskapsrätten, och direktivet är inte tillämpligt på tjänster som tillhandahålls av bemanningsföretag. Direktivet påverkar inte medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet. |
| --- | --- |

(14)

Detta direktiv påverkar inte sådana arbets- och anställningsvillkor, t.ex. längsta arbetstid och kortaste vilotid, minsta antal betalda semesterdagar per år, minimilön samt hälsa, säkerhet och hygien på arbetsplatsen, som medlemsstaterna tillämpar i överensstämmelse med gemenskapsrätten, och det påverkar inte heller förbindelserna mellan arbetsmarknadens parter, inbegripet rätten att förhandla om och ingå kollektivavtal, rätten att strejka och vidta stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och nationell praxis med respekt för gemenskapsrätten, och direktivet är inte tillämpligt på tjänster som tillhandahålls av bemanningsföretag. Direktivet påverkar inte medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet.

| (15) | I detta direktiv respekteras utövandet av de grundläggande rättigheter som är tillämpliga i medlemsstaterna, och som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna med åtföljande förklaringar, och sammanjämkar dem med de grundläggande friheter som fastställs i artiklarna 43 och 49 i fördraget. De grundläggande rättigheterna omfattar t.ex. rätten att vidta stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och nationell praxis med respekt för gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(15)

I detta direktiv respekteras utövandet av de grundläggande rättigheter som är tillämpliga i medlemsstaterna, och som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna med åtföljande förklaringar, och sammanjämkar dem med de grundläggande friheter som fastställs i artiklarna 43 och 49 i fördraget. De grundläggande rättigheterna omfattar t.ex. rätten att vidta stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och nationell praxis med respekt för gemenskapsrätten.

| (16) | Detta direktiv gäller endast tjänsteleverantörer som är etablerade i en medlemsstat och omfattar inte externa aspekter. Det gäller inte förhandlingar i internationella organisationer om handel med tjänster, särskilt inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). |
| --- | --- |

(16)

Detta direktiv gäller endast tjänsteleverantörer som är etablerade i en medlemsstat och omfattar inte externa aspekter. Det gäller inte förhandlingar i internationella organisationer om handel med tjänster, särskilt inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS).

| (17) | Detta direktiv omfattar endast sådana tjänster som utförs mot ekonomisk ersättning. Tjänster av allmänt intresse omfattas inte av definitionen i artikel 50 i fördraget och faller därför inte inom detta direktivs tillämpningsområde. Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är tjänster som utförs mot ekonomisk ersättning och därför omfattas av detta direktiv. Vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. sådana som kan finnas på transportområdet, har dock undantagits från detta direktivs tillämpningsområde, och vissa andra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. sådana som kan finnas på postområdet, omfattas av undantag från bestämmelsen i detta direktiv om friheten att tillhandahålla tjänster. Direktivet gäller inte finansieringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och inte heller medlemsstaternas stödsystem, t.ex. på det sociala området, i enlighet med gemenskapens konkurrensregler. I direktivet behandlas inte uppföljningen av kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(17)

Detta direktiv omfattar endast sådana tjänster som utförs mot ekonomisk ersättning. Tjänster av allmänt intresse omfattas inte av definitionen i artikel 50 i fördraget och faller därför inte inom detta direktivs tillämpningsområde. Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är tjänster som utförs mot ekonomisk ersättning och därför omfattas av detta direktiv. Vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. sådana som kan finnas på transportområdet, har dock undantagits från detta direktivs tillämpningsområde, och vissa andra tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. sådana som kan finnas på postområdet, omfattas av undantag från bestämmelsen i detta direktiv om friheten att tillhandahålla tjänster. Direktivet gäller inte finansieringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och inte heller medlemsstaternas stödsystem, t.ex. på det sociala området, i enlighet med gemenskapens konkurrensregler. I direktivet behandlas inte uppföljningen av kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse.

| (18) | Finansiella tjänster bör uteslutas från direktivets tillämpningsområde, eftersom denna verksamhet omfattas av särskild gemenskapslagstiftning vilken, liksom detta direktiv, syftar till att genomföra en verklig inre marknad för tjänster. Detta undantag bör således omfatta alla finansiella tjänster som banktjänster och tjänster som avser krediter, försäkringar och återförsäkringar, tjänstepensioner och individuellt pensionssparande, värdepapper, investeringsfonder, betalningar och investeringsrådgivning, inbegripet de övriga tjänster som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4). |
| --- | --- |

(18)

Finansiella tjänster bör uteslutas från direktivets tillämpningsområde, eftersom denna verksamhet omfattas av särskild gemenskapslagstiftning vilken, liksom detta direktiv, syftar till att genomföra en verklig inre marknad för tjänster. Detta undantag bör således omfatta alla finansiella tjänster som banktjänster och tjänster som avser krediter, försäkringar och återförsäkringar, tjänstepensioner och individuellt pensionssparande, värdepapper, investeringsfonder, betalningar och investeringsrådgivning, inbegripet de övriga tjänster som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4).

| (19) | År 2002 antogs ett antal rättsakter rörande nät och tjänster för elektronisk kommunikation, liksom anknytande resurser och tjänster, genom vilka man inrättade ett regelverk för att underlätta tillträdet till dessa verksamheter inom den inre marknaden, särskilt genom att de flesta individuella tillståndsförfaranden avskaffades, vilket gör det nödvändigt att undanta de frågor som omfattas av dessa rättsakter från detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(19)

År 2002 antogs ett antal rättsakter rörande nät och tjänster för elektronisk kommunikation, liksom anknytande resurser och tjänster, genom vilka man inrättade ett regelverk för att underlätta tillträdet till dessa verksamheter inom den inre marknaden, särskilt genom att de flesta individuella tillståndsförfaranden avskaffades, vilket gör det nödvändigt att undanta de frågor som omfattas av dessa rättsakter från detta direktivs tillämpningsområde.

| (20) | Undantagen från detta direktivs tillämpningsområde i fråga om sådana elektroniska kommunikationstjänster som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (9) bör gälla både frågor som särskilt behandlas i dessa direktiv och frågor för vilka direktiven uttryckligen ger medlemsstaterna möjlighet att anta vissa åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

(20)

Undantagen från detta direktivs tillämpningsområde i fråga om sådana elektroniska kommunikationstjänster som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv) (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (9) bör gälla både frågor som särskilt behandlas i dessa direktiv och frågor för vilka direktiven uttryckligen ger medlemsstaterna möjlighet att anta vissa åtgärder på nationell nivå.

| (21) | Transporttjänster, inklusive lokaltrafik, taxi och ambulanser samt hamntjänster, bör undantas från detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(21)

Transporttjänster, inklusive lokaltrafik, taxi och ambulanser samt hamntjänster, bör undantas från detta direktivs tillämpningsområde.

| (22) | Undantaget för hälso- och sjukvård från detta direktivs tillämpningsområde bör omfatta sådana tjänster inom hälso- och sjukvård och läkemedelstjänster som utförs av yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården för att bedöma, bibehålla eller återställa patienters hälsotillstånd, där dessa verksamheter är förbehållna ett reglerat vårdyrke i den medlemsstat där tjänsterna tillhandahålls. |
| --- | --- |

(22)

Undantaget för hälso- och sjukvård från detta direktivs tillämpningsområde bör omfatta sådana tjänster inom hälso- och sjukvård och läkemedelstjänster som utförs av yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården för att bedöma, bibehålla eller återställa patienters hälsotillstånd, där dessa verksamheter är förbehållna ett reglerat vårdyrke i den medlemsstat där tjänsterna tillhandahålls.

| (23) | Detta direktiv påverkar inte ersättningen för hälso- och sjukvård som tillhandahålls i en annan medlemsstat än den där vårdmottagaren är bosatt. Domstolen har vid åtskilliga tillfällen behandlat denna fråga och erkänt patienternas rättigheter. Det är viktigt att behandla denna fråga inom ramen för en annan gemenskapsrättsakt för att få ett klart och tydligt rättsläge, i den mån frågan inte redan behandlats i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av system för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (10). |
| --- | --- |

(23)

Detta direktiv påverkar inte ersättningen för hälso- och sjukvård som tillhandahålls i en annan medlemsstat än den där vårdmottagaren är bosatt. Domstolen har vid åtskilliga tillfällen behandlat denna fråga och erkänt patienternas rättigheter. Det är viktigt att behandla denna fråga inom ramen för en annan gemenskapsrättsakt för att få ett klart och tydligt rättsläge, i den mån frågan inte redan behandlats i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av system för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (10).

| (24) | Audiovisuella tjänster, oavsett sändningssätt, inbegripet sådana som tillhandahålls på biografer, bör också undantas från detta direktivs tillämpningsområde. Direktivet bör inte heller tillämpas på sådant statligt stöd från medlemsstaterna till den audiovisuella sektorn som omfattas av gemenskapens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(24)

Audiovisuella tjänster, oavsett sändningssätt, inbegripet sådana som tillhandahålls på biografer, bör också undantas från detta direktivs tillämpningsområde. Direktivet bör inte heller tillämpas på sådant statligt stöd från medlemsstaterna till den audiovisuella sektorn som omfattas av gemenskapens konkurrensregler.

| (25) | Spelverksamhet, inbegripet lotterier och vadslagningar, bör undantas från detta direktivs tillämpningsområde med hänsyn till de särdrag som kännetecknar spelverksamhet och som medfört att medlemsstaterna har utformat en nationell politik avseende den allmänna ordningen och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

(25)

Spelverksamhet, inbegripet lotterier och vadslagningar, bör undantas från detta direktivs tillämpningsområde med hänsyn till de särdrag som kännetecknar spelverksamhet och som medfört att medlemsstaterna har utformat en nationell politik avseende den allmänna ordningen och konsumentskyddet.

| (26) | Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av artikel 45 i fördraget. |
| --- | --- |

(26)

Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av artikel 45 i fördraget.

| (27) | Detta direktiv bör inte omfatta sådana sociala tjänster som rör boende, barnomsorg och stöd till behövande familjer och enskilda och som på nationell, regional eller lokal nivå utförs av staten, av tjänsteleverantörer på uppdrag av staten eller av välgörenhetsorganisationer erkända av staten, i syfte att ge stöd till personer som tillfälligt eller permanent är i behov av det på grund av familjens otillräckliga inkomster eller på grund av att de, helt eller delvis befinner sig i beroendeställning eller riskerar att bli marginaliserade. Dessa tjänster är nödvändiga för att garantera den grundläggande rätten till mänsklig värdighet och integritet och är ett uttryck för principerna om social sammanhållning och solidaritet och bör inte påverkas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(27)

Detta direktiv bör inte omfatta sådana sociala tjänster som rör boende, barnomsorg och stöd till behövande familjer och enskilda och som på nationell, regional eller lokal nivå utförs av staten, av tjänsteleverantörer på uppdrag av staten eller av välgörenhetsorganisationer erkända av staten, i syfte att ge stöd till personer som tillfälligt eller permanent är i behov av det på grund av familjens otillräckliga inkomster eller på grund av att de, helt eller delvis befinner sig i beroendeställning eller riskerar att bli marginaliserade. Dessa tjänster är nödvändiga för att garantera den grundläggande rätten till mänsklig värdighet och integritet och är ett uttryck för principerna om social sammanhållning och solidaritet och bör inte påverkas av detta direktiv.

| (28) | Detta direktiv behandlar inte finansieringen av, eller stödsystemet för, sociala tjänster. Det påverkar inte heller de kriterier eller villkor som medlemsstaterna fastställt för att garantera att de sociala tjänsterna verkligen gynnar allmänintresset och den sociala sammanhållningen. Detta direktiv bör inte påverka principen om samhällsomfattande tjänster avseende medlemsstaternas sociala tjänster. |
| --- | --- |

(28)

Detta direktiv behandlar inte finansieringen av, eller stödsystemet för, sociala tjänster. Det påverkar inte heller de kriterier eller villkor som medlemsstaterna fastställt för att garantera att de sociala tjänsterna verkligen gynnar allmänintresset och den sociala sammanhållningen. Detta direktiv bör inte påverka principen om samhällsomfattande tjänster avseende medlemsstaternas sociala tjänster.

| (29) | Med hänsyn till att det i fördraget anges särskilda rättsliga grunder för skattefrågor och att det redan finns antagna gemenskapsinstrument inom detta område, är det nödvändigt att utesluta skatteområdet från detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(29)

Med hänsyn till att det i fördraget anges särskilda rättsliga grunder för skattefrågor och att det redan finns antagna gemenskapsinstrument inom detta område, är det nödvändigt att utesluta skatteområdet från detta direktivs tillämpningsområde.

| (30) | Tjänsteverksamhet är redan föremål för omfattande gemenskapslagstiftning. Detta direktiv bygger vidare på gemenskapens regelverk och kompletterar gemenskapsrätten. I de fall då det har konstaterats att detta direktiv strider mot andra gemenskapsinstrument åtgärdas det i direktivet, bl.a. i form av undantag. Det är emellertid nödvändigt att införa en bestämmelse för de eventuella kvarstående undantagsfall då en bestämmelse i detta direktiv strider mot en bestämmelse i något annat gemenskapsinstrument. Förekomsten av en sådan motstridighet bör bedömas i förhållande till fördragets bestämmelser om etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. |
| --- | --- |

(30)

Tjänsteverksamhet är redan föremål för omfattande gemenskapslagstiftning. Detta direktiv bygger vidare på gemenskapens regelverk och kompletterar gemenskapsrätten. I de fall då det har konstaterats att detta direktiv strider mot andra gemenskapsinstrument åtgärdas det i direktivet, bl.a. i form av undantag. Det är emellertid nödvändigt att införa en bestämmelse för de eventuella kvarstående undantagsfall då en bestämmelse i detta direktiv strider mot en bestämmelse i något annat gemenskapsinstrument. Förekomsten av en sådan motstridighet bör bedömas i förhållande till fördragets bestämmelser om etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster.

| (31) | Detta direktiv överensstämmer med och påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (11). Det behandlar andra frågor än frågor om yrkeskvalifikationer, till exempel yrkesansvarsförsäkring, marknadskommunikation, verksamheter på flera olika områden och administrativ förenkling. När det gäller tillfälligt tillhandahållande av tjänster över gränserna innehåller detta direktiv ett undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster, vilket innebär att avdelning II om friheten att tillhandahålla tjänster i direktiv 2005/36/EG inte påverkas. Därför påverkar bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster inte någon av de åtgärder som enligt det direktivet är tillämpliga i den medlemsstat där en tjänst utförs. |
| --- | --- |

(31)

Detta direktiv överensstämmer med och påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (11). Det behandlar andra frågor än frågor om yrkeskvalifikationer, till exempel yrkesansvarsförsäkring, marknadskommunikation, verksamheter på flera olika områden och administrativ förenkling. När det gäller tillfälligt tillhandahållande av tjänster över gränserna innehåller detta direktiv ett undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster, vilket innebär att avdelning II om friheten att tillhandahålla tjänster i direktiv 2005/36/EG inte påverkas. Därför påverkar bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster inte någon av de åtgärder som enligt det direktivet är tillämpliga i den medlemsstat där en tjänst utförs.

| (32) | Detta direktiv är förenligt med gemenskapslagstiftning på konsumentskyddsområdet, t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tilllämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (”direktivet om otillbörliga affärsmetoder”) (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (13). |
| --- | --- |

(32)

Detta direktiv är förenligt med gemenskapslagstiftning på konsumentskyddsområdet, t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tilllämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (”direktivet om otillbörliga affärsmetoder”) (12) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (”förordningen om konsumentskyddssamarbete”) (13).

| (33) | De tjänster som omfattas av detta direktiv rör ett stort antal olika verksamheter som ständigt utvecklas, och bland vilka man finner företagsrelaterade tjänster, såsom konsulttjänster inom ledarskap och förvaltning, certifiering och testning, viss typ av fastighetsservice (”facilities management”), inklusive kontorsunderhåll och annan kontorsservice, reklam, rekryteringstjänster samt handelsagenter. Direktivet omfattar också tjänster både till företag och konsumenter, såsom juridisk rådgivning och skatterådgivning, tjänster som berör fastigheter, t.ex. fastighetsmäkleri, byggverksamhet, även arkitektverksamhet, distribution, mässarrangemang, biluthyrning och resebyråverksamhet. Även konsumenttjänster ingår, såsom inom turism (t.ex. turistguiders arbete), fritidsanläggningar, idrottsanläggningar och nöjesparker samt, under förutsättning att de inte är undantagna från direktivets tillämpningsområde, hushållstjänster, t.ex. hemhjälp till äldre. Dessa verksamheter kan röra både tjänster som kräver att tjänsteleverantör och tjänstemottagare befinner sig nära varandra, tjänster där tjänsteleverantören eller tjänstemottagaren förflyttar sig och tjänster som kan tillhandahållas på distans, t.ex. via Internet. |
| --- | --- |

(33)

De tjänster som omfattas av detta direktiv rör ett stort antal olika verksamheter som ständigt utvecklas, och bland vilka man finner företagsrelaterade tjänster, såsom konsulttjänster inom ledarskap och förvaltning, certifiering och testning, viss typ av fastighetsservice (”facilities management”), inklusive kontorsunderhåll och annan kontorsservice, reklam, rekryteringstjänster samt handelsagenter. Direktivet omfattar också tjänster både till företag och konsumenter, såsom juridisk rådgivning och skatterådgivning, tjänster som berör fastigheter, t.ex. fastighetsmäkleri, byggverksamhet, även arkitektverksamhet, distribution, mässarrangemang, biluthyrning och resebyråverksamhet. Även konsumenttjänster ingår, såsom inom turism (t.ex. turistguiders arbete), fritidsanläggningar, idrottsanläggningar och nöjesparker samt, under förutsättning att de inte är undantagna från direktivets tillämpningsområde, hushållstjänster, t.ex. hemhjälp till äldre. Dessa verksamheter kan röra både tjänster som kräver att tjänsteleverantör och tjänstemottagare befinner sig nära varandra, tjänster där tjänsteleverantören eller tjänstemottagaren förflyttar sig och tjänster som kan tillhandahållas på distans, t.ex. via Internet.

| (34) | I enlighet med domstolens rättspraxis bör bedömningen av huruvida vissa verksamheter, särskilt verksamheter som är offentligt finansierade eller tillhandahålls av offentliga enheter, utgör en ”tjänst” göras från fall till fall mot bakgrund av respektive verksamhets utmärkande drag, särskilt hur de tillhandahålls, organiseras och finansieras i den berörda medlemsstaten. Domstolen har slagit fast att det som framför allt utmärker ersättning är att den utgör en ekonomisk kompensation för en berörd tjänst och att ersättningskriteriet saknas i sådan verksamhet som utan ekonomiskt vederlag bedrivs av staten eller för statens räkning inom ramen för dess skyldigheter på det sociala och det kulturella området samt inom utbildning och rättsväsende, exempelvis kurser som tillhandahålls inom ramen för det nationella utbildningssystemet eller förvaltningen av sociala trygghetssystem som inte är inblandade i ekonomisk verksamhet. Avgifter som betalas av tjänstemottagare, t.ex. den kursavgift eller inskrivningsavgift som en studerande betalar för att i viss mån bidra till driftskostnaderna för ett system, utgör inte i sig någon ersättning eftersom tjänsten fortfarande till största delen finansieras med offentliga medel. Dessa verksamheter omfattas därför inte av definitionen av begreppet tjänst i artikel 50 i fördraget och omfattas alltså inte av detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med domstolens rättspraxis bör bedömningen av huruvida vissa verksamheter, särskilt verksamheter som är offentligt finansierade eller tillhandahålls av offentliga enheter, utgör en ”tjänst” göras från fall till fall mot bakgrund av respektive verksamhets utmärkande drag, särskilt hur de tillhandahålls, organiseras och finansieras i den berörda medlemsstaten. Domstolen har slagit fast att det som framför allt utmärker ersättning är att den utgör en ekonomisk kompensation för en berörd tjänst och att ersättningskriteriet saknas i sådan verksamhet som utan ekonomiskt vederlag bedrivs av staten eller för statens räkning inom ramen för dess skyldigheter på det sociala och det kulturella området samt inom utbildning och rättsväsende, exempelvis kurser som tillhandahålls inom ramen för det nationella utbildningssystemet eller förvaltningen av sociala trygghetssystem som inte är inblandade i ekonomisk verksamhet. Avgifter som betalas av tjänstemottagare, t.ex. den kursavgift eller inskrivningsavgift som en studerande betalar för att i viss mån bidra till driftskostnaderna för ett system, utgör inte i sig någon ersättning eftersom tjänsten fortfarande till största delen finansieras med offentliga medel. Dessa verksamheter omfattas därför inte av definitionen av begreppet tjänst i artikel 50 i fördraget och omfattas alltså inte av detta direktivs tillämpningsområde.

| (35) | Amatöridrottsverksamhet utan vinstsyfte är av mycket stor betydelse för samhället. Målen för denna verksamhet är ofta uteslutande sociala eller fritidsorienterade. Den utgör således inte nödvändigtvis någon ekonomisk verksamhet i gemenskapsrättslig mening och bör därför inte omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv. |
| --- | --- |

(35)

Amatöridrottsverksamhet utan vinstsyfte är av mycket stor betydelse för samhället. Målen för denna verksamhet är ofta uteslutande sociala eller fritidsorienterade. Den utgör således inte nödvändigtvis någon ekonomisk verksamhet i gemenskapsrättslig mening och bör därför inte omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv.

| (36) | Begreppet ”tjänsteleverantör” bör omfatta fysiska personer som är medborgare i en medlemsstat eller juridiska personer som utövar en tjänsteverksamhet i en medlemsstat, antingen med åberopande av etableringsfriheten eller av den fria rörligheten för tjänster. Begreppet ”tjänsteleverantör” bör därför inte endast begränsas till fall där tjänsten tillhandahålls över gränserna inom ramen för den fria rörligheten för tjänster, utan det bör även omfatta sådana fall då en aktör etablerar sig i en medlemsstat för att där utveckla tjänsteverksamhet. Begreppet ”tjänsteleverantör” bör däremot inte omfatta sådana filialer till bolag från tredjeländer i en medlemsstat, eftersom etableringsfriheten och den fria rörligheten för tjänster enligt artikel 48 i fördraget endast kan gälla för bolag som bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte enligt bolagsordningen, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen. Begreppet ”tjänstemottagare” bör även omfatta tredjelandsmedborgare som redan har vissa rättigheter genom olika gemenskapsrättsakter, t.ex. förordning (EEG) nr 1408/71, rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (14), rådets förordning (EG) nr 859/2003 av den 14 maj 2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (16). Dessutom kan medlemsstaterna låta begreppet tjänstemottagare omfatta även andra tredjelandsmedborgare inom de egna gränserna. |
| --- | --- |

(36)

Begreppet ”tjänsteleverantör” bör omfatta fysiska personer som är medborgare i en medlemsstat eller juridiska personer som utövar en tjänsteverksamhet i en medlemsstat, antingen med åberopande av etableringsfriheten eller av den fria rörligheten för tjänster. Begreppet ”tjänsteleverantör” bör därför inte endast begränsas till fall där tjänsten tillhandahålls över gränserna inom ramen för den fria rörligheten för tjänster, utan det bör även omfatta sådana fall då en aktör etablerar sig i en medlemsstat för att där utveckla tjänsteverksamhet. Begreppet ”tjänsteleverantör” bör däremot inte omfatta sådana filialer till bolag från tredjeländer i en medlemsstat, eftersom etableringsfriheten och den fria rörligheten för tjänster enligt artikel 48 i fördraget endast kan gälla för bolag som bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat och som har sitt säte enligt bolagsordningen, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen. Begreppet ”tjänstemottagare” bör även omfatta tredjelandsmedborgare som redan har vissa rättigheter genom olika gemenskapsrättsakter, t.ex. förordning (EEG) nr 1408/71, rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (14), rådets förordning (EG) nr 859/2003 av den 14 maj 2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (16). Dessutom kan medlemsstaterna låta begreppet tjänstemottagare omfatta även andra tredjelandsmedborgare inom de egna gränserna.

| (37) | Den ort där en tjänsteleverantör är etablerad bör fastställas i enlighet med domstolens rättspraxis, enligt vilken begreppet etablering förutsätter ett faktiskt utövande av en ekonomisk verksamhet genom fast etablering för en obegränsad period. Detta krav kan även anses uppfyllt om ett företag bildas för en viss period eller om det hyr den byggnad eller anläggning genom vilken det bedriver sin verksamhet. Det kan också vara uppfyllt om en medlemsstat utfärdar tidsbegränsade tillstånd endast för särskilda tjänster. Etableringen behöver inte ske i form av ett dotterbolag, en filial eller en agentur utan kan bestå av ett kontor som sköts av tjänsteleverantörens egen personal eller av någon fristående person som har stående fullmakt att handla för företagets räkning på samma sätt som skulle vara fallet med en agentur. Enligt denna definition, som fordrar att tjänsteleverantören faktiskt bedriver ekonomisk verksamhet på etableringsorten, utgör enbart en postadress inte en etablering. Om tjänsteleverantörer är etablerade på flera orter är det viktigt att avgöra från vilken etableringsort de tillhandahåller de faktiska tjänster som avses. Om det är svårt att avgöra från vilken av flera etableringsorter en viss tjänst tillhandahålls, bör platsen för tjänsteleverantörens verksamhetscentrum som avser just denna tjänst utgöra etableringsorten. |
| --- | --- |

(37)

Den ort där en tjänsteleverantör är etablerad bör fastställas i enlighet med domstolens rättspraxis, enligt vilken begreppet etablering förutsätter ett faktiskt utövande av en ekonomisk verksamhet genom fast etablering för en obegränsad period. Detta krav kan även anses uppfyllt om ett företag bildas för en viss period eller om det hyr den byggnad eller anläggning genom vilken det bedriver sin verksamhet. Det kan också vara uppfyllt om en medlemsstat utfärdar tidsbegränsade tillstånd endast för särskilda tjänster. Etableringen behöver inte ske i form av ett dotterbolag, en filial eller en agentur utan kan bestå av ett kontor som sköts av tjänsteleverantörens egen personal eller av någon fristående person som har stående fullmakt att handla för företagets räkning på samma sätt som skulle vara fallet med en agentur. Enligt denna definition, som fordrar att tjänsteleverantören faktiskt bedriver ekonomisk verksamhet på etableringsorten, utgör enbart en postadress inte en etablering. Om tjänsteleverantörer är etablerade på flera orter är det viktigt att avgöra från vilken etableringsort de tillhandahåller de faktiska tjänster som avses. Om det är svårt att avgöra från vilken av flera etableringsorter en viss tjänst tillhandahålls, bör platsen för tjänsteleverantörens verksamhetscentrum som avser just denna tjänst utgöra etableringsorten.

| (38) | Begreppet ”juridisk person” enligt bestämmelserna i fördraget om etablering ger aktörer möjlighet att fritt välja den juridiska form de anser vara lämplig för att bedriva sin verksamhet. Följaktligen omfattar begreppet ”juridisk person” enligt fördraget alla enheter, oberoende av juridisk form, som bildats i enlighet med eller som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(38)

Begreppet ”juridisk person” enligt bestämmelserna i fördraget om etablering ger aktörer möjlighet att fritt välja den juridiska form de anser vara lämplig för att bedriva sin verksamhet. Följaktligen omfattar begreppet ”juridisk person” enligt fördraget alla enheter, oberoende av juridisk form, som bildats i enlighet med eller som omfattas av lagstiftningen i en medlemsstat.

| (39) | Begreppet ”tillståndförfarande” bör omfatta bl.a. de administrativa förfaranden genom vilka tillstånd, licenser, godkännanden eller koncessioner beviljas, och även skyldigheten, för att kunna utöva den berörda verksamheten, att vara registrerad som tillhörig viss yrkeskategori eller införd i ett register, en matrikel eller en databas, att vara officiellt utsedd som medlem i ett organ eller att inneha en yrkeslegitimation. Ett tillstånd kan beviljas antingen genom ett formellt beslut eller genom ett indirekt sådant, vilket exempelvis innebär att den behöriga myndigheten inte uttalar sig eller att den berörda parten skall vänta på mottagningsbeviset för sin anmälan innan den berörda verksamheten kan inledas eller betraktas som laglig. |
| --- | --- |

(39)

Begreppet ”tillståndförfarande” bör omfatta bl.a. de administrativa förfaranden genom vilka tillstånd, licenser, godkännanden eller koncessioner beviljas, och även skyldigheten, för att kunna utöva den berörda verksamheten, att vara registrerad som tillhörig viss yrkeskategori eller införd i ett register, en matrikel eller en databas, att vara officiellt utsedd som medlem i ett organ eller att inneha en yrkeslegitimation. Ett tillstånd kan beviljas antingen genom ett formellt beslut eller genom ett indirekt sådant, vilket exempelvis innebär att den behöriga myndigheten inte uttalar sig eller att den berörda parten skall vänta på mottagningsbeviset för sin anmälan innan den berörda verksamheten kan inledas eller betraktas som laglig.

| (40) | Begreppet ”tvingande hänsyn till allmänintresset” som vissa bestämmelser i detta direktiv hänvisar till har utvecklats i domstolens rättspraxis rörande artiklarna 43 och 49 i fördraget och kan komma att vidareutvecklas. Enligt domstolens rättspraxis bör begreppet omfatta åtminstone följande grunder: allmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa enligt artiklarna 46 och 55 i fördraget, upprätthållande av ordning i samhället, socialpolitiska mål, skydd av tjänstemottagarna, konsumentskydd, arbetarskydd, inbegripet arbetstagarnas sociala trygghet, djurskydd, bevarande av finansiell balans i socialförsäkringssystemen, bedrägeribekämpning, förebyggande av illojal konkurrens, miljöskydd och skydd av stadsmiljön, inbegripet samhällsplanering, skydd av långivare, säkrad sund förvaltning av rättsväsendet, trafiksäkerhet, skydd av immaterialrätten, kulturpolitiska mål, inbegripet skydd av yttrandefriheten med avseende på samhällets olika delar, särskilt sociala, kulturella, religiösa och filosofiska värderingar i samhället, behovet av att garantera en hög utbildningsnivå, upprätthållande av pressmångfald och främjande av det nationella språket, bevarande av det nationella historiska och konstnärliga kulturarvet samt politik för veterinära frågor. |
| --- | --- |

(40)

Begreppet ”tvingande hänsyn till allmänintresset” som vissa bestämmelser i detta direktiv hänvisar till har utvecklats i domstolens rättspraxis rörande artiklarna 43 och 49 i fördraget och kan komma att vidareutvecklas. Enligt domstolens rättspraxis bör begreppet omfatta åtminstone följande grunder: allmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa enligt artiklarna 46 och 55 i fördraget, upprätthållande av ordning i samhället, socialpolitiska mål, skydd av tjänstemottagarna, konsumentskydd, arbetarskydd, inbegripet arbetstagarnas sociala trygghet, djurskydd, bevarande av finansiell balans i socialförsäkringssystemen, bedrägeribekämpning, förebyggande av illojal konkurrens, miljöskydd och skydd av stadsmiljön, inbegripet samhällsplanering, skydd av långivare, säkrad sund förvaltning av rättsväsendet, trafiksäkerhet, skydd av immaterialrätten, kulturpolitiska mål, inbegripet skydd av yttrandefriheten med avseende på samhällets olika delar, särskilt sociala, kulturella, religiösa och filosofiska värderingar i samhället, behovet av att garantera en hög utbildningsnivå, upprätthållande av pressmångfald och främjande av det nationella språket, bevarande av det nationella historiska och konstnärliga kulturarvet samt politik för veterinära frågor.

| (41) | Begreppet ”allmän ordning” omfattar, enligt EG-domstolens tolkning, skydd mot ett faktiskt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar något av samhällets grundläggande intressen och kan särskilt inbegripa frågor som avser människans värdighet, skydd av minderåriga och utsatta vuxna samt djurskydd. Likaledes inbegriper begreppet allmän säkerhet frågor om skydd för människors liv och hälsa. |
| --- | --- |

(41)

Begreppet ”allmän ordning” omfattar, enligt EG-domstolens tolkning, skydd mot ett faktiskt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar något av samhällets grundläggande intressen och kan särskilt inbegripa frågor som avser människans värdighet, skydd av minderåriga och utsatta vuxna samt djurskydd. Likaledes inbegriper begreppet allmän säkerhet frågor om skydd för människors liv och hälsa.

| (42) | Bestämmelserna om administrativa förfaranden bör inte syfta till att harmonisera administrativa förfaranden utan till att avlägsna alltför tungrodda tillståndsförfaranden och formaliteter som hindrar etableringsfriheten och bildandet av nya tjänsteföretag. |
| --- | --- |

(42)

Bestämmelserna om administrativa förfaranden bör inte syfta till att harmonisera administrativa förfaranden utan till att avlägsna alltför tungrodda tillståndsförfaranden och formaliteter som hindrar etableringsfriheten och bildandet av nya tjänsteföretag.

| (43) | En av de grundläggande svårigheterna, som särskilt små och medelstora företag stöter på då de vill få tillträde till och bedriva tjänsteverksamhet, är de komplicerade och utdragna administrativa förfarandena och den rättsliga osäkerhet som är förbunden med dessa. Av detta skäl är det nödvändigt att med utgångspunkt i de initiativ för modernisering och god förvaltningssed som tagits på gemenskapsnivå och nationell nivå, fastställa principer för administrativ förenkling, bl.a. genom att begränsa skyldigheten att begära förhandstillstånd till fall där detta är absolut nödvändigt och införa principen om tyst medgivande från de behöriga myndigheternas sida när en viss tid har förflutit. Sådana moderniseringsåtgärder har - utan att påverka kraven på öppenhet och aktuell information om aktörerna - till syfte att undanröja förseningar, kostnader och den avskräckande verkan som t.ex. uppstår på grund av onödiga, alltför komplicerade eller tungrodda förfaranden, dubbelarbete, onödigt byråkratiska förfaranden i samband med att dokument lämnas in, behöriga myndigheters godtyckliga bedömningar, oprecisa eller orimligt långa tidsfrister för att erhålla svar, beviljade tillstånds begränsade giltighetstid eller orimliga avgifter och sanktioner. Sådana företeelser verkar särskilt avskräckande på tjänsteleverantörer som önskar utveckla sin verksamhet i andra medlemsstater och nödvändiggör en samordnad modernisering inom en utvidgad inre marknad med 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

(43)

En av de grundläggande svårigheterna, som särskilt små och medelstora företag stöter på då de vill få tillträde till och bedriva tjänsteverksamhet, är de komplicerade och utdragna administrativa förfarandena och den rättsliga osäkerhet som är förbunden med dessa. Av detta skäl är det nödvändigt att med utgångspunkt i de initiativ för modernisering och god förvaltningssed som tagits på gemenskapsnivå och nationell nivå, fastställa principer för administrativ förenkling, bl.a. genom att begränsa skyldigheten att begära förhandstillstånd till fall där detta är absolut nödvändigt och införa principen om tyst medgivande från de behöriga myndigheternas sida när en viss tid har förflutit. Sådana moderniseringsåtgärder har - utan att påverka kraven på öppenhet och aktuell information om aktörerna - till syfte att undanröja förseningar, kostnader och den avskräckande verkan som t.ex. uppstår på grund av onödiga, alltför komplicerade eller tungrodda förfaranden, dubbelarbete, onödigt byråkratiska förfaranden i samband med att dokument lämnas in, behöriga myndigheters godtyckliga bedömningar, oprecisa eller orimligt långa tidsfrister för att erhålla svar, beviljade tillstånds begränsade giltighetstid eller orimliga avgifter och sanktioner. Sådana företeelser verkar särskilt avskräckande på tjänsteleverantörer som önskar utveckla sin verksamhet i andra medlemsstater och nödvändiggör en samordnad modernisering inom en utvidgad inre marknad med 25 medlemsstater.

| (44) | Medlemsstaterna bör där så är lämpligt införa blanketter som harmoniserats på gemenskapsnivå i enlighet med vad kommissionen fastställt, och som likställs med certifikat, intyg eller andra dokument avseende etableringar. |
| --- | --- |

(44)

Medlemsstaterna bör där så är lämpligt införa blanketter som harmoniserats på gemenskapsnivå i enlighet med vad kommissionen fastställt, och som likställs med certifikat, intyg eller andra dokument avseende etableringar.

| (45) | För att utreda om förfarandena och formaliteterna behöver förenklas bör medlemsstaterna särskilt kunna beakta hur nödvändiga och hur många dessa är, eventuellt dubbelarbete, kostnader, klarhet och tillgänglighet samt de förseningar och praktiska svårigheter som de kan förorsaka den berörde tjänsteleverantören. |
| --- | --- |

(45)

För att utreda om förfarandena och formaliteterna behöver förenklas bör medlemsstaterna särskilt kunna beakta hur nödvändiga och hur många dessa är, eventuellt dubbelarbete, kostnader, klarhet och tillgänglighet samt de förseningar och praktiska svårigheter som de kan förorsaka den berörde tjänsteleverantören.

| (46) | För att underlätta tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet på den inre marknaden är det nödvändigt att fastställa ett gemensamt mål för alla medlemsstater rörande administrativ förenkling och införa bestämmelser om bl.a. rätt till information, förfaranden på elektronisk väg och upprättande av en ram för tillståndsförfaranden. Andra åtgärder på nationell nivå för att uppfylla detta mål skulle kunna bestå i att man minskar antalet förfaranden och formaliteter som tillämpas på tjänsteverksamhet och begränsar sådana förfaranden och formaliteter till att endast omfatta sådana som är väsentliga för att nå ett mål av allmänintresse och som inte har samma innehåll eller syfte. |
| --- | --- |

(46)

För att underlätta tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet på den inre marknaden är det nödvändigt att fastställa ett gemensamt mål för alla medlemsstater rörande administrativ förenkling och införa bestämmelser om bl.a. rätt till information, förfaranden på elektronisk väg och upprättande av en ram för tillståndsförfaranden. Andra åtgärder på nationell nivå för att uppfylla detta mål skulle kunna bestå i att man minskar antalet förfaranden och formaliteter som tillämpas på tjänsteverksamhet och begränsar sådana förfaranden och formaliteter till att endast omfatta sådana som är väsentliga för att nå ett mål av allmänintresse och som inte har samma innehåll eller syfte.

| (47) | För att administrativ förenkling skall åstadkommas bör det inte ställas några allmänna formella krav, såsom uppvisande av originalhandlingar, bestyrkta kopior eller auktoriserade översättningar, såvida det inte objektivt kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset, såsom skydd av arbetstagare, folkhälsa, miljöskydd eller konsumentskydd. Det är också nödvändigt att se till att ett tillstånd i regel medger tillträde till eller utövande av en tjänsteverksamhet på hela det nationella territoriet, såvida inte tvingande hänsyn till allmänintresset objektivt kan motivera att man kräver ett nytt tillstånd för varje etableringsställe, t.ex. för etablering av stormarknader, eller ett tillstånd som är begränsat till en viss del av det nationella territoriet. |
| --- | --- |

(47)

För att administrativ förenkling skall åstadkommas bör det inte ställas några allmänna formella krav, såsom uppvisande av originalhandlingar, bestyrkta kopior eller auktoriserade översättningar, såvida det inte objektivt kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset, såsom skydd av arbetstagare, folkhälsa, miljöskydd eller konsumentskydd. Det är också nödvändigt att se till att ett tillstånd i regel medger tillträde till eller utövande av en tjänsteverksamhet på hela det nationella territoriet, såvida inte tvingande hänsyn till allmänintresset objektivt kan motivera att man kräver ett nytt tillstånd för varje etableringsställe, t.ex. för etablering av stormarknader, eller ett tillstånd som är begränsat till en viss del av det nationella territoriet.

| (48) | I syfte att ytterligare förenkla de administrativa förfarandena är det lämpligt att säkerställa att alla tjänsteleverantörer bara behöver vända sig till en enda instans för att fullgöra samtliga förfaranden och formaliteter (nedan kallad ”gemensam kontaktpunkt”). Antalet sådana kontaktpunkter per medlemsstat kan variera efter regionala och lokala ansvarsområden eller efter vilket verksamhetsområde det rör sig om. Införandet av gemensamma kontaktpunkter bör inte påverka ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna inom varje nationellt system. När flera myndigheter på regional eller lokal nivå är behöriga, kan en av dem fungera som gemensam kontaktpunkt och samordnare. Kontaktpunkterna kan inrättas av administrativa myndigheter, men också av handelskammare, hantverks- och industriföreningar, yrkessammanslutningar eller privata organ åt vilka medlemsstaten har beslutat att anförtro denna uppgift. De gemensamma kontaktpunkterna spelar en viktig roll som stöd för tjänsteleverantören, antingen som direkt behörig myndighet som kan utfärda de dokument som krävs för att få tillträde till en tjänsteverksamhet eller som mellanhand mellan tjänsteleverantören och de direkt behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(48)

I syfte att ytterligare förenkla de administrativa förfarandena är det lämpligt att säkerställa att alla tjänsteleverantörer bara behöver vända sig till en enda instans för att fullgöra samtliga förfaranden och formaliteter (nedan kallad ”gemensam kontaktpunkt”). Antalet sådana kontaktpunkter per medlemsstat kan variera efter regionala och lokala ansvarsområden eller efter vilket verksamhetsområde det rör sig om. Införandet av gemensamma kontaktpunkter bör inte påverka ansvarsfördelningen mellan de behöriga myndigheterna inom varje nationellt system. När flera myndigheter på regional eller lokal nivå är behöriga, kan en av dem fungera som gemensam kontaktpunkt och samordnare. Kontaktpunkterna kan inrättas av administrativa myndigheter, men också av handelskammare, hantverks- och industriföreningar, yrkessammanslutningar eller privata organ åt vilka medlemsstaten har beslutat att anförtro denna uppgift. De gemensamma kontaktpunkterna spelar en viktig roll som stöd för tjänsteleverantören, antingen som direkt behörig myndighet som kan utfärda de dokument som krävs för att få tillträde till en tjänsteverksamhet eller som mellanhand mellan tjänsteleverantören och de direkt behöriga myndigheterna.

| (49) | Den avgift som de gemensamma kontaktpunkterna får debitera bör stå i proportion till kostnaden för de förfaranden och formaliteter som de har att ombesörja. Detta bör inte hindra medlemsstaterna från att anförtro de gemensamma kontaktpunkterna uppgiften att ta in andra administrativa avgifter som t.ex. tillsynsmyndigheternas avgifter. |
| --- | --- |

(49)

Den avgift som de gemensamma kontaktpunkterna får debitera bör stå i proportion till kostnaden för de förfaranden och formaliteter som de har att ombesörja. Detta bör inte hindra medlemsstaterna från att anförtro de gemensamma kontaktpunkterna uppgiften att ta in andra administrativa avgifter som t.ex. tillsynsmyndigheternas avgifter.

| (50) | Viss slags information måste vara lättillgänglig för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare. Det bör åligga varje medlemsstat att inom ramen för detta direktiv fastställa hur informationen meddelas tjänsteleverantörer och tjänstemottagare. Medlemsstaternas skyldighet att se till att relevant information är lättillgänglig för tjänsteleverantörer, och tjänstemottagare och att den är åtkomlig för allmänheten utan hinder, kan fullgöras genom att göra informationen tillgänglig genom en webbplats. All information bör lämnas på ett klart och entydigt sätt. |
| --- | --- |

(50)

Viss slags information måste vara lättillgänglig för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare. Det bör åligga varje medlemsstat att inom ramen för detta direktiv fastställa hur informationen meddelas tjänsteleverantörer och tjänstemottagare. Medlemsstaternas skyldighet att se till att relevant information är lättillgänglig för tjänsteleverantörer, och tjänstemottagare och att den är åtkomlig för allmänheten utan hinder, kan fullgöras genom att göra informationen tillgänglig genom en webbplats. All information bör lämnas på ett klart och entydigt sätt.

| (51) | Informationen till tjänsteleverantörer och tjänstemottagare bör särskilt omfatta information om förfaranden och formaliteter, kontaktuppgifter för de behöriga myndigheterna, villkor för tillträde till offentliga register och databaser, information om hur klagomål kan framföras och kontaktuppgifter för föreningar och organisationer som kan bistå tjänsteleverantörer och tjänstemottagare med praktisk hjälp. De behöriga myndigheternas skyldighet att biträda tjänsteleverantörer och tjänstemottagare bör inte omfatta tillhandahållande av juridisk rådgivning i enskilda fall. Allmän information om hur kraven vanligen tolkas eller tillämpas bör dock ges. Frågor som exempelvis rör ansvar för oriktiga eller vilseledande uppgifter bör avgöras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

Informationen till tjänsteleverantörer och tjänstemottagare bör särskilt omfatta information om förfaranden och formaliteter, kontaktuppgifter för de behöriga myndigheterna, villkor för tillträde till offentliga register och databaser, information om hur klagomål kan framföras och kontaktuppgifter för föreningar och organisationer som kan bistå tjänsteleverantörer och tjänstemottagare med praktisk hjälp. De behöriga myndigheternas skyldighet att biträda tjänsteleverantörer och tjänstemottagare bör inte omfatta tillhandahållande av juridisk rådgivning i enskilda fall. Allmän information om hur kraven vanligen tolkas eller tillämpas bör dock ges. Frågor som exempelvis rör ansvar för oriktiga eller vilseledande uppgifter bör avgöras av medlemsstaterna.

| (52) | Att det inom överskådlig tid inrättas ett system för förfaranden och formaliteter på elektronisk väg är en absolut förutsättning för en förenkling av administrationen av det område som rör tjänsteverksamhet, vilket skulle gynna såväl tjänsteleverantörer och tjänstemottagare som behöriga myndigheter. För att kravet på resultat skall uppnås kan den nationella lagstiftningen och andra bestämmelser som gäller tjänster behöva anpassas. Denna skyldighet bör inte hindra medlemsstaterna från att tillhandahålla även andra sätt, utöver de elektroniska, att fullgöra sådana förfaranden och formaliteter. Att dessa förfaranden och formaliteter måste kunna fullgöras på distans innebär bl.a. att medlemsstaterna måste se till att de kan tillhandahållas över gränserna. Skyldigheten att nå resultat gäller inte förfaranden eller formaliteter som är av sådant slag att de inte kan fullgöras på distans. Medlemsstaternas lagstiftning om språkanvändning påverkas inte heller. |
| --- | --- |

(52)

Att det inom överskådlig tid inrättas ett system för förfaranden och formaliteter på elektronisk väg är en absolut förutsättning för en förenkling av administrationen av det område som rör tjänsteverksamhet, vilket skulle gynna såväl tjänsteleverantörer och tjänstemottagare som behöriga myndigheter. För att kravet på resultat skall uppnås kan den nationella lagstiftningen och andra bestämmelser som gäller tjänster behöva anpassas. Denna skyldighet bör inte hindra medlemsstaterna från att tillhandahålla även andra sätt, utöver de elektroniska, att fullgöra sådana förfaranden och formaliteter. Att dessa förfaranden och formaliteter måste kunna fullgöras på distans innebär bl.a. att medlemsstaterna måste se till att de kan tillhandahållas över gränserna. Skyldigheten att nå resultat gäller inte förfaranden eller formaliteter som är av sådant slag att de inte kan fullgöras på distans. Medlemsstaternas lagstiftning om språkanvändning påverkas inte heller.

| (53) | Beviljandet av licenser för vissa former av tjänsteverksamhet kan kräva att den behöriga myndigheten intervjuar sökanden för att bedöma dennes personliga integritet och lämplighet för att utföra tjänsten i fråga. I sådana fall kan fullgörandet av formaliteterna på elektronisk väg vara olämpliga. |
| --- | --- |

(53)

Beviljandet av licenser för vissa former av tjänsteverksamhet kan kräva att den behöriga myndigheten intervjuar sökanden för att bedöma dennes personliga integritet och lämplighet för att utföra tjänsten i fråga. I sådana fall kan fullgörandet av formaliteterna på elektronisk väg vara olämpliga.

| (54) | Möjligheten att få tillträde till en tjänsteverksamhet bör omfattas av krav på tillstånd från de behöriga myndigheterna endast om beslutet i fråga är icke-diskriminerande, nödvändigt och proportionellt. Detta innebär framför allt att ett tillståndsförfarande är godtagbart endast om en efterhandskontroll skulle vara verkningslös på grund av att man i efterhand inte kan avgöra om de berörda tjänsterna har brister, samtidigt som hänsyn tas till de eventuella risker och faror som kan uppstå om en förhandskontroll inte utförs. Dessa bestämmelser i direktivet kan emellertid inte åberopas för att rättfärdiga tillståndsförfaranden som är förbjudna enligt andra gemenskapsinstrument som Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (17) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel) (18). Resultaten från den ömsesidiga utvärderingen kommer att göra det möjligt att bestämma på gemenskapsnivå vilka verksamhetsformer som inte bör omfattas av tillståndsförfaranden. |
| --- | --- |

(54)

Möjligheten att få tillträde till en tjänsteverksamhet bör omfattas av krav på tillstånd från de behöriga myndigheterna endast om beslutet i fråga är icke-diskriminerande, nödvändigt och proportionellt. Detta innebär framför allt att ett tillståndsförfarande är godtagbart endast om en efterhandskontroll skulle vara verkningslös på grund av att man i efterhand inte kan avgöra om de berörda tjänsterna har brister, samtidigt som hänsyn tas till de eventuella risker och faror som kan uppstå om en förhandskontroll inte utförs. Dessa bestämmelser i direktivet kan emellertid inte åberopas för att rättfärdiga tillståndsförfaranden som är förbjudna enligt andra gemenskapsinstrument som Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (17) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel) (18). Resultaten från den ömsesidiga utvärderingen kommer att göra det möjligt att bestämma på gemenskapsnivå vilka verksamhetsformer som inte bör omfattas av tillståndsförfaranden.

| (55) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas möjlighet att återkalla tillstånd i efterhand om villkoren för det beviljade tillståndet inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(55)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas möjlighet att återkalla tillstånd i efterhand om villkoren för det beviljade tillståndet inte längre är uppfyllda.

| (56) | Enligt domstolens rättspraxis utgör folkhälsan, konsumentskyddet, djurhälsan och skyddet av stadsmiljön tvingande hänsyn till allmänintresset. Sådana tvingande hänsyn kan motivera tillämpningen av tillståndsförfaranden och andra restriktioner. Sådana tillståndsförfaranden eller restriktioner bör dock inte innebära någon diskriminering på grund av nationalitet. Dessutom bör nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna alltid respekteras. |
| --- | --- |

(56)

Enligt domstolens rättspraxis utgör folkhälsan, konsumentskyddet, djurhälsan och skyddet av stadsmiljön tvingande hänsyn till allmänintresset. Sådana tvingande hänsyn kan motivera tillämpningen av tillståndsförfaranden och andra restriktioner. Sådana tillståndsförfaranden eller restriktioner bör dock inte innebära någon diskriminering på grund av nationalitet. Dessutom bör nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna alltid respekteras.

| (57) | Bestämmelserna om tillståndsförfaranden i detta direktiv bör gälla sådana fall då de aktörernas tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet kräver ett beslut av en behörig myndighet. Detta gäller varken beslut av behöriga myndigheter att inrätta en offentlig eller privat enhet för att tillhandahålla en viss tjänst eller behöriga myndigheters ingående av avtal för tillhandahållandet av en viss tjänst som regleras av bestämmelserna om offentlig upphandling, eftersom detta direktiv inte gäller bestämmelser om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(57)

Bestämmelserna om tillståndsförfaranden i detta direktiv bör gälla sådana fall då de aktörernas tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet kräver ett beslut av en behörig myndighet. Detta gäller varken beslut av behöriga myndigheter att inrätta en offentlig eller privat enhet för att tillhandahålla en viss tjänst eller behöriga myndigheters ingående av avtal för tillhandahållandet av en viss tjänst som regleras av bestämmelserna om offentlig upphandling, eftersom detta direktiv inte gäller bestämmelser om offentlig upphandling.

| (58) | För att underlätta tillträde till och utövande av tjänsteverksamheter är det viktigt att utvärdera och rapportera om tillståndsförfarandena och vilket syfte de tjänar. Denna rapporteringsskyldighet rör endast förekomsten av tillståndsförfaranden och inte kriterier och villkor för att bevilja ett tillstånd. |
| --- | --- |

(58)

För att underlätta tillträde till och utövande av tjänsteverksamheter är det viktigt att utvärdera och rapportera om tillståndsförfarandena och vilket syfte de tjänar. Denna rapporteringsskyldighet rör endast förekomsten av tillståndsförfaranden och inte kriterier och villkor för att bevilja ett tillstånd.

| (59) | Tillståndet bör i regel göra det möjligt för tjänsteleverantören att få tillträde till tjänsteverksamheten eller utöva denna på hela landets territorium, såvida inte en territoriell begränsning motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset. Exempelvis miljöskyddet kan motivera att det ställs krav på tillstånd för varje enskild anläggning på det nationella territoriet. Denna bestämmelse bör inte påverka regionala eller lokala befogenheter för tillståndsgivning inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(59)

Tillståndet bör i regel göra det möjligt för tjänsteleverantören att få tillträde till tjänsteverksamheten eller utöva denna på hela landets territorium, såvida inte en territoriell begränsning motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset. Exempelvis miljöskyddet kan motivera att det ställs krav på tillstånd för varje enskild anläggning på det nationella territoriet. Denna bestämmelse bör inte påverka regionala eller lokala befogenheter för tillståndsgivning inom medlemsstaterna.

| (60) | Detta direktiv, särskilt bestämmelserna om tillståndsförfaranden och det territoriella tillämpningsområdet för ett tillstånd, bör inte påverka den regionala och lokala behörighetsfördelningen i de enskilda medlemsstaterna, inbegripet regionalt och lokalt självstyre och användningen av officiella språk. |
| --- | --- |

(60)

Detta direktiv, särskilt bestämmelserna om tillståndsförfaranden och det territoriella tillämpningsområdet för ett tillstånd, bör inte påverka den regionala och lokala behörighetsfördelningen i de enskilda medlemsstaterna, inbegripet regionalt och lokalt självstyre och användningen av officiella språk.

| (61) | Bestämmelsen om att villkoren för beviljande av tillstånd inte skall överlappa varandra bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa egna villkor som preciseras i tillståndsförfarandet. Det enda som bör krävas är att de behöriga myndigheterna då de överväger om den sökande uppfyller dessa krav, beaktar de likvärdiga villkor som den sökande redan har uppfyllt i en annan medlemsstat. Denna bestämmelse bör inte innebära att villkoren för att tillstånd skall beviljas enligt en annan medlemsstats tillståndsförfarande måste tillämpas. |
| --- | --- |

(61)

Bestämmelsen om att villkoren för beviljande av tillstånd inte skall överlappa varandra bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa egna villkor som preciseras i tillståndsförfarandet. Det enda som bör krävas är att de behöriga myndigheterna då de överväger om den sökande uppfyller dessa krav, beaktar de likvärdiga villkor som den sökande redan har uppfyllt i en annan medlemsstat. Denna bestämmelse bör inte innebära att villkoren för att tillstånd skall beviljas enligt en annan medlemsstats tillståndsförfarande måste tillämpas.

| (62) | Om antalet tillstånd för en viss verksamhet är begränsat på grund av brist på naturresurser eller teknisk kapacitet, bör ett förfarande för att välja mellan flera potentiella sökande inrättas, för att man genom fri konkurrens skall kunna förbättra kvaliteten på och villkoren för de tjänster som erbjuds användarna. Ett sådant förfarande bör ge garantier för öppenhet och opartiskhet, och ett tillstånd som utfärdats på detta sätt bör varken ha en orimligt lång giltighetstid eller förnyas automatiskt och får inte innebära någon fördel för den tjänsteleverantör vars tillstånd nyligen har upphört att gälla. Framför allt bör det utfärdade tillståndets giltighetstid fastställas så att det inte inskränker eller begränsar den fria konkurrensen mer än vad som är nödvändigt för att investeringarna skall hinna skrivas av och investerat kapital ge skälig avkastning. Denna bestämmelse bör inte hindra medlemsstaterna från att begränsa antalet tillstånd av andra skäl än brist på naturresurser eller teknisk kapacitet. Dessa tillstånd bör under alla omständigheter även i fortsättningen omfattas av övriga bestämmelser om tillståndsgivning i detta direktiv. |
| --- | --- |

(62)

Om antalet tillstånd för en viss verksamhet är begränsat på grund av brist på naturresurser eller teknisk kapacitet, bör ett förfarande för att välja mellan flera potentiella sökande inrättas, för att man genom fri konkurrens skall kunna förbättra kvaliteten på och villkoren för de tjänster som erbjuds användarna. Ett sådant förfarande bör ge garantier för öppenhet och opartiskhet, och ett tillstånd som utfärdats på detta sätt bör varken ha en orimligt lång giltighetstid eller förnyas automatiskt och får inte innebära någon fördel för den tjänsteleverantör vars tillstånd nyligen har upphört att gälla. Framför allt bör det utfärdade tillståndets giltighetstid fastställas så att det inte inskränker eller begränsar den fria konkurrensen mer än vad som är nödvändigt för att investeringarna skall hinna skrivas av och investerat kapital ge skälig avkastning. Denna bestämmelse bör inte hindra medlemsstaterna från att begränsa antalet tillstånd av andra skäl än brist på naturresurser eller teknisk kapacitet. Dessa tillstånd bör under alla omständigheter även i fortsättningen omfattas av övriga bestämmelser om tillståndsgivning i detta direktiv.

| (63) | I avsaknad av andra arrangemang bör tillståndet anses beviljat om inget annat meddelats inom en angiven tidsfrist. Andra arrangemang kan dock tillämpas när det gäller viss verksamhet, om det är objektivt motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset, bland annat tredje parts legitima intresse. Sådana andra arrangemang skulle kunna inbegripa bestämmelser i medlemsstaterna, enligt vilka ansökan i avsaknad av ett svar från den behöriga myndigheten skall anses vara avslagen, och avslaget kan överklagas till domstol. |
| --- | --- |

(63)

I avsaknad av andra arrangemang bör tillståndet anses beviljat om inget annat meddelats inom en angiven tidsfrist. Andra arrangemang kan dock tillämpas när det gäller viss verksamhet, om det är objektivt motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset, bland annat tredje parts legitima intresse. Sådana andra arrangemang skulle kunna inbegripa bestämmelser i medlemsstaterna, enligt vilka ansökan i avsaknad av ett svar från den behöriga myndigheten skall anses vara avslagen, och avslaget kan överklagas till domstol.

| (64) | För att inrätta en verklig inre marknad för tjänster är det nödvändigt att undanröja de begränsningar av etableringsfriheten och av den fria rörligheten för tjänster som ännu finns inskrivna i vissa medlemsstaters lagstiftning och som strider mot artiklarna 43 eller 49 i fördraget. De otillåtna begränsningarna påverkar särskilt den inre marknaden för tjänster och bör undanröjas systematiskt och så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(64)

För att inrätta en verklig inre marknad för tjänster är det nödvändigt att undanröja de begränsningar av etableringsfriheten och av den fria rörligheten för tjänster som ännu finns inskrivna i vissa medlemsstaters lagstiftning och som strider mot artiklarna 43 eller 49 i fördraget. De otillåtna begränsningarna påverkar särskilt den inre marknaden för tjänster och bör undanröjas systematiskt och så snart som möjligt.

| (65) | Etableringsfriheten grundar sig särskilt på principen om likabehandling enligt vilken inte endast diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden, utan även all indirekt diskriminering på andra grunder som kan leda till samma resultat. Det bör alltså inte ställas några krav på att man skall ha en viss etableringsort, hemvist, bosättningsort eller huvudsaklig verksamhetsort för att få tillträde till eller utöva tjänsteverksamhet i en medlemsstat, vare sig det rör sig som en huvudverksamhet eller biverksamhet. Dessa kriterier bör dock inte omfatta krav enligt vilka tjänsteleverantören eller en av dennes anställda eller ett ombud måste vara närvarande vid utövandet av tjänsteverksamheten när detta är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset. Vidare bör en medlemsstat inte heller begränsa ett företags rättskapacitet eller rätt att väcka talan, om det har bildats enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat och det har sin huvudsakliga etablering där. Inte heller bör en medlemsstat kunna gynna de tjänsteleverantörer som har en särskild koppling till en nationell eller lokal socioekonomisk miljö, eller på grund av leverantörens etableringsort kunna inskränka dennes rätt att förvärva, utnyttja eller överlåta rättigheter och varor eller att få tillträde till olika former av krediter eller lokaler om dessa möjligheter underlättar för leverantören att få tillträde till eller utöva verksamheten. |
| --- | --- |

(65)

Etableringsfriheten grundar sig särskilt på principen om likabehandling enligt vilken inte endast diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden, utan även all indirekt diskriminering på andra grunder som kan leda till samma resultat. Det bör alltså inte ställas några krav på att man skall ha en viss etableringsort, hemvist, bosättningsort eller huvudsaklig verksamhetsort för att få tillträde till eller utöva tjänsteverksamhet i en medlemsstat, vare sig det rör sig som en huvudverksamhet eller biverksamhet. Dessa kriterier bör dock inte omfatta krav enligt vilka tjänsteleverantören eller en av dennes anställda eller ett ombud måste vara närvarande vid utövandet av tjänsteverksamheten när detta är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset. Vidare bör en medlemsstat inte heller begränsa ett företags rättskapacitet eller rätt att väcka talan, om det har bildats enligt lagstiftningen i en annan medlemsstat och det har sin huvudsakliga etablering där. Inte heller bör en medlemsstat kunna gynna de tjänsteleverantörer som har en särskild koppling till en nationell eller lokal socioekonomisk miljö, eller på grund av leverantörens etableringsort kunna inskränka dennes rätt att förvärva, utnyttja eller överlåta rättigheter och varor eller att få tillträde till olika former av krediter eller lokaler om dessa möjligheter underlättar för leverantören att få tillträde till eller utöva verksamheten.

| (66) | Tillträde till eller utövande av en tjänsteverksamhet på en medlemsstats territorium bör inte vara beroende av en ekonomisk prövning. Förbudet mot att göra en ekonomisk prövning till en förutsättning för beviljande av tillstånd bör omfatta den ekonomiska prövningen i sig, och inte de andra krav som objektivt kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset, såsom skyddet av stadsmiljön, socialpolitik och folkhälsa. Detta förbud bör inte påverka utövandet av befogenheter när det gäller de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

(66)

Tillträde till eller utövande av en tjänsteverksamhet på en medlemsstats territorium bör inte vara beroende av en ekonomisk prövning. Förbudet mot att göra en ekonomisk prövning till en förutsättning för beviljande av tillstånd bör omfatta den ekonomiska prövningen i sig, och inte de andra krav som objektivt kan motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset, såsom skyddet av stadsmiljön, socialpolitik och folkhälsa. Detta förbud bör inte påverka utövandet av befogenheter när det gäller de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av konkurrenslagstiftningen.

| (67) | När det gäller finansiell säkerhet eller försäkring bör förbudet mot krav endast gälla skyldigheten att den begärda finansiella säkerheten eller försäkringen måste komma från ett finansinstitut som är etablerat i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(67)

När det gäller finansiell säkerhet eller försäkring bör förbudet mot krav endast gälla skyldigheten att den begärda finansiella säkerheten eller försäkringen måste komma från ett finansinstitut som är etablerat i den berörda medlemsstaten.

| (68) | I fråga om förhandsregistrering bör förbudet mot krav endast gälla skyldigheten att tjänsteleverantören före etableringen skall ha varit förhandsregistrerad under en viss period i ett register i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(68)

I fråga om förhandsregistrering bör förbudet mot krav endast gälla skyldigheten att tjänsteleverantören före etableringen skall ha varit förhandsregistrerad under en viss period i ett register i den berörda medlemsstaten.

| (69) | För att moderniseringen av nationella bestämmelser skall kunna samordnas så att de uppfyller den inre marknadens krav är det nödvändigt att göra en utvärdering av vissa nationella krav som inte är diskriminerande men som på grund av sin karaktär kan komma att avsevärt inskränka eller till och med förhindra tillträdet till eller bedrivandet av en verksamhet som omfattas av etableringsfriheten. Denna utvärderingsprocess bör begränsas till att undersöka om kraven är förenliga med de kriterier som domstolen redan har fastställt för etableringsfriheten. Den bör inte avse tillämpningen av gemenskapens konkurrenslagstiftning. Om sådana krav är diskriminerande, inte objektivt motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset eller om de inte står i proportion till det eftersträvade syftet måste de upphävas eller ändras. Resultatet av utvärderingen kommer att variera beroende på verksamhetens art och det berörda allmänintresset. I synnerhet kan sådana krav vara helt motiverade när de avser socialpolitiska mål. |
| --- | --- |

(69)

För att moderniseringen av nationella bestämmelser skall kunna samordnas så att de uppfyller den inre marknadens krav är det nödvändigt att göra en utvärdering av vissa nationella krav som inte är diskriminerande men som på grund av sin karaktär kan komma att avsevärt inskränka eller till och med förhindra tillträdet till eller bedrivandet av en verksamhet som omfattas av etableringsfriheten. Denna utvärderingsprocess bör begränsas till att undersöka om kraven är förenliga med de kriterier som domstolen redan har fastställt för etableringsfriheten. Den bör inte avse tillämpningen av gemenskapens konkurrenslagstiftning. Om sådana krav är diskriminerande, inte objektivt motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset eller om de inte står i proportion till det eftersträvade syftet måste de upphävas eller ändras. Resultatet av utvärderingen kommer att variera beroende på verksamhetens art och det berörda allmänintresset. I synnerhet kan sådana krav vara helt motiverade när de avser socialpolitiska mål.

| (70) | Tjänster får, i den mening som avses i detta direktiv och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 i EG-fördraget, i detta direktiv betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse endast om de tillhandahålls för att uppfylla en särskild uppgift av allmänt intresse som den berörda medlemsstaten anförtrott tjänsteleverantören. Uppdraget bör tilldelas tjänsteleverantören genom en eller flera rättsakter av ett slag som den berörda medlemsstaten beslutar om och där den särskilda uppgiftens art bör preciseras. |
| --- | --- |

(70)

Tjänster får, i den mening som avses i detta direktiv och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 i EG-fördraget, i detta direktiv betraktas som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse endast om de tillhandahålls för att uppfylla en särskild uppgift av allmänt intresse som den berörda medlemsstaten anförtrott tjänsteleverantören. Uppdraget bör tilldelas tjänsteleverantören genom en eller flera rättsakter av ett slag som den berörda medlemsstaten beslutar om och där den särskilda uppgiftens art bör preciseras.

| (71) | Det förfarande för ömsesidig utvärdering som föreskrivs i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas frihet att i sina lagstiftningar fastställa en hög skyddsnivå för allmänna intressen, särskilt för att uppnå socialpolitiska mål. Dessutom är det nödvändigt att det vid den ömsesidiga utvärderingen tas full hänsyn till den särskilda karaktären hos tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och de särskilda uppgifter som de fyller. Detta kan motivera vissa inskränkningar i etableringsfriheten, särskilt om de syftar till att skydda folkhälsan och socialpolitiska mål och om de uppfyller kraven i artikel 15.3 a, b och c. När det gäller skyldigheten att ha en särskild juridisk form för att utöva vissa tjänster på det sociala området, har domstolen t.ex. redan funnit att det kan vara motiverat att underkasta tjänsteleverantören ett krav att verka utan vinstsyfte. |
| --- | --- |

(71)

Det förfarande för ömsesidig utvärdering som föreskrivs i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas frihet att i sina lagstiftningar fastställa en hög skyddsnivå för allmänna intressen, särskilt för att uppnå socialpolitiska mål. Dessutom är det nödvändigt att det vid den ömsesidiga utvärderingen tas full hänsyn till den särskilda karaktären hos tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och de särskilda uppgifter som de fyller. Detta kan motivera vissa inskränkningar i etableringsfriheten, särskilt om de syftar till att skydda folkhälsan och socialpolitiska mål och om de uppfyller kraven i artikel 15.3 a, b och c. När det gäller skyldigheten att ha en särskild juridisk form för att utöva vissa tjänster på det sociala området, har domstolen t.ex. redan funnit att det kan vara motiverat att underkasta tjänsteleverantören ett krav att verka utan vinstsyfte.

| (72) | Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse avser viktiga uppgifter som rör social och territoriell sammanhållning. Utförandet av dessa uppgifter bör inte hindras som ett resultat av det utvärderingsförfarande som föreskrivs i detta direktiv. Krav som är nödvändiga för att dessa uppgifter skall kunna fullgöras bör inte påverkas av detta förfarande, men man bör samtidigt ta itu med omotiverade begränsningar av etableringsfriheten. |
| --- | --- |

(72)

Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse avser viktiga uppgifter som rör social och territoriell sammanhållning. Utförandet av dessa uppgifter bör inte hindras som ett resultat av det utvärderingsförfarande som föreskrivs i detta direktiv. Krav som är nödvändiga för att dessa uppgifter skall kunna fullgöras bör inte påverkas av detta förfarande, men man bör samtidigt ta itu med omotiverade begränsningar av etableringsfriheten.

| (73) | Bland de krav som bör granskas finns nationella regler som, av andra skäl än den som gäller yrkeskvalifikationer, förbehåller rätten att starta viss verksamhet åt vissa tjänsteleverantörer. Dessa krav inbegriper även skyldighet för tjänsteleverantörer att ha en viss juridisk form, t.ex. kravet att vara en juridisk person, en enskild firma, en ideell förening eller ett företag som ägs enbart av fysiska personer, eller krav som rör aktieinnehav i ett företag, särskilt skyldigheten att hålla ett minimikapital för viss slags verksamhet eller särskilda yrkeskvalifikationer för att inneha aktiekapital eller leda vissa företag. Utvärderingen av huruvida fasta minimi- och/eller maximiavgifter är förenliga med etableringsfriheten gäller bara avgifter som sätts av behöriga myndigheter särskilt för tillhandahållandet av vissa tjänster och inte, till exempel, allmänna regler om prissättning, exempelvis vid uthyrning av bostäder. |
| --- | --- |

(73)

Bland de krav som bör granskas finns nationella regler som, av andra skäl än den som gäller yrkeskvalifikationer, förbehåller rätten att starta viss verksamhet åt vissa tjänsteleverantörer. Dessa krav inbegriper även skyldighet för tjänsteleverantörer att ha en viss juridisk form, t.ex. kravet att vara en juridisk person, en enskild firma, en ideell förening eller ett företag som ägs enbart av fysiska personer, eller krav som rör aktieinnehav i ett företag, särskilt skyldigheten att hålla ett minimikapital för viss slags verksamhet eller särskilda yrkeskvalifikationer för att inneha aktiekapital eller leda vissa företag. Utvärderingen av huruvida fasta minimi- och/eller maximiavgifter är förenliga med etableringsfriheten gäller bara avgifter som sätts av behöriga myndigheter särskilt för tillhandahållandet av vissa tjänster och inte, till exempel, allmänna regler om prissättning, exempelvis vid uthyrning av bostäder.

| (74) | Den ömsesidiga utvärderingen innebär att medlemsstaterna under införlivandeperioden först måste göra en genomgång av sin lagstiftning i syfte att ta reda på om några av de ovannämnda kraven återfinns i deras rättssystem. Senast vid införlivandeperiodens slut bör medlemsstaterna utarbeta en rapport om resultatet av genomgången. Varje rapport överlämnas till alla andra medlemsstater och berörda parter. Medlemsstaterna har därefter sex månader på sig för att lämna sina synpunkter på rapporterna. Senast ett år efter dagen för införlivandet av detta direktiv bör kommissionen utarbeta en sammanfattande rapport, vid behov åtföljd av förslag till ytterligare initiativ. Om det är nödvändigt kan kommissionen i samarbete med medlemsstaterna bistå dem med att utforma en gemensam metod. |
| --- | --- |

(74)

Den ömsesidiga utvärderingen innebär att medlemsstaterna under införlivandeperioden först måste göra en genomgång av sin lagstiftning i syfte att ta reda på om några av de ovannämnda kraven återfinns i deras rättssystem. Senast vid införlivandeperiodens slut bör medlemsstaterna utarbeta en rapport om resultatet av genomgången. Varje rapport överlämnas till alla andra medlemsstater och berörda parter. Medlemsstaterna har därefter sex månader på sig för att lämna sina synpunkter på rapporterna. Senast ett år efter dagen för införlivandet av detta direktiv bör kommissionen utarbeta en sammanfattande rapport, vid behov åtföljd av förslag till ytterligare initiativ. Om det är nödvändigt kan kommissionen i samarbete med medlemsstaterna bistå dem med att utforma en gemensam metod.

| (75) | Att det i detta direktiv anges ett antal krav som medlemsstaterna måste upphäva eller utvärdera under införlivandeperioden påverkar inte möjligheten att inleda överträdelseförfarande mot en medlemsstat som inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artiklarna 43 eller 49 i fördraget. |
| --- | --- |

(75)

Att det i detta direktiv anges ett antal krav som medlemsstaterna måste upphäva eller utvärdera under införlivandeperioden påverkar inte möjligheten att inleda överträdelseförfarande mot en medlemsstat som inte uppfyllt sina skyldigheter enligt artiklarna 43 eller 49 i fördraget.

| (76) | Detta direktiv rör inte tillämpningen av artiklarna 28-30 i fördraget avseende den fria rörligheten för varor. De begränsningar som förbjuds med hänvisning till bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster avser krav som gäller tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet, men inte de krav som gäller varorna i sig. |
| --- | --- |

(76)

Detta direktiv rör inte tillämpningen av artiklarna 28-30 i fördraget avseende den fria rörligheten för varor. De begränsningar som förbjuds med hänvisning till bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster avser krav som gäller tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet, men inte de krav som gäller varorna i sig.

| (77) | När en aktör förflyttar sig till en annan medlemsstat för att där utöva tjänsteverksamhet bör man skilja mellan omständigheter som omfattas av etableringsfriheten och sådana som omfattas av den fria rörligheten för tjänster, beroende på om verksamheten är av tillfällig art eller inte. När det gäller skillnaden mellan etableringsfriheten och den fria rörligheten för tjänster är, enligt domstolens rättspraxis, den viktigaste faktorn frågan om huruvida de aktörerna är etablerade eller inte i den medlemsstat där de tillhandahåller den berörda tjänsten. Om de är etablerade i den medlemsstat där de tillhandahåller sina tjänster bör de omfattas av etableringsfriheten. Om de aktörerna däremot inte är etablerade i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls bör deras verksamhet omfattas av den fria rörligheten för tjänster. I enlighet med domstolens rättspraxis bör verksamhetens tillfälliga art bedömas inte bara på grundval av tjänstens varaktighet, utan också med hänsyn till dess frekvens, periodiska karaktär eller kontinuitet. Det faktum att tjänsten är av tillfällig art bör inte under några omständigheter innebära att tjänsteleverantören i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls inte kan skaffa sig en viss infrastruktur (t.ex. ett kontor eller en byrå av något slag) som är nödvändig för att kunna utföra tjänsten i fråga. |
| --- | --- |

(77)

När en aktör förflyttar sig till en annan medlemsstat för att där utöva tjänsteverksamhet bör man skilja mellan omständigheter som omfattas av etableringsfriheten och sådana som omfattas av den fria rörligheten för tjänster, beroende på om verksamheten är av tillfällig art eller inte. När det gäller skillnaden mellan etableringsfriheten och den fria rörligheten för tjänster är, enligt domstolens rättspraxis, den viktigaste faktorn frågan om huruvida de aktörerna är etablerade eller inte i den medlemsstat där de tillhandahåller den berörda tjänsten. Om de är etablerade i den medlemsstat där de tillhandahåller sina tjänster bör de omfattas av etableringsfriheten. Om de aktörerna däremot inte är etablerade i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls bör deras verksamhet omfattas av den fria rörligheten för tjänster. I enlighet med domstolens rättspraxis bör verksamhetens tillfälliga art bedömas inte bara på grundval av tjänstens varaktighet, utan också med hänsyn till dess frekvens, periodiska karaktär eller kontinuitet. Det faktum att tjänsten är av tillfällig art bör inte under några omständigheter innebära att tjänsteleverantören i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls inte kan skaffa sig en viss infrastruktur (t.ex. ett kontor eller en byrå av något slag) som är nödvändig för att kunna utföra tjänsten i fråga.

| (78) | För att säkerställa ett effektivt genomförande av den fria rörligheten för tjänster, och för att tjänstemottagarna och tjänsteleverantörerna skall kunna dra nytta av och erbjuda tjänster i hela gemenskapen utan att behöva ta hänsyn till några gränser, är det nödvändigt att det klargörs i vilken utsträckning kraven i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls är tillämpliga. Det är avgörande att se till att bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster inte hindrar den medlemsstat där tjänsten utförs från att tillämpa särskilda krav, i enlighet med principerna i artikel 16.1 a-c, av hänsyn till allmän ordning och säkerhet eller folkhälso- eller miljöskydd. |
| --- | --- |

(78)

För att säkerställa ett effektivt genomförande av den fria rörligheten för tjänster, och för att tjänstemottagarna och tjänsteleverantörerna skall kunna dra nytta av och erbjuda tjänster i hela gemenskapen utan att behöva ta hänsyn till några gränser, är det nödvändigt att det klargörs i vilken utsträckning kraven i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls är tillämpliga. Det är avgörande att se till att bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster inte hindrar den medlemsstat där tjänsten utförs från att tillämpa särskilda krav, i enlighet med principerna i artikel 16.1 a-c, av hänsyn till allmän ordning och säkerhet eller folkhälso- eller miljöskydd.

| (79) | I enlighet med domstolens rättspraxis har en medlemsstat rätt att vidta åtgärder för att förhindra att tjänsteleverantörer otillbörligen utnyttjar principerna om den inre marknaden. Huruvida en tjänsteleverantör har gjort sig skyldig till missbruk bör avgöras från fall till fall. |
| --- | --- |

(79)

I enlighet med domstolens rättspraxis har en medlemsstat rätt att vidta åtgärder för att förhindra att tjänsteleverantörer otillbörligen utnyttjar principerna om den inre marknaden. Huruvida en tjänsteleverantör har gjort sig skyldig till missbruk bör avgöras från fall till fall.

| (80) | Det är nödvändigt att se till att tjänsteleverantörerna kan ta med sig den utrustning som behövs för att utföra tjänsten när de reser till en annan medlemsstat för att tillhandahålla tjänster. Det är särskilt viktigt att undvika fall där tjänsten inte kan utföras utan utrustningen eller där tjänsteleverantörer ådrar sig merkostnader på grund av att de måste hyra eller förvärva annan utrustning än den de vanligtvis använder eller väsentligt tvingas ändra det sätt på vilket de vanligtvis bedriver sin verksamhet. |
| --- | --- |

(80)

Det är nödvändigt att se till att tjänsteleverantörerna kan ta med sig den utrustning som behövs för att utföra tjänsten när de reser till en annan medlemsstat för att tillhandahålla tjänster. Det är särskilt viktigt att undvika fall där tjänsten inte kan utföras utan utrustningen eller där tjänsteleverantörer ådrar sig merkostnader på grund av att de måste hyra eller förvärva annan utrustning än den de vanligtvis använder eller väsentligt tvingas ändra det sätt på vilket de vanligtvis bedriver sin verksamhet.

| (81) | Med begreppet ”utrustning” avses inte fysiska föremål som antingen tillhandahålls av tjänsteleverantören till kunden eller blir en del av ett fysiskt föremål som ett resultat av tjänsteverksamheten (t.ex. byggnadsmaterial eller reservdelar) eller som förbrukas eller lämnas kvar på platsen i samband med tillhandahållandet av tjänsten (t.ex. bränslen, sprängämnen, fyrverkerier, bekämpningsmedel, gifter eller mediciner). |
| --- | --- |

(81)

Med begreppet ”utrustning” avses inte fysiska föremål som antingen tillhandahålls av tjänsteleverantören till kunden eller blir en del av ett fysiskt föremål som ett resultat av tjänsteverksamheten (t.ex. byggnadsmaterial eller reservdelar) eller som förbrukas eller lämnas kvar på platsen i samband med tillhandahållandet av tjänsten (t.ex. bränslen, sprängämnen, fyrverkerier, bekämpningsmedel, gifter eller mediciner).

| (82) | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte utesluta att en medlemsstat tillämpar bestämmelser om arbets- och anställningsvillkor. Bestämmelser i lagar och andra författningar bör i enlighet med fördraget vara motiverade av skäl som rör skydd för arbetstagare och vara icke-diskriminerande, nödvändiga och proportionerliga, enligt domstolens tolkning, samt överensstämma med annan relevant gemenskapsrätt. |
| --- | --- |

(82)

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte utesluta att en medlemsstat tillämpar bestämmelser om arbets- och anställningsvillkor. Bestämmelser i lagar och andra författningar bör i enlighet med fördraget vara motiverade av skäl som rör skydd för arbetstagare och vara icke-diskriminerande, nödvändiga och proportionerliga, enligt domstolens tolkning, samt överensstämma med annan relevant gemenskapsrätt.

| (83) | Det är nödvändigt att säkerställa att bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster får frångås endast på de områden som omfattas av undantag. Dessa undantag är nödvändiga för att hänsyn skall kunna tas till hur långt integrationen kommit på den inre marknaden eller till vissa gemenskapsinstrument avseende tjänster där det föreskrivs att en tjänsteleverantör skall omfattas av ett annat lands lagstiftning än etableringsmedlemsstatens. Vidare bör vissa åtgärder i undantagsfall vidtas mot en viss tjänsteleverantör, om det sker i enstaka fall och på vissa strikta formella och materiella villkor. Eventuella begränsningar av den fria rörligheten för tjänster bör tillåtas i undantagsfall och endast om de är förenliga med de grundläggande rättigheter som utgör en integrerad del av de allmänna gemenskapsrättsliga principerna. |
| --- | --- |

(83)

Det är nödvändigt att säkerställa att bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster får frångås endast på de områden som omfattas av undantag. Dessa undantag är nödvändiga för att hänsyn skall kunna tas till hur långt integrationen kommit på den inre marknaden eller till vissa gemenskapsinstrument avseende tjänster där det föreskrivs att en tjänsteleverantör skall omfattas av ett annat lands lagstiftning än etableringsmedlemsstatens. Vidare bör vissa åtgärder i undantagsfall vidtas mot en viss tjänsteleverantör, om det sker i enstaka fall och på vissa strikta formella och materiella villkor. Eventuella begränsningar av den fria rörligheten för tjänster bör tillåtas i undantagsfall och endast om de är förenliga med de grundläggande rättigheter som utgör en integrerad del av de allmänna gemenskapsrättsliga principerna.

| (84) | Undantaget från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster när det gäller posttjänster bör omfatta både verksamheter som är förbehållna tjänsteleverantören av samhällsomfattande tjänster och andra posttjänster. |
| --- | --- |

(84)

Undantaget från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster när det gäller posttjänster bör omfatta både verksamheter som är förbehållna tjänsteleverantören av samhällsomfattande tjänster och andra posttjänster.

| (85) | Det undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster som består i indrivning av fordringar och hänvisningen till ett eventuellt framtida harmoniseringsinstrument bör gälla endast tillträde till och utövande av verksamhet som företrädesvis består av att väcka talan vid domstol i samband med indrivning av fordringar. |
| --- | --- |

(85)

Det undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster som består i indrivning av fordringar och hänvisningen till ett eventuellt framtida harmoniseringsinstrument bör gälla endast tillträde till och utövande av verksamhet som företrädesvis består av att väcka talan vid domstol i samband med indrivning av fordringar.

| (86) | Detta direktiv bör inte påverka arbets- och anställningsvillkor som i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (19) gäller för arbetstagare som utstationerats för att tillhandahålla en tjänst på en annan medlemsstats territorium. I sådana fall är tjänsteleverantören enligt direktiv 96/71/EG skyldig att uppfylla gällande arbets- och anställningsvillkor på ett antal angivna områden i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. Dessa områden är följande: längsta arbetstid och kortaste vilotid, minsta antal betalda semesterdagar per år, minimilön, inbegripet övertidsersättning, villkor för personaluthyrning, särskilt genom bemanningsföretag, hälsa, säkerhet och hygien på arbetsplatsen, skyddsåtgärder med hänsyn till arbets- och anställningsvillkoren för gravida kvinnor och kvinnor som nyligen fött barn samt för barn och unga, lika behandling av kvinnor och män samt andra bestämmelser om icke-diskriminerande behandling. Detta gäller inte enbart arbets- och anställningsvillkor som är fastställda i lag utan även sådana som finns i kollektivavtal eller skiljedomar som officiellt förklarats ha allmän giltighet eller i praktiken har allmän giltighet i den mening som avses i direktiv 96/71/EG. Detta direktiv bör heller inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa arbetsoch anställningsvillkor på andra områden än dem som anges i artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG av skäl som rör den allmänna ordningen. |
| --- | --- |

(86)

Detta direktiv bör inte påverka arbets- och anställningsvillkor som i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (19) gäller för arbetstagare som utstationerats för att tillhandahålla en tjänst på en annan medlemsstats territorium. I sådana fall är tjänsteleverantören enligt direktiv 96/71/EG skyldig att uppfylla gällande arbets- och anställningsvillkor på ett antal angivna områden i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. Dessa områden är följande: längsta arbetstid och kortaste vilotid, minsta antal betalda semesterdagar per år, minimilön, inbegripet övertidsersättning, villkor för personaluthyrning, särskilt genom bemanningsföretag, hälsa, säkerhet och hygien på arbetsplatsen, skyddsåtgärder med hänsyn till arbets- och anställningsvillkoren för gravida kvinnor och kvinnor som nyligen fött barn samt för barn och unga, lika behandling av kvinnor och män samt andra bestämmelser om icke-diskriminerande behandling. Detta gäller inte enbart arbets- och anställningsvillkor som är fastställda i lag utan även sådana som finns i kollektivavtal eller skiljedomar som officiellt förklarats ha allmän giltighet eller i praktiken har allmän giltighet i den mening som avses i direktiv 96/71/EG. Detta direktiv bör heller inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa arbetsoch anställningsvillkor på andra områden än dem som anges i artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG av skäl som rör den allmänna ordningen.

| (87) | Detta direktiv bör inte heller påverka arbets- och anställningsvillkoren då den arbetstagare som anställts för att tillhandahålla en gränsöverskridande tjänst rekryterats i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. Vidare bör inte detta direktiv påverka rätten för de medlemsstater där tjänsten tillhandahålls att besluta huruvida det föreligger ett anställningsförhållande och avgöra skillnaden mellan egenföretagare och anställda, inklusive ”falska egenföretagare”. I detta hänseende bör det väsentliga särdraget för ett anställningsförhållande i den mening som avses i artikel 39 i fördraget vara att en person under en viss tid, för någon annans räkning och enligt dennes anvisningar, utför tjänster i utbyte mot ersättning; varje verksamhet som en person utövar utanför ett underordnat förhållande måste betraktas som en verksamhet som personen bedriver i egenskap av egenföretagare i enlighet med artiklarna 43 och 49 i fördraget. |
| --- | --- |

(87)

Detta direktiv bör inte heller påverka arbets- och anställningsvillkoren då den arbetstagare som anställts för att tillhandahålla en gränsöverskridande tjänst rekryterats i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. Vidare bör inte detta direktiv påverka rätten för de medlemsstater där tjänsten tillhandahålls att besluta huruvida det föreligger ett anställningsförhållande och avgöra skillnaden mellan egenföretagare och anställda, inklusive ”falska egenföretagare”. I detta hänseende bör det väsentliga särdraget för ett anställningsförhållande i den mening som avses i artikel 39 i fördraget vara att en person under en viss tid, för någon annans räkning och enligt dennes anvisningar, utför tjänster i utbyte mot ersättning; varje verksamhet som en person utövar utanför ett underordnat förhållande måste betraktas som en verksamhet som personen bedriver i egenskap av egenföretagare i enlighet med artiklarna 43 och 49 i fördraget.

| (88) | Bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster bör inte gälla i de fall då en verksamhet i enlighet med gemenskapsrätten är förbehållen ett särskilt yrke i en medlemsstat, exempelvis krav om att tillhandahållande av juridisk rådgivning är förbehållen advokater. |
| --- | --- |

(88)

Bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster bör inte gälla i de fall då en verksamhet i enlighet med gemenskapsrätten är förbehållen ett särskilt yrke i en medlemsstat, exempelvis krav om att tillhandahållande av juridisk rådgivning är förbehållen advokater.

| (89) | Det undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster som gäller vid registrering av fordon som leasats i en annan medlemsstat än den där fordonet används följer av domstolens rättspraxis, enligt vilken en medlemsstat får fastställa en sådan skyldighet i fråga om fordon som används inom det egna territoriet om detta står i proportion till det eftersträvade syftet. Undantaget gäller inte enstaka eller tillfälliga uthyrningar. |
| --- | --- |

(89)

Det undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster som gäller vid registrering av fordon som leasats i en annan medlemsstat än den där fordonet används följer av domstolens rättspraxis, enligt vilken en medlemsstat får fastställa en sådan skyldighet i fråga om fordon som används inom det egna territoriet om detta står i proportion till det eftersträvade syftet. Undantaget gäller inte enstaka eller tillfälliga uthyrningar.

| (90) | Avtalsförhållanden mellan tjänsteleverantör och kund samt mellan arbetsgivare och arbetstagare bör inte omfattas av detta direktiv. Vilken lagstiftning som är tillämplig på tjänsteleverantörens avtalsförpliktelser eller utomobligatoriska förpliktelser bör fastställas i enlighet med internationell privaträtt. |
| --- | --- |

(90)

Avtalsförhållanden mellan tjänsteleverantör och kund samt mellan arbetsgivare och arbetstagare bör inte omfattas av detta direktiv. Vilken lagstiftning som är tillämplig på tjänsteleverantörens avtalsförpliktelser eller utomobligatoriska förpliktelser bör fastställas i enlighet med internationell privaträtt.

| (91) | Medlemsstaterna måste ges möjlighet att, under särskilda omständigheter och i enskilda fall, av hänsyn till tjänsternas säkerhet, göra undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster för en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat. En sådan möjlighet bör dock endast få utnyttjas om harmonisering saknas på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(91)

Medlemsstaterna måste ges möjlighet att, under särskilda omständigheter och i enskilda fall, av hänsyn till tjänsternas säkerhet, göra undantag från bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster för en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat. En sådan möjlighet bör dock endast få utnyttjas om harmonisering saknas på gemenskapsnivå.

| (92) | Begränsningar av den fria rörligheten för tjänster i strid mot detta direktiv kan bero dels på åtgärder som vidtas gentemot tjänsteleverantören, dels på en rad olika hinder för tjänstemottagarnas, särskilt konsumenternas, möjlighet att utnyttja tjänsterna. I detta direktiv ges exempel på olika begränsningar för tjänstemottagare som vill utnyttja en tjänst som erbjuds av en tjänsteleverantör etablerad i en annan medlemsstat. Detta inbegriper även fall där tjänstemottagarna är skyldiga att erhålla tillstånd från eller underrätta sina behöriga myndigheter för att få ta emot en tjänst från en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat. Det gäller inte allmänna tillståndsförfaranden som även är tillämpliga på tjänster utförda av en tjänsteleverantör som är etablerad i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

(92)

Begränsningar av den fria rörligheten för tjänster i strid mot detta direktiv kan bero dels på åtgärder som vidtas gentemot tjänsteleverantören, dels på en rad olika hinder för tjänstemottagarnas, särskilt konsumenternas, möjlighet att utnyttja tjänsterna. I detta direktiv ges exempel på olika begränsningar för tjänstemottagare som vill utnyttja en tjänst som erbjuds av en tjänsteleverantör etablerad i en annan medlemsstat. Detta inbegriper även fall där tjänstemottagarna är skyldiga att erhålla tillstånd från eller underrätta sina behöriga myndigheter för att få ta emot en tjänst från en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat. Det gäller inte allmänna tillståndsförfaranden som även är tillämpliga på tjänster utförda av en tjänsteleverantör som är etablerad i samma medlemsstat.

| (93) | Begreppet ”ekonomiska bidrag” för användning av en särskild tjänst bör varken omfatta system för stöd som beviljas av medlemsstaterna, särskilt på det sociala området eller inom den kulturella sektorn, och som omfattas av gemenskapens konkurrensregler, eller allmänna ekonomiska bidrag som inte är kopplade till användning av en särskild tjänst, t.ex. studiebidrag eller studielån. |
| --- | --- |

(93)

Begreppet ”ekonomiska bidrag” för användning av en särskild tjänst bör varken omfatta system för stöd som beviljas av medlemsstaterna, särskilt på det sociala området eller inom den kulturella sektorn, och som omfattas av gemenskapens konkurrensregler, eller allmänna ekonomiska bidrag som inte är kopplade till användning av en särskild tjänst, t.ex. studiebidrag eller studielån.

| (94) | Enligt fördragets bestämmelser om fri rörlighet för tjänster är det förbjudet att diskriminera en tjänstemottagare på grund av dennes nationalitet eller på grund av i vilket land eller på vilken ort han eller hon är bosatt. Sådan diskriminering kan utgöra en skyldighet som gäller endast de som är bosatta i en annan medlemsstat att lämna in originalhandlingar, bestyrkta kopior, ett intyg om medborgarskap eller auktoriserade översättningar av handlingarna för att kunna utnyttja en tjänst eller förmånliga priser. Förbudet mot diskriminerande krav bör emellertid inte hindra att vissa tjänstemottagare kan få rätt till förmåner, särskilt när det gäller avgifter, om förmånerna grundar sig på objektiva motiverade kriterier. |
| --- | --- |

(94)

Enligt fördragets bestämmelser om fri rörlighet för tjänster är det förbjudet att diskriminera en tjänstemottagare på grund av dennes nationalitet eller på grund av i vilket land eller på vilken ort han eller hon är bosatt. Sådan diskriminering kan utgöra en skyldighet som gäller endast de som är bosatta i en annan medlemsstat att lämna in originalhandlingar, bestyrkta kopior, ett intyg om medborgarskap eller auktoriserade översättningar av handlingarna för att kunna utnyttja en tjänst eller förmånliga priser. Förbudet mot diskriminerande krav bör emellertid inte hindra att vissa tjänstemottagare kan få rätt till förmåner, särskilt när det gäller avgifter, om förmånerna grundar sig på objektiva motiverade kriterier.

| (95) | Principen om icke-diskriminering på den inre marknaden innebär att tjänstemottagare, i synnerhet konsumenter, inte får vägras tillträde till en tjänst som erbjuds allmänheten eller att tillträdet inte får begränsas på grund av att de allmänna villkor som erbjuds allmänheten innehåller krav på tjänstemottagarens nationalitet eller bosättningsort. Detta påverkar inte möjligheten att inom ramen för dessa allmänna villkor tillämpa olika avgifter, priser och villkor för tillhandahållandet av en tjänst, om detta är motiverat av objektiva faktorer som kan variera länderna emellan, som högre faktiska kostnader på grund av avstånd, tekniska detaljer i samband med tillhandahållandet, olika marknadsvillkor, exempelvis säsongspåverkad högre eller lägre efterfrågan, olika semesterperioder i medlemsstaterna och olika konkurrenters prissättning eller större risktagande på grund av att bestämmelserna skiljer sig från dem i etableringsmedlemsstaten. Det innebär inte heller att en tjänst som inte tillhandahålls en konsument på grund av avsaknad av nödvändiga immateriella rättigheter på ett visst territorium skulle utgöra olaglig diskriminering. |
| --- | --- |

(95)

Principen om icke-diskriminering på den inre marknaden innebär att tjänstemottagare, i synnerhet konsumenter, inte får vägras tillträde till en tjänst som erbjuds allmänheten eller att tillträdet inte får begränsas på grund av att de allmänna villkor som erbjuds allmänheten innehåller krav på tjänstemottagarens nationalitet eller bosättningsort. Detta påverkar inte möjligheten att inom ramen för dessa allmänna villkor tillämpa olika avgifter, priser och villkor för tillhandahållandet av en tjänst, om detta är motiverat av objektiva faktorer som kan variera länderna emellan, som högre faktiska kostnader på grund av avstånd, tekniska detaljer i samband med tillhandahållandet, olika marknadsvillkor, exempelvis säsongspåverkad högre eller lägre efterfrågan, olika semesterperioder i medlemsstaterna och olika konkurrenters prissättning eller större risktagande på grund av att bestämmelserna skiljer sig från dem i etableringsmedlemsstaten. Det innebär inte heller att en tjänst som inte tillhandahålls en konsument på grund av avsaknad av nödvändiga immateriella rättigheter på ett visst territorium skulle utgöra olaglig diskriminering.

| (96) | Tjänsteleverantörer bör åläggas att ange e-postadress och webbplats som ett sätt att göra de upplysningar som de är skyldiga att lämna lättillgängliga för tjänstemottagaren. Skyldigheten för tjänsteleverantörerna att lämna vissa upplysningar i de handlingar där de ger en ingående presentation av sina tjänster bör inte omfatta allmän marknadskommunikation, t.ex. reklam, utan bör snarare avse broschyrer där det ges en ingående beskrivning av de tjänster som erbjuds, även dokument på webbplatser. |
| --- | --- |

(96)

Tjänsteleverantörer bör åläggas att ange e-postadress och webbplats som ett sätt att göra de upplysningar som de är skyldiga att lämna lättillgängliga för tjänstemottagaren. Skyldigheten för tjänsteleverantörerna att lämna vissa upplysningar i de handlingar där de ger en ingående presentation av sina tjänster bör inte omfatta allmän marknadskommunikation, t.ex. reklam, utan bör snarare avse broschyrer där det ges en ingående beskrivning av de tjänster som erbjuds, även dokument på webbplatser.

| (97) | Det är nödvändigt att i detta direktiv fastställa vissa bestämmelser om hög kvalitet på tjänster och i synnerhet garantera krav på information och öppenhet. Dessa bestämmelser bör tillämpas både för gränsöverskridande tjänster mellan medlemsstaterna och tjänster som tillhandahålls i en medlemsstat av en tjänsteleverantör som är etablerad där, utan att lägga onödiga bördor på små och medelstora företag. Bestämmelserna bör inte på något sätt hindra medlemsstaterna från att, i enlighet med detta direktiv och annan gemenskapsrätt, tillämpa ytterligare eller andra kvalitetskrav. |
| --- | --- |

(97)

Det är nödvändigt att i detta direktiv fastställa vissa bestämmelser om hög kvalitet på tjänster och i synnerhet garantera krav på information och öppenhet. Dessa bestämmelser bör tillämpas både för gränsöverskridande tjänster mellan medlemsstaterna och tjänster som tillhandahålls i en medlemsstat av en tjänsteleverantör som är etablerad där, utan att lägga onödiga bördor på små och medelstora företag. Bestämmelserna bör inte på något sätt hindra medlemsstaterna från att, i enlighet med detta direktiv och annan gemenskapsrätt, tillämpa ytterligare eller andra kvalitetskrav.

| (98) | Aktörer som tillhandahåller tjänster som utgör en direkt och särskild hälso- eller säkerhetsrisk eller ekonomisk risk för tjänstemottagaren eller en tredje person bör, i princip, omfattas av en yrkesansvarsförsäkring eller en likvärdig eller jämförbar garanti, vilket särskilt innebär att en sådan aktör i regel bör vara tillräckligt försäkrad för de tjänster som tillhandahålls i en eller flera andra medlemsstater än etableringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(98)

Aktörer som tillhandahåller tjänster som utgör en direkt och särskild hälso- eller säkerhetsrisk eller ekonomisk risk för tjänstemottagaren eller en tredje person bör, i princip, omfattas av en yrkesansvarsförsäkring eller en likvärdig eller jämförbar garanti, vilket särskilt innebär att en sådan aktör i regel bör vara tillräckligt försäkrad för de tjänster som tillhandahålls i en eller flera andra medlemsstater än etableringsmedlemsstaten.

| (99) | Försäkringen eller garantin bör vara anpassad till riskens art och omfattning. Därför måste tjänsteleverantörerna ha gränsöverskridande försäkringsskydd endast om de faktiskt tillhandahåller tjänster i andra medlemsstater. Medlemsstaterna bör inte fastställa mer detaljerade regler om försäkringsskyddet och fastställa till exempel miniminivåer för försäkringsbeloppet eller begränsningar när det gäller undantag från försäkringsskyddet. Tjänsteleverantörer och försäkringsbolag bör även fortsättningsvis ha tillräcklig flexibilitet för att förhandla fram försäkringsavtal som är exakt avpassade efter riskens art och omfattning. Dessutom är det inte nödvändigt att genom lag fastställa en skyldighet i fråga om skäligt försäkringsskydd. Det bör vara tillräckligt om en försäkringsskyldighet ingår i de etiska regler som fastställs av yrkesorganisationer. Försäkringsbolagen bör heller inte vara skyldiga att tillhandahålla försäkringsskydd. |
| --- | --- |

(99)

Försäkringen eller garantin bör vara anpassad till riskens art och omfattning. Därför måste tjänsteleverantörerna ha gränsöverskridande försäkringsskydd endast om de faktiskt tillhandahåller tjänster i andra medlemsstater. Medlemsstaterna bör inte fastställa mer detaljerade regler om försäkringsskyddet och fastställa till exempel miniminivåer för försäkringsbeloppet eller begränsningar när det gäller undantag från försäkringsskyddet. Tjänsteleverantörer och försäkringsbolag bör även fortsättningsvis ha tillräcklig flexibilitet för att förhandla fram försäkringsavtal som är exakt avpassade efter riskens art och omfattning. Dessutom är det inte nödvändigt att genom lag fastställa en skyldighet i fråga om skäligt försäkringsskydd. Det bör vara tillräckligt om en försäkringsskyldighet ingår i de etiska regler som fastställs av yrkesorganisationer. Försäkringsbolagen bör heller inte vara skyldiga att tillhandahålla försäkringsskydd.

| (100) | Det är nödvändigt att upphöra med totalförbudet mot marknadskommunikation från reglerade yrken, inte genom att ta bort förbud mot innehållet i marknadskommunikationen utan snarare sådana förbud som innebär att ett visst yrke generellt sett inte får sända ut marknadskommunikation av ett visst eller av vissa slag, såsom all form av reklam via ett visst medium eller vissa medier. I fråga om marknadskommunikationens innehåll och utformning måste tjänsteleverantörerna uppmanas att på gemenskapsnivå utarbeta uppförandekoder som är förenliga med gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(100)

Det är nödvändigt att upphöra med totalförbudet mot marknadskommunikation från reglerade yrken, inte genom att ta bort förbud mot innehållet i marknadskommunikationen utan snarare sådana förbud som innebär att ett visst yrke generellt sett inte får sända ut marknadskommunikation av ett visst eller av vissa slag, såsom all form av reklam via ett visst medium eller vissa medier. I fråga om marknadskommunikationens innehåll och utformning måste tjänsteleverantörerna uppmanas att på gemenskapsnivå utarbeta uppförandekoder som är förenliga med gemenskapsrätten.

| (101) | Det är nödvändigt och i tjänstemottagarnas, särskilt konsumenternas, intresse att se till att tjänsteleverantörerna har möjlighet att erbjuda tjänster på flera olika områden parallellt och att begränsningar i detta hänseende inskränks till vad som är nödvändigt för att garantera opartiskheten, oberoendet och integriteten hos de reglerade yrkena. Detta påverkar inte sådana begränsningar och förbud mot att utföra viss verksamhet som syftar till att garantera oberoende om en medlemsstat anförtror en tjänsteleverantör en särskild uppgift, i synnerhet när det gäller stadsutveckling, och det bör inte heller påverka tillämpningen av konkurrensregler. |
| --- | --- |

(101)

Det är nödvändigt och i tjänstemottagarnas, särskilt konsumenternas, intresse att se till att tjänsteleverantörerna har möjlighet att erbjuda tjänster på flera olika områden parallellt och att begränsningar i detta hänseende inskränks till vad som är nödvändigt för att garantera opartiskheten, oberoendet och integriteten hos de reglerade yrkena. Detta påverkar inte sådana begränsningar och förbud mot att utföra viss verksamhet som syftar till att garantera oberoende om en medlemsstat anförtror en tjänsteleverantör en särskild uppgift, i synnerhet när det gäller stadsutveckling, och det bör inte heller påverka tillämpningen av konkurrensregler.

| (102) | För att förbättra öppenheten och verka för att de bedömningar av kvaliteten på de tjänster som erbjuds och utförs för tjänstemottagarens räkning görs utifrån jämförbara kriterier, är det viktigt att upplysningar om innebörden av kvalitetsmärkning och andra kvalitetstecken för dessa tjänster är lättillgängliga. Denna skyldighet att visa öppenhet är särskilt viktig inom exempelvis turism, i synnerhet hotellnäringen, där bruket av klassificeringssystem är mycket utbrett. Vidare bör man undersöka i vilken utsträckning den europeiska standardiseringen kan användas för att förbättra överensstämmelsen och kvaliteten på tjänsterna. De europeiska standarderna utarbetas av de europeiska standardiseringsorganen, den europeiska standardiseringsorganisationen (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telestandarder (ETSI). Om så är lämpligt kan kommissionen i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (20) utfärda ett mandat för utarbetandet av särskilda europeiska standarder. |
| --- | --- |

(102)

För att förbättra öppenheten och verka för att de bedömningar av kvaliteten på de tjänster som erbjuds och utförs för tjänstemottagarens räkning görs utifrån jämförbara kriterier, är det viktigt att upplysningar om innebörden av kvalitetsmärkning och andra kvalitetstecken för dessa tjänster är lättillgängliga. Denna skyldighet att visa öppenhet är särskilt viktig inom exempelvis turism, i synnerhet hotellnäringen, där bruket av klassificeringssystem är mycket utbrett. Vidare bör man undersöka i vilken utsträckning den europeiska standardiseringen kan användas för att förbättra överensstämmelsen och kvaliteten på tjänsterna. De europeiska standarderna utarbetas av de europeiska standardiseringsorganen, den europeiska standardiseringsorganisationen (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telestandarder (ETSI). Om så är lämpligt kan kommissionen i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (20) utfärda ett mandat för utarbetandet av särskilda europeiska standarder.

| (103) | För att lösa eventuella problem med att följa ett domstolsbeslut bör det föreskrivas att medlemsstaterna skall erkänna likvärdiga garantier som ställts av institut eller organ som banker, försäkringsgivare eller andra leverantörer av finansiella tjänster som är etablerade i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(103)

För att lösa eventuella problem med att följa ett domstolsbeslut bör det föreskrivas att medlemsstaterna skall erkänna likvärdiga garantier som ställts av institut eller organ som banker, försäkringsgivare eller andra leverantörer av finansiella tjänster som är etablerade i en annan medlemsstat.

| (104) | Inrättandet av ett nätverk av medlemsstaternas konsumentskyddsmyndigheter, som behandlas i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 kompletterar det samarbete som föreskrivs i detta direktiv. Tillämpningen av konsumentskyddslagstiftningen i gränsöverskridande fall, särskilt när det gäller utvecklingen av nya marknadsförings- och försäljningsmetoder, liksom behovet av att undanröja vissa specifika hinder för samarbetet på detta område, nödvändiggör en högre grad av samarbete mellan medlemsstaterna. Framför allt är det nödvändigt att på detta område se till att medlemsstaterna kräver att aktörer på deras territorium som riktar sig till konsumenter i en annan medlemsstat upphör med olagliga metoder. |
| --- | --- |

(104)

Inrättandet av ett nätverk av medlemsstaternas konsumentskyddsmyndigheter, som behandlas i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 kompletterar det samarbete som föreskrivs i detta direktiv. Tillämpningen av konsumentskyddslagstiftningen i gränsöverskridande fall, särskilt när det gäller utvecklingen av nya marknadsförings- och försäljningsmetoder, liksom behovet av att undanröja vissa specifika hinder för samarbetet på detta område, nödvändiggör en högre grad av samarbete mellan medlemsstaterna. Framför allt är det nödvändigt att på detta område se till att medlemsstaterna kräver att aktörer på deras territorium som riktar sig till konsumenter i en annan medlemsstat upphör med olagliga metoder.

| (105) | Administrativt samarbete är väsentligt för att den inre marknaden för tjänster skall fungera väl. Brist på samarbete mellan medlemsstaterna resulterar i en ökning av antalet regler som är tillämpliga på tjänsteleverantörer eller dubbelarbete när det gäller kontroller av verksamhet över gränserna, och kan även utnyttjas av mindre seriösa ekonomiska aktörer som vill komma undan kontroller eller kringgå gällande nationella regler om tjänster. Det är därför väsentligt att föreskriva tydliga rättsligt bindande skyldigheter för medlemsstaterna att samarbeta effektivt. |
| --- | --- |

(105)

Administrativt samarbete är väsentligt för att den inre marknaden för tjänster skall fungera väl. Brist på samarbete mellan medlemsstaterna resulterar i en ökning av antalet regler som är tillämpliga på tjänsteleverantörer eller dubbelarbete när det gäller kontroller av verksamhet över gränserna, och kan även utnyttjas av mindre seriösa ekonomiska aktörer som vill komma undan kontroller eller kringgå gällande nationella regler om tjänster. Det är därför väsentligt att föreskriva tydliga rättsligt bindande skyldigheter för medlemsstaterna att samarbeta effektivt.

| (106) | I kapitlet om administrativt samarbete bör ”tillsyn” omfatta sådan verksamhet som övervakning och undersökning, problemlösning, verkställighet och införande av sanktioner samt därpå följande uppföljningsverksamhet. |
| --- | --- |

(106)

I kapitlet om administrativt samarbete bör ”tillsyn” omfatta sådan verksamhet som övervakning och undersökning, problemlösning, verkställighet och införande av sanktioner samt därpå följande uppföljningsverksamhet.

| (107) | Under normala förhållanden bör ömsesidigt bistånd ske genom direktkontakt mellan de behöriga myndigheterna. De kontaktpunkter som har utsetts av medlemsstaterna bör vara skyldiga att underlätta förfarandet endast då det uppstår svårigheter, t.ex. om det behövs hjälp för att klargöra vilken relevant myndighet som är behörig. |
| --- | --- |

(107)

Under normala förhållanden bör ömsesidigt bistånd ske genom direktkontakt mellan de behöriga myndigheterna. De kontaktpunkter som har utsetts av medlemsstaterna bör vara skyldiga att underlätta förfarandet endast då det uppstår svårigheter, t.ex. om det behövs hjälp för att klargöra vilken relevant myndighet som är behörig.

| (108) | Vissa skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd bör gälla alla frågor som omfattas av detta direktiv, inklusive då en tjänsteleverantör etablerar sig i en annan medlemsstat. Andra skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd bör endast gälla när tjänster tillhandahålls över gränserna, då bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster är tillämplig. Ett antal ytterligare skyldigheter bör gälla i samtliga fall då tjänster tillhandahålls över gränserna, även inom områden som inte omfattas av bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster. Tjänster som tillhandahålls över gränserna bör även omfatta sådana fall då tjänster tillhandahålls på distans och då mottagaren reser till tjänsteleverantörens etableringsmedlemsstat för att motta tjänsten. |
| --- | --- |

(108)

Vissa skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd bör gälla alla frågor som omfattas av detta direktiv, inklusive då en tjänsteleverantör etablerar sig i en annan medlemsstat. Andra skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd bör endast gälla när tjänster tillhandahålls över gränserna, då bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster är tillämplig. Ett antal ytterligare skyldigheter bör gälla i samtliga fall då tjänster tillhandahålls över gränserna, även inom områden som inte omfattas av bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster. Tjänster som tillhandahålls över gränserna bör även omfatta sådana fall då tjänster tillhandahålls på distans och då mottagaren reser till tjänsteleverantörens etableringsmedlemsstat för att motta tjänsten.

| (109) | Om en tjänsteleverantör tillfälligt förflyttar sig till en annan medlemsstat än etableringsmedlemsstaten är det nödvändigt att dessa båda medlemsstater inleder ett samarbete, så att den förra kan genomföra kontroller, inspektioner och utredningar på etableringsmedlemsstatens begäran, eller kontroller på eget initiativ om det enbart rör sig om kontroll av fakta. |
| --- | --- |

(109)

Om en tjänsteleverantör tillfälligt förflyttar sig till en annan medlemsstat än etableringsmedlemsstaten är det nödvändigt att dessa båda medlemsstater inleder ett samarbete, så att den förra kan genomföra kontroller, inspektioner och utredningar på etableringsmedlemsstatens begäran, eller kontroller på eget initiativ om det enbart rör sig om kontroll av fakta.

| (110) | Medlemsstaterna bör inte kunna kringgå bestämmelserna i detta direktiv, däribland bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster, genom diskriminerande eller oproportionerliga kontroller, inspektioner eller utredningar. |
| --- | --- |

(110)

Medlemsstaterna bör inte kunna kringgå bestämmelserna i detta direktiv, däribland bestämmelsen om friheten att tillhandahålla tjänster, genom diskriminerande eller oproportionerliga kontroller, inspektioner eller utredningar.

| (111) | Bestämmelserna i detta direktiv om utbyte av information om tjänsteleverantörens anseende bör inte ersätta initiativ inom polissamarbete och straffrättsligt samarbete, särskilt sådana som rör utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och kriminalregister. |
| --- | --- |

(111)

Bestämmelserna i detta direktiv om utbyte av information om tjänsteleverantörens anseende bör inte ersätta initiativ inom polissamarbete och straffrättsligt samarbete, särskilt sådana som rör utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och kriminalregister.

| (112) | Samarbete mellan medlemsstaterna kräver ett väl fungerande elektroniskt informationssystem, så att behöriga myndigheter lätt kan identifiera sina relevanta samarbetspartner i andra medlemsstater och kommunicera på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(112)

Samarbete mellan medlemsstaterna kräver ett väl fungerande elektroniskt informationssystem, så att behöriga myndigheter lätt kan identifiera sina relevanta samarbetspartner i andra medlemsstater och kommunicera på ett effektivt sätt.

| (113) | Det är nödvändigt att föreskriva att medlemsstaterna i samarbete med kommissionen har skyldighet att uppmana berörda parter att utarbeta uppförandekoder på gemenskapsnivå, som särskilt syftar till att främja kvaliteten på tjänsterna med beaktande av de enskilda yrkenas särdrag. Dessa uppförandekoder bör vara förenliga med gemenskapsrätten, särskilt konkurrensreglerna. De bör vara förenliga med rättsligt bindande regler för yrkesetik och uppförande i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(113)

Det är nödvändigt att föreskriva att medlemsstaterna i samarbete med kommissionen har skyldighet att uppmana berörda parter att utarbeta uppförandekoder på gemenskapsnivå, som särskilt syftar till att främja kvaliteten på tjänsterna med beaktande av de enskilda yrkenas särdrag. Dessa uppförandekoder bör vara förenliga med gemenskapsrätten, särskilt konkurrensreglerna. De bör vara förenliga med rättsligt bindande regler för yrkesetik och uppförande i medlemsstaterna.

| (114) | Medlemsstaterna bör uppmuntra särskilt yrkesorganisationer, yrkessammanslutningar och andra branschorganisationer på gemenskapsnivå att utarbeta uppförandekoder. Dessa uppförandekoder bör innehålla bestämmelser för marknadskommunikation för reglerade yrken utifrån de enskilda yrkenas särdrag, samt yrkesetiska bestämmelser och förhållningsregler för reglerade yrken med syfte att garantera oberoende, opartiskhet och tystnadsplikt. Dessutom bör de villkor som gäller för fastighetsmäklares verksamhet ingå i uppförandekoderna. Medlemsstaterna bör vidta stödåtgärder för att uppmuntra yrkesorganisationer, yrkessammanslutningar och andra branschorganisationer att i sina respektive länder tillämpa uppförandekoder som antagits på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(114)

Medlemsstaterna bör uppmuntra särskilt yrkesorganisationer, yrkessammanslutningar och andra branschorganisationer på gemenskapsnivå att utarbeta uppförandekoder. Dessa uppförandekoder bör innehålla bestämmelser för marknadskommunikation för reglerade yrken utifrån de enskilda yrkenas särdrag, samt yrkesetiska bestämmelser och förhållningsregler för reglerade yrken med syfte att garantera oberoende, opartiskhet och tystnadsplikt. Dessutom bör de villkor som gäller för fastighetsmäklares verksamhet ingå i uppförandekoderna. Medlemsstaterna bör vidta stödåtgärder för att uppmuntra yrkesorganisationer, yrkessammanslutningar och andra branschorganisationer att i sina respektive länder tillämpa uppförandekoder som antagits på gemenskapsnivå.

| (115) | Syftet med uppförandekoder på gemenskapsnivå är att fastställa miniminormer för uppförande vilka utgör ett komplement till medlemsstaternas lagstadgade krav. De hindrar inte medlemsstaterna från att i enlighet med gemenskapsrätten införa strängare rättsliga regler eller nationella yrkesorganisationer från att föreskriva mer omfattande skydd i sina nationella uppförandekoder. |
| --- | --- |

(115)

Syftet med uppförandekoder på gemenskapsnivå är att fastställa miniminormer för uppförande vilka utgör ett komplement till medlemsstaternas lagstadgade krav. De hindrar inte medlemsstaterna från att i enlighet med gemenskapsrätten införa strängare rättsliga regler eller nationella yrkesorganisationer från att föreskriva mer omfattande skydd i sina nationella uppförandekoder.

| (116) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att avskaffa hindren för tjänsteleverantörernas etableringsfrihet i medlemsstaterna och den fria rörligheten för tjänster mellan medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(116)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att avskaffa hindren för tjänsteleverantörernas etableringsfrihet i medlemsstaterna och den fria rörligheten för tjänster mellan medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (117) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (21). |
| --- | --- |

(117)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (21).

| (118) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (22) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller, |
| --- | --- |

(118)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (22) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

1.   I detta direktiv fastställs de allmänna bestämmelser som skall underlätta utövandet av etableringsfriheten för tjänsteleverantörer och den fria rörligheten för tjänster, samtidigt som tjänsternas höga kvalitetsnivå bibehålls.

2.   I detta direktiv behandlas inte liberaliseringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som är förbehållna offentliga eller privata enheter, och inte heller privatiseringen av offentliga enheter som tillhandahåller tjänster.

3.   Detta direktiv behandlar inte avskaffandet av monopol som tillhandahåller tjänster och inte heller statligt stöd från medlemsstater vilket omfattas av gemenskapens konkurrensregler.

Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas frihet att i enlighet med gemenskapsrätten definiera vad de anser vara tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, hur dessa tjänster bör organiseras och finansieras i enlighet med statsstödsbestämmelserna samt vilka särskilda krav de bör underställas.

4.   Detta direktiv påverkar inte de åtgärder på gemenskapsnivå eller nationell nivå som vidtas i överensstämmelse med gemenskapsrätten för att skydda eller främja den kulturella eller språkliga mångfalden eller mångfalden i medierna.

5.   Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas straffrättsliga bestämmelser. Medlemsstaterna får dock inte begränsa friheten att tillhandahålla tjänster genom att tillämpa straffrättsliga bestämmelser som särskilt reglerar eller påverkar tillträdet till eller utövandet av en tjänsteverksamhet genom kringgående av bestämmelserna i detta direktiv.

6.   Detta direktiv påverkar inte arbetsrätten, dvs. sådana rättsliga eller avtalsreglerade bestämmelser om anställningsvillkor, arbetsförhållanden, inbegripet hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, som medlemsstaterna tillämpar i enlighet med nationell lagstiftning som respekterar gemenskapsrätten. Detta direktiv påverkar inte heller medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet.

7.   Detta direktiv påverkar inte utövandet av sådana grundläggande rättigheter som erkänns i medlemsstaterna och i gemenskapsrätten. Det påverkar inte heller rätten att förhandla om, ingå och tillämpa kollektivavtal samt att vidta stridsåtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och praxis som respekterar gemenskapsrätten.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv skall tillämpas på tjänster som tillhandahålls av tjänsteleverantörer som är etablerade i en medlemsstat.

2.   Detta direktiv skall inte tillämpas på följande verksamheter:

| a) | Icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

a)

Icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse.

| b) | Finansiella tjänster såsom banktjänster och tjänster som avser krediter, försäkringar och återförsäkringar, tjänstepensioner och individuellt pensionssparande, värdepapper, investeringsfonder, betalningar och investeringsrådgivning inbegripet tjänster som förtecknas i bilaga I till direktiv 2006/48/EG. |
| --- | --- |

b)

Finansiella tjänster såsom banktjänster och tjänster som avser krediter, försäkringar och återförsäkringar, tjänstepensioner och individuellt pensionssparande, värdepapper, investeringsfonder, betalningar och investeringsrådgivning inbegripet tjänster som förtecknas i bilaga I till direktiv 2006/48/EG.

| c) | Elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät och därmed förbundna resurser och tjänster när det gäller frågor som omfattas av direktiv 2002/19/EG, 2002/20/EG, 2002/21/EG, 2002/22/EG och 2002/58/EG. |
| --- | --- |

c)

Elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät och därmed förbundna resurser och tjänster när det gäller frågor som omfattas av direktiv 2002/19/EG, 2002/20/EG, 2002/21/EG, 2002/22/EG och 2002/58/EG.

| d) | tjänster på transportområdet, inbegripet hamntjänster, som omfattas av avdelning V i EG-fördraget. |
| --- | --- |

d)

tjänster på transportområdet, inbegripet hamntjänster, som omfattas av avdelning V i EG-fördraget.

| e) | Tjänster som tillhandahålls av bemanningsföretag. |
| --- | --- |

e)

Tjänster som tillhandahålls av bemanningsföretag.

| f) | Hälso- och sjukvårdstjänster, oavsett om de tillhandahålls via sjukvårdsinrättningar eller inte, och oavsett hur de är organiserade och finansierade på nationell nivå eller om de är offentliga eller privata. |
| --- | --- |

f)

Hälso- och sjukvårdstjänster, oavsett om de tillhandahålls via sjukvårdsinrättningar eller inte, och oavsett hur de är organiserade och finansierade på nationell nivå eller om de är offentliga eller privata.

| g) | Audiovisuella tjänster, inbegripet cinematografiska tjänster, oavsett produktions-, distributions- och sändningsmetoder och radiosändningar. |
| --- | --- |

g)

Audiovisuella tjänster, inbegripet cinematografiska tjänster, oavsett produktions-, distributions- och sändningsmetoder och radiosändningar.

| h) | Spelverksamhet som innebär att insatser med penningvärde görs i hasardspel, t.ex. lotterier, kasinospel och vadslagningar. |
| --- | --- |

h)

Spelverksamhet som innebär att insatser med penningvärde görs i hasardspel, t.ex. lotterier, kasinospel och vadslagningar.

| i) | Verksamhet som har samband med utövandet av offentlig makt enligt artikel 45 i fördraget. |
| --- | --- |

i)

Verksamhet som har samband med utövandet av offentlig makt enligt artikel 45 i fördraget.

| j) | Sociala tjänster som rör subventionerat boende, barnomsorg och stöd till permanent eller tillfälligt behövande familjer och enskilda, som tillhandahålls av staten, tjänsteleverantörer på uppdrag av staten eller av staten erkända välgörenhetsorganisationer. |
| --- | --- |

j)

Sociala tjänster som rör subventionerat boende, barnomsorg och stöd till permanent eller tillfälligt behövande familjer och enskilda, som tillhandahålls av staten, tjänsteleverantörer på uppdrag av staten eller av staten erkända välgörenhetsorganisationer.

| k) | Privata säkerhetstjänster. |
| --- | --- |

k)

Privata säkerhetstjänster.

| l) | Tjänster som tillhandahålls av officiellt utnämnda notarier och utmätningsmän. |
| --- | --- |

l)

Tjänster som tillhandahålls av officiellt utnämnda notarier och utmätningsmän.

3.   Detta direktiv skall inte tillämpas på skatteområdet.

Artikel 3

Förhållande till andra bestämmelser i gemenskapsrätten

1.   Om bestämmelserna i detta direktiv stridet mot en bestämmelse i en annan gemenskapsrättsakt som reglerar specifika frågor rörande tillträde till och utövande av en tjänsteverksamhet inom särskilda områden eller för särskilda yrken, skall bestämmelsen i den andra gemenskapsrättsakten ges företräde och tillämpas på dessa särskilda områden eller yrken. Detta inbegriper följande rättsakter:

| a) | Direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

a)

Direktiv 96/71/EG.

| b) | Förordning (EEG) nr 1408/71. |
| --- | --- |

b)

Förordning (EEG) nr 1408/71.

| c) | Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (23). |
| --- | --- |

c)

Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (23).

| d) | Direktiv 2005/36/EG. |
| --- | --- |

d)

Direktiv 2005/36/EG.

2.   Detta direktiv rör inte den internationella privaträtten, i synnerhet de regler som styr vilken lag som skall tillämpas på avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser, inbegripet sådana som garanterar att konsumenter omfattas av det konsumentskydd som fastställs i gällande konsumentlagstiftning i deras medlemsstater.

3.   Medlemsstaterna skall tillämpa bestämmelserna i detta direktiv i enlighet med bestämmelserna i fördraget om etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster.

Artikel 4

Definitioner

I detta direktiv används följande definitioner:

| 1. | ”tjänst” all förvärvsverksamhet som egenföretagare utövar, i regel mot ekonomisk ersättning, enligt artikel 50 i fördraget. |
| --- | --- |

1.

”tjänst” all förvärvsverksamhet som egenföretagare utövar, i regel mot ekonomisk ersättning, enligt artikel 50 i fördraget.

| 2. | ”tjänsteleverantör” en fysisk person som är medborgare i en medlemsstat eller en juridisk person enligt artikel 48 i fördraget och som är etablerad i en medlemsstat och som erbjuder eller tillhandahåller en tjänst. |
| --- | --- |

2.

”tjänsteleverantör” en fysisk person som är medborgare i en medlemsstat eller en juridisk person enligt artikel 48 i fördraget och som är etablerad i en medlemsstat och som erbjuder eller tillhandahåller en tjänst.

| 3. | ”tjänstemottagare” en fysisk person som är medborgare i en medlemsstat eller som har rättigheter i kraft av gemenskapsrättsakter eller en juridisk person enligt artikel 48 i fördraget som är etablerad i en medlemsstat och av yrkesskäl eller andra skäl använder eller vill använda sig av en tjänst. |
| --- | --- |

3.

”tjänstemottagare” en fysisk person som är medborgare i en medlemsstat eller som har rättigheter i kraft av gemenskapsrättsakter eller en juridisk person enligt artikel 48 i fördraget som är etablerad i en medlemsstat och av yrkesskäl eller andra skäl använder eller vill använda sig av en tjänst.

| 4. | ”etableringsmedlemsstat” den medlemsstat inom vars territorium den berörda tjänsteleverantören är etablerad. |
| --- | --- |

4.

”etableringsmedlemsstat” den medlemsstat inom vars territorium den berörda tjänsteleverantören är etablerad.

| 5. | ”etablering”: tjänsteleverantörens faktiska utövande av en ekonomisk verksamhet enligt artikel 43 i fördraget under en obegränsad tid och genom en stabil infrastruktur varifrån näringsverksamhet för att tillhandahålla tjänster faktiskt bedrivs. |
| --- | --- |

5.

”etablering”: tjänsteleverantörens faktiska utövande av en ekonomisk verksamhet enligt artikel 43 i fördraget under en obegränsad tid och genom en stabil infrastruktur varifrån näringsverksamhet för att tillhandahålla tjänster faktiskt bedrivs.

| 6. | ”tillståndsförfarande”: förfarande som innebär att en tjänsteleverantör eller tjänstemottagare rent faktiskt måste vända sig till en behörig myndighet för att erhålla ett formellt eller ett indirekt beslut om att få tillträde till eller utöva en tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

6.

”tillståndsförfarande”: förfarande som innebär att en tjänsteleverantör eller tjänstemottagare rent faktiskt måste vända sig till en behörig myndighet för att erhålla ett formellt eller ett indirekt beslut om att få tillträde till eller utöva en tjänsteverksamhet.

| 7. | ”krav”: skyldighet, förbud, villkor eller begränsning som föreskrivs i medlemsstaternas lagar eller andra författningar eller som följer av rättspraxis, administrativt förfarande, regler från yrkesorganisationer eller kollektiva regler som yrkessammanslutningar eller andra branschorganisationer har antagit som ett led i utövandet av sitt rättsliga oberoende; regler som fastställts i kollektivavtal som arbetsmarknadens parter förhandlat fram skall inte uppfattas som krav i den mening som avses i detta direktiv. |
| --- | --- |

7.

”krav”: skyldighet, förbud, villkor eller begränsning som föreskrivs i medlemsstaternas lagar eller andra författningar eller som följer av rättspraxis, administrativt förfarande, regler från yrkesorganisationer eller kollektiva regler som yrkessammanslutningar eller andra branschorganisationer har antagit som ett led i utövandet av sitt rättsliga oberoende; regler som fastställts i kollektivavtal som arbetsmarknadens parter förhandlat fram skall inte uppfattas som krav i den mening som avses i detta direktiv.

| 8. | ”tvingande hänsyn till allmänintresset”: hänsyn som domstolen i sin rättspraxis bedömt som tvingande på grund av allmänintresset, t.ex. följande: allmän ordning, allmän säkerhet, skydd för människors liv och hälsa, folkhälsa, bibehållen ekonomisk jämvikt i det sociala trygghetssystemet, konsumentskydd och skydd av såväl tjänstemottagare som arbetstagare, rättvisa handelstransaktioner, kamp mot bedrägerier, skydd av miljö och stadsmiljö, djurhälsa, immateriella rättigheter, bevarande av det nationella historiska och konstnärliga kulturarvet, socialpolitiska och kulturpolitiska mål. |
| --- | --- |

8.

”tvingande hänsyn till allmänintresset”: hänsyn som domstolen i sin rättspraxis bedömt som tvingande på grund av allmänintresset, t.ex. följande: allmän ordning, allmän säkerhet, skydd för människors liv och hälsa, folkhälsa, bibehållen ekonomisk jämvikt i det sociala trygghetssystemet, konsumentskydd och skydd av såväl tjänstemottagare som arbetstagare, rättvisa handelstransaktioner, kamp mot bedrägerier, skydd av miljö och stadsmiljö, djurhälsa, immateriella rättigheter, bevarande av det nationella historiska och konstnärliga kulturarvet, socialpolitiska och kulturpolitiska mål.

| 9. | ”behörig myndighet”: alla organ eller instanser som i en medlemsstat har till uppgift att kontrollera eller reglera tjänsteverksamheter, särskilt administrativa myndigheter, inbegripet domstolar som agerar som sådana, yrkesorganisationer eller de yrkessammanslutningar eller andra branschorganisationer som inom ramen för sitt rättsliga oberoende kollektivt reglerar möjligheten att få tillträde till och utöva tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

9.

”behörig myndighet”: alla organ eller instanser som i en medlemsstat har till uppgift att kontrollera eller reglera tjänsteverksamheter, särskilt administrativa myndigheter, inbegripet domstolar som agerar som sådana, yrkesorganisationer eller de yrkessammanslutningar eller andra branschorganisationer som inom ramen för sitt rättsliga oberoende kollektivt reglerar möjligheten att få tillträde till och utöva tjänsteverksamhet.

| 10. | ”medlemsstat där tjänsten tillhandahålls”: den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls av en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

10.

”medlemsstat där tjänsten tillhandahålls”: den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls av en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat.

| 11. | ”reglerat yrke”: en yrkesverksamhet eller flera yrkesverksamheter enligt artikel 3.1 a i direktiv 2005/36/EG. |
| --- | --- |

11.

”reglerat yrke”: en yrkesverksamhet eller flera yrkesverksamheter enligt artikel 3.1 a i direktiv 2005/36/EG.

| 12. | ”marknadskommunikation”: varje form av meddelande som syftar till att direkt eller indirekt främja varor eller tjänster från ett företag, en organisation eller en person som bedriver handels-, industrieller hantverksverksamhet, eller har ett reglerat yrke, eller till att direkt eller indirekt främja ovan nämnda företags, organisations eller persons profil. Följande utgör i sig inte marknadskommunikation:






  a) | Information som gör att man direkt kan nå företaget, organisationen eller personen, exempelvis domännamn eller en e-postadress. |
| --- | --- | --- |

12.

”marknadskommunikation”: varje form av meddelande som syftar till att direkt eller indirekt främja varor eller tjänster från ett företag, en organisation eller en person som bedriver handels-, industrieller hantverksverksamhet, eller har ett reglerat yrke, eller till att direkt eller indirekt främja ovan nämnda företags, organisations eller persons profil. Följande utgör i sig inte marknadskommunikation:

a)

Information som gör att man direkt kan nå företaget, organisationen eller personen, exempelvis domännamn eller en e-postadress.

| b) | Meddelanden som rör företagets, organisationens eller personens varor, tjänster eller image och som utarbetats på ett oberoende sätt, i synnerhet när det inte gjorts i utbyte mot ekonomisk ersättning. |
| --- | --- |

b)

Meddelanden som rör företagets, organisationens eller personens varor, tjänster eller image och som utarbetats på ett oberoende sätt, i synnerhet när det inte gjorts i utbyte mot ekonomisk ersättning.

Kapitel II

Administrativ förenkling

Artikel 5

Förenkling av förfaranden

1.   Medlemsstaterna skall granska de förfaranden och formaliteter som är tillämpliga på tillträde till och utövande av en tjänsteverksamhet. Om de förfaranden och formaliteter som granskas enligt denna punkt inte är tillräckligt enkla skall medlemsstaterna förenkla dem.

2.   Kommissionen får införa harmoniserade blanketter på gemenskapsnivå i enlighet med förfarandet i artikel 40.2. Dessa blanketter skall vara likvärdiga med certifikat, intyg eller andra dokument som krävs av en tjänsteleverantör.

3.   Om medlemsstaterna begär att tjänsteleverantörer eller tjänstemottagare skall tillhandahålla ett certifikat, ett intyg eller något annat dokument som visar att de uppfyller ett visst krav, skall de godta alla dokument från en annan medlemsstat som tjänar ett likvärdigt syfte eller av vilka det klart framgår att det berörda kravet är uppfyllt. De får inte kräva att dokument från en annan medlemsstat skall vara i form av ett original, en bestyrkt kopia eller en auktoriserad översättning, förutom i sådana fall där det föreskrivs i andra gemenskapsinstrument eller då ett sådant krav är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset, inbegripet allmän ordning och säkerhet.

Det första stycket skall inte påverka medlemsstaternas rätt att kräva icke-auktoriserade översättningar av handlingar på något av deras egna officiella språk.

4.   Punkt 3 skall inte tillämpas på de dokument som avses i artikel 7.2 och artikel 50 i direktiv 2005/36/EG, i artikel 45.3 samt artiklarna 46, 49 och 50 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (24), i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (25), i rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (26) och i rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (27).

Artikel 6

Gemensamma kontaktpunkter

1.   Medlemsstaterna skall se till att en tjänsteleverantör kan fullgöra följande förfaranden och formaliteter genom gemensamma kontaktpunkter:

| a) | Alla förfaranden och formaliteter som är nödvändiga för tillträde till tjänsteverksamhet, särskilt deklarationer, anmälningar och ansökningar som är nödvändiga för att erhålla tillstånd av behöriga myndigheter, inklusive ansökningar om upptagning i register, matrikel eller databas eller om registrering hos en yrkesorganisation eller en branschorganisation. |
| --- | --- |

a)

Alla förfaranden och formaliteter som är nödvändiga för tillträde till tjänsteverksamhet, särskilt deklarationer, anmälningar och ansökningar som är nödvändiga för att erhålla tillstånd av behöriga myndigheter, inklusive ansökningar om upptagning i register, matrikel eller databas eller om registrering hos en yrkesorganisation eller en branschorganisation.

| b) | Alla ansökningar om tillstånd som är nödvändiga för utövandet av tjänsteverksamheten. |
| --- | --- |

b)

Alla ansökningar om tillstånd som är nödvändiga för utövandet av tjänsteverksamheten.

2.   Inrättandet av gemensamma kontaktpunkter skall inte påverka funktions- och behörighetsfördelningen mellan myndigheterna inom de nationella systemen.

Artikel 7

Rätt till information

1.   Medlemsstaterna skall se till att följande uppgifter finns lätt tillgängliga för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare genom de gemensamma kontaktpunkterna:

| a) | De krav som gäller för tjänsteleverantörer som är etablerade på deras territorium, särskilt sådana som rör förfaranden och formaliteter som tjänsteleverantörer skall fullgöra för att få tillträde till och utöva tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

a)

De krav som gäller för tjänsteleverantörer som är etablerade på deras territorium, särskilt sådana som rör förfaranden och formaliteter som tjänsteleverantörer skall fullgöra för att få tillträde till och utöva tjänsteverksamhet.

| b) | Kontaktuppgifter till behöriga myndigheter så att tjänsteleverantörer kan kontakta dessa direkt, däribland uppgifter om myndigheter som ansvarar för frågor om utövande av tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter till behöriga myndigheter så att tjänsteleverantörer kan kontakta dessa direkt, däribland uppgifter om myndigheter som ansvarar för frågor om utövande av tjänsteverksamhet.

| c) | Information om hur och på vilka villkor man kan få tillträde till offentliga register och databaser som rör tjänsteleverantörer och tjänster. |
| --- | --- |

c)

Information om hur och på vilka villkor man kan få tillträde till offentliga register och databaser som rör tjänsteleverantörer och tjänster.

| d) | Information om vilka möjligheter till rättslig prövning som i allmänhet står till förfogande vid tvister mellan de behöriga myndigheterna och tjänsteleverantörer eller tjänstemottagare, eller mellan en tjänsteleverantör och en tjänstemottagare, eller mellan olika tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

d)

Information om vilka möjligheter till rättslig prövning som i allmänhet står till förfogande vid tvister mellan de behöriga myndigheterna och tjänsteleverantörer eller tjänstemottagare, eller mellan en tjänsteleverantör och en tjänstemottagare, eller mellan olika tjänsteleverantörer.

| e) | Kontaktuppgifter till andra sammanslutningar och organisationer än de behöriga myndigheterna, där tjänsteleverantören eller tjänstemottagaren kan få praktisk hjälp. |
| --- | --- |

e)

Kontaktuppgifter till andra sammanslutningar och organisationer än de behöriga myndigheterna, där tjänsteleverantören eller tjänstemottagaren kan få praktisk hjälp.

2.   Medlemsstaterna skall se till att tjänsteleverantörer och tjänstemottagare på begäran kan få stöd från de behöriga myndigheterna i form av information om hur kraven i punkt 1 a brukar tolkas och tillämpas. Dessa råd skall vid behov innehålla en enkel vägledning i olika steg. Informationen skall uttryckas på ett klart och begripligt språk.

3.   Medlemsstaterna skall se till att de uppgifter och det stöd som avses i punkterna 1 och 2 tillhandahålls på ett tydligt och entydigt vis, att de är lätt tillgängliga även på distans och på elektronisk väg, samt att de hålls aktuella.

4.   Medlemsstaterna skall se till att de gemensamma kontaktpunkterna och de behöriga myndigheterna så snart som möjligt besvarar varje begäran om sådan information eller sådan hjälp som avses i punkterna 1 och 2, och att de i sådana fall då begäran är felaktig eller ogrundad utan dröjsmål underrättar frågeställaren om detta.

5.   Medlemsstaterna och kommissionen skall vidta kompletterande åtgärder för att uppmuntra de gemensamma kontaktpunkterna att göra den information som avses i denna artikel tillgänglig på andra gemenskapsspråk. Detta skall inte inkräkta på medlemsstaternas lagstiftning om språkanvändning.

6.   De behöriga myndigheternas skyldighet att bistå tjänsteleverantörer och tjänstemottagare innebär inte att dessa myndigheter är skyldiga att tillhandahålla juridisk rådgivning i enskilda fall, utan gäller endast allmän information om hur kraven vanligen tolkas eller tillämpas.

Artikel 8

Förfaranden på elektronisk väg

1.   Medlemsstaterna skall se till att alla förfaranden och formaliteter för att få tillträde till och utöva en tjänsteverksamhet kan fullgöras enkelt, på distans och på elektronisk väg via den berörda gemensamma kontaktpunkten och med de behöriga myndigheterna.

2.   Punkt 1 skall inte tillämpas på inspektion av den plats där tjänsten skall utföras eller av tjänsteleverantörens utrustning eller på fysisk granskning av tjänsteleverantörens eller dess ansvariga personals duglighet, eller personliga integritet.

3.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 40.2, anta detaljerade föreskrifter för genomförande av punkt 1 i denna artikel för att underlätta informationssystemens driftskompatibilitet och användningen av förfaranden på elektronisk väg medlemsstaterna emellan, med beaktande av de gemensamma standarder som har utformats på gemenskapsnivå.

Kapitel III

Etableringsfrihet för tjänsteleverantörer

AVSNITT 1

Tillstånd

Artikel 9

Tillståndsförfaranden

1.   Medlemsstaterna skall inte uppställa krav på tillstånd för tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet om inte följande villkor är uppfyllda:

| a) | Tillståndsförfarandet diskriminerar inte tjänsteleverantören i fråga. |
| --- | --- |

a)

Tillståndsförfarandet diskriminerar inte tjänsteleverantören i fråga.

| b) | Behovet av ett tillståndsförfarande är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset. |
| --- | --- |

b)

Behovet av ett tillståndsförfarande är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset.

| c) | Det eftersträvade målet kan inte uppnås med en mindre begränsande åtgärd, i synnerhet därför att en efterhandskontroll skulle ske för sent för att få någon reell verkan. |
| --- | --- |

c)

Det eftersträvade målet kan inte uppnås med en mindre begränsande åtgärd, i synnerhet därför att en efterhandskontroll skulle ske för sent för att få någon reell verkan.

2.   I den rapport som avses i artikel 39.1 skall medlemsstaterna beskriva hur deras tillståndsförfarande ser ut och ange skäl som visar att de är förenliga med punkt 1 i den här artikeln.

3.   Detta avsnitt skall inte tillämpas på sådana aspekter i tillståndsförfaranden som regleras direkt eller indirekt av andra gemenskapsinstrument.

Artikel 10

Villkor för tillståndsgivning

1.   Tillståndsförfaranden skall grundas på kriterier som hindrar de behöriga myndigheterna från att göra en godtycklig bedömning.

2.   De kriterier som avses i punkt 1 skall vara

| a) | icke-diskriminerande, |
| --- | --- |

a)

icke-diskriminerande,

| b) | motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset, |
| --- | --- |

b)

motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset,

| c) | proportionella i förhållande till detta syfte avseende allmänintresset, |
| --- | --- |

c)

proportionella i förhållande till detta syfte avseende allmänintresset,

| d) | tydliga och entydiga, |
| --- | --- |

d)

tydliga och entydiga,

| e) | objektiva, |
| --- | --- |

e)

objektiva,

| f) | offentliggjorda i förväg, |
| --- | --- |

f)

offentliggjorda i förväg,

| g) | öppna för insyn och tillgängliga. |
| --- | --- |

g)

öppna för insyn och tillgängliga.

3.   Villkoren för beviljande av tillstånd för en ny etablering får inte överlappa andra krav och kontroller som är likvärdiga eller i allt väsentligt har jämförbara syften och som tjänsteleverantören redan omfattas av i en annan eller samma medlemsstat. De kontaktpunkter som avses i artikel 28.2 och tjänsteleverantören skall bistå den behöriga myndigheten med nödvändiga uppgifter om dessa krav.

4.   Tillståndet skall ge tjänsteleverantören rätt att få tillträde till eller utöva tjänsteverksamhet på hela landets territorium, t.ex. genom att upprätta agenturer, dotterbolag, filialer eller kontor, utom då det av tvingande hänsyn till allmänintresset är motiverat att utfärda ett särskilt tillstånd för varje etablering eller begränsa tillståndet till en viss del av territoriet.

5.   Tillståndet skall utfärdas så snart ärendet har granskats och det har fastställts att villkoren för att få tillståndet är uppfyllda.

6.   Utom när ett tillstånd beviljas skall alla beslut av de behöriga myndigheterna, såsom avslag på en ansökan om eller återkallande av ett tillstånd, motiveras fullt ut och skall kunna överklagas till domstol eller annan instans för överklagande.

7.   Denna artikel skall inte påverka behörighetsfördelningen mellan de myndigheter i medlemsstaterna som på lokal eller regional nivå utfärdar sådana tillstånd.

Artikel 11

Tillståndets varaktighet

1.   Det tillstånd som tjänsteleverantören beviljas får inte vara tidsbegränsat, utom då

| a) | tillståndet förnyas automatiskt eller omfattas endast av villkoret att kraven skall vara fortsatt uppfyllda, |
| --- | --- |

a)

tillståndet förnyas automatiskt eller omfattas endast av villkoret att kraven skall vara fortsatt uppfyllda,

| b) | antalet tillgängliga tillstånd är begränsat av tvingande hänsyn till allmänintresset, eller |
| --- | --- |

b)

antalet tillgängliga tillstånd är begränsat av tvingande hänsyn till allmänintresset, eller

| c) | en begränsad varaktighet är motiverad av tvingande hänsyn till allmänintresset. |
| --- | --- |

c)

en begränsad varaktighet är motiverad av tvingande hänsyn till allmänintresset.

2.   Punkt 1 skall inte gälla för den tidsfrist inom vilken tjänsteleverantören skall starta sin verksamhet efter att ha erhållit tillståndet.

3.   Medlemsstaterna skall kräva att tjänsteleverantörer underrättar den berörda gemensamma kontaktpunkt som avses i artikel 6 om följande förändringar:

| a) | Bildandet av dotterbolag vars verksamhet omfattas av tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

a)

Bildandet av dotterbolag vars verksamhet omfattas av tillståndsförfarandet.

| b) | Förändringar i deras situation som får till följd att villkoren för tillståndet inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Förändringar i deras situation som får till följd att villkoren för tillståndet inte längre är uppfyllda.

4.   Denna artikel skall inte påverka medlemsstaternas möjlighet att återkalla tillstånd i sådana fall då villkoren för tillstånd inte längre är uppfyllda.

Artikel 12

Urval mellan flera sökande

1.   Om antalet tillstånd för en viss verksamhet är begränsat på grund av knappa naturresurser eller begränsad teknisk kapacitet, skall medlemsstaterna göra ett urval mellan de sökande med hjälp av ett förfarande som garanterar fullständig opartiskhet och öppenhet, inbegripet särskilt kravet på tillräcklig information om att förfarandet inletts, pågår och avslutats.

2.   I de fall som avses i punkt 1 skall tillståndet beviljas för en lämplig begränsad tid och får inte förnyas automatiskt eller innebära några andra fördelar för den tjänsteleverantör vars tillstånd nyligen har upphört att gälla eller för någon person med särskild koppling till den tjänsteleverantören.

3.   Om inte annat följer av punkt 1 samt artiklarna 9 och 10 får medlemsstaterna när de fastställer reglerna för sina urvalsförfaranden beakta hänsyn till folkhälsa, socialpolitiska mål, hälsa och säkerhet för arbetstagare eller egenföretagare, miljöskydd, bevarande av kulturarvet samt andra tvingande hänsyn till allmänintresset, i enlighet med gemenskapsrätten.

Artikel 13

Tillståndsförfaranden

1.   Förfarandena och formaliteterna för tillståndsgivningen skall vara tydliga, offentliggöras i förväg och vara utformade så att de garanterar de sökande att deras ansökan behandlas objektivt och opartiskt.

2.   Förfarandena och formaliteterna för tillståndsgivningen får inte verka avskräckande och inte i onödan försvåra eller försena tillhandahållandet av tjänsten. De skall vara lättillgängliga, och de eventuella administrativa kostnader som de kan medföra för de sökande skall vara rimliga och proportionella i förhållande till kostnaderna för tillståndsförfarandena och får inte överstiga kostnaden för dessa.

3.   Förfarandena och formaliteterna för tillståndsgivningen skall garantera de sökande att deras ansökningar behandlas så snart som möjligt och, under alla omständigheter, inom en rimlig tidsfrist som skall fastställas och offentliggöras i förväg. Tidsfristen skall inte börja löpa förrän alla handlingar lämnats in. Om det är motiverat på grund av ärendets komplexa karaktär, får den behöriga myndigheten förlänga tidsfristen en gång under en begränsad tid. Förlängningen och dess varaktighet skall vederbörligen motiveras och meddelas sökanden innan den ursprungliga tidsfristen har löpt ut.

4.   Om inget annat meddelats inom den tidsfrist som fastställts eller förlängts i enlighet med punkt 3, skall tillståndet anses beviljat. Ett annat förfarande får emellertid tillämpas om det är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset, inbegripet tredje parts legitima intresse.

5.   För varje ansökan om tillstånd skall ett mottagningsbevis tillhandahållas så snart som möjligt. På mottagningsbeviset skall anges

| a) | vilken tidsfrist som gäller enligt punkt 3, |
| --- | --- |

a)

vilken tidsfrist som gäller enligt punkt 3,

| b) | möjligheterna till rättslig prövning, |
| --- | --- |

b)

möjligheterna till rättslig prövning,

| c) | att tillståndet i förekommande fall får anses beviljat om inget annat meddelats inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

c)

att tillståndet i förekommande fall får anses beviljat om inget annat meddelats inom den angivna tidsfristen.

6.   Om ansökan är ofullständig skall den sökande så snart som möjligt underrättas om att ytterligare handlingar behöver sändas in och om eventuella följder för den tidsfrist som avses i punkt 3.

7.   Om en ansökan avslås på grund av att den inte överensstämmer med föreskrivna förfaranden eller formaliteter skall den sökande så snart som möjligt informeras om avslaget.

AVSNITT 2

Otillåtna krav eller krav som skall utvärderas

Artikel 14

Otillåtna krav

Medlemsstaterna får inte ställa något av följande krav för att tillåta tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet på landets territorium:

| 1. | Diskriminerande krav som direkt eller indirekt grundar sig på nationalitet eller, i fråga om företag, platsen för dess säte, och i synnerhet






  a) | krav på medborgarskap för tjänsteleverantören, dess personal, aktie- eller andelsägare eller medlemmar i ledning och styrelse, |
| --- | --- | --- |

1.

Diskriminerande krav som direkt eller indirekt grundar sig på nationalitet eller, i fråga om företag, platsen för dess säte, och i synnerhet

a)

krav på medborgarskap för tjänsteleverantören, dess personal, aktie- eller andelsägare eller medlemmar i ledning och styrelse,

| b) | krav på att tjänsteleverantören, dess personal, aktie- eller andelsägare eller medlemmar i ledning och styrelse skall vara bosatta på landets territorium. |
| --- | --- |

b)

krav på att tjänsteleverantören, dess personal, aktie- eller andelsägare eller medlemmar i ledning och styrelse skall vara bosatta på landets territorium.

| 2. | Förbud mot att vara etablerad i flera medlemsstater eller vara registrerad vid eller vara medlem av en yrkesorganisation eller en branschorganisation i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

Förbud mot att vara etablerad i flera medlemsstater eller vara registrerad vid eller vara medlem av en yrkesorganisation eller en branschorganisation i mer än en medlemsstat.

| 3. | Inskränkningar i tjänsteleverantörens frihet att välja om etableringen skall avse den huvudsakliga verksamheten eller en biverksamhet, särskilt skyldighet för tjänsteleverantören att förlägga sin huvudsakliga verksamhet till landets territorium, eller inskränkningar i friheten att välja om etableringen skall ske i form av en agentur, en filial eller ett dotterbolag. |
| --- | --- |

3.

Inskränkningar i tjänsteleverantörens frihet att välja om etableringen skall avse den huvudsakliga verksamheten eller en biverksamhet, särskilt skyldighet för tjänsteleverantören att förlägga sin huvudsakliga verksamhet till landets territorium, eller inskränkningar i friheten att välja om etableringen skall ske i form av en agentur, en filial eller ett dotterbolag.

| 4. | Krav på ömsesidighet med den medlemsstat där tjänsteleverantören redan är etablerad, bortsett från de krav på ömsesidighet som redan fastställts i gemenskapsinstrument som rör energi. |
| --- | --- |

4.

Krav på ömsesidighet med den medlemsstat där tjänsteleverantören redan är etablerad, bortsett från de krav på ömsesidighet som redan fastställts i gemenskapsinstrument som rör energi.

| 5. | Tillämpning i enskilda fall av en ekonomisk prövning där tillståndsgivningen är beroende av att man kan påvisa att det finns ett ekonomiskt behov eller en efterfrågan på marknaden, eller av att man utvärderar verksamhetens potentiella eller aktuella ekonomiska effekter eller bedömer om verksamheten stämmer överens med målen i den behöriga myndighetens ekonomiska planering. Detta förbud skall inte avse planeringskrav som inte rör ekonomiska mål utan tjänar överordnade syften som rör allmänintresset. |
| --- | --- |

5.

Tillämpning i enskilda fall av en ekonomisk prövning där tillståndsgivningen är beroende av att man kan påvisa att det finns ett ekonomiskt behov eller en efterfrågan på marknaden, eller av att man utvärderar verksamhetens potentiella eller aktuella ekonomiska effekter eller bedömer om verksamheten stämmer överens med målen i den behöriga myndighetens ekonomiska planering. Detta förbud skall inte avse planeringskrav som inte rör ekonomiska mål utan tjänar överordnade syften som rör allmänintresset.

| 6. | Direkt eller indirekt inblandning av konkurrerande aktörer, även inom rådgivande organ, vid beviljandet av tillstånd eller då de behöriga myndigheterna antar andra beslut, med undantag för yrkesorganisationer och yrkessammanslutningar eller andra branschorganisationer som handlar i egenskap av behöriga myndigheter. Detta förbud skall inte avse samråd med organisationer, som till exempel handelskammare eller med arbetsmarknadens parter, i andra frågor än enskilda ansökningar om tillstånd, eller samråd med allmänheten. |
| --- | --- |

6.

Direkt eller indirekt inblandning av konkurrerande aktörer, även inom rådgivande organ, vid beviljandet av tillstånd eller då de behöriga myndigheterna antar andra beslut, med undantag för yrkesorganisationer och yrkessammanslutningar eller andra branschorganisationer som handlar i egenskap av behöriga myndigheter. Detta förbud skall inte avse samråd med organisationer, som till exempel handelskammare eller med arbetsmarknadens parter, i andra frågor än enskilda ansökningar om tillstånd, eller samråd med allmänheten.

| 7. | Skyldighet att ställa eller bidra till en ekonomisk säkerhet eller att ta en försäkring hos tjänsteleverantörer eller organ som är etablerade på landets territorium. Detta skall inte påverka medlemsstaternas möjlighet att kräva försäkring eller finansiell säkerhet i sig och skall inte heller påverka kraven avseende deltagande i en kollektiv ersättningsfond, till exempel för medlemmar i yrkesorganisationer eller branschorganisationer. |
| --- | --- |

7.

Skyldighet att ställa eller bidra till en ekonomisk säkerhet eller att ta en försäkring hos tjänsteleverantörer eller organ som är etablerade på landets territorium. Detta skall inte påverka medlemsstaternas möjlighet att kräva försäkring eller finansiell säkerhet i sig och skall inte heller påverka kraven avseende deltagande i en kollektiv ersättningsfond, till exempel för medlemmar i yrkesorganisationer eller branschorganisationer.

| 8. | Skyldighet att under en viss tid ha varit förhandsregistrerad i registren på landets territorium eller att tidigare under en viss tid ha bedrivit verksamheten där. |
| --- | --- |

8.

Skyldighet att under en viss tid ha varit förhandsregistrerad i registren på landets territorium eller att tidigare under en viss tid ha bedrivit verksamheten där.

Artikel 15

Krav som skall utvärderas

1.   Medlemsstaterna skall undersöka om det i deras respektive rättsordningar finns några krav av det slag som anges i punkt 2 och, om så är fallet, se till att dessa krav uppfyller villkoren i punkt 3. Medlemsstaterna skall anpassa sina lagar och andra författningar så att de blir förenliga med de villkoren.

2.   Medlemsstaterna skall undersöka om det i deras respektive rättsordningar föreskrivs att följande ickediskriminerande krav skall vara uppfyllda vid tillträde till eller utövande av tjänsteverksamhet:

| a) | Kvantitativa eller geografiska begränsningar, särskilt i form av begränsningar knutna till folkmängd eller ett minsta geografiskt avstånd mellan olika tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

a)

Kvantitativa eller geografiska begränsningar, särskilt i form av begränsningar knutna till folkmängd eller ett minsta geografiskt avstånd mellan olika tjänsteleverantörer.

| b) | Skyldighet för tjänsteleverantören att ha en viss juridisk form. |
| --- | --- |

b)

Skyldighet för tjänsteleverantören att ha en viss juridisk form.

| c) | Krav som rör företagets kapitalinnehav. |
| --- | --- |

c)

Krav som rör företagets kapitalinnehav.

| d) | Krav som innebär att endast vissa tjänsteleverantörer på grund av verksamhetens särskilda karaktär får starta tjänsteverksamheten i fråga, med undantag för krav rörande områden som omfattas av direktiv 2005/36/EG eller sådana krav som föreskrivs i andra gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

d)

Krav som innebär att endast vissa tjänsteleverantörer på grund av verksamhetens särskilda karaktär får starta tjänsteverksamheten i fråga, med undantag för krav rörande områden som omfattas av direktiv 2005/36/EG eller sådana krav som föreskrivs i andra gemenskapsinstrument.

| e) | Förbud mot flera etableringar inom samma stats territorium. |
| --- | --- |

e)

Förbud mot flera etableringar inom samma stats territorium.

| f) | Krav på ett minsta antal anställda. |
| --- | --- |

f)

Krav på ett minsta antal anställda.

| g) | Fasta minimi- och/eller maximiavgifter som tjänsteleverantören måste tillämpa. |
| --- | --- |

g)

Fasta minimi- och/eller maximiavgifter som tjänsteleverantören måste tillämpa.

| h) | Skyldighet för tjänsteleverantören att vid sidan av sin tjänst tillhandahålla andra specifika tjänster. |
| --- | --- |

h)

Skyldighet för tjänsteleverantören att vid sidan av sin tjänst tillhandahålla andra specifika tjänster.

3.   Medlemsstaterna skall se till att kraven i punkt 2 uppfyller följande villkor:

| a) | Icke-diskriminering: kraven får varken vara direkt eller indirekt diskriminerande på grundval av nationalitet eller, i fråga om företag, var företaget har sitt säte. |
| --- | --- |

a)

Icke-diskriminering: kraven får varken vara direkt eller indirekt diskriminerande på grundval av nationalitet eller, i fråga om företag, var företaget har sitt säte.

| b) | Nödvändighet: kraven skall vara motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset. |
| --- | --- |

b)

Nödvändighet: kraven skall vara motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset.

| c) | Proportionalitet: kraven skall vara lämpliga för att säkerställa att det eftersträvade målet uppnås, de får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet och det skall inte vara möjligt att ersätta dessa krav med andra, mindre begränsande åtgärder som skulle ge samma resultat. |
| --- | --- |

c)

Proportionalitet: kraven skall vara lämpliga för att säkerställa att det eftersträvade målet uppnås, de får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet och det skall inte vara möjligt att ersätta dessa krav med andra, mindre begränsande åtgärder som skulle ge samma resultat.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 skall gälla lagstiftning om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse endast i den mån tillämpningen av dessa punkter inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs.

5.   I den ömsesidiga utvärderingsrapport som föreskrivs i artikel 39.1 skall medlemsstaterna ange

| a) | vilka krav de har för avsikt att behålla och varför de anser att dessa krav uppfyller villkoren i punkt 3, |
| --- | --- |

a)

vilka krav de har för avsikt att behålla och varför de anser att dessa krav uppfyller villkoren i punkt 3,

| b) | vilka krav som har upphävts eller mildrats. |
| --- | --- |

b)

vilka krav som har upphävts eller mildrats.

6.   Från och med den ... (28) får medlemsstaterna införa nya krav av den typ som avses i punkt 2, endast om dessa krav uppfyller villkoren i punkt 3.

7.   Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla alla förslag till nya lagar och andra författningar i vilka sådana krav som avses i punkt 6 ingår, samt skälen till dem. Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om dessa bestämmelser. Denna anmälan skall inte hindra medlemsstaterna från att anta de aktuella bestämmelserna.

Inom tre månader från mottagandet av anmälan skall kommissionen undersöka om de nya kraven är förenliga med gemenskapsrätten och vid behov fatta ett beslut om att begära att medlemsstaten i fråga skall avstå från att anta dem eller upphäva dem.

Anmälan om ett utkast till nationell lag i enlighet med direktiv 98/34/EG skall innebära uppfyllande av den anmälningsskyldighet som föreskrivs i detta direktiv.

Kapitel IV

Fri rörlighet för tjänster

AVSNITT 1

Frihet att tillhandahålla tjänster och därtill knutna undantag

Artikel 16

Frihet att tillhandahålla tjänster

1.   Medlemsstaterna skall respektera tjänsteleverantörernas rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat än den där de är etablerade.

Den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls skall garantera rätten att fritt få tillträde till och utöva tjänsteverksamhet inom dess territorium.

Medlemsstaterna får inte för att tillåta tillträde till eller utövande av en tjänsteverksamhet på sitt territorium ställa krav som inte respekterar följande principer:

| a) | Icke-diskriminering: kravet får varken vara direkt eller indirekt diskriminerande på grundval av nationalitet eller, för juridiska personer, etableringsmedlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Icke-diskriminering: kravet får varken vara direkt eller indirekt diskriminerande på grundval av nationalitet eller, för juridiska personer, etableringsmedlemsstat.

| b) | Nödvändighet: kravet skall motiveras med skäl som avser allmän ordning, allmän säkerhet, folkhälsa eller miljöskydd. |
| --- | --- |

b)

Nödvändighet: kravet skall motiveras med skäl som avser allmän ordning, allmän säkerhet, folkhälsa eller miljöskydd.

| c) | Proportionalitet: kravet skall vara lämpligt för att uppnå det mål som eftersträvas och får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet. |
| --- | --- |

c)

Proportionalitet: kravet skall vara lämpligt för att uppnå det mål som eftersträvas och får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet.

2.   Medlemsstaterna får inte begränsa friheten att tillhandahålla tjänster när det gäller en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat genom att ställa något av följande krav:

| a) | Skyldighet för tjänsteleverantören att vara etablerad inom landets territorium. |
| --- | --- |

a)

Skyldighet för tjänsteleverantören att vara etablerad inom landets territorium.

| b) | Skyldighet för tjänsteleverantören att erhålla ett tillstånd från de behöriga myndigheterna, inklusive inskrivning i ett register eller registrering av en yrkesorganisation eller yrkessammanslutning på landets territorium, utom i de fall som föreskrivs i detta direktiv eller i andra gemenskapsrättsakter. |
| --- | --- |

b)

Skyldighet för tjänsteleverantören att erhålla ett tillstånd från de behöriga myndigheterna, inklusive inskrivning i ett register eller registrering av en yrkesorganisation eller yrkessammanslutning på landets territorium, utom i de fall som föreskrivs i detta direktiv eller i andra gemenskapsrättsakter.

| c) | Förbud för tjänsteleverantören att skaffa sig viss form eller typ av infrastruktur inom landets territorium, inbegripet ett kontor eller en byrå, om tjänsteleverantören behöver det för att kunna utföra sina tjänster. |
| --- | --- |

c)

Förbud för tjänsteleverantören att skaffa sig viss form eller typ av infrastruktur inom landets territorium, inbegripet ett kontor eller en byrå, om tjänsteleverantören behöver det för att kunna utföra sina tjänster.

| d) | Tillämpning av ett särskilt avtalsförhållande mellan tjänsteleverantören och tjänstemottagaren som hindrar eller begränsar ett oberoende tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

d)

Tillämpning av ett särskilt avtalsförhållande mellan tjänsteleverantören och tjänstemottagaren som hindrar eller begränsar ett oberoende tillhandahållande av tjänster.

| e) | Skyldighet för tjänsteleverantören att inneha en särskild legitimation utfärdad av landets behöriga myndigheter för att få utöva en viss tjänsteverksamhet. |
| --- | --- |

e)

Skyldighet för tjänsteleverantören att inneha en särskild legitimation utfärdad av landets behöriga myndigheter för att få utöva en viss tjänsteverksamhet.

| f) | Krav som påverkar användningen av den utrustning och det material som utgör en integrerande del av tjänstens tillhandahållande, utom då detta är nödvändigt för att garantera hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

f)

Krav som påverkar användningen av den utrustning och det material som utgör en integrerande del av tjänstens tillhandahållande, utom då detta är nödvändigt för att garantera hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| g) | Begränsningar av den frihet att tillhandahålla tjänster som avses i artikel 19. |
| --- | --- |

g)

Begränsningar av den frihet att tillhandahålla tjänster som avses i artikel 19.

3.   Den medlemsstat till vilken tjänsteleverantören förflyttar sig skall inte förhindras att ställa krav på hur en tjänsteverksamhet bedrivs, om detta är motiverat av skäl som avser allmän ordning, allmän säkerhet, folkhälsa eller miljöskydd och som överensstämmer med punkt 1. Inte heller får en medlemsstat hindras att, i enlighet med gemenskapsrätten, tillämpa sina regler för anställningsvillkor, inbegripet regler i kollektivavtal.

4.   Senast den ... (29) skall kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadsparterna på gemenskapsnivå, till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av denna artikel, i vilken kommissionen skall beakta behovet av harmoniseringsåtgärder avseende tjänsteverksamhet som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Ytterligare undantag från friheten att tillhandahålla tjänster

Artikel 16 skall inte tillämpas på följande:

| 1. | Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls i en annan medlemsstat, bl.a. följande:






  a) | Inom postsektorn, tjänster som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (30). |
| --- | --- | --- |

1.

Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahålls i en annan medlemsstat, bl.a. följande:

a)

Inom postsektorn, tjänster som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (30).

| b) | Inom elsektorn, tjänster som omfattas av Europaparlamentet och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (31). |
| --- | --- |

b)

Inom elsektorn, tjänster som omfattas av Europaparlamentet och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (31).

| c) | Inom gassektorn, tjänster som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden naturgas (32). |
| --- | --- |

c)

Inom gassektorn, tjänster som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/55/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden naturgas (32).

| d) | Tjänster avseende vattendistribution, vattenförsörjning och avloppsvatten. |
| --- | --- |

d)

Tjänster avseende vattendistribution, vattenförsörjning och avloppsvatten.

| e) | Avfallshantering. |
| --- | --- |

e)

Avfallshantering.

| 2. | Områden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

2.

Områden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG.

| 3. | Områden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (33). |
| --- | --- |

3.

Områden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (33).

| 4. | Områden som omfattas av rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (34). |
| --- | --- |

4.

Områden som omfattas av rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (34).

| 5. | Verksamhet som består i rättslig indrivning av fordringar. |
| --- | --- |

5.

Verksamhet som består i rättslig indrivning av fordringar.

| 6. | Områden som omfattas av avdelning II i direktiv 2005/36/EG samt av krav i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls vilka innebär att en verksamhet förbehålls en viss yrkeskategori. |
| --- | --- |

6.

Områden som omfattas av avdelning II i direktiv 2005/36/EG samt av krav i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls vilka innebär att en verksamhet förbehålls en viss yrkeskategori.

| 7. | Områden som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71. |
| --- | --- |

7.

Områden som omfattas av förordning (EEG) nr 1408/71.

| 8. | När det gäller administrativa formaliteter beträffande fri rörlighet för personer och deras uppehållsrätt, områden som omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/38/EG i vilka det fastställs vilka administrativa formaliteter som förmånstagare skall fullgöra hos de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. |
| --- | --- |

8.

När det gäller administrativa formaliteter beträffande fri rörlighet för personer och deras uppehållsrätt, områden som omfattas av bestämmelserna i direktiv 2004/38/EG i vilka det fastställs vilka administrativa formaliteter som förmånstagare skall fullgöra hos de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls.

| 9. | Möjligheten för medlemsstaterna att kräva en visering eller ett uppehållstillstånd för sådana tredjelandsmedborgare som förflyttar sig till en annan medlemsstat för att tillhandahålla en tjänst som inte omfattas av den ordning för ömsesidigt erkännande som fastställs i artikel 21 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (35), eller möjligheten att tvinga tredjelandsmedborgare att anmäla sig till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls, vid ankomsten till landet eller efter detta. |
| --- | --- |

9.

Möjligheten för medlemsstaterna att kräva en visering eller ett uppehållstillstånd för sådana tredjelandsmedborgare som förflyttar sig till en annan medlemsstat för att tillhandahålla en tjänst som inte omfattas av den ordning för ömsesidigt erkännande som fastställs i artikel 21 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (35), eller möjligheten att tvinga tredjelandsmedborgare att anmäla sig till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls, vid ankomsten till landet eller efter detta.

| 10. | Avfallstransporter, områden som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 när det gäller övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (36). |
| --- | --- |

10.

Avfallstransporter, områden som omfattas av rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 när det gäller övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (36).

| 11. | Upphovsrätt, närstående rättigheter och rättigheter som avses i rådets direktiv 87/54/EEG av den 16 december 1986 om rättsligt skydd för kretsmönster i halvledarprodukter (37) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (38) samt industriell äganderätt. |
| --- | --- |

11.

Upphovsrätt, närstående rättigheter och rättigheter som avses i rådets direktiv 87/54/EEG av den 16 december 1986 om rättsligt skydd för kretsmönster i halvledarprodukter (37) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (38) samt industriell äganderätt.

| 12. | Handlingar som enligt lag kräver medverkan av en notarie. |
| --- | --- |

12.

Handlingar som enligt lag kräver medverkan av en notarie.

| 13. | Områden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (39). |
| --- | --- |

13.

Områden som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (39).

| 14. | Registrering av fordon som leasats i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

14.

Registrering av fordon som leasats i en annan medlemsstat.

| 15. | Bestämmelser om avtalsförpliktelser och förpliktelser utanför avtalsförhållanden, även avtalsformen, fastställda i enlighet med internationell privaträtt. |
| --- | --- |

15.

Bestämmelser om avtalsförpliktelser och förpliktelser utanför avtalsförhållanden, även avtalsformen, fastställda i enlighet med internationell privaträtt.

Artikel 18

Undantag i enskilda fall

1.   Genom undantag från artikel 16 får en medlemsstat endast under särskilda omständigheter vidta åtgärder gentemot en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat om åtgärden avser tjänsters säkerhet.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 får vidtas endast om det sker enligt det förfarande för ömsesidigt bistånd som avses i artikel 35 och om följande villkor är uppfyllda:

| a) | De nationella bestämmelser med stöd av vilka åtgärden vidtas har inte varit föremål för någon gemenskapsharmonisering på området tjänsters säkerhet. |
| --- | --- |

a)

De nationella bestämmelser med stöd av vilka åtgärden vidtas har inte varit föremål för någon gemenskapsharmonisering på området tjänsters säkerhet.

| b) | Åtgärderna ger ett mer omfattande skydd för tjänstemottagaren än den åtgärd som etableringsmedlemsstaten skulle kunna vidta med stöd av sina nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Åtgärderna ger ett mer omfattande skydd för tjänstemottagaren än den åtgärd som etableringsmedlemsstaten skulle kunna vidta med stöd av sina nationella bestämmelser.

| c) | Etableringsmedlemsstaten har inte vidtagit några åtgärder eller har vidtagit åtgärder som är otillräckliga i förhållande till dem som avses i artikel 35.2. |
| --- | --- |

c)

Etableringsmedlemsstaten har inte vidtagit några åtgärder eller har vidtagit åtgärder som är otillräckliga i förhållande till dem som avses i artikel 35.2.

| d) | Åtgärderna är proportionerliga. |
| --- | --- |

d)

Åtgärderna är proportionerliga.

3.   Punkterna 1 och 2 skall inte påverka tillämpningen av bestämmelser som fastställs i olika gemenskapsinstrument och som garanterar friheten att tillhandahålla tjänster eller som medger undantag från dessa bestämmelser.

AVSNITT 2

Tjänstemottagares rättigheter

Artikel 19

Otillåtna begränsningar

Medlemsstaterna får inte ställa sådana krav på tjänstemottagarna att de begränsar utnyttjandet av en tjänst som tillhandahålls av en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat, i synnerhet följande:

| a) | Skyldighet att erhålla tillstånd från de behöriga myndigheterna, eller att göra en deklaration till dem. |
| --- | --- |

a)

Skyldighet att erhålla tillstånd från de behöriga myndigheterna, eller att göra en deklaration till dem.

| b) | Diskriminerande begränsningar av möjligheterna till ekonomiska bidrag på grund av att tjänsteleverantören är etablerad i en annan medlemsstat eller med hänvisning till den plats där tjänsten utförs. |
| --- | --- |

b)

Diskriminerande begränsningar av möjligheterna till ekonomiska bidrag på grund av att tjänsteleverantören är etablerad i en annan medlemsstat eller med hänvisning till den plats där tjänsten utförs.

Artikel 20

Icke-diskriminering

1.   Medlemsstaterna skall se till att tjänstemottagarna inte omfattas av diskriminerande krav som grundas på deras nationalitet eller bosättningsort.

2.   Medlemsstaterna skall se till att de allmänna villkoren för tillträde till en tjänst som tjänsteleverantören tillhandahåller allmänheten inte innehåller diskriminerande bestämmelser som grundar sig på tjänstemottagarens nationalitet eller bosättningsort, dock utan att utesluta möjligheten att införa skillnader i villkoren när dessa är direkt motiverade av objektiva faktorer.

Artikel 21

Stöd till tjänstemottagarna

1.   Medlemsstaterna skall se till att tjänstemottagarna i de medlemsstater där de är bosatta kan få tillträde till följande information:

| a) | Allmän information om vilka krav som gäller i andra medlemsstater för tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet, särskilt konsumentskyddskrav. |
| --- | --- |

a)

Allmän information om vilka krav som gäller i andra medlemsstater för tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet, särskilt konsumentskyddskrav.

| b) | Allmän information om möjligheterna till rättslig prövning av en eventuell tvist mellan en tjänsteleverantör och en tjänstemottagare. |
| --- | --- |

b)

Allmän information om möjligheterna till rättslig prövning av en eventuell tvist mellan en tjänsteleverantör och en tjänstemottagare.

| c) | Kontaktuppgifter om sammanslutningar eller organisationer, inklusive centrumen inom nätverket för europeiska informationscentrum för konsumenter, där tjänsteleverantörer eller tjänstemottagare kan få praktisk hjälp. |
| --- | --- |

c)

Kontaktuppgifter om sammanslutningar eller organisationer, inklusive centrumen inom nätverket för europeiska informationscentrum för konsumenter, där tjänsteleverantörer eller tjänstemottagare kan få praktisk hjälp.

Vid behov skall råden från behöriga myndigheter även omfatta en enkel vägledning i olika steg. Information och stöd skall tillhandahållas på ett tydligt och entydigt sätt, vara lätt tillgängliga även på distans och på elektronisk väg samt hållas aktuell.

2.   Medlemsstaterna kan anförtro ansvaret för den uppgift som avses i punkt 1 till de gemensamma kontaktpunkterna eller något annat organ, t.ex. centrumen inom nätverket för europeiska informationscentrum för konsumenter, konsumentorganisationerna eller Euro Info Centres.

Medlemsstaterna skall meddela de utsedda organens namn och kontaktuppgifter till kommissionen. Kommissionen skall översända dessa uppgifter till alla medlemsstater.

3.   Vid uppfyllandet av de krav som anges i punkterna 1 och 2 skall det organ som tjänstemottagaren har vänt sig till vid behov kontakta motsvarande organ i den berörda medlemsstaten. Det sistnämnda organet skall så snart som möjligt översända uppgifterna till det organ som har överlämnat begäran, vilket skall översända dem till tjänstemottagaren. Medlemsstaterna skall se till att dessa organ bistår varandra och vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att de skall kunna samarbeta effektivt. Tillsammans med kommissionen skall medlemsstaterna upprätta de praktiska arrangemang som krävs för att genomföra punkt 1.

4.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 40.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1.2 och 3 i denna artikel där de tekniska mekanismerna för informationsutbyte mellan organ i olika medlemsstater anges, och särskilt informationssystemens driftskompatibilitet och gemensamma standarder beaktas.

Kapitel V

Tjänsternas kvalitet

Artikel 22

Uppgifter om tjänsteleverantörerna och deras tjänster

1.   Medlemsstaterna skall se till att tjänsteleverantörerna ställer följande uppgifter till tjänstemottagarnas förfogande:

| a) | Tjänsteleverantörens namn, rättsliga ställning och juridiska form, etableringsadress och andra uppgifter som gör att man snabbt kan komma i kontakt med denne och kommunicera med honom direkt och, allt efter omständigheterna, på elektronisk väg. |
| --- | --- |

a)

Tjänsteleverantörens namn, rättsliga ställning och juridiska form, etableringsadress och andra uppgifter som gör att man snabbt kan komma i kontakt med denne och kommunicera med honom direkt och, allt efter omständigheterna, på elektronisk väg.

| b) | Om tjänsteleverantören är inskriven i ett handelsregister eller något annat liknande offentligt register, registrets namn och tjänsteleverantörens registreringsnummer eller motsvarande identifieringsuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Om tjänsteleverantören är inskriven i ett handelsregister eller något annat liknande offentligt register, registrets namn och tjänsteleverantörens registreringsnummer eller motsvarande identifieringsuppgifter.

| c) | Om verksamheten omfattas av ett tillståndsförfarande, adressuppgifter till den berörda behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten. |
| --- | --- |

c)

Om verksamheten omfattas av ett tillståndsförfarande, adressuppgifter till den berörda behöriga myndigheten eller den gemensamma kontaktpunkten.

| d) | Om tjänsteleverantörens verksamhet är mervärdesskattepliktig, det registreringsnummer som avses i artikel 22.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (40). |
| --- | --- |

d)

Om tjänsteleverantörens verksamhet är mervärdesskattepliktig, det registreringsnummer som avses i artikel 22.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (40).

| e) | När det gäller reglerade yrken, den yrkesorganisation eller liknande organ där tjänsteleverantören är registrerad, tillsammans med yrkestiteln samt den medlemsstat i vilken tjänsteleverantören tilldelats denna titel. |
| --- | --- |

e)

När det gäller reglerade yrken, den yrkesorganisation eller liknande organ där tjänsteleverantören är registrerad, tillsammans med yrkestiteln samt den medlemsstat i vilken tjänsteleverantören tilldelats denna titel.

| f) | Eventuella standardklausuler och allmänna villkor som tjänsteleverantören tillämpar. |
| --- | --- |

f)

Eventuella standardklausuler och allmänna villkor som tjänsteleverantören tillämpar.

| g) | Eventuella avtalsbestämmelser, som tjänsteleverantören tillämpar, om vilken lagstiftning som skall tillämpas på avtalet och/eller om behörig domstol. |
| --- | --- |

g)

Eventuella avtalsbestämmelser, som tjänsteleverantören tillämpar, om vilken lagstiftning som skall tillämpas på avtalet och/eller om behörig domstol.

| h) | Om det finns någon kundgaranti som inte är lagstadgad. |
| --- | --- |

h)

Om det finns någon kundgaranti som inte är lagstadgad.

| i) | Priset på tjänsten när tjänsteleverantören i förväg har fastställt priset för en viss typ av tjänst. |
| --- | --- |

i)

Priset på tjänsten när tjänsteleverantören i förväg har fastställt priset för en viss typ av tjänst.

| j) | Vad tjänsten huvudsakligen består av, om det inte framgår av sammanhanget. |
| --- | --- |

j)

Vad tjänsten huvudsakligen består av, om det inte framgår av sammanhanget.

| k) | Den försäkring eller de garantier som avses i artikel 23.1, särskilt försäkringsgivarens eller garantigivarens kontaktuppgifter samt geografisk täckning. |
| --- | --- |

k)

Den försäkring eller de garantier som avses i artikel 23.1, särskilt försäkringsgivarens eller garantigivarens kontaktuppgifter samt geografisk täckning.

2.   Medlemsstaterna skall se till att de uppgifter som avses i punkt 1 enligt tjänsteleverantörens eget val

| a) | tillhandahålls av tjänsteleverantören på eget initiativ, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålls av tjänsteleverantören på eget initiativ,

| b) | finns lätt tillgängliga för tjänstemottagaren på den plats där tjänsten utförs eller där avtalet ingås, |
| --- | --- |

b)

finns lätt tillgängliga för tjänstemottagaren på den plats där tjänsten utförs eller där avtalet ingås,

| c) | finns lätt tillgängliga för tjänstemottagaren på elektronisk väg genom en adress som tjänsteleverantören angivit, |
| --- | --- |

c)

finns lätt tillgängliga för tjänstemottagaren på elektronisk väg genom en adress som tjänsteleverantören angivit,

| d) | finns med i eventuella informationshandlingar som tjänsteleverantören lämnar tjänstemottagaren och där tjänsterna som tillhandahålls beskrivs i detalj. |
| --- | --- |

d)

finns med i eventuella informationshandlingar som tjänsteleverantören lämnar tjänstemottagaren och där tjänsterna som tillhandahålls beskrivs i detalj.

3.   Medlemsstaterna skall se till att tjänsteleverantörer på tjänstemottagarens begäran lämnar följande kompletterande uppgifter:

| a) | Om tjänsteleverantören inte i förväg har fastställt priset för en viss typ av tjänst, priset på tjänsten eller, då ett exakt sådant inte kan anges, den beräkningsmetod som används för att fastställa priset så att tjänstemottagaren kan kontrollera priset, eller en tillräckligt detaljerad uppskattning av det. |
| --- | --- |

a)

Om tjänsteleverantören inte i förväg har fastställt priset för en viss typ av tjänst, priset på tjänsten eller, då ett exakt sådant inte kan anges, den beräkningsmetod som används för att fastställa priset så att tjänstemottagaren kan kontrollera priset, eller en tillräckligt detaljerad uppskattning av det.

| b) | För reglerade yrken, en hänvisning till vilka regler som gäller för ett visst yrke i etableringsmedlemsstaten och en anvisning om hur man kan få tillgång till dessa regler. |
| --- | --- |

b)

För reglerade yrken, en hänvisning till vilka regler som gäller för ett visst yrke i etableringsmedlemsstaten och en anvisning om hur man kan få tillgång till dessa regler.

| c) | Uppgifter om tjänsteleverantörens verksamheter och partnerskap på olika områden som är direkt kopplade till tjänsten i fråga samt vilka åtgärder som vidtagits för att undvika intressekonflikter. Dessa uppgifter skall finnas med i tjänsteleverantörens alla informationshandlingar där tjänsterna beskrivs i detalj. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om tjänsteleverantörens verksamheter och partnerskap på olika områden som är direkt kopplade till tjänsten i fråga samt vilka åtgärder som vidtagits för att undvika intressekonflikter. Dessa uppgifter skall finnas med i tjänsteleverantörens alla informationshandlingar där tjänsterna beskrivs i detalj.

| d) | Eventuella uppförandekoder som tjänsteleverantören skall följa samt var dessa regler finns att tillgå elektroniskt och på vilka språk. |
| --- | --- |

d)

Eventuella uppförandekoder som tjänsteleverantören skall följa samt var dessa regler finns att tillgå elektroniskt och på vilka språk.

| e) | Information om att en tjänsteleverantör skall följa en viss uppförandekod eller att denne är medlem av en yrkes- eller branschorganisation som erbjuder möjlighet till tvistlösning utanför domstol. Tjänsteleverantören skall ange hur man kan få närmare information om vad som utmärker denna form av tvistlösning och på vilka villkor den får tillämpas. |
| --- | --- |

e)

Information om att en tjänsteleverantör skall följa en viss uppförandekod eller att denne är medlem av en yrkes- eller branschorganisation som erbjuder möjlighet till tvistlösning utanför domstol. Tjänsteleverantören skall ange hur man kan få närmare information om vad som utmärker denna form av tvistlösning och på vilka villkor den får tillämpas.

4.   Medlemsstaterna skall se till att den information som tjänsteleverantören skall lämna i enlighet med detta kapitel tillhandahålls eller meddelas på ett klart och entydigt sätt och i god tid innan avtalet ingås eller, om det inte finns något skriftligt avtal, innan tjänsten utförs.

5.   De informationskrav som avses i detta kapitel gäller vid sidan av de krav som redan föreskrivs i gemenskapsrätten och hindrar inte medlemsstaterna från att ställa ytterligare krav på uppgifter från de tjänsteleverantörer som är etablerade på deras territorium.

6.   Kommissionen får i enlighet med förfarandet i artikel 40.2 närmare fastställa innehållet i de uppgifter som avses i punkterna 1 och 3 i denna artikel med hänsyn till vissa verksamheters särdrag, och ange närmare villkor för tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2 i denna artikel.

Artikel 23

Yrkesansvarsförsäkringar och garantier

1.   Medlemsstaterna får säkerställa att de tjänsteleverantörer vilkas tjänster utgör en direkt och särskild risk för tjänstemottagarens eller en tredje persons hälsa eller säkerhet, eller för tjänstemottagarens ekonomiska trygghet, tecknar en yrkesansvarsförsäkring som skall vara anpassad till riskens art och omfattning, eller erbjuder andra garantier eller liknande arrangemang som är likvärdiga eller i allt väsentligt jämförbara när det gäller syftet.

2.   När en tjänsteleverantör etablerar sig på en medlemsstats territorium får denna medlemsstat inte kräva en yrkesansvarsförsäkring eller en garanti, om tjänsteleverantören redan omfattas av en garanti som är likvärdig eller i allt väsentligt jämförbar när det gäller dess syfte och det försäkringsskydd som den ger i fråga om den försäkrade risken, det försäkrade beloppet eller ett tak för garantin och eventuella undantag från försäkringsskyddet, i en annan medlemsstat där tjänsteleverantören redan är etablerad. Om det endast rör sig om en delvis likvärdig försäkring eller garanti får medlemsstaterna begära en kompletterande garanti som täcker de aspekter som inte redan omfattas.

Om en medlemsstat kräver att en tjänsteleverantör som är etablerad på dess territorium tecknar en yrkesansvarsförsäkring eller lämnar någon annan garanti, skall denna medlemsstat som tillräckligt styrkande handling acceptera intyg om sådan försäkring som utfärdats av kreditinstitut eller försäkringsbolag vilka är etablerade i andra medlemsstater.

3.   Punkterna 1 och 2 skall inte påverka de system för yrkesansvarsförsäkringar eller garantier som föreskrivs i andra gemenskapsrättsakter.

4.   För att genomföra punkt 1 får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 40.2 upprätta en förteckning över tjänster som har de särdrag som avses i punkt 1 i denna artikel
  . Kommissionen får också i enlighet med förfarandet i artikel 40.3 anta åtgärder avsedda att ändra icke-väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det och
  fastställa de gemensamma kriterier som gör det möjligt att fastställa hur den försäkring eller de garantier som avses i
  punkt i denna artikel
  bör vara utformade med hänsyn till riskens art och omfattning.

5.   I denna artikel avses med

| — | ”direkt och särskild risk”: en risk som uppstår som en direkt följd av tjänsteleveransen, |
| --- | --- |

—

”direkt och särskild risk”: en risk som uppstår som en direkt följd av tjänsteleveransen,

| — | ”hälsa och säkerhet”: med avseende på en tjänstemottagare eller en tredje person, förebyggande av dödsfall eller allvarliga personskador, |
| --- | --- |

—

”hälsa och säkerhet”: med avseende på en tjänstemottagare eller en tredje person, förebyggande av dödsfall eller allvarliga personskador,

| — | ”ekonomisk trygghet”: när det gäller en tjänstemottagare, förebyggande av väsentlig förlust av pengar eller egendomsvärde, |
| --- | --- |

—

”ekonomisk trygghet”: när det gäller en tjänstemottagare, förebyggande av väsentlig förlust av pengar eller egendomsvärde,

| — | ”yrkesansvarsförsäkring”: en försäkring som tecknats av en tjänsteleverantör för att täcka ett eventuellt ersättningsansvar gentemot tjänstemottagare och, i förekommande fall, tredje part, vilket härrör från tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- |

—

”yrkesansvarsförsäkring”: en försäkring som tecknats av en tjänsteleverantör för att täcka ett eventuellt ersättningsansvar gentemot tjänstemottagare och, i förekommande fall, tredje part, vilket härrör från tillhandahållandet av tjänsten.

Artikel 24

Marknadskommunikation från reglerade yrken

1.   Medlemsstaterna skall upphäva alla totalförbud mot marknadskommunikation från reglerade yrken.

2.   Medlemsstaterna skall säkerställa att marknadskommunikation från reglerade yrken följer de yrkesetiska reglerna i överensstämmelse med gemenskapsrätten, särskilt beträffande yrkesverksamhetens oberoende, värdighet och integritet samt tystnadsplikt på ett sätt som överensstämmer med varje yrkeskategoris särdrag. De yrkesetiska reglerna för marknadskommunikation skall vara icke-diskriminerande, motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset och proportionerliga.

Artikel 25

Verksamheter på flera olika områden

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att tjänsteleverantörer inte åläggs krav som innebär att de endast får utöva en viss angiven verksamhet eller som inskränker möjligheten att utöva flera verksamheter gemensamt eller i partnerskap.

Sådana krav får emellertid ställas på följande typer av tjänsteleverantörer:

| a) | Reglerade yrken, i de fall då det är motiverat för att se till att reglerna för yrkesetik och uppförande, vilka varierar beroende på de enskilda yrkenas särdrag, följs och då det är nödvändigt för att säkerställa deras oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

a)

Reglerade yrken, i de fall då det är motiverat för att se till att reglerna för yrkesetik och uppförande, vilka varierar beroende på de enskilda yrkenas särdrag, följs och då det är nödvändigt för att säkerställa deras oberoende och opartiskhet.

| b) | Leverantörer av tjänster såsom certifiering, ackreditering, teknisk kontroll, testning eller försök, om det är motiverat för att garantera deras oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

b)

Leverantörer av tjänster såsom certifiering, ackreditering, teknisk kontroll, testning eller försök, om det är motiverat för att garantera deras oberoende och opartiskhet.

2.   Om verksamheter på flera olika områden mellan de tjänsteleverantörer som avses i punkterna 1 a och 1 b är tillåtna skall medlemsstaterna säkerställa följande:

| a) | De skall förhindra intressekonflikter och oförenligheter mellan vissa verksamheter. |
| --- | --- |

a)

De skall förhindra intressekonflikter och oförenligheter mellan vissa verksamheter.

| b) | De skall garantera det oberoende och den opartiskhet som krävs för vissa verksamheter. |
| --- | --- |

b)

De skall garantera det oberoende och den opartiskhet som krävs för vissa verksamheter.

| c) | De skall säkerställa att reglerna för yrkesetik och uppförande för olika verksamheter är förenliga sinsemellan, särskilt i fråga om tystnadsplikt. |
| --- | --- |

c)

De skall säkerställa att reglerna för yrkesetik och uppförande för olika verksamheter är förenliga sinsemellan, särskilt i fråga om tystnadsplikt.

3.   I den rapport som avses i artikel 39.1 skall medlemsstaterna ange vilka tjänsteleverantörer som omfattas av kraven i punkt 1 i denna artikel, vad kraven består i och varför de anser att kraven är motiverade.

Artikel 26

Tjänstekvalitet

1.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen vidta stödåtgärder för att uppmuntra tjänsteleverantörer att frivilligt säkerställa tjänsternas kvalitet, särskilt genom att använda någon av följande metoder:

| a) | Låta certifiera verksamheten eller låta den utvärderas av oberoende eller ackrediterade organ, |
| --- | --- |

a)

Låta certifiera verksamheten eller låta den utvärderas av oberoende eller ackrediterade organ,

| b) | Utarbeta egna kvalitetskriterier eller tillämpa andra kvalitetskriterier eller kvalitetsmärkningssystem som utarbetats av yrkesorganisationer på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta egna kvalitetskriterier eller tillämpa andra kvalitetskriterier eller kvalitetsmärkningssystem som utarbetats av yrkesorganisationer på gemenskapsnivå.

2.   Medlemsstaterna skall se till att information om innebörden av viss kvalitetsmärkning och kriterierna för tillämpning av kvalitetsmärkning och andra kvalitetstecken som rör tjänster är lättillgängliga för såväl tjänstemottagare som tjänsteleverantörer.

3.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen vidta stödåtgärder för att uppmuntra yrkesorganisationer, handelskamrar, hantverks- och industriföreningar samt konsumentorganisationer inom deras territorium att samarbeta på gemenskapsnivå för att förbättra kvaliteten på tjänsterna, särskilt genom att underlätta utvärderingen av tjänsteleverantörernas kompetens.

4.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen vidta stödåtgärder för att uppmuntra utvecklingen av oberoende utvärderingar, särskilt av konsumentorganisationer, med avseende på tjänsternas kvalitet och brister, och särskilt utvecklingen av jämförande prövning eller testning på gemenskapsnivå samt spridning av resultaten.

5.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen uppmuntra utvecklingen av frivilliga europeiska standarder som skall underlätta kompatibiliteten mellan de tjänster som tillhandahålls av tjänsteleverantörer från olika medlemsstater, mottagarinformationen och tjänsternas kvalitet.

Artikel 27

Tvistlösning

1.   Medlemsstaterna skall vidta de allmänna åtgärder som är nödvändiga för att se till att tjänsteleverantörer lämnar kontaktuppgifter, särskilt en postadress, ett faxnummer eller en e-postadress och ett telefonnummer dit alla tjänstemottagare, även de som är bosatta i en annan medlemsstat, direkt kan vända sig med klagomål eller förfrågan om den utförda tjänsten. Tjänsteleverantörerna skall lämna sin officiella adress om denna inte överensstämmer med deras vanliga korrespondensadress.

Medlemsstaterna skall vidta de allmänna åtgärder som är nödvändiga för att se till att tjänsteleverantörer besvarar de klagomål som avses i första stycket så snart som möjligt och skyndsamt försöker finna tillfredsställande lösningar.

2.   Medlemsstaterna skall vidta de allmänna åtgärder som krävs för att se till att tjänsteleverantörer är skyldiga att styrka att de uppfyller de informationsskyldigheter som föreskrivs i detta direktiv och att uppgifterna är korrekta.

3.   Om det krävs en finansiell garanti för att följa ett domstolsbeslut skall medlemsstaterna erkänna likvärdiga garantier som deponeras av kreditinstitut eller försäkringsgivare som är etablerade i en annan medlemsstat. Sådana kreditinstitut skall vara auktoriserade i en medlemsstat i enlighet med direktiv 2006/48/EG och sådana försäkringsgivare, beroende på vad som är lämpligt i enlighet med rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring (41) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring (42).

4.   Medlemsstaterna skall vidta de allmänna åtgärder som krävs för att se till att de tjänsteleverantörer som skall följa vissa uppförandekoder, eller som är medlemmar i en yrkes- eller branschorganisation som erbjuder möjlighet till tvistlösning utanför domstol, upplyser tjänstemottagaren om detta, nämner det i alla handlingar där någon av tjänsterna beskrivs i detalj samt anger hur man kan få närmare information om vad som utmärker denna form av tvistlösning och på vilka villkor den får tillämpas.

Kapitel VI

Administrativt samarbete

Artikel 28

Ömsesidigt bistånd - allmänna skyldigheter

1.   Medlemsstaterna skall ömsesidigt bistå varandra och vidta åtgärder för att kunna samarbeta effektivt vid tillsynen av tjänsteleverantörer och deras tjänster.

2.   Vid tillämpningen av detta kapitel skall medlemsstaterna utse en eller flera kontaktpunkter, vilkas kontaktuppgifter skall meddelas till de andra medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen skall offentliggöra och regelbundet uppdatera förteckningen över kontaktpunkter.

3.   En begäran om information eller om utförande av kontroller, inspektioner och utredningar enligt detta kapitel skall vara vederbörligen motiverad och skälet till begäran skall särskilt anges. Information som lämnats ut får endast användas i det ärende för vilket den har begärts.

4.   Vid en begäran om bistånd från de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat skall medlemsstaterna säkerställa att tjänsteleverantörer som är etablerade på deras territorium lämnar deras behöriga myndigheter alla uppgifter som krävs för att deras verksamhet skall kunna övervakas i enlighet med deras nationella lagstiftning.

5.   Om medlemsstaterna har svårt att tillmötesgå en begäran om information eller att utföra kontroller, inspektioner eller utredningar skall de snabbt underrätta den medlemsstat som begärt informationen i syfte att finna en lösning.

6.   Medlemsstaterna skall så snart som möjligt och på elektronisk väg översända de uppgifter som andra medlemsstater eller kommissionen begär.

7.   Medlemsstaterna skall se till att de register i vilka tjänsteleverantörer är inskrivna och som de behöriga myndigheterna inom deras territorium har tillträde till, också kan konsulteras på samma villkor av övriga medlemsstaters motsvarande behöriga myndigheter.

8.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådana fall då andra medlemsstater inte uppfyller sina skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd. Om så krävs skall kommissionen vidta lämpliga åtgärder, även sådana som föreskrivs i artikel 226 i fördraget, för att säkerställa att de berörda medlemsstaterna uppfyller sina skyldigheter i fråga om ömsesidigt bistånd. Kommissionen skall regelbundet informera medlemsstaterna om hur bestämmelserna om ömsesidigt bistånd följs.

Artikel 29

Ömsesidigt bistånd - allmänna skyldigheter för etableringsmedlemsstaten

1.   När det gäller tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster i en annan medlemsstat skall etableringsmedlemsstaten lämna uppgifter om tjänsteleverantörer som är etablerade inom dess territorium om en annan medlemsstat begär det, särskilt bekräftelse av att de är etablerade inom landet och att de, såvitt man vet, inte olagligen utövar sin verksamhet där.

2.   Etableringsmedlemsstaten skall utföra de kontroller, inspektioner och utredningar som en annan medlemsstat begär och upplysa medlemsstaten i fråga om resultaten och om de åtgärder som eventuellt vidtagits. De behöriga myndigheterna skall därvid handla inom ramen för de befogenheter som de har i den egna medlemsstaten. De får besluta om vilka åtgärder som är lämpligast i varje enskilt fall för att efterkomma en annan medlemsstats begäran.

3.   Etableringsmedlemsstaten skall, om den får kännedom om att en tjänsteleverantör som är etablerad på dess territorium och tillhandahåller tjänster i andra medlemsstater har uppträtt eller agerat på ett sätt, som enligt medlemsstatens kännedom skulle kunna orsaka allvarlig skada på människors hälsa eller säkerhet eller på miljön, så snart som möjligt underrätta alla andra medlemsstater och kommissionen.

Artikel 30

Etableringsmedlemsstatens tillsyn när en tjänsteleverantör tillfälligt förflyttar sig till en annan medlemsstat

1.   När det gäller fall som inte omfattas av artikel 31.1 skall etableringsmedlemsstaten säkerställa att överensstämmelsen med dess krav övervakas i enlighet med de tillsynsbehörigheter som föreskrivs i dess nationella lagstiftning, särskilt genom tillsynsåtgärder på den plats där tjänsteleverantören är etablerad.

2.   Etableringsmedlemsstaten skall inte avstå från att vidta tillsyns- eller genomförandeåtgärder på det egna territoriet med hänvisning till att tjänsten tillhandahållits eller orsakat skada i en annan medlemsstat.

3.   Den skyldighet som fastställs i punkt 1 skall inte innebära någon plikt för etableringsmedlemsstaten att genomföra faktiska undersökningar och kontroller på den medlemsstats territorium där tjänsten tillhandahålls. Sådana undersökningar och kontroller skall utföras av myndigheterna i den medlemsstat där tjänsteleverantören tillfälligt är verksam på begäran av myndigheterna i etableringsmedlemsstaten, i enlighet med artikel 31.

Artikel 31

Tillsyn som utförs av den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls när tjänsteleverantören tillfälligt förflyttar sig dit

1.   När det gäller de nationella krav som kan ställas enligt artikel 16 eller artikel 17 är den medlemsstat där tjänsten utförs ansvarig för tillsynen av tjänsteleverantörens verksamhet på dess territorium. I enlighet med gemenskapsrätten skall den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls

| a) | vidta alla nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att tjänsteleverantörer följer de kraven när det gäller tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet, |
| --- | --- |

a)

vidta alla nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att tjänsteleverantörer följer de kraven när det gäller tillträde till och utövande av tjänsteverksamhet,

| b) | göra de kontroller, inspektioner och utredningar som krävs för att utöva tillsyn över den tillhandahållna tjänsten. |
| --- | --- |

b)

göra de kontroller, inspektioner och utredningar som krävs för att utöva tillsyn över den tillhandahållna tjänsten.

2.   Om en tjänsteleverantör tillfälligt förflyttar sig till en annan medlemsstat för att tillhandahålla en tjänst utan att vara etablerad där, skall de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat när det gäller andra krav än de som avses i punkt 1 medverka vid tillsynen av tjänsteleverantören i enlighet med punkterna 3 och 4.

3.   På etableringsmedlemsstatens begäran skall de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls genomföra de kontroller, inspektioner och utredningar som krävs för att se till att etableringsmedlemsstatens tillsyn genomförs på ett effektivt sätt. De skall därvid handla inom ramen för de befogenheter som de har i den egna medlemsstaten. De behöriga myndigheterna får besluta om vilka åtgärder som är lämpligast i varje enskilt fall för att efterkomma etableringsmedlemsstatens begäran.

4.   De behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls får på eget initiativ genomföra kontroller, inspektioner och utredningar på plats på villkor att de inte är diskriminerande, att de inte motiveras av att tjänsteleverantören är etablerad i en annan medlemsstat och att de står i proportion till det syfte som eftersträvas.

Artikel 32

Varningsmekanism

1.   Om en medlemsstat får kännedom om allvarliga specifika skeenden eller omständigheter som har samband med en tjänsteverksamhet och som skulle kunna orsaka allvarlig skada för människors hälsa eller säkerhet eller för miljön inom det egna territoriet eller inom andra medlemsstaters territorier, skall den medlemsstaten så snart som möjligt underrätta etableringsmedlemsstaten, övriga berörda medlemsstater och kommissionen.

2.   Kommissionen skall främja och medverka i driften av ett europeiskt nätverk av myndigheter i medlemsstaterna för att genomföra punkt 1.

3.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 40.2 anta och regelbundet uppdatera utförliga regler för driften av det nätverk som avses i punkt 2 i denna artikel.

Artikel 33

Uppgifter om tjänsteleverantörernas anseende

1.   Medlemsstaterna skall på begäran av en annan medlemsstats behöriga myndighet översända alla uppgifter, i enlighet med sin nationella lagstiftning, om sådana disciplinära eller administrativa åtgärder eller straffrättsliga påföljder och beslut rörande betalningsoförmåga och konkurser som innefattar bedrägerier som deras behöriga myndigheter vidtagit eller fattat mot en tjänsteleverantör och som är av direkt betydelse för tjänsteleverantörens kompetens eller yrkesmässiga trovärdighet. Den medlemsstat som tillhandahåller uppgifterna skall informera tjänsteleverantören om detta.

En begäran enligt första stycket skall vederbörligen motiveras, särskilt när det gäller skälen till att uppgifterna begärs.

2.   Information om de påföljder och åtgärder som avses i punkt 1 skall endast meddelas om ett slutgiltigt beslut har fattats. När det gäller andra verkställbara beslut enligt punkt 1 skall den medlemsstat som översänder uppgifterna ange om det rör sig om ett slutgiltigt beslut eller om beslutet har överklagats och bör, om så är fallet, lämna uppgift om vid vilket datum överklagandet förväntas bli avgjort.

Dessutom skall medlemsstaten ange enligt vilka nationella bestämmelser tjänsteleverantören har befunnits skyldig eller straffats.

3.   Punkterna 1 och 2 skall genomföras på ett sätt som överensstämmer med reglerna om hur personuppgifter får tillhandahållas och som respekterar rättigheter för personer som dömts eller straffats i de berörda medlemsstaterna, även av yrkesorganisationer. All berörd information som är offentlig skall vara tillgänglig för konsumenterna.

Artikel 34

Stödåtgärder

1.   Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna med beaktande av befintliga informationssystem.

2.   Medlemsstaterna skall med kommissionens bistånd vidta stödåtgärder för att underlätta utbyte av tjänstemän med ansvar för genomförandet av ömsesidigt bistånd och utbildning av sådana tjänstemän, vilken även bör omfatta språk- och datautbildning.

3.   Kommissionen skall bedöma om det behöver inrättas ett flerårigt program för att organisera relevanta utbyten av tjänstemän och utbildning.

Artikel 35

Ömsesidigt bistånd vid undantag i enskilda fall

1.   Om en medlemsstat överväger att vidta en sådan åtgärd som avses i artikel 18 skall förfarandet i punkterna 2-6 i denna artikel tillämpas, utan att det påverkar rättsliga förfaranden, inklusive förundersökningar och handlingar som utförs inom ramen för en brottsutredning.

2.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 skall begära att etableringsmedlemsstaten vidtar åtgärder mot tjänsteleverantören i fråga och därvid lämna alla relevanta uppgifter om tjänsten i fråga och omständigheterna i ärendet.

Etableringsmedlemsstaten skall så snart som möjligt kontrollera om tjänsteleverantören utövar sin verksamhet lagenligt samt kontrollera de omständigheter som ligger till grund för begäran. Den skall så snart som möjligt meddela den medlemsstat som överlämnat begäran om vilka åtgärder som vidtagits eller övervägs att vidtas, eller, i förekommande fall, skälet till att inga åtgärder vidtagits.

3.   Sedan etableringsmedlemsstaten i enlighet med punkt 2 andra stycket har underrättat den medlemsstat som har överlämnat begäran skall den sistnämnda till kommissionen och etableringsmedlemsstaten anmäla sin avsikt att vidta åtgärder och därvid ange

| a) | varför den anser att de åtgärder som etableringsmedlemsstaten vidtagit eller överväger att vidta är otillräckliga, |
| --- | --- |

a)

varför den anser att de åtgärder som etableringsmedlemsstaten vidtagit eller överväger att vidta är otillräckliga,

| b) | varför den anser att de åtgärder som den överväger att vidta uppfyller villkoren i artikel 18. |
| --- | --- |

b)

varför den anser att de åtgärder som den överväger att vidta uppfyller villkoren i artikel 18.

4.   Åtgärderna får inte vidtas förrän tidigast femton arbetsdagar efter det att anmälan gjorts i enlighet med punkt 3.

5.   Utan att det påverkar möjligheterna för den medlemsstat som överlämnat begäran att vidta de berörda åtgärderna efter den tidsfrist som fastställs i punkt 4 skall kommissionen så snart som möjligt undersöka huruvida de anmälda åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten.

Om kommissionen kommer fram till att åtgärden är oförenlig med gemenskapsrätten, skall den i ett beslut begära att medlemsstaten i fråga avstår från att vidta de övervägda åtgärderna eller skyndsamt avbryter åtgärderna i fråga.

6.   I brådskande fall får den medlemsstat som överväger att vidta en åtgärd avvika från punkterna 2, 3 och 4. I sådana fall skall åtgärderna anmälas till kommissionen och till etableringsmedlemsstaten så snart som möjligt, med angivande av skälen till varför medlemsstaten anser att ärendet brådskar.

Artikel 36

Genomförandeåtgärder

Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i
  artikel 40.3
  anta de genomförandeåtgärder som
  är avsedda att ändra icke-väsentliga delar
  av bestämmelserna i detta kapitel
  genom att komplettera det
  med angivande av de i artiklarna 28 och 35 föreskrivna tidsfristerna
  . Kommissionen skall också i enlighet med det förfarande som avses i artikel 40.2 anta
  rutinerna för utbyte av information på elektronisk väg mellan medlemsstaterna, särskilt bestämmelserna om informationssystemens driftskompatibilitet.

Kapitel VII

Konvergensprogram

Atikel 37

Uppförandekoder på gemenskapsnivå

1.   Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen vidta stödåtgärder för att uppmuntra att det på gemenskapsnivå utarbetas uppförandekoder i överensstämmelse med gemenskapsrätten, särskilt av yrkesorganisationer, yrkessammanslutningar och andra branchorganisationer, i syfte att underlätta tillhandahållandet av tjänster eller tjänsteleverantörers etablering i en annan medlemsstat.

2.   Medlemsstaterna skall se till att de uppförandekoder som avses i punkt 1 finns tillgängliga på distans, på elektronisk väg.

Artikel 38

Kompletterande harmonisering

Kommissionen skall senast den ... (43) undersöka möjligheterna att lägga fram förslag till harmoniseringsinstrument avseende följande frågor:

| a) | Tillträde till verksamhet som består i indrivning av fordringar. |
| --- | --- |

a)

Tillträde till verksamhet som består i indrivning av fordringar.

| b) | Privata säkerhetstjänster och värdetransporter. |
| --- | --- |

b)

Privata säkerhetstjänster och värdetransporter.

Artikel 39

Ömsesidig utvärdering

1.   Senast den ... (44) skall medlemsstaterna sammanställa en rapport till kommissionen med de uppgifter som avses i

| a) | artikel 9.2 om tillståndsförfarande, |
| --- | --- |

a)

artikel 9.2 om tillståndsförfarande,

| b) | artikel 15.5 om krav som skall utvärderas, |
| --- | --- |

b)

artikel 15.5 om krav som skall utvärderas,

| c) | artikel 25.3 om verksamheter på flera olika områden. |
| --- | --- |

c)

artikel 25.3 om verksamheter på flera olika områden.

2.   Kommissionen skall översända de rapporter som föreskrivs i punkt 1 till medlemsstaterna, vilka inom sex månader efter mottagandet skall lämna sina synpunkter på var och en av rapporterna. Inom samma tidsfrist skall kommissionen samråda med berörda parter om rapporterna.

3.   Kommissionen skall lägga fram dessa rapporter och medlemsstaternas synpunkter för den kommitté som avses i artikel 40.1, som får lämna synpunkter.

4.   Mot bakgrund av de synpunkter som anges i punkterna 2 och 3, skall kommissionen senast den ... (45) till Europaparlamentet och rådet lägga fram en sammanfattande rapport, om så är lämpligt åtföljd av förslag till ytterligare initiativ.

5.   Senast den ... (44) skall medlemsstaterna lägga fram en rapport för kommissionen med de nationella krav vars tillämpning skulle kunna falla under artikel 16.1 tredje stycket och artikel 16.3 första meningen; rapporten skall också ange varför de anser att tillämpningen av dessa krav uppfyller kriterierna i artikel 16.1 tredje stycket och artikel 16.3 första meningen.

Medlemsstaterna skall därefter till kommissionen översända alla förändringar i sina krav, inbegripet nya krav enligt ovan och skälen till dessa.

Kommissionen skall underrätta övriga medlemsstater om de översända kraven. En sådan översändning skall inte hindra medlemsstaterna från att anta bestämmelserna i fråga. Kommissionen skall därefter varje år tillhandahålla analyser och riktlinjer avseende tillämpningen av dessa bestämmelser inom ramen för detta direktiv.

Artikel 40

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som anges i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tilllämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 41

Översynsklausul

Kommissionen skall senast den ... (46) och vart tredje år därefter lägga fram en övergripande rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv. Rapporten skall i enlighet med artikel 16.4 särskilt ta upp tillämpningen av artikel 16. Den skall också utreda behovet av ytterligare åtgärder för frågor som faller utanför det här direktivets tillämpningsområde. Den skall vid behov åtföljas av förslag till ändring av det här direktivet för att komplettera den inre marknaden för tjänster.

Artikel 42

Ändring av direktiv 98/27/EG

I bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/27/EG av den 19 maj 1998 om förbudsföreläggande för att skydda konsumenternas intressen (47) skall följande punkt läggas till:

”13. Europaparlamentets och rådets direktiv .../ .../EG av den ... om tjänster på den inre marknaden (EUT L [ ...], [ ...], s. [ ...])”

Artikel 43

Skydd av personuppgifter

Vid genomförande och tillämpning av detta direktiv, särskilt bestämmelserna om tillsyn, skall reglerna för skydd av personuppgifter följas i enlighet med direktiv 95/46/EG och direktiv 2002/58/EG.

Kapitel VIII

Slutbestämmelser

Artikel 44

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (48).

48

De skall genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 45

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 46

Adressater

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 113.

1

(2)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 18.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 februari 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 juli 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2006.

3

ståndpunkt

24 juli 2006

15 november 2006.

(4)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1

  .

4

177, 30.6.2006, s. 1

.

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

7

(8)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

8

(9)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37. Direktivet ändrat genom direktiv 2006/24/EG (EUT L 105, 13.4.2006, s. 54).

9

(10)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 629/2006 (EUT L 114, 27.4.2006, s.1).

10

(11)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

11

(12)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

12

(13)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom direktiv 2005/29/EG.

13

(14)  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

14

(15)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 1.

15

(16)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

16

(17)  EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.

17

(18)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

18

(19)  EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

19

(20)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

20

(21)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

21

Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(22)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

22

(23)  EGT L 298, 17.10.1989, s. 23. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

23

(24)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114. Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 2083/2005 (EUT L 333, 20.12.2005, s. 28).

24

(25)  EGT L 77, 14.3.1998, s. 36. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

25

(26)  EGT L 65, 14.3.1968, s. 8. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG (EUT L 221, 4.9.2003, s. 13).

26

(27)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

27

(28)  Den dag då detta direktiv träder i kraft.

28

(29)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

29

(30)  EGT L 15, 21.1.1998, s. 14. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

30

(31)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/85/EG (EUT L 236, 7.7.2004, s. 10).

31

(32)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 57.

32

(33)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

33

(34)  EGT L 78, 26.3.1977, s. 17. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

34

(35)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19. Konventionen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1160/2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 18).

35

(36)  EGT L 30, 6.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2557/2001 (EGT L 349, 31.12.2001, s. 1).

36

(37)  EGT L 24, 27.1.1987, s. 36.

37

(38)  EGT L 77, 27.3.1996, s. 20.

38

(39)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.

39

(40)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/18/EG (EUT L 51, 22.2.2006, s. 12).

40

(41)  EGT L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/68/EG (EUT L 323, 9.12.2005, s. 1).

41

(42)  EGT L 345, 19.12.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/68/EG.

42

(43)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

43

(44)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

44

(45)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

45

(46)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

46

(47)  EGT L 166, 11.6.1998, s. 51. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/29/EG.

47

(48)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

48

---

Torsdag 16 november 2006

| 21.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 314/255 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 314/255

---

PROTOKOLL

(2006/C 314 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

*

- *

Talare: Edward McMillan-Scott meddelade att straffet för en väljare från hans valkrets, Mirza-Tahir Hussain, som hade dömts till döden i Pakistan, hade benådats av Pakistans president Musharraf.

2.   Ombudsmannens årsrapport 2005 (debatt)

Betänkande om årsrapporten om europeiska ombudsmannens verksamhet 2005 [2006/2117(INI)] - Utskottet för framställningar

Föredragande: Andreas Schwab (A6-0309/2006).

Talare: Nikiforos Diamandouros (Ombudsman).

Andreas Schwab redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Margot Wallström (kommissionens vice ordförande).

Talare: Manolis Mavrommatis för PPE-DE-gruppen, Proinsias De Rossa för PSE-gruppen, Diana Wallis för ALDE-gruppen, David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Witold Tomczak för IND/DEM-gruppen, Robert Atkins, Inés Ayala Sender, Mairead McGuinness, Thijs Berman, Andreas Schwab, vilken yttrade sig om inlägget av Mairead McGuinness, Richard Seeber, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marie Panayotopoulos-Cassiotou och Nikiforos Diamandouros.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.9 i protokollet av den 16.11.2006.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

3.   EU:s kommunikationspolitik (debatt)

Betänkande om vitboken om EU:s kommunikationspolitik [2006/2087(INI)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0365/2006).

Luis Herrero-Tejedor redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Margot Wallström (kommissionens vice ordförande)

Talare: Michael Cashman (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Gérard Onesta (föredragande av yttrande från utskottet AFCO), Doris Pack för PPE-DE-gruppen, Guy Bono för PSE-gruppen, Karin Resetarits för ALDE-gruppen, Diamanto Manolakou för GUE/NGL-gruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UENgruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Philip Claeys, Maria da Assunção Esteves, Christa Prets, Frédérique Ries, Alessandro Battilocchio, Péter Olajos, Maria Badia I Cutchet, Marian Harkin, Luca Romagnoli, Reinhard Rack, Andrew Duff, Alejo Vidal-Quadras och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.10 i protokollet av den 16.11.2006.

4.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 - C6-0422/2006 - 2005/0203(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 - C6-0422/2006 - 2005/0203(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 - C6-0421/2006 - 2005/0223(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 - C6-0421/2006 - 2005/0223(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) (13241/1/2006 - C6-0420/2006 - 2005/0042B(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: IMCO |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 14 november 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) (13241/1/2006 - C6-0420/2006 - 2005/0042B(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: IMCO

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 17.11.2006.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

5.   Uttalande av talmannen

Talmannen bekräftade att Mirza-Tahir Hussains hade benådats i Pakistan (punkt 1 i protokollet av den 16.11.2006) och uttryckte sin tillfredsställelse över att parlamentets ansträngningar för att uppnå detta hade burit frukt.

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

6.1   Fiskeavtal mellan EU och Mauretanien * (omröstning)

om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2006)0506 - C6-0334/2006 - 2006/0168(CNS)) - utskottet PECH

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0491)

Inlägg om omröstningen:

| — | Véronique De Keyser yttrade sig om omröstningsförfarandet. |
| --- | --- |

—

Véronique De Keyser yttrade sig om omröstningsförfarandet.

6.2   Situationen i Gaza (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0588/2006, B6-0589/2006, B6-0590/2006, B6-0591/2006, B6-0592/2006 och B6-0610/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0588/2006

(ersätter B6-0588/2006, B6-0589/2006, B6-0590/2006, B6-0591/2006 och B6-0592/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Hans-Gert Poettering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Ioannis Kasoulides och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Ioannis Kasoulides och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen,

| — | Martin Schulz, Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser, Hannes Swoboda och Carlos Carnero González för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser, Hannes Swoboda och Carlos Carnero González för PSE-gruppen,

| — | Chris Davies och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Chris Davies och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Margrete Auken, Angelika Beer, Caroline Lucas, Alyn Smith, Jill Evans och David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Margrete Auken, Angelika Beer, Caroline Lucas, Alyn Smith, Jill Evans och David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen,

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Adamos Adamou och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen Antogs |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Adamos Adamou och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen Antogs

(P6_TA(2006)0492)

(Resolutionsförslag B6-0610/2006 bortföll.)

Inlägg om omröstningen:

| — | Pasqualina Napoletano lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 4, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 4, vilket beaktades.

6.3   Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0585/2006, B6-0586/2006, B6-0587/2006, B6-0593/2006, B6-0594/2006 och B6-0611/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0585/2006

(ersätter B6-0585/2006, B6-0586/2006, B6-0587/2006, B6-0593/2006, B6-0594/2006 och B6-0611/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Giorgos Dimitrakopoulos och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos och José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen,

| — | Ana Maria Gomes, Jan Marinus Wiersma och Achille Occhetto för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes, Jan Marinus Wiersma och Achille Occhetto för PSE-gruppen,

| — | Elizabeth Lynne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Angelika Beer, Caroline Lucas, Raül Romeva i Rueda och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Caroline Lucas, Raül Romeva i Rueda och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen,

| — | Tobias Pflüger, Mary Lou McDonald, Adamos Adamou, André Brie, Vittorio Agnoletto och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger, Mary Lou McDonald, Adamos Adamou, André Brie, Vittorio Agnoletto och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen,

| — | Mogens N.J. Camre för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Mogens N.J. Camre för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0493)

6.4   En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen (omröstning)

Betänkande om en Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen [2006/2171(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0367/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0494)

6.5   Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (omröstning)

Betänkande om tillämpningen av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) [2006/2033(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Karl von Wogau (A6-0366/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0495)

Inlägg om omröstningen:

| — | Karl von Wogau, föredragande, yttrade sig om ändringsförslag 21. |
| --- | --- |

—

Karl von Wogau, föredragande, yttrade sig om ändringsförslag 21.

| — | Helmut Kuhne för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7/rev; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Helmut Kuhne för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7/rev; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

6.6   Arv och testamente (omröstning)

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om arv och testamente - Grönbok [2005/2148(INI)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0359/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0496)

Inlägg om omröstningen:

| — | Maria Berger för PSE-gruppen, lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslagen 3 och 1; de muntliga ändringsförslagen beaktades. |
| --- | --- |

—

Maria Berger för PSE-gruppen, lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslagen 3 och 1; de muntliga ändringsförslagen beaktades.

6.7   Kvinnor i den internationella politiken (omröstning)

Betänkande om kvinnor i den internationella politiken [2006/2057(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Ana Maria Gomes (A6-0362/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0497)

6.8   Bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan (omröstning)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om bekämpning av människohandeln- en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan [2006/2078(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Edit Bauer (A6-0368/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2006)0498)

Inlägg om omröstningen:

| — | Lissy Gröner begärde att man skulle rösta elektroniskt för att kontrollera resultatet av omröstningen om punkt 1, f, andra delen. |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner begärde att man skulle rösta elektroniskt för att kontrollera resultatet av omröstningen om punkt 1, f, andra delen.

| — | Edit Bauer, föredragande, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 21; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Edit Bauer, föredragande, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 21; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

6.9   Ombudsmannens årsrapport 2005 (omröstning)

Betänkande om årsrapporten om europeiska ombudsmannens verksamhet 2005 [2006/2117(INI)] - Utskottet för framställningar

Föredragande: Andreas Schwab (A6-0309/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

Talare: Andreas Schwab (föredragande).

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0499)

6.10   EU: s kommunikationspolitik (omröstning)

Betänkande om vitboken om EU: s kommunikationspolitik [2006/2087(INI)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0365/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0500)

Inlägg om omröstningen:

| — | Marc Tarabella och Vittorio Agnoletto kommenterade hur omröstningen om punkt 44 hade visats på skärmarna. |
| --- | --- |

—

Marc Tarabella och Vittorio Agnoletto kommenterade hur omröstningen om punkt 44 hade visats på skärmarna.

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

8.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.10 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

10.   Föredragningslista

Vid sitt sammanträde den 16.11.2006 beslutade talmanskonferensen att föreslå följande ändringar till föredragningslistan för sammanträdesperioden 29-30.11.2006:

onsdag:

Att en gemensam debatt skulle hållas om betänkandena av Geoffrey Van Orden och Pierre Moscovici om Bulgariens och Rumäniens anslutning.

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: förlängd till måndag 27.11.2006 kl. 12.00.

Att betänkandet av Roselyne Bachelot-Narquin - A6-0385/2006 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter skulle tas upp efter betänkandet av Hélène Flautre och Edward McMillan-Scott - A6-0376/2006

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: torsdag 23.11.2006 kl. 15.00.

I stället för de två gemensamma debatterna om genomförandet av det sjunde ramprogrammet skulle det hållas en enda gemensam debatt.

torsdag:

Att debatten om aids skulle avslutas med framläggande av resolutionsförslag.

Tidsfristerna fastställdes enligt följande:

| — | resolutionsförslag: onsdag 22.11.2006 kl. 18.00 |
| --- | --- |

—

resolutionsförslag: onsdag 22.11.2006 kl. 18.00

| — | ändringsförslag och gemensamma resolutionsförslag: måndag 27.11.2006 kl. 12.00 |
| --- | --- |

—

ändringsförslag och gemensamma resolutionsförslag: måndag 27.11.2006 kl. 12.00

Att följande betänkanden, som antas enligt förfarandet i artikel 131, skulle gå till omröstning vid omröstningen kl. 11:

| — | Betänkande Romano Maria La Russa - A6-0389/2006 (LIBE): ”Förebygga och bekämpa brottsligheten” (2007-2013) |
| --- | --- |

—

Betänkande Romano Maria La Russa - A6-0389/2006 (LIBE): ”Förebygga och bekämpa brottsligheten” (2007-2013)

| — | Betänkande Romano Maria La Russa - A6-0390/2006 (LIBE) ”Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013)” |
| --- | --- |

—

Betänkande Romano Maria La Russa - A6-0390/2006 (LIBE) ”Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013)”

| — | Betänkande Duarte Freitas - (PECH) - Avtal EG/Kap Verde om fiskepartnerskap |
| --- | --- |

—

Betänkande Duarte Freitas - (PECH) - Avtal EG/Kap Verde om fiskepartnerskap

| — | Betänkande Ingo Friedrich - (AFCO) - Ändring av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning om övergångsbestämmelser i fråga om språkordningen |
| --- | --- |

—

Betänkande Ingo Friedrich - (AFCO) - Ändring av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning om övergångsbestämmelser i fråga om språkordningen

*

- *

Parlamentet godkände dessa ändringar,

och föredragningslistan ändrades i enlighet därmed.

11.   Famagusta/Varosha (debatt)

Muntlig fråga (O-0106/2006) från Marcin Libicki, för utskottet PETI, till kommissionen: Införlivande av återlämnandet av området Varosha till dess rättmätiga invånare i det åtgärdspaket som syftar till att få ett slut på den turkcypriotiska befolkningsgruppens isolering (B6-0446/2006)

Marcin Libicki utvecklade den muntliga frågan.

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Panayiotis Demetriou för PPE-DE-gruppen, Maria Matsouka för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Charles Tannock, Mechtild Rothe, Jaromír Kohlíček, Bernd Posselt, Panagiotis Beglitis, Zbigniew Zaleski och Olli Rehn.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

12.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 14.11.2006).

12.1   Etiopien

Resolutionsförslag B6-0596/2006, B6-0598/2006, B6-0600/2006, B6-0603/2006, B6-0606/2006 och B6-0613/2006

Adam Bielan, Marios Matsakis, Ana Maria Gomes, Michael Gahler och Alyn Smith redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: Karin Scheele för PSE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Ryszard Czarnecki och Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 13.1 i protokollet av den 16.11.2006.

12.2   Bangladesh

Resolutionsförslag B6-0595/2006, B6-0599/2006, B6-0601/2006, B6-0605/2006, B6-0608/2006 och B6-0612/2006

Jaromír Kohlíček, Frédérique Ries, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Thomas Mann och Gérard Onesta redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, för UEN-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, och Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 13.2 i protokollet av den 16.11.2006.

12.3   Iran

Resolutionsförslag B6-0597/2006, B6-0602/2006, B6-0604/2006, B6-0607/2006, B6-0609/2006 och B6-0614/2006

Daniel Strož, Christa Prets, Frédérique Ries, Bernd Posselt, Adam Bielan och Carl Schlyter redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: John Purvis för PPE-DE-gruppen, Józef Pinior för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, och Olli Rehn (ledamot av kommissionen)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 13.3 i protokollet av den 16.11.2006.

13.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

13.1   Etiopien (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0596/2006, B6-0598/2006, B6-0600/2006, B6-0603/2006, B6-0606/2006 och B6-0613/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0596/2006

(ersätter B6-0596/2006, B6-0598/2006, B6-0600/2006, B6-0603/2006, B6-0606/2006 och B6-0613/ 2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Michael Gahler, Mario Mauro och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och Ana Maria Gomes för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Ana Maria Gomes för PSE-gruppen,

| — | Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| — | Eoin Ryan, Roberts Zīle, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan och Romano Maria La Russa för UENgruppen |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan, Roberts Zīle, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan och Romano Maria La Russa för UENgruppen

Antogs (P6_TA(2006)0501)

13.2   Bangladesh (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0595/2006, B6-0599/2006, B6-0601/2006, B6-0605/2006, B6-0608/2006 och B6-0612/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0595/2006

(ersätter B6-0595/2006, B6-0599/2006, B6-0601/2006, B6-0605/2006, B6-0608/2006 och B6-0612/ 2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Thomas Mann, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Neena Gill och Robert Evans för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Neena Gill och Robert Evans för PSE-gruppen,

| — | Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Gérard Onesta och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen,

| — | Roberta Angelilli för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0502)

13.3   Iran (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0597/2006, B6-0602/2006, B6-0604/2006, B6-0607/2006, B6-0609/2006 och B6-0614/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0597/2006

(ersätter B6-0597/2006, B6-0602/2006, B6-0604/2006, B6-0607/2006, B6-0609/2006 och B6-0614/ 2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Michael Gahler, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Christa Prets och Lilli Gruber för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Christa Prets och Lilli Gruber för PSE-gruppen,

| — | Marco Cappato, Marco Pannella och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marco Cappato, Marco Pannella och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Angelika Beer och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Angelika Beer och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen,

| — | Giusto Catania och André Brie för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Giusto Catania och André Brie för GUE/NGL-gruppen,

| — | Romano Maria La Russa, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan och Mogens N.J. Camre för UENgruppen |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan och Mogens N.J. Camre för UENgruppen

Antogs (P6_TA(2006)0503)

14.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Talmannen tillkännagav att Mario Borghezio hade lämnat in en begäran om att parlamentet skulle intervenera hos behöriga italienska myndigheter, för att fastställa hans parlamentariska immunitet i samband med ett rättsligt förfarande vid domstol i Rom.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

15.   Begäran om upphävande av parlamentarisk immunitet

Talmannen hade från behöriga italienska myndigheter erhållit en begäran om upphävande av Alessandra Mussolinis parlamentariska immunitet i samband med ett rättsligt förfarande vid en civilrättslig domstol i Rom.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

16.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

utskottet BUDG: Sorin Dan Mihalache, observatör.

17.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 40/2006 (C6-0340/2006 - SEK(2006)1280).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

18.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet JURI

| — | Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005 - tjugotredje årsrapporten (2006/2271(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 7.11.2006) |
| --- | --- |

—

Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning 2005 - tjugotredje årsrapporten (2006/2271(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 7.11.2006)

| — | Bättre lagstiftning 2005: tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna - trettonde årsrapporten (2006/2279(INI))
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 7.11.2006) |
| --- | --- |

—

Bättre lagstiftning 2005: tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna - trettonde årsrapporten (2006/2279(INI))

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 7.11.2006)

Hänvisningar till utskott

utskottet ECON

| — | Framtiden för EU:s egna medel (2006/2205(INI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFCO, CONT, REGI, ECON |

—

Framtiden för EU:s egna medel (2006/2205(INI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: AFCO, CONT, REGI, ECON

utskottet EMPL

| — | Bostadspolitik och regionalpolitik (2006/2108(INI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL |

—

Bostadspolitik och regionalpolitik (2006/2108(INI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

rådgivande utskott: EMPL

19.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 57/2006 | Roberta Angelilli, Cristiana Muscardini, Adriana Poli Bortone, Wojciech Roszkowski och Mieczysław Janowski | 93 |
| 58/2006 | Luís Queiró, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Vasco Graça Moura, Roberts Zīle och Ewa Hedkvist Petersen | 76 |
| 59/2006 | Alessandra Mussolini | 31 |
| 60/2006 | Alessandra Mussolini | 7 |
| 61/2006 | Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez- Cortines och Thomas Ulmer | 357 |
| 62/2006 | Robert Evans, Eva Lichtenberger, Jeanine Hennis-Plasschaert och Emanuel Jardim Fernandes | 53 |
| 63/2006 | Bogusław Rogalski | 19 |
| 64/2006 | Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter | 42 |
| 65/2006 | Renato Brunetta | 39 |
| 66/2006 | Oldřich Vlasák | 28 |
| 67/2006 | Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas | 42 |
| 68/2006 | Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda | 94 |
| 69/2006 | Aldo Patriciello | 7 |
| 70/2006 | Alessandra Mussolini och Carlo Casini | 15 |
| 71/2006 | Luca Romagnoli | 21 |
| 72/2006 | Milan Gaľa, Barbara Kudrycka, Zita Pleštinská och Peter Šťastný | 67 |
| 73/2006 | Mario Borghezio | 8 |
| 74/2006 | Manuel dos Santos, Fausto Correia, Jamila Madeira och Emanuel Fernandes | 18 |
| 75/2006 | Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Alexander Alvaro, Lissy Gröner och Thomas Mann | 32 |
| 76/2006 | Andreas Mölzer | 16 |
| 77/2006 | Andreas Mölzer | 8 |
| 78/2006 | Bogusław Rogalski, Bogdan Pęk och Ryszard Czarnecki | 13 |
| 79/2006 | Milan Horáček, Simon Coveney och Christa Prets | 64 |
| 80/2006 | Michael Cashman, Andrew Duff och Richard Howitt | 19 |
| 81/2006 | Alessandra Mussolini | 4 |
| 82/2006 | Stanisław Jałowiecki | 23 |
| 83/2006 | Philip Claeys, Frank Vanhecke och Koenraad Dillen | 6 |
| 84/2006 | Catherine Stihler | 10 |

Nr

Från

Underskrifter

57/2006

Roberta Angelilli, Cristiana Muscardini, Adriana Poli Bortone, Wojciech Roszkowski och Mieczysław Janowski

93

58/2006

Luís Queiró, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Vasco Graça Moura, Roberts Zīle och Ewa Hedkvist Petersen

76

59/2006

Alessandra Mussolini

31

60/2006

Alessandra Mussolini

7

61/2006

Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez- Cortines och Thomas Ulmer

357

62/2006

Robert Evans, Eva Lichtenberger, Jeanine Hennis-Plasschaert och Emanuel Jardim Fernandes

53

63/2006

Bogusław Rogalski

19

64/2006

Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter

42

65/2006

Renato Brunetta

39

66/2006

Oldřich Vlasák

28

67/2006

Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas

42

68/2006

Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda

94

69/2006

Aldo Patriciello

7

70/2006

Alessandra Mussolini och Carlo Casini

15

71/2006

Luca Romagnoli

21

72/2006

Milan Gaľa, Barbara Kudrycka, Zita Pleštinská och Peter Šťastný

67

73/2006

Mario Borghezio

8

74/2006

Manuel dos Santos, Fausto Correia, Jamila Madeira och Emanuel Fernandes

18

75/2006

Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Alexander Alvaro, Lissy Gröner och Thomas Mann

32

76/2006

Andreas Mölzer

16

77/2006

Andreas Mölzer

8

78/2006

Bogusław Rogalski, Bogdan Pęk och Ryszard Czarnecki

13

79/2006

Milan Horáček, Simon Coveney och Christa Prets

64

80/2006

Michael Cashman, Andrew Duff och Richard Howitt

19

81/2006

Alessandra Mussolini

4

82/2006

Stanisław Jałowiecki

23

83/2006

Philip Claeys, Frank Vanhecke och Koenraad Dillen

6

84/2006

Catherine Stihler

10

20.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

21.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 29.11.2006-30.11.2006.

22.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 17.05.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Baco, Badia i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Böge, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill- Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn- Bendit, Corbett, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Díez González, Dillen, Doorn, Douay, Dover, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guellec, Guerreiro, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krasts, Krehl, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Laignel, Lambert, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Jean- Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, David Martin, Hans- Peter Martin, Maštálka, Mastenbroek, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Moscovici, Mote, Mulder, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pöttering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Jürgen Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zwiefka

Observatörer:

Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Duca, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kelemen, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Parvanova, Paşcu, Podgorean, Popa, Popeangă, Silaghi, Sofianski, Stoyanov

---

BILAGA

OMRÖSTNINGSRESULTAT

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien *

(C6-0334/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: utskottets förslag | ONU | + | 359, 48, 72 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: utskottets förslag

ONU

+

359, 48, 72

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

2.   Situationen i Gaza

Resolutionsförslag: B6-0588/2006, B6-0589/2006, B6-0590/2006, B6-0591/2006, B6-0592/2006, B6-0610/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0588/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| punkt 10 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 271, 206, 28 |
| skäl J | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0588/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0589/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0590/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0591/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0592/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0610/2006 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0588/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 4

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

punkt 10

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

271, 206, 28

skäl J

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0588/2006

GUE/NGL

↓

B6-0589/2006

ALDE

↓

B6-0590/2006

Verts/ALE

↓

B6-0591/2006

PSE

↓

B6-0592/2006

PPE-DE

↓

B6-0610/2006

UEN

↓

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 10

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

skäl J

Första delen:”Som medlem ... Europas grannområde”

Andra delen:”Instrumenten ... i EU-fördraget”

Övrigt

Napoletano lade fram ett muntligt ändringsförslag i syfte att lägga till följande text i slutet av punkt 4:

samt fördömer den nyligen genomförda attacken i Sderot och dödandet av oskyldiga civila israeler

3.   Konvention om förbud mot biologiska och kemiska vapen, splitterbomber och konventionella vapen

Resolutionsförslag: B6-0585/2006, B6-0586/2006, B6-0587/2006, B6-0593/2006, B6-0594/2006, B6-0611/2006

| Avser | Äf nr | Från | NU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0585/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| efter punkt 10 | 2 | GUE/NGL | ONU | — | 261, 261, 10 |
| 3 | GUE/NGL | ONU | + | 293, 232, 12 |
| efter punkt 13 | 4 | GUE/NGL | | + | |
| efter strecksats 4 | 1 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0585/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0586/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0587/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0593/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0594/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0611/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

NU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0585/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

efter punkt 10

2

GUE/NGL

ONU

—

261, 261, 10

3

GUE/NGL

ONU

+

293, 232, 12

efter punkt 13

4

GUE/NGL

+

efter strecksats 4

1

GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0585/2006

PPE-DE

↓

B6-0586/2006

PSE

↓

B6-0587/2006

GUE/NGL

↓

B6-0593/2006

UEN

↓

B6-0594/2006

ALDE

↓

B6-0611/2006

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 2 och 3

4.   En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen

Betänkande: Alexander Stubb (A6-0367/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, led a | 2 | ALDE | delad | | |
| 1/EO | + | 269, 253, 15 |
| 2 | + | |
| efter punkt 4 | 3 | ALDE | | + | |
| punkt 5 | 4 | ALDE | EO | — | 134, 395, 16 |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | ONU | + | 520, 0, 24 |
| efter punkt 11 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 13 | punkt | originaltexten | ONU | + | 530, 1, 8 |
| punkt 16 | punkt | originaltexten | ONU | + | 458, 71, 13 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 519, 9, 14 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1, led a

2

ALDE

delad

1/EO

+

269, 253, 15

2

+

efter punkt 4

3

ALDE

+

punkt 5

4

ALDE

EO

—

134, 395, 16

punkt 11

punkt

originaltexten

ONU

+

520, 0, 24

efter punkt 11

1

Verts/ALE

+

punkt 13

punkt

originaltexten

ONU

+

530, 1, 8

punkt 16

punkt

originaltexten

ONU

+

458, 71, 13

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

519, 9, 14

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkt 13

PPE-DE: slutomröstning

Verts/ALE: punkterna 11, 16

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 2

Första delen:”stödjer politiken ... område”

Andra delen:”Parlamentet ... federationen”

5.   Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP)

Betänkande: Karl von Wogau (A6-0366/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 14 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 2 | 15 | GUE/NGL | ONU | — | 47, 483, 15 |
| 33 | PPE-DE | | + | |
| punkt 3 | 16 | GUE/NGL | ONU | — | 56, 453, 34 |
| 19 | Verts/ALE | | — | |
| 34 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 3 | 17 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 5 | 20 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | — | 237, 265, 41 |
| punkt 10 | 21 | Verts/ALE | EO | — | 240, 288, 12 |
| 37 | PPE-DE | | T | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 277, 248, 9 |
| punkt 11 | 2 | PSE | | — | |
| 9 | ALDE | | — | |
| 38 | PPE-DE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 13 | 3/rev | PSE | | + | |
| punkt 14 | 4 | PSE | | — | |
| 10 | ALDE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 15 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 16 | 23 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 21 | 45 | PPE-DE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| rubrik före punkt 24 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 25 | 24 | Verts/ALE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 26 | 25 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 27 | 26 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 474, 28, 42 |
| punkt 28 | 27 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 31 | 5 | PSE | | — | |
| 28 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 32 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| rubrik före punkt 37 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 37 | 11 | ALDE | | + | |
| punkt 39 | 36 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 40 | 29 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 42 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 43 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 44 | punkt | originaltexten | ONU | + | 407, 106, 28 |
| punkt 46, efter led b | 12 | ALDE | | + | |
| punkt 47 | 39 | PPE-DE | EO | + | 350, 179, 11 |
| 6 | PSE | | ↓ | |
| punkt 48 | 40 | PPE-DE | | + | |
| 30 | Verts/ALE | | ↓ | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 49 | 41 | PPE-DE | EO | + | 358, 177, 4 |
| efter punkt 49 | 42 | PPE-DE | | + | |
| 43 | PPE-DE | EO | + | 355, 174, 9 |
| 44 | PPE-DE | | + | |
| punkt 50 | 7/rev | PSE | | + | ändrat muntligen |
| rubrik före punkt 51 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 51 | 31 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 435, 92, 10 |
| 2 | + | 405, 98, 36 |
| punkt 52, led c | 8 m. d. S | PSE | | — | |
| 13 | ALDE | EO | + | 301, 236, 7 |
| punkt 52, led e | 8 m. d. S | PSE | | — | |
| punkt 53 | 32 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 389, 130, 17 |
| efter strecksats 6 | 1 | PSE | | + | |
| skäl C | 18 | Verts/ALE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 414, 117, 12 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

14

GUE/NGL

—

punkt 2

15

GUE/NGL

ONU

—

47, 483, 15

33

PPE-DE

+

punkt 3

16

GUE/NGL

ONU

—

56, 453, 34

19

Verts/ALE

—

34

PPE-DE

+

efter punkt 3

17

GUE/NGL

—

punkt 5

20

Verts/ALE

+

punkt 7

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

—

237, 265, 41

punkt 10

21

Verts/ALE

EO

—

240, 288, 12

37

PPE-DE

T

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

277, 248, 9

punkt 11

2

PSE

—

9

ALDE

—

38

PPE-DE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 13

3/rev

PSE

+

punkt 14

4

PSE

—

10

ALDE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 15

22

Verts/ALE

+

punkt 16

23

Verts/ALE

—

punkt 17

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 21

45

PPE-DE

+

punkt

originaltexten

↓

rubrik före punkt 24

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 24

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 25

24

Verts/ALE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 26

25

Verts/ALE

—

punkt 27

26

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

ONU

+

474, 28, 42

punkt 28

27

Verts/ALE

+

punkt 31

5

PSE

—

28

Verts/ALE

—

punkt 32

punkt

originaltexten

särsk.

+

rubrik före punkt 37

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 37

11

ALDE

+

punkt 39

36

PPE-DE

+

efter punkt 40

29

Verts/ALE

+

punkt 42

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 43

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 44

punkt

originaltexten

ONU

+

407, 106, 28

punkt 46, efter led b

12

ALDE

+

punkt 47

39

PPE-DE

EO

+

350, 179, 11

6

PSE

↓

punkt 48

40

PPE-DE

+

30

Verts/ALE

↓

punkt

originaltexten

↓

punkt 49

41

PPE-DE

EO

+

358, 177, 4

efter punkt 49

42

PPE-DE

+

43

PPE-DE

EO

+

355, 174, 9

44

PPE-DE

+

punkt 50

7/rev

PSE

+

ändrat muntligen

rubrik före punkt 51

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 51

31

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

435, 92, 10

2

+

405, 98, 36

punkt 52, led c

8 m. d. S

PSE

—

13

ALDE

EO

+

301, 236, 7

punkt 52, led e

8 m. d. S

PSE

—

punkt 53

32

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

ONU

+

389, 130, 17

efter strecksats 6

1

PSE

+

skäl C

18

Verts/ALE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

414, 117, 12

Ändringsförslag 35 gäller inte alla språkversioner och togs därför inte upp till omröstning (artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkt 17, rubrik före punkt 24, punkt 32, rubrik före punkt 37, punkt 42, rubrik före punkt 51 och punkt 51 e

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkterna 27, 44, 51, 53 och slutomröstning

GUE/NGL: Äf 15, 16 och slutomröstning

Begäran om delad omröstning

IND/DEM, PPE-DE, Verts/ALE:

punkt 7

Första delen:”Europaparlamentet ... på en kris”

Andra delen:”Parlamentet anser ... olika frågor”

PPE-DE

punkt 10

Första delen:”säkerställa fred ... närområdet”

Andra delen:”men även i andra ... FN-stadgan”

punkt 24

Första delen:”Europaparlamentet ... personliga säkerhet”

Andra delen:”och respektera ... rättigheter”

Verts/ALE

punkt 43

Första delen:”Europaparlamentet ... ökas ytterligare”

Andra delen:”säkerhetsforskningen bör ... säkerhetsforskning”

punkt 51

Första delen: hela texten utom led e

Andra delen: led e

Övrigt

Helmut Kuhne, för PSE-gruppen, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7/rev:

Europaparlamentet är medvetet om att ansträngningarna för att få Iran att avstå från att framställa anrikat uran för militära ändamål kan vara lönlösa. Det gemensamma förhandlingserbjudandet från EU-3, Förenta staterna, Ryssland och Kina är emellertid den mest lovande vägen. Parlamentet välkomnar det multilaterala agerande som ligger till grund för detta erbjudande. Parlamentet beklagar att förhandlingarna mellan å ena sidan EU:s höge representant och EU-3 och å andra sidan Iran hittills inte har lett fram till önskat resultat. Parlamentet godtar därför att frågan tas upp i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet understryker att förhandlingarna när som helst kan återupptas under förutsättning att det kommer signaler från Iran om att de kan bli framgångsrika. Parlamentet skulle välkomna att Förenta staterna ansluter sig till dessa förhandlingar med Iran.

6.   Arv och testamente

Betänkande: Giuseppe Gargani (kvalificerad majoritet erfordras (artikel 39 i arbetsordningen), (A6-0359/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| bilaga, rekommendation 2 | 3 | PSE | | + | ändrat muntligen |
| bilaga, rekommendation 5 | 4 | PSE | delad | | |
| 1/EO | — | 234, 287, 9 |
| 2 | — | |
| bilaga, rekommendation 7 | 1 | PSE | | + | ändrat muntligen |
| bilaga, rekommendation 10 | 2S | PSE | | — | |
| bilaga, rekommendation 11 | 5S | PSE | | — | |
| skäl E | punkt | originaltexten | ONU | + | 440, 68, 20 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 457, 51, 22 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

bilaga, rekommendation 2

3

PSE

+

ändrat muntligen

bilaga, rekommendation 5

4

PSE

delad

1/EO

—

234, 287, 9

2

—

bilaga, rekommendation 7

1

PSE

+

ändrat muntligen

bilaga, rekommendation 10

2S

PSE

—

bilaga, rekommendation 11

5S

PSE

—

skäl E

punkt

originaltexten

ONU

+

440, 68, 20

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

457, 51, 22

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: skäl E och slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 4

Första delen:”Europaparlamentet anser ... kvarlåtenskapen”

Andra delen:”Alla andra ... förbjudna”

Övrigt

Maria Berger, för PSE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag till ändringsförslag 3:

Europaparlamentet anser att den rättsakt som skall antas i princip bör säkra att behörig domstol och rättsordning (forum och ius) inte avviker från varandra, så att problemen med att tillämpa utländsk lagstiftning reduceras.

Därför föredrar Europaparlamentet helst att stadigvarande bostadsort är kriteriet för att fastställa både huvudbehörighet och objektiv anknytning, och att stadigvarande bostadsort definieras som antingen

| a) | den avlidnes stadigvarande bostadsort vid dödstillfället, förutsatt att den varit den avlidnes stadigvarande bostadsort under minst tre år före dödstillfället, eller, om så inte är fallet, |
| --- | --- |

a)

den avlidnes stadigvarande bostadsort vid dödstillfället, förutsatt att den varit den avlidnes stadigvarande bostadsort under minst tre år före dödstillfället, eller, om så inte är fallet,

| b) | den ort till vilken den avlidne hade sin huvudsakliga anknytning vid dödstillfället. |
| --- | --- |

b)

den ort till vilken den avlidne hade sin huvudsakliga anknytning vid dödstillfället.

Maria Berger, för PSE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag till ändringsförslag 1:

| — | Inrättande av ett ”europeiskt certifikat om arv” som med bindande verkan anger tillämplig lagstiftning, arvtagare, de personer som skall ansvara för administreringen av arvet och deras befogenheter samt vad som ingår i arvet. Certifikatet skall vara officiellt och utfärdas av en instans som inom de olika rättssystemen utsetts som behörig. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett ”europeiskt certifikat om arv” som med bindande verkan anger tillämplig lagstiftning, arvtagare, de personer som skall ansvara för administreringen av arvet och deras befogenheter samt vad som ingår i arvet. Certifikatet skall vara officiellt och utfärdas av en instans som inom de olika rättssystemen utsetts som behörig.

7.   Kvinnor i den internationella politiken

Betänkande: Ana Maria Gomes (A6-0362/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 15 | PPE-DE | EO | + | 291, 203, 10 |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 4 | 16 | PPE-DE | EO | + | 296, 206, 7 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 12 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 13 | 4 | PSE | | + | |
| efter punkt 15 | 5 | PSE | | + | |
| 6 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 262, 214, 30 |
| punkt 16 | 7 | PSE | | + | |
| punkt 18 | 17 | PPE-DE | EO | — | 232, 270, 6 |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 25 | 8 | PSE | EO | + | 240, 233, 32 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 29 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 256, 237, 12 |
| punkt 33 | punkt | originaltexten | särsk./EO | — | 213, 255, 36 |
| punkt 34 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 274, 200, 30 |
| punkt 36 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 38 | 18 | PPE-DE | EO | + | 271, 211, 28 |
| punkt 39 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 41 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 267, 214, 27 |
| punkt 42 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 44 | 19 | PPE-DE | EO | + | 288, 191, 29 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 45 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 47 | 20 | PPE-DE | | + | |
| 22 | PSE | | ↓ | |
| punkt 48 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 48 | 1 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 49 | 9 | PSE | | + | |
| punkt 50 | 21 | PPE-DE | EO | + | 258, 240, 10 |
| punkt 54 | 13 | PSE, ALDE,
  PPE-DE | | + | |
| punkt 55 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 273, 212, 24 |
| strecksats 24 i ingressen | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl B | 2 | PSE | | + | |
| skäl E | 10 | PSE, PPE-DE | | + | |
| skäl G | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl H | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl J | 11 | PSE, PPE-DE | | + | |
| skäl K | 12 | PSE, ALDE,
  PPE-DE | | + | |
| skäl N | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl O | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl P | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl Q | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl R | 3 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | — | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| skäl S | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | + | |
| skäl T | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl Y | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl Z | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 290, 201, 12 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | EO | + | 377, 77, 31 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 2

15

PPE-DE

EO

+

291, 203, 10

punkt 3

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 4

16

PPE-DE

EO

+

296, 206, 7

punkt

originaltexten

↓

punkt 9

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 12

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 13

4

PSE

+

efter punkt 15

5

PSE

+

6

PSE

delad

1

+

2/EO

+

262, 214, 30

punkt 16

7

PSE

+

punkt 18

17

PPE-DE

EO

—

232, 270, 6

punkt 20

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 25

8

PSE

EO

+

240, 233, 32

punkt

originaltexten

↓

punkt 29

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

256, 237, 12

punkt 33

punkt

originaltexten

särsk./EO

—

213, 255, 36

punkt 34

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

274, 200, 30

punkt 36

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 38

18

PPE-DE

EO

+

271, 211, 28

punkt 39

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 41

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

267, 214, 27

punkt 42

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 44

19

PPE-DE

EO

+

288, 191, 29

punkt

originaltexten

↓

punkt 45

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 47

20

PPE-DE

+

22

PSE

↓

punkt 48

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 48

1

Verts/ALE

—

punkt 49

9

PSE

+

punkt 50

21

PPE-DE

EO

+

258, 240, 10

punkt 54

13

PSE, ALDE,

PPE-DE

+

punkt 55

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

273, 212, 24

strecksats 24 i ingressen

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl B

2

PSE

+

skäl E

10

PSE, PPE-DE

+

skäl G

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl H

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl J

11

PSE, PPE-DE

+

skäl K

12

PSE, ALDE,

PPE-DE

+

skäl N

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl O

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl P

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl Q

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl R

3

PSE

delad

1

+

2

—

3

—

punkt

originaltexten

↓

skäl S

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

3

+

skäl T

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl Y

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl Z

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

290, 201, 12

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

EO

+

377, 77, 31

Ändringsförslag 14 gäller inte alla språkversioner och togs därför inte upp till omröstning (artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Begäran om särskild omröstning

ALDE: skäl G, H, N, och punkterna 3, 12

PPE-DE: strecksats 24 i ingressen, skäl N, O och Z, punkterna 3, 12, 20, 29, 33, 34, 36, 39, 41, 42, 45 och 48

Begäran om delad omröstning

PSE

skäl Y

Första delen: hela texten utom orden”såsom möjligheterna ... konfliktområden.”

Andra delen: dessa ord

punkt 9

Första delen: hela texten utom orden ”FN:s utvecklingsfond för kvinnor och”

Andra delen: dessa ord

ALDE

skäl S

Första delen:”I länder ... större”

Andra delen:”(exempelvis ... Östtimor)”

Tredje delen:”eftersom FN ... könsfördelning”

PPE-DE

skäl T

Första delen: hela texten utom orden ”att öka den kulturella acceptansen”

Andra delen: dessa ord

punkt 55

Första delen:”Europaparlamentet uppmuntrar ... processen”

Andra delen:”att ge ... representation”

äf 6

Första delen:”Europaparlamentet ... särskilda samordnare”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar med kraft ... skall tillsättas”

ALDE, PSE

skäl Q

Första delen: hela texten utom orden ”Förutom kvotering”

Andra delen: dessa ord

ALDE, PSE, PPE-DE

skäl P

Första delen: hela texten utom orden ”inbegripet kvotering”

Andra delen: dessa ord

PSE, PPE-DE

äf 3

Första delen:”I länder som varit ... jämnare könsfördelning” utom orden ”(exempelvis Rwanda, Afghanistan och Östtimor)”

Andra delen:”(exempelvis Rwanda, Afghanistan och Östtimor)”

Tredje delen:”I detta avseende ... politiska partierna”

8.   Kampen mot människohandeln

Betänkande: Edit Bauer (A6-0368/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, efter led a | 1 | Verts/ALE | | + | |
| artikel 1, led f | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 292, 204, 1 |
| punkt 1, efter led t | 10 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, led v | 11 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, led w | 4 | PSE | | + | |
| 12 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, led x | 13 | PPE-DE | | + | |
| 5 | PSE | | + | |
| punkt 1, led aa | 6 | PSE | | + | |
| punkt 1, led ad | 14 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, efter led ag | 15 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, led al | 25S | PPE-DE | ONU | + | 299, 178, 19 |
| punkt 1, led ao | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 1, led aq | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 1, led as | 16 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, efter led as | 17 | PPE-DE | | + | |
| 18 | PPE-DE | | + | |
| 19 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, led bc | 20 | PPE-DE | | + | |
| punkt 1, efter led bi | 21 | PPE-DE | | + | ändrat muntligen |
| punkt 1, led bj | 22 | PPE-DE | | + | |
| efter strecksats 28 | 7 | PPE-DE | | + | |
| skäl D | 8 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl D | 2 | PSE | | + | |
| skäl E | 9 | PPE-DE | | + | |
| skäl O | 23S | PPE-DE | ONU | + | 283, 113, 89 |
| skäl P | 24S | PPE-DE | ONU | + | 246, 209, 19 |
| skäl W | 3 | PSE | | + | |
| omröstning: förslag till rekommendation | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1, efter led a

1

Verts/ALE

+

artikel 1, led f

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

292, 204, 1

punkt 1, efter led t

10

PPE-DE

+

punkt 1, led v

11

PPE-DE

+

punkt 1, led w

4

PSE

+

12

PPE-DE

+

punkt 1, led x

13

PPE-DE

+

5

PSE

+

punkt 1, led aa

6

PSE

+

punkt 1, led ad

14

PPE-DE

+

punkt 1, efter led ag

15

PPE-DE

+

punkt 1, led al

25S

PPE-DE

ONU

+

299, 178, 19

punkt 1, led ao

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 1, led aq

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 1, led as

16

PPE-DE

+

punkt 1, efter led as

17

PPE-DE

+

18

PPE-DE

+

19

PPE-DE

+

punkt 1, led bc

20

PPE-DE

+

punkt 1, efter led bi

21

PPE-DE

+

ändrat muntligen

punkt 1, led bj

22

PPE-DE

+

efter strecksats 28

7

PPE-DE

+

skäl D

8

PPE-DE

+

efter skäl D

2

PSE

+

skäl E

9

PPE-DE

+

skäl O

23S

PPE-DE

ONU

+

283, 113, 89

skäl P

24S

PPE-DE

ONU

+

246, 209, 19

skäl W

3

PSE

+

omröstning: förslag till rekommendation

+

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 23, 24, 25

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 1, led ao

Första delen:”Medlemsstaterna ... lång sikt”

Andra delen:”Detta stöd bör ... för barn”

punkt 1, led aq

Första delen: hela texten utom orden ”tillgång till utbildning, yrkesutbildning och arbetsmarknaden”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL

artikel 1, led f

Första delen: hela texten utom ordet ”kortfristigt”

Andra delen: detta ord

Övrigt

Edit Bauer lade fram följande muntliga ändringsförslag i stället för ändringsförslag 21:

Kommissionen bör angripa problemet med barnhandel i sportsektorn inom ramen för rådets rambeslut om bekämpande av människohandel, varvid särskild hänsyn bör tas till de fall där vissa klubbar har för avsikt att ge kontrakt till mycket unga barn för att på så sätt kringgå regeln om egna produkter.

9.   Ombudsmannens årsrapport 2005

Betänkande: Andreas Schwab (A6-0309/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 6S | PSE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 4 | 7S | PSE | | T | |
| punkt 6 | 8S | PSE | | + | |
| efter punkt 8 | 12 | Verts/ALE | | — | |
| 13 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 12 | 9 | PSE | | + | |
| 14 | Verts/ALE | | ↓ | |
| efter punkt 16 | 1 | PPE-DE | EO | + | 212, 189, 9 |
| punkt 25 | 10 | PSE | | + | |
| efter punkt 26 | 11 | PSE | | + | |
| skäl G | 2 | PSE | EO | + | 226, 178, 9 |
| skäl J | 3 | PSE | | + | |
| skäl M | 4 | PSE | | + | |
| efter skäl N | 5 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

6S

PSE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 4

7S

PSE

T

punkt 6

8S

PSE

+

efter punkt 8

12

Verts/ALE

—

13

Verts/ALE

—

punkt 12

9

PSE

+

14

Verts/ALE

↓

efter punkt 16

1

PPE-DE

EO

+

212, 189, 9

punkt 25

10

PSE

+

efter punkt 26

11

PSE

+

skäl G

2

PSE

EO

+

226, 178, 9

skäl J

3

PSE

+

skäl M

4

PSE

+

efter skäl N

5

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

10.   EU:s kommunikationspolitik

Betänkande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0365/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 8 | 1S | ALDE | | — | |
| efter punkt 8 | 4 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 9 | 2S | ALDE | | — | |
| punkt 10 | 3 | ALDE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 188, 216, 3 |
| punkterna 11 och 12 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 13 | punkt | originaltexten | ONU | + | 328, 63, 17 |
| punkt 25 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 29 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 31 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 33 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 34 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 218, 174, 4 |
| punkt 43 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 44 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 184, 204, 6 |
| punkterna 45-46 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 53 | punkt | originaltexten | ONU | + | 330, 48, 7 |
| punkt 58 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| strecksats 3 i ingressen | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 195, 190, 4 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 285, 54, 6 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 4

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 8

1S

ALDE

—

efter punkt 8

4

GUE/NGL

—

punkt 9

2S

ALDE

—

punkt 10

3

ALDE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

—

188, 216, 3

punkterna 11 och 12

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 13

punkt

originaltexten

ONU

+

328, 63, 17

punkt 25

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 29

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 31

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 33

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 34

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

218, 174, 4

punkt 43

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 44

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

—

184, 204, 6

punkterna 45-46

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 53

punkt

originaltexten

ONU

+

330, 48, 7

punkt 58

punkt

originaltexten

särsk.

+

strecksats 3 i ingressen

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

195, 190, 4

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

285, 54, 6

Begäran om omröstning med namnupprop

UEN: punkt 13

IND/DEM: punkt 53 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: punkterna 1, 10, 11-13 (tillsammans), 43-46 (tillsammans) och 58

ALDE: punkterna 31 och 34

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

punkt 25

Första delen:”Europaparlamentet anser ... lokala institutioner”

Andra delen:”Parlamentet föreslår ... gemensamt europeiskt projekt”

punkt 29

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... i beslutsförfarandet”

Andra delen:”Parlamentet betonar ... utarbetas”

punkt 33

Första delen:”Europaparlamentet anser ... måste öka”

Andra delen:”Parlamentet menar ... regionala förhållanden”

PSE

punkt 10

Första delen: hela texten utom orden ”på grundval av artikel 308 i EG-fördraget”

Andra delen: dessa ord

strecksats 3 i ingressen

Första delen: hela texten utom orden ”och 308”

Andra delen: dessa ord

ALDE

punkt 4

Första delen: hela texten utom orden ”- i första hand ... Europafrågor”

Andra delen: dessa ord

punkt 44

Första delen:”Europaparlamentet anser att arbetet ... för förbättringar”

Andra delen:”Gruppen bör vara ... effektiv verksamhet”

11.   Etiopien

Resolutionsförslag: B6-0596/2006, 0598/2006, 0600/2006, 0603/2006, 0606/2006, 0613/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0596/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0596/2006 | | GUE//NGL | | ↓ | |
| B6-0598/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0600/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0603/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0606/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0613/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0596/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0596/2006

GUE//NGL

↓

B6-0598/2006

UEN

↓

B6-0600/2006

ALDE

↓

B6-0603/2006

PSE

↓

B6-0606/2006

PPE-DE

↓

B6-0613/2006

Verts/ALE

↓

12.   Bangladesh

Resolutionsförslag: B6-0595/2006, 0599/2006, 0601/2006, 0605/2006, 0608/2006, 0612/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0595/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| efter punkt 6 | 2 | PSE | | — | |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | ONU | — | 27, 32, 1 |
| efter punkt 11 | 1 | Verts/ALE | ONU | — | 24, 34, 4 |
| punkt 12 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl A | 3 | PPE-DE | | + | |
| skäl C | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl D | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl H | punkt | originaltexten | ONU | — | 27, 36, 0 |
| skäl J | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 60, 1, 1 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0595/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0599/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0601/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0605/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0608/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0612/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0595/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

efter punkt 6

2

PSE

—

punkt 11

punkt

originaltexten

ONU

—

27, 32, 1

efter punkt 11

1

Verts/ALE

ONU

—

24, 34, 4

punkt 12

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl A

3

PPE-DE

+

skäl C

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl D

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl H

punkt

originaltexten

ONU

—

27, 36, 0

skäl J

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

60, 1, 1

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0595/2006

GUE/NGL

↓

B6-0599/2006

ALDE

↓

B6-0601/2006

PSE

↓

B6-0605/2006

PPE-DE

↓

B6-0608/2006

UEN

↓

B6-0612/2006

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: skäl H, punkt 11 och ÄF 1

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: skäl C, D och H, punkterna 11 och 12

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

skäl J

Första delen:”Bangladesh har av ... och pressfriheten”

Andra delen:”, men på senare år ... islamistiska extremisterna”

13.   Iran

Resolutionsförslag: B6-0597/2006, 0602/2006, 0604/2006, 0607/2006, 0609/2006, 0614/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0597/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 60, 0, 3 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0597/2006 | | GUE//NGL | | ↓ | |
| B6-0602/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0604/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0607/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0609/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0614/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0597/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

60, 0, 3

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0597/2006

GUE//NGL

↓

B6-0602/2006

PSE

↓

B6-0604/2006

ALDE

↓

B6-0607/2006

PPE-DE

↓

B6-0609/2006

UEN

↓

B6-0614/2006

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Förslag till förordning C6-0334/2006 - Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien

Ja-röster: 359

ALDE: Cavada, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 48

ALDE: Carlshamre, Hall, Harkin

GUE/NGL: Holm, Liotard, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Nattrass, Sinnott

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Fjellner, Heaton-Harris, Ibrisagic, Wohlin

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 72

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Clark, Farage, Knapman, Wise, Železný

NI: Baco, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gobbo, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: McMillan-Scott

PSE: Scheele

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Emanuel Jardim Fernandes, Hartmut Nassauer

Nej-röster:
  Gerard Batten, Derek Roland Clark, Gunnar Hökmark, Nigel Farage, Thomas Wise, Charlotte Cederschiöld,

2.   Gemensam resolution B6-0585/2006 - Konvention om förbud mot biologiska och toxinvapen, splitterbomber och konventionella vapen

ändring 2

Ja-röster: 261

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gobbo, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Fjellner, Ibrisagic, Purvis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof

Nej-röster: 261

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Titley

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi

PSE: Howitt

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Charlotte Cederschiöld, Gunnar Hökmark,

3.   Gemensam resolution B6-0585/2006 - Konvention om förbud mot biologiska och toxinvapen, splitterbomber och konventionella vapen

ändring 3

Ja-röster: 293

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Purvis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 232

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Titley

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 12

ALDE: Lambsdorff

NI: Baco, Borghezio, Gobbo, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi

PSE: Howitt

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Charlotte Cederschiöld, Gunnar Hökmark

4.   Betänkande Stubb A6-0367/2006

punkt 11

Ja-röster: 520

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deva

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Stubb A6-0367/2006

punkt 13

Ja-röster: 530

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 1

NI: Mote

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Baco

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betänkande Stubb A6-0367/2006

punkt 16

Ja-röster: 458

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nej-röster: 71

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Gobbo, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Posselt

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

7.   Betänkande Stubb A6-0367/2006

resolution

Ja-röster: 519

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 9

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Mote

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Borghezio, Gobbo, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

ändring 15

Ja-röster: 47

ALDE: Szent-Iványi, Väyrynen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Caspary

PSE: Grech, Hughes, Muscat

Verts/ALE: Evans Jill, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 483

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Gobbo

PSE: Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen, Schmidt Frithjof, Schroedter, Voggenhuber

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto,

Nej-röster:
  Daniel Caspary,

9.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

ändring 16

Ja-röster: 56

ALDE: Carlshamre

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Podestà

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

Verts/ALE: Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Ždanoka

Nej-röster: 453

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes- Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Smith, Staes, Turmes

Nedlagda röster: 34

ALDE: Harkin

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Gobbo, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák

Verts/ALE: van Buitenen, Voggenhuber

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Paul Marie Coûteaux,

10.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

punkt 7/2

Ja-röster: 237

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Tomczak

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gobbo, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Seeberg, Wohlin, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, ambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, astenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, apoletano, Obiols i Germà, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, osati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, chaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn- Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Smith

Nej-röster: 265

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Sinnott, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García- Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Castex, Ferreira Anne, Grech, Laignel, Lienemann, Muscat, Occhetto, Paasilinna

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen- Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 41

ALDE: Harkin

IND/DEM: Bonde, Pęk, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Helmer, Mote

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák

PSE: Bösch, Chiesa

Verts/ALE: van Buitenen, Romeva i Rueda, Voggenhuber

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Raül Romeva i Rueda

11.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

punkt 27

Ja-röster: 474

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis- Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Helmer, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 28

ALDE: Jäätteenmäki, Susta

GUE/NGL: Aita, Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Rudi Ubeda

PSE: El Khadraoui

UEN: Angelilli, Poli Bortone

Nedlagda röster: 42

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi

PSE: Scheele

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Voggenhuber

12.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

punkt 44

Ja-röster: 407

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hazan, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kamiński, Pirilli, Poli Bortone, Rutowicz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 106

ALDE: Ek, Schmidt Olle

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák

PSE: Cashman, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Scheele, Simpson, Titley, Willmott

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Nedlagda röster: 28

ALDE: Harkin

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Gobbo

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Grech, Hedh, Hedkvist Petersen, Muscat, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Evans Jill, Lambert, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Voggenhuber

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Lars Wohlin

13.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

punkt 51/1

Ja-röster: 435

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 92

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák

UEN: Berlato, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux

NI: Battilocchio, Borghezio, Gobbo

PSE: Attard-Montalto, Scheele

UEN: Camre, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Romeva i Rueda

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto

Nej-röster:
  Lars Wohlin

14.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

punkt 51/2

Ja-röster: 405

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Marek Aleksander, Pirilli, Poli Bortone, Szymański, Zīle

Nej-röster: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Belohorská, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Mauro, Strejček, Wohlin

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Rutowicz, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 36

NI: Allister, Baco, Borghezio, Gobbo, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Tannock, Van Orden, Vlasák

PSE: Castex, Scheele

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto

15.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

punkt 53

Ja-röster: 389

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Jonckheer

Nej-röster: 130

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák

PSE: Correia, Cottigny, Laignel, Weber Henri

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Harkin

PPE-DE: Mauro

PSE: Cashman, Castex, Guy-Quint, Hazan, Honeyball, Hughes, Lienemann, McAvan, Martin David, Roure, Simpson, Titley, Willmott

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Henri Weber

Nej-röster:
  Lars Wohlin

16.   Betänkande Von Wogau A6-0366/2006

resolution

Ja-röster: 414

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Jonckheer

Nej-röster: 117

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wohlin

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

ALDE: Harkin

NI: Borghezio, Gobbo

PSE: Attard-Montalto, Castex, Chiesa, Grech, Muscat, Scheele

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Buitenweg

17.   Betänkande Gargani A6-0359/2006

skäl E

Ja-röster: 440

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 68

GUE/NGL: de Brún, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Pflüger, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Oomen-Ruijten, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Van Orden, Wohlin

PSE: Simpson

Nedlagda röster: 20

GUE/NGL: Wagenknecht

IND/DEM: Grabowski, Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Corbett, Honeyball, Hughes, McAvan, Martin David, Titley, Willmott

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Carl Schlyter

18.   Betänkande Gargani A6-0359/2006

resolution

Ja-röster: 457

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 51

GUE/NGL: de Brún, Holm, Liotard, Manolakou, Pflüger, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Van Orden, Wohlin

Nedlagda röster: 22

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Borghezio, Gobbo

PPE-DE: Szájer

PSE: Cashman, Corbett, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Simpson, Titley, Willmott

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Martin Schulz, Poul Nyrup Rasmussen

19.   Betänkande Bauer A6-0368/2006

ändring 25

Ja-röster: 299

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, Duff, Gentvilas, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lax, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Kaufmann, Liotard, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Cashman, De Keyser, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Gebhardt, Golik, Gomes, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Honeyball, Howitt, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Mastenbroek, Matsouka, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Piecyk, Pittella, Prets, Rothe, Rouček, Sacconi, Scheele, Simpson, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 178

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Carlshamre, Cavada, De Sarnez, Drčar Murko, Ek, Griesbeck, Harkin, Kacin, Lehideux, Losco, Mohácsi, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Sbarbati, Schmidt Olle, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Coveney, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, McGuinness, Mitchell, Panayotopoulos-Cassiotou, Seeberg, Sudre, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, Bono, Bourzai, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Estrela, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kuc, Laignel, Madeira, Maňka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Paasilinna, Pahor, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Swoboda, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Westlund, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Harms, Lipietz, Lucas, Özdemir, Schlyter, Schmidt Frithjof, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 19

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

PPE-DE: Ventre

PSE: Geringer de Oedenberg, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hazan, Muscat, Titley

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Lichtenberger

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Elisa Ferreira, Jamila Madeira, Hélène Flautre,

Nej-röster:
  John Attard-Montalto, Henri Weber

20.   Betänkande Bauer A6-0368/2006

ändring 23

Ja-röster: 283

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, Duff, Gentvilas, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Kułakowski, Lax, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Kaufmann, Liotard, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Baco, Belohorská, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Busquin, Cashman, Corbett, De Keyser, De Rossa, Désir, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Gebhardt, Golik, Gomes, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Kindermann, Krehl, Lambrinidis, Leichtfried, Locatelli, Madeira, Mastenbroek, Matsouka, Napoletano, Occhetto, Piecyk, Pittella, Prets, Rothe, Sacconi, Scheele, Stockmann, Van Lancker, Vincenzi

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 113

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Carlshamre, Cavada, De Sarnez, Drčar Murko, Ek, Griesbeck, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Lehideux, Losco, Mohácsi, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Sbarbati, Schmidt Olle, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Coveney, Demetriou, De Veyrac, Fjellner, Grossetête, Higgins, Hökmark, Kauppi, Marques, Mitchell, Panayotopoulos-Cassiotou, Seeberg, Wohlin

PSE: Chiesa, Christensen, De Vits, Estrela, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Myller, Riera Madurell, Sakalas, dos Santos, Schaldemose, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Pirilli, Poli Bortone, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Flautre, Lipietz, Lucas, Schlyter, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 89

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Battilocchio

PPE-DE: Deva, Posselt, Ventre

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, Bono, Bourzai, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Correia, Douay, El Khadraoui, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Jöns, Laignel, Leinen, Lienemann, McAvan, Maňka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Lichtenberger

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Othmar Karas, John Attard-Montalto,

Nej-röster:
  Mairead McGuinness

21.   Betänkande Bauer A6-0368/2006

ändring 24

Ja-röster: 246

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, Duff, Gentvilas, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Kułakowski, Lax, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Kaufmann, Meyer Pleite, Pflüger, Strož, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà

PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Berman, Bozkurt, De Keyser, Gebhardt, Gröner, Mastenbroek, Piecyk, Tabajdi

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Harms, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 209

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Carlshamre, Cavada, De Sarnez, Drčar Murko, Ek, Griesbeck, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Lehideux, Losco, Mohácsi, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Sbarbati, Schmidt Olle, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Holm, Manolakou, Maštálka, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Coveney, Demetriou, De Veyrac, Fjellner, Grossetête, Higgins, Hökmark, Kauppi, Mitchell, Seeberg, Stubb, Wohlin

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Pittella, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Pirilli, Poli Bortone, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Flautre, Lipietz, Lucas, Schlyter, Schmidt Frithjof, Ždanoka

Nedlagda röster: 19

GUE/NGL: Henin, Liotard

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Belohorská

PPE-DE: Posselt, Ventre

PSE: Gurmai, Hänsch, Mikko, Wiersma

Verts/ALE: Aubert, van Buitenen, Lichtenberger, Voggenhuber

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto

Nej-röster:
  Mairead McGuinness

22.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0365/2006

punkt 13

Ja-röster: 328

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lax, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Papadimoulis, Ransdorf, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Pirilli, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 63

ALDE: Cavada

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, Manolakou, Seppänen, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Harbour, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Tannock, Ventre, Vlasák, Wohlin

PSE: Falbr, Occhetto, Tabajdi

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Janowski, Libicki, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Meyer Pleite, Pflüger, Remek, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

NI: Baco

PSE: Cashman, Hedh, Honeyball, Howitt, McAvan, Simpson, Titley, Willmott

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Tobias Pflüger, Sahra Wagenknecht

23.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0365/2006

punkt 53

Ja-röster: 330

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lax, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Maštálka, Meyer Pleite, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Radwan, Roithová, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Poignant, Prets, Rasmussen, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Janowski, Libicki, Pirilli, Poli Bortone, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 48

GUE/NGL: Holm, Liotard, Manolakou, Seppänen, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Cabrnoch, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Harbour, Hökmark, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, von Wogau

PSE: Locatelli

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: de Brún, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Pęk

NI: Baco

PPE-DE: Reul

24.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0365/2006

resolution

Ja-röster: 285

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Lax, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Busuttil, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Spautz, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Golik, Gomes, Gröner, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Matsouka, Miguélez Ramos, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Poignant, Prets, Rasmussen, Rosati, Rothe, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Simpson, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Janowski, Libicki, Pirilli, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 54

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meyer Pleite, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Harbour, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Reul, Roithová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Flasarová, Remek, Wurtz

NI: Baco

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: Lucas

25.   Gemensam resolution B6-0595/2006 - Bengladesh

punkt 11

Ja-röster: 27

ALDE: Bowles, Jensen, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Strož

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arnaoutakis, De Vits, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Kindermann, Kuc, Pinior, Prets, Sakalas

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Libicki

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Schlyter

Nej-röster: 32

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Chichester, Daul, De Blasio, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Sonik, Stevenson, Sudre, Tannock, Wieland, Zaleski

Nedlagda röster: 1

UEN: Rutowicz

26.   Gemensam resolution B6-0595/2006 - Bangladesh

ändring 1

Ja-röster: 24

ALDE: Bowles, Jensen, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Strož

IND/DEM: Bonde, Sinnott

PSE: Arnaoutakis, De Vits, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Pinior, Prets, Sakalas

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Schlyter

Nej-röster: 34

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Chichester, Daul, De Blasio, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mavrommatis, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Sonik, Stevenson, Sudre, Tannock, Wieland, Zaleski

UEN: Czarnecki Ryszard

Nedlagda röster: 4

NI: Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Bielan, Libicki, Rutowicz

27.   Gemensam resolution B6-0595/2006 - Bangladesh

skäl H

Ja-röster: 27

ALDE: Bowles, Jensen, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Strož

IND/DEM: Bonde

NI: Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arnaoutakis, De Vits, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Golik, Gomes, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Pinior, Prets, Sakalas

UEN: Bielan, Libicki

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Schlyter

Nej-röster: 36

IND/DEM: Sinnott

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Chichester, Daul, De Blasio, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mavrommatis, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Sonik, Stevenson, Sudre, Tannock, Wieland, Zaleski

UEN: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

28.   Gemensam resolution B6-0595/2006 - Bangladesh

resolution

Ja-röster: 60

ALDE: Bowles, Jensen, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Chichester, Daul, De Blasio, Deß, Duka-Zólyomi, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mavrommatis, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Sonik, Stevenson, Sudre, Tannock, Wieland, Zaleski

PSE: Arnaoutakis, De Vits, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Golik, Gomes, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Pinior, Prets, Sakalas

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Onesta, Schlyter

Nej-röster: 1

PPE-DE: Deva

Nedlagda röster: 1

GUE/NGL: Pflüger

29.   Gemensam resolution B6-0597/2006 - Iran

resolution

Ja-röster: 60

ALDE: Bowles, Jensen, Matsakis, Schuth

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Chichester, Daul, De Blasio, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mavrommatis, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Sonik, Stevenson, Sudre, Tannock, Wieland, Zaleski

PSE: Arnaoutakis, De Vits, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Golik, Gomes, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Pinior, Prets, Sakalas

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Schlyter

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Strož

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0491

Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien (KOM(2006)0506 - C6-0334/2006 - 2006/0168(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2006)0506) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2006)0506) (1),

| — | med beaktande av förslaget till partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien,

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0334/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0334/2006),

| — | med beaktande av artikel 51, artikel 83.7 och artikel 134 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51, artikel 83.7 och artikel 134 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Islamiska republiken Mauretanien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Islamiska republiken Mauretanien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0492

Situationen i Gaza

Europaparlamentets resolution om situationen i Gazaremsan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt resolutionerna av den 2 februari 2006 om resultatet av valet i Palestina och situationen i östra Jerusalem (1), den 1 juni 2006 om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll (2) och den 7 September 2006 om situationen i Mellanöstern (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, särskilt resolutionerna av den 2 februari 2006 om resultatet av valet i Palestina och situationen i östra Jerusalem (1), den 1 juni 2006 om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll (2) och den 7 September 2006 om situationen i Mellanöstern (3),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 (1967) och 338 (1973), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 (1967) och 338 (1973),

| — | med beaktande av kvartettens ”färdplan för fred” av den 30 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kvartettens ”färdplan för fred” av den 30 april 2003,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möten den 15 september 2006, den 16 och 17 oktober 2006 och den 13 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möten den 15 september 2006, den 16 och 17 oktober 2006 och den 13 november 2006,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den israeliska militäroperationen i Gaza har resulterat i fler än 350 dödsoffer sedan juni 2006, däribland många civila. Den israeliska attacken mot Beit Hanun den 8 november 2006 fick till följd att 19 palestinier dödades, de flesta av dem kvinnor och barn. |
| --- | --- |

A.

Den israeliska militäroperationen i Gaza har resulterat i fler än 350 dödsoffer sedan juni 2006, däribland många civila. Den israeliska attacken mot Beit Hanun den 8 november 2006 fick till följd att 19 palestinier dödades, de flesta av dem kvinnor och barn.

| B. | Den massiva ödeläggelsen av offentlig infrastruktur och privata bostäder, avbrotten i verksamheten vid sjukhus, kliniker och skolor, den bristande tillgången till vatten, livsmedel och elektricitet, ödeläggelsen av jordbruksmark och den totala blockaden av Gazaremsan har orsakat en katastrofal humanitär kris som är ytterst oroande. |
| --- | --- |

B.

Den massiva ödeläggelsen av offentlig infrastruktur och privata bostäder, avbrotten i verksamheten vid sjukhus, kliniker och skolor, den bristande tillgången till vatten, livsmedel och elektricitet, ödeläggelsen av jordbruksmark och den totala blockaden av Gazaremsan har orsakat en katastrofal humanitär kris som är ytterst oroande.

| C. | Attacker som riktas direkt mot civila mål och oproportionerliga eller urskillningslösa attacker mot civilbefolkningen är ett flagrant brott mot de grundläggande rättigheterna enligt vad som följer av internationell rätt och Genèvekonventionerna. |
| --- | --- |

C.

Attacker som riktas direkt mot civila mål och oproportionerliga eller urskillningslösa attacker mot civilbefolkningen är ett flagrant brott mot de grundläggande rättigheterna enligt vad som följer av internationell rätt och Genèvekonventionerna.

| D. | Israels premiärminister Ehud Olmert har uttryckt sin sorg och bedrövelse över vad han betecknat som resultatet av ett ”tekniskt fel” vid Beit Hanun den 8 november 2006 och den israeliska armén har beslutat att tillsätta en intern utredning. |
| --- | --- |

D.

Israels premiärminister Ehud Olmert har uttryckt sin sorg och bedrövelse över vad han betecknat som resultatet av ett ”tekniskt fel” vid Beit Hanun den 8 november 2006 och den israeliska armén har beslutat att tillsätta en intern utredning.

| E. | En stats rätt att försvara sig själv kan inte rättfärdiga oproportionerlig eller urskillningslös våldsanvändning och internationell humanitär rätt förbjuder uttryckligen alla angrepp mot civilbefolkningen. |
| --- | --- |

E.

En stats rätt att försvara sig själv kan inte rättfärdiga oproportionerlig eller urskillningslös våldsanvändning och internationell humanitär rätt förbjuder uttryckligen alla angrepp mot civilbefolkningen.

| F. | Den nya serien av våldsdåd hotar de ansträngningar som den palestinska myndigheten gjort för att bilda en ny palestinsk samlingsregering. |
| --- | --- |

F.

Den nya serien av våldsdåd hotar de ansträngningar som den palestinska myndigheten gjort för att bilda en ny palestinsk samlingsregering.

| G. | Det internationella samfundet och EU ger, särskilt genom den tillfälliga internationella mekanismen, ett betydelsefullt stöd till ansträngningarna att lösa den humanitära krisen i Gazaremsan och på Västbanken, men detta stöd kan inte täcka alla behov. |
| --- | --- |

G.

Det internationella samfundet och EU ger, särskilt genom den tillfälliga internationella mekanismen, ett betydelsefullt stöd till ansträngningarna att lösa den humanitära krisen i Gazaremsan och på Västbanken, men detta stöd kan inte täcka alla behov.

| H. | Det är djupt oroande att Avigdor Lieberman nyligen utsetts till Israels vice premiärminister. |
| --- | --- |

H.

Det är djupt oroande att Avigdor Lieberman nyligen utsetts till Israels vice premiärminister.

| I. | Fredsprocessen i Mellanöstern har hamnat i ett politiskt och diplomatiskt dödläge trots att det behövs en omfattande och hållbar lösning på konflikten mellan Israel och Palestina för att kunna skapa fred och säkerhet i hela regionen. |
| --- | --- |

I.

Fredsprocessen i Mellanöstern har hamnat i ett politiskt och diplomatiskt dödläge trots att det behövs en omfattande och hållbar lösning på konflikten mellan Israel och Palestina för att kunna skapa fred och säkerhet i hela regionen.

| J. | Som medlem av kvartetten (vilken också består av FN, Amerikas förenta stater och Ryssland) bär Europeiska unionen ett särskilt ansvar för freden och säkerheten i Mellanöstern, Europas grannområde. Instrumenten och metoderna för att samordna den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken måste därför förbättras, bland annat genom antagandet av en gemensam ståndpunkt inom ramen för GUSP och på basis av artiklarna 15 och 16 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

J.

Som medlem av kvartetten (vilken också består av FN, Amerikas förenta stater och Ryssland) bär Europeiska unionen ett särskilt ansvar för freden och säkerheten i Mellanöstern, Europas grannområde. Instrumenten och metoderna för att samordna den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken måste därför förbättras, bland annat genom antagandet av en gemensam ståndpunkt inom ramen för GUSP och på basis av artiklarna 15 och 16 i EU-fördraget.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin medkänsla med familjerna till offren för bombattentatet mot Beit Hanun nyligen och med alla andra oskyldiga offer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande och sin medkänsla med familjerna till offren för bombattentatet mot Beit Hanun nyligen och med alla andra oskyldiga offer.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa indignation över den militära operation Israel genomfört i Beit Hanun och i Gazaremsan och fördömer den israeliska arméns oproportionerliga aktion, som undergräver alla försök att få i gång fredsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa indignation över den militära operation Israel genomfört i Beit Hanun och i Gazaremsan och fördömer den israeliska arméns oproportionerliga aktion, som undergräver alla försök att få i gång fredsprocessen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Israels regering att omedelbart avbryta de militära operationerna i Gazaremsan och upprepar än en gång att det inte finns någon militär lösning på konflikten mellan Israel och Palestina. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Israels regering att omedelbart avbryta de militära operationerna i Gazaremsan och upprepar än en gång att det inte finns någon militär lösning på konflikten mellan Israel och Palestina.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de palestinska milisgrupperna att sätta stopp för de urskillningslösa raketangreppen mot israeliskt territorium som avsiktligt är riktade mot civilbefolkningen, att respektera vapenvilan och att avstå från att trappa upp konflikten ytterligare. Parlamentet fördömer den nyligen genomförda raketattacken i Sderot och dödandet av oskyldiga civila israeler. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de palestinska milisgrupperna att sätta stopp för de urskillningslösa raketangreppen mot israeliskt territorium som avsiktligt är riktade mot civilbefolkningen, att respektera vapenvilan och att avstå från att trappa upp konflikten ytterligare. Parlamentet fördömer den nyligen genomförda raketattacken i Sderot och dödandet av oskyldiga civila israeler.

| 5. | Europaparlamentet är djupt oroat över risken för att den nuvarande krisen får allvarliga konsekvenser, däribland ytterligare militär- och terroristattacker, som skulle underminera den sårbara politiska situationen i området som helhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är djupt oroat över risken för att den nuvarande krisen får allvarliga konsekvenser, däribland ytterligare militär- och terroristattacker, som skulle underminera den sårbara politiska situationen i området som helhet.

| 6. | Europaparlamentet noterar att Förenta staterna genom sitt veto blockerade ett resolutionsförslag om situationen i Gazaremsan i FN:s säkerhetsråd och beklagar att det internationella samfundet inte har någon stark och tydlig ståndpunkt om den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att Förenta staterna genom sitt veto blockerade ett resolutionsförslag om situationen i Gazaremsan i FN:s säkerhetsråd och beklagar att det internationella samfundet inte har någon stark och tydlig ståndpunkt om den nuvarande krisen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas regering att se över sin roll i kvartetten och i konflikten mellan Israel och Palestina för att kunna bidra till att våldsamheterna upphör och en ny, verklig dialog kommer till stånd mellan parterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas regering att se över sin roll i kvartetten och i konflikten mellan Israel och Palestina för att kunna bidra till att våldsamheterna upphör och en ny, verklig dialog kommer till stånd mellan parterna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att anta en gemensam ståndpunkt i enlighet med artikel 15 i EU-fördraget för att göra en lämplig utvärdering av den nuvarande situationen och stödja ett allvarligt försök att stoppa våldet och få alla berörda parter till förhandlingsbordet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att anta en gemensam ståndpunkt i enlighet med artikel 15 i EU-fördraget för att göra en lämplig utvärdering av den nuvarande situationen och stödja ett allvarligt försök att stoppa våldet och få alla berörda parter till förhandlingsbordet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kvartetten att vidta brådskande åtgärder så att förhandlingarna med och mellan de berörda parterna återupptas och samtliga delar av färdplanen genomförs fullt ut. I detta läge klargör parlamentet än en gång att en lösning på Mellanösternkonflikten kräver att det i enlighet med färdplanen förutsättningslöst förhandlas fram ett stabilt och slutgiltigt fredsavtal, som bygger på att två demokratiska, självständiga och fungerande stater skall leva sida vid sida i fred inom säkra och erkända internationella gränser, samt att det fortsatta dödandet av civila inte kan tolereras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kvartetten att vidta brådskande åtgärder så att förhandlingarna med och mellan de berörda parterna återupptas och samtliga delar av färdplanen genomförs fullt ut. I detta läge klargör parlamentet än en gång att en lösning på Mellanösternkonflikten kräver att det i enlighet med färdplanen förutsättningslöst förhandlas fram ett stabilt och slutgiltigt fredsavtal, som bygger på att två demokratiska, självständiga och fungerande stater skall leva sida vid sida i fred inom säkra och erkända internationella gränser, samt att det fortsatta dödandet av civila inte kan tolereras.

| 10. | Europaparlamentet upprepar än en gång att närvaron av en multinationell styrka i Libanon kunde ses som en modell för Gazaremsan och Västbanken för att skydda civilbefolkningen på båda sidorna. Parlamentet uppmanar rådet att ta initiativ till att sända ut internationella militärobservatörer till Gazaremsan och uppmanar samtliga parter att stödja och till fullo samarbeta kring genomförandet av ett sådant förslag. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar än en gång att närvaron av en multinationell styrka i Libanon kunde ses som en modell för Gazaremsan och Västbanken för att skydda civilbefolkningen på båda sidorna. Parlamentet uppmanar rådet att ta initiativ till att sända ut internationella militärobservatörer till Gazaremsan och uppmanar samtliga parter att stödja och till fullo samarbeta kring genomförandet av ett sådant förslag.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast sammankalla associeringsrådet för EU och Israel för att presentera EU:s ståndpunkt efter de israeliska militära operationerna i Gazaremsan, särskilt när det gäller den fulla respekten för artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Israel (4). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast sammankalla associeringsrådet för EU och Israel för att presentera EU:s ståndpunkt efter de israeliska militära operationerna i Gazaremsan, särskilt när det gäller den fulla respekten för artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Israel (4).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inom ramen för associeringsavtalet mellan EU och Palestina (5) ta upp frågan om våldsamheterna och säkerheten till diskussion med den nya palestinska samlingsregeringen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet att inom ramen för associeringsavtalet mellan EU och Palestina (5) ta upp frågan om våldsamheterna och säkerheten till diskussion med den nya palestinska samlingsregeringen.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna måste respekteras till fullo och att brotten mot den internationella humanitära rätten måste upphöra omgående i Gazaremsan och på Västbanken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna måste respekteras till fullo och att brotten mot den internationella humanitära rätten måste upphöra omgående i Gazaremsan och på Västbanken.

| 14. | Europaparlamentet stöder EU:s ordförandeland som i sitt uttalande uppmanar den israeliska regeringen att upphöra med all provocerande verksamhet, inklusive byggandet av bosättningar, byggandet av separationsmuren på palestinskt område, urskillningslösa militära operationer och rivningen av palestinska bostäder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder EU:s ordförandeland som i sitt uttalande uppmanar den israeliska regeringen att upphöra med all provocerande verksamhet, inklusive byggandet av bosättningar, byggandet av separationsmuren på palestinskt område, urskillningslösa militära operationer och rivningen av palestinska bostäder.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge ytterligare medicinskt bistånd till palestinska sjukhus, i synnerhet i Gazaremsan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge ytterligare medicinskt bistånd till palestinska sjukhus, i synnerhet i Gazaremsan.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som den palestinska myndighetens president nått i syfte att främja en nationell dialog mellan de palestinska politiska parterna och välkomnar utnämnandet av en ny palestinsk premiärminister som skall bilda en ny palestinsk regering, vilken bör fungera som förhandlingspartner i det internationella samfundet. Parlamentet anser att detta skulle kunna leda till att det ekonomiska biståndet till den palestinska myndigheten återupptas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som den palestinska myndighetens president nått i syfte att främja en nationell dialog mellan de palestinska politiska parterna och välkomnar utnämnandet av en ny palestinsk premiärminister som skall bilda en ny palestinsk regering, vilken bör fungera som förhandlingspartner i det internationella samfundet. Parlamentet anser att detta skulle kunna leda till att det ekonomiska biståndet till den palestinska myndigheten återupptas.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med det internationella samfundet även i fortsättningen garantera det viktigaste humanitära biståndet till det palestinska folket, kräver att den tillfälliga internationella mekanismen skall stärkas och ges mer tid och resurser samt uppmanar den israeliska regeringen att utan dröjsmål återuppta överföringarna av innehållna palestinska skatte- och tullinkomster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med det internationella samfundet även i fortsättningen garantera det viktigaste humanitära biståndet till det palestinska folket, kräver att den tillfälliga internationella mekanismen skall stärkas och ges mer tid och resurser samt uppmanar den israeliska regeringen att utan dröjsmål återuppta överföringarna av innehållna palestinska skatte- och tullinkomster.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Israel att häva sin ekonomiska blockad av Gazaremsan, att underlätta handeln mellan de palestinska områdena, Israel och resten av världen, att främja den ekonomiska utvecklingen i Gazaremsan till fördel för både palestinierna och israelerna samt att tillåta rörlighet för personer i Rafah i enlighet med överenskommelsen om förflyttningar och tillträde i Karni och vid andra gränsövergångsställen i Gazaremsan. Parlamentet uppmanar EU att ta sitt fulla ansvar för genomförandet av överenskommelsen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Israel att häva sin ekonomiska blockad av Gazaremsan, att underlätta handeln mellan de palestinska områdena, Israel och resten av världen, att främja den ekonomiska utvecklingen i Gazaremsan till fördel för både palestinierna och israelerna samt att tillåta rörlighet för personer i Rafah i enlighet med överenskommelsen om förflyttningar och tillträde i Karni och vid andra gränsövergångsställen i Gazaremsan. Parlamentet uppmanar EU att ta sitt fulla ansvar för genomförandet av överenskommelsen.

| 19. | Europaparlamentet upprepar än en gång sin uppmaning om att palestinska ministrar och lagstiftare som hålls i israeliska fängelser och den kidnappade israeliske soldaten skall friges omedelbart. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar än en gång sin uppmaning om att palestinska ministrar och lagstiftare som hålls i israeliska fängelser och den kidnappade israeliske soldaten skall friges omedelbart.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet att göra sitt yttersta för att sammankalla en internationell fredskonferens i enlighet med konferensen i Madrid 1991, i syfte att få en omfattande, bestående och livskraftig lösning på problemen i detta område mot bakgrund av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet framhåller att ensidiga lösningar från någon av de berörda parterna bör avslås. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet att göra sitt yttersta för att sammankalla en internationell fredskonferens i enlighet med konferensen i Madrid 1991, i syfte att få en omfattande, bestående och livskraftig lösning på problemen i detta område mot bakgrund av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet framhåller att ensidiga lösningar från någon av de berörda parterna bör avslås.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att Arabförbundet involveras i detta sammanhang. Parlamentet anser att både Arabförbundets s.k. Beirutplan från 2002, och Genéveinitiativet utgör viktiga bidrag till förhandlingarna, och att de bör beaktas på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att Arabförbundet involveras i detta sammanhang. Parlamentet anser att både Arabförbundets s.k. Beirutplan från 2002, och Genéveinitiativet utgör viktiga bidrag till förhandlingarna, och att de bör beaktas på vederbörligt sätt.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, och Israels regering och Knesset, Förenta staternas och Rysslands regeringar och parlament samt Arabförbundets generalsekreterare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, och Israels regering och Knesset, Förenta staternas och Rysslands regeringar och parlament samt Arabförbundets generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0041.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0237.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2006)0348.

(4)  EGT L 147, 21.6.2000, s. 3.

(5)  EGT L 187, 16.7.1997, s. 1.

P6_TA(2006)0493

Konvention om förbud mot biologiska och toxinvapen, splitterbomber och konventionella vapen

Europaparlamentets resolution om konventionen om förbud mot biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen), klusterbomber och konventionella vapen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den tredje konferensen om översyn av 1980 års konvention om vissa konventionella vapen (CCW-konventionen) som äger rum i Genève den 7-17 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje konferensen om översyn av 1980 års konvention om vissa konventionella vapen (CCW-konventionen) som äger rum i Genève den 7-17 november 2006,

| — | med beaktande av den sjätte konferensen om översyn av 1972 års konvention om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) som skall äga rum i Genève den 20 november till 8 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjätte konferensen om översyn av 1972 års konvention om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) som skall äga rum i Genève den 20 november till 8 december 2006,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2006/184/GUSPav den 27 februari 2006 till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (1), vars syfte är att främja en universalisering av konventionen och understödja de fördragsslutande staternas genomförande för att säkerställa att dessa omsätter konventionens internationella förpliktelser i sin nationella lagstiftning och administrativa åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2006/184/GUSPav den 27 februari 2006 till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (1), vars syfte är att främja en universalisering av konventionen och understödja de fördragsslutande staternas genomförande för att säkerställa att dessa omsätter konventionens internationella förpliktelser i sin nationella lagstiftning och administrativa åtgärder,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för BTV-konventionen som antogs parallellt med den gemensamma åtgärden, enligt vilken medlemsstaterna åtar sig att anmäla förtroendeskapande åtgärder till FN och ange relevanta experter och laboratorier till FN:s generalsekreterare för att underlätta undersökningar av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för BTV-konventionen som antogs parallellt med den gemensamma åtgärden, enligt vilken medlemsstaterna åtar sig att anmäla förtroendeskapande åtgärder till FN och ange relevanta experter och laboratorier till FN:s generalsekreterare för att underlätta undersökningar av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2006/242/GUSP av den 20 mars 2006 om 2006 års konferens för översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (2) med målen att ytterligare stärka BTV-konventionen och främja ett framgångsrikt resultat vid den sjätte översynskonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2006/242/GUSP av den 20 mars 2006 om 2006 års konferens för översyn av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (2) med målen att ytterligare stärka BTV-konventionen och främja ett framgångsrikt resultat vid den sjätte översynskonferensen,

| — | med beaktande av EU:s säkerhetsstrategi från 2003, EU:s strategi om massförstörelsevapen som antogs vid Europeiska rådet i Bryssel den 12-13 december 2003 samt parlamentets resolution av den 17 november 2005 om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (3), som antogs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s säkerhetsstrategi från 2003, EU:s strategi om massförstörelsevapen som antogs vid Europeiska rådet i Bryssel den 12-13 december 2003 samt parlamentets resolution av den 17 november 2005 om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (3), som antogs,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | BTV-konventionen var färdig för undertecknande 1972 och trädde i kraft 1975. Den var det första multilaterala nedrustningsfördraget med förbud mot en hel vapenkategori. För närvarande har 155 stater anslutit sig och ytterligare 16 har undertecknat men ännu inte ratificerat. |
| --- | --- |

A.

BTV-konventionen var färdig för undertecknande 1972 och trädde i kraft 1975. Den var det första multilaterala nedrustningsfördraget med förbud mot en hel vapenkategori. För närvarande har 155 stater anslutit sig och ytterligare 16 har undertecknat men ännu inte ratificerat.

| B. | Den sjätte översynskonferensen som äger rum i Genève den 20 november till 8 december 2006 blir den första möjligheten för de anslutna staterna att granska hur konventionen fungerar sedan den femte översynskonferensen avslutades 2002. De anslutna staterna får då möjlighet att bekräfta sina åtaganden om att genomföra ett totalförbud av biologiska vapen och ta itu med problem eller brister i konventionens genomförande. |
| --- | --- |

B.

Den sjätte översynskonferensen som äger rum i Genève den 20 november till 8 december 2006 blir den första möjligheten för de anslutna staterna att granska hur konventionen fungerar sedan den femte översynskonferensen avslutades 2002. De anslutna staterna får då möjlighet att bekräfta sina åtaganden om att genomföra ett totalförbud av biologiska vapen och ta itu med problem eller brister i konventionens genomförande.

| C. | Den första delen av den femte konferensen om översyn av BTV-konventionen slutade med ett misslyckande, huvudsakligen därför att den amerikanska administrationen drog sig tillbaka från förhandlingarna om att utarbeta en rättsligt bindande mekanism för att förbättra efterlevnaden. |
| --- | --- |

C.

Den första delen av den femte konferensen om översyn av BTV-konventionen slutade med ett misslyckande, huvudsakligen därför att den amerikanska administrationen drog sig tillbaka från förhandlingarna om att utarbeta en rättsligt bindande mekanism för att förbättra efterlevnaden.

| D. | Trots att antalet signatärer stadigt ökar (100 i januari 2006 för det inledande ramavtalet) är CCW-konventionen långt ifrån universell och antalet signatärer är betydligt lägre för konventionens fem protokoll som innehåller konventionens praktiska genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

D.

Trots att antalet signatärer stadigt ökar (100 i januari 2006 för det inledande ramavtalet) är CCW-konventionen långt ifrån universell och antalet signatärer är betydligt lägre för konventionens fem protokoll som innehåller konventionens praktiska genomförandebestämmelser.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionens mål bör vara att bygga vidare på de framsteg som gjorts genom BTV-ramverket, ytterligare stärka BTV-konventionen och arbeta för att den sjätte översynskonferensen ger ett gott resultat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionens mål bör vara att bygga vidare på de framsteg som gjorts genom BTV-ramverket, ytterligare stärka BTV-konventionen och arbeta för att den sjätte översynskonferensen ger ett gott resultat.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens ständiga diplomatiska ansträngningar för att hålla liv i det internationella arbetet för att stärka BTV-konventionen, och konstaterar att EU spelar en viktig roll när det gäller att främja frivilliga icke-bindande inspektioner som ”förtroendeskapande åtgärder” och stärka nationell lagstiftning inför översynskonferensen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens ständiga diplomatiska ansträngningar för att hålla liv i det internationella arbetet för att stärka BTV-konventionen, och konstaterar att EU spelar en viktig roll när det gäller att främja frivilliga icke-bindande inspektioner som ”förtroendeskapande åtgärder” och stärka nationell lagstiftning inför översynskonferensen.

| 3. | Europaparlamentet lägger därför stor vikt vid att en noggrann och fullständig översyn görs av hur BTV-konventionen fungerar för att man skall kunna fastställa, diskutera och komma överens om vilka åtgärder som skall vidtas för att ytterligare stärka konventionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lägger därför stor vikt vid att en noggrann och fullständig översyn görs av hur BTV-konventionen fungerar för att man skall kunna fastställa, diskutera och komma överens om vilka åtgärder som skall vidtas för att ytterligare stärka konventionen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att främja en allmän anslutning till BTV-konventionen av alla stater, och att uppmana de stater som inte anslutit sig att utan dröjsmål göra det samt arbeta för en förklaring om att förbudet mot biologiska vapen och toxinvapen är en universell bindande folkrättslig bestämmelse. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att främja en allmän anslutning till BTV-konventionen av alla stater, och att uppmana de stater som inte anslutit sig att utan dröjsmål göra det samt arbeta för en förklaring om att förbudet mot biologiska vapen och toxinvapen är en universell bindande folkrättslig bestämmelse.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar därför EU att ta upp frågan i transatlantiska forum, framför allt i NATO, och att övertyga den amerikanska administrationen om att den bör överge sin unilaterala ståndpunkt och bidra till att arbetet med ett starkare multilateralt regelverk kan återupptas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar därför EU att ta upp frågan i transatlantiska forum, framför allt i NATO, och att övertyga den amerikanska administrationen om att den bör överge sin unilaterala ståndpunkt och bidra till att arbetet med ett starkare multilateralt regelverk kan återupptas.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att verka för att åtagandena enligt BTV-konventionen skall uppfyllas till fullo och vid behov förstärka nationella genomförandeåtgärder, inklusive strafflagstiftning och kontroll över patogena mikroorganismer och toxiner inom ramen för BTV-konventionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att verka för att åtagandena enligt BTV-konventionen skall uppfyllas till fullo och vid behov förstärka nationella genomförandeåtgärder, inklusive strafflagstiftning och kontroll över patogena mikroorganismer och toxiner inom ramen för BTV-konventionen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att bidra till en förbättring av de mekanismer som används för att kontrollera om de fördragsslutande staterna uppfyller sina åtaganden, genom att främja insatser för bättre insyn genom ökat informationsutbyte mellan de anslutna länderna, däribland finna åtgärder för att bedöma och förbättra inbegripandet av olika länder och nyttan av mekanismen för förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att bidra till en förbättring av de mekanismer som används för att kontrollera om de fördragsslutande staterna uppfyller sina åtaganden, genom att främja insatser för bättre insyn genom ökat informationsutbyte mellan de anslutna länderna, däribland finna åtgärder för att bedöma och förbättra inbegripandet av olika länder och nyttan av mekanismen för förtroendeskapande åtgärder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att arbeta för skyldigheterna enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004) skall fullgöras, särskilt för att eliminera risken för att biologiska vapen eller toxinvapen förvärvas eller används för terroriständamål, inbegripet terroristers eventuella tillgång till material, utrustning och kunskap som kan utnyttjas för att utveckla och framställa biologiska vapen och toxinvapen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att arbeta för skyldigheterna enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004) skall fullgöras, särskilt för att eliminera risken för att biologiska vapen eller toxinvapen förvärvas eller används för terroriständamål, inbegripet terroristers eventuella tillgång till material, utrustning och kunskap som kan utnyttjas för att utveckla och framställa biologiska vapen och toxinvapen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att verka för överläggningar om, och beslut om ytterligare åtgärder, om det arbete som hittills utförts inom programmet mellan konferenserna under 2003-2005 och främja ansträngningarna för att diskutera och få till stånd ett gemensamt synsätt och effektiva åtgärder särskilt när det gäller att förbättra den internationella förmågan att reagera på, utreda och mildra effekterna då misstankar föreligger om att biologiska vapen eller toxinvapen använts eller vid besynnerliga utbrott av sjukdomar; att förbättra och bredda nationella och internationella institutioners arbete och befintliga mekanismer för kontroll, upptäckt, diagnos och bekämpning av smittsamma sjukdomar som drabbar människor, djur och växter; utarbeta, utfärda och anta uppföranderegler för vetenskapsmän på BTV-konventionens område för att öka medvetenheten om BTV-konventionen och hjälpa berörda aktörer att uppfylla sina juridiska, regelmässiga och yrkesmässiga skyldigheter och etiska principer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att verka för överläggningar om, och beslut om ytterligare åtgärder, om det arbete som hittills utförts inom programmet mellan konferenserna under 2003-2005 och främja ansträngningarna för att diskutera och få till stånd ett gemensamt synsätt och effektiva åtgärder särskilt när det gäller att förbättra den internationella förmågan att reagera på, utreda och mildra effekterna då misstankar föreligger om att biologiska vapen eller toxinvapen använts eller vid besynnerliga utbrott av sjukdomar; att förbättra och bredda nationella och internationella institutioners arbete och befintliga mekanismer för kontroll, upptäckt, diagnos och bekämpning av smittsamma sjukdomar som drabbar människor, djur och växter; utarbeta, utfärda och anta uppföranderegler för vetenskapsmän på BTV-konventionens område för att öka medvetenheten om BTV-konventionen och hjälpa berörda aktörer att uppfylla sina juridiska, regelmässiga och yrkesmässiga skyldigheter och etiska principer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att stödja ett extra arbetsprogram mellan den sjätte och den sjunde översynskonferensen för att fastställa särskilda områden och förfaranden för ytterligare framsteg inom ramen för arbetsprogrammet och att främja sammankallandet av en sjunde konferens för översyn av BTV-konventionen som skall hållas senast 2011. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att stödja ett extra arbetsprogram mellan den sjätte och den sjunde översynskonferensen för att fastställa särskilda områden och förfaranden för ytterligare framsteg inom ramen för arbetsprogrammet och att främja sammankallandet av en sjunde konferens för översyn av BTV-konventionen som skall hållas senast 2011.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att arbeta hårt för att säkerställa att tillämpningsområdet för CCW-konventionens protokoll III, som handlar om brandvapen, utvidgas i syfte att hindra fortsatt användning av granater med vit fosfor mot militära och civila mål, samt för att stoppa användningen av stridsspetsar med (utarmat) uran. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att arbeta hårt för att säkerställa att tillämpningsområdet för CCW-konventionens protokoll III, som handlar om brandvapen, utvidgas i syfte att hindra fortsatt användning av granater med vit fosfor mot militära och civila mål, samt för att stoppa användningen av stridsspetsar med (utarmat) uran.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att CCW-konventionens protokoll nr. V om sprängämnen som inte exploderat träder i kraft den 12 november 2006 och därmed blir bindande internationell lag. Detta betyder att staterna måste avlägsna sprängämnen som inte exploderat från sina territorier för att minska antalet dödsfall bland civila efter konflikter. Parlamentet understryker även att de parter som ansvarar för de överblivna sprängämnena åläggs genom detta protokoll att hjälpa till vid avlägsnandet, även om de saknar kontroll över det berörda territoriet. Parlamentet understryker att protokollet gäller alla typer av sprängämnen som inte exploderat, även klusterammunition. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att CCW-konventionens protokoll nr. V om sprängämnen som inte exploderat träder i kraft den 12 november 2006 och därmed blir bindande internationell lag. Detta betyder att staterna måste avlägsna sprängämnen som inte exploderat från sina territorier för att minska antalet dödsfall bland civila efter konflikter. Parlamentet understryker även att de parter som ansvarar för de överblivna sprängämnena åläggs genom detta protokoll att hjälpa till vid avlägsnandet, även om de saknar kontroll över det berörda territoriet. Parlamentet understryker att protokollet gäller alla typer av sprängämnen som inte exploderat, även klusterammunition.

| 13. | Europaparlamentet är dock övertygat om att många fler länder bör underteckna och ratificera CCW-konventionen och dess fem protokoll. Rådet och kommissionen uppmanas att göra allt de kan för att se till att alla EU:s medlemsstater vederbörligen undertecknar och ratificerar protokoll nr. V och att också alla länder som mottar nedrustningsstöd gör det, även om de ännu inte anslutit sig till denna konvention (t.ex. Libanon). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är dock övertygat om att många fler länder bör underteckna och ratificera CCW-konventionen och dess fem protokoll. Rådet och kommissionen uppmanas att göra allt de kan för att se till att alla EU:s medlemsstater vederbörligen undertecknar och ratificerar protokoll nr. V och att också alla länder som mottar nedrustningsstöd gör det, även om de ännu inte anslutit sig till denna konvention (t.ex. Libanon).

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att - i linje med målen i CCW-konventionen om att protokoll om relevanta vapensystem vid behov skall upprättas i avvaktan på en särskild konvention i frågan - begära att man antar ett särskilt protokoll nr. VI som utan undantag förbjuder produktion, lagring, spridning och användning av alla typer av klusterbomber (splitterbomber). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att - i linje med målen i CCW-konventionen om att protokoll om relevanta vapensystem vid behov skall upprättas i avvaktan på en särskild konvention i frågan - begära att man antar ett särskilt protokoll nr. VI som utan undantag förbjuder produktion, lagring, spridning och användning av alla typer av klusterbomber (splitterbomber).

| 15. | Europaparlamentet välkomnar mot denna bakgrund särskilt den positiva respons som Kofi Annan och Jan Egeland fick från en koalition bestående av över 30 stater (bland andra många av EU:s medlemsstater inbegripet Belgien, Sverige, Tyskland, Frankrike, Österrike, Danmark, Spanien och Tjeckien) på det förslag de gjorde i början av konferensen för översyn av CCW-konventionen om att snarast inleda förhandlingar om en heltäckande och effektiv konvention om ett globalt förbud mot klusterammunition, liknande förbudet mot personminor. EU och alla medlemsstaterna uppmanas att stödja detta initiativ så aktivt som möjligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar mot denna bakgrund särskilt den positiva respons som Kofi Annan och Jan Egeland fick från en koalition bestående av över 30 stater (bland andra många av EU:s medlemsstater inbegripet Belgien, Sverige, Tyskland, Frankrike, Österrike, Danmark, Spanien och Tjeckien) på det förslag de gjorde i början av konferensen för översyn av CCW-konventionen om att snarast inleda förhandlingar om en heltäckande och effektiv konvention om ett globalt förbud mot klusterammunition, liknande förbudet mot personminor. EU och alla medlemsstaterna uppmanas att stödja detta initiativ så aktivt som möjligt.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att arbeta hårt för att se till att både BTV- och CCW-konventionen inom överskådlig framtid får ett ständigt sekretariat som skall övervaka att konventionerna genomförs med framgång, i likhet med organisationen för förbud mot kemiska vapen som i detta syfte inrättades genom konventionen om kemiska vapen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att arbeta hårt för att se till att både BTV- och CCW-konventionen inom överskådlig framtid får ett ständigt sekretariat som skall övervaka att konventionerna genomförs med framgång, i likhet med organisationen för förbud mot kemiska vapen som i detta syfte inrättades genom konventionen om kemiska vapen.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna och parlamenten i stater anslutna till BTV-konventionen och CCW-konventionen samt berörda specialiserade frivilligorganisationer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna och parlamenten i stater anslutna till BTV-konventionen och CCW-konventionen samt berörda specialiserade frivilligorganisationer.

---

(1)  EUT L 65, 7.3.2006, s. 51.

(2)  EUT L 88, 25.3.2006, s. 65.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0439.

P6_TA(2006)0494

En Östersjöstrategi för den nordliga dimensionen

Europaparlamentets resolution om en strategi för Östersjöområdet för den nordliga dimensionen (2006/2171(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om framtiden för den nordliga dimensionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om framtiden för den nordliga dimensionen (1),

| — | med beaktande av riktlinjerna för utveckling av en politisk förklaring och ett ramdokument om politiken för den nordliga dimensionen 2007, som godkändes av ministermötet inom nordliga dimensionen i Bryssel den 21 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för utveckling av en politisk förklaring och ett ramdokument om politiken för den nordliga dimensionen 2007, som godkändes av ministermötet inom nordliga dimensionen i Bryssel den 21 november 2005,

| — | med beaktande av kommissionens årliga framstegsrapport av den 2 juni 2006 om genomförandet av handlingsplanen för den nordliga dimensionen (SEK(2006)0729), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga framstegsrapport av den 2 juni 2006 om genomförandet av handlingsplanen för den nordliga dimensionen (SEK(2006)0729),

| — | med beaktande av den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006, godkänd av Europeiska rådet i Bryssel den 16 och 17 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006, godkänd av Europeiska rådet i Bryssel den 16 och 17 oktober 2003,

| — | med beaktande av ordförandens slutsatser från Östersjöstaternas sjätte toppmöte i Reykjavik den 8 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens slutsatser från Östersjöstaternas sjätte toppmöte i Reykjavik den 8 juni 2006,

| — | med beaktande av rapporten och resolutionen från Europeiska ekonomiska samarbetsområdets rådgivande kommitté av den 25 juni 2006 om framtiden för politiken för den nordliga dimensionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten och resolutionen från Europeiska ekonomiska samarbetsområdets rådgivande kommitté av den 25 juni 2006 om framtiden för politiken för den nordliga dimensionen,

| — | med beaktande av det arbete som utförs i Europaparlamentets Östersjöfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförs i Europaparlamentets Östersjöfrågor,

| — | med beaktande av den EU-strategi för Östersjöregionen som Europaparlamentets tvärgrupp för Östersjöregionen antagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den EU-strategi för Östersjöregionen som Europaparlamentets tvärgrupp för Östersjöregionen antagit,

| — | med beaktande av det arbete som utförs i Östersjöstaternas råd och den parlamentariska Östersjökonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförs i Östersjöstaternas råd och den parlamentariska Östersjökonferensen,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0367/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0367/2006), och av följande skäl:

| A. | Den nordliga dimensionen utgör en bred ram som omfattar samtliga regioner inom det nordliga området - Östersjön, Barents hav och Arktis - och samtliga politikområden, såväl externa som interna. |
| --- | --- |

A.

Den nordliga dimensionen utgör en bred ram som omfattar samtliga regioner inom det nordliga området - Östersjön, Barents hav och Arktis - och samtliga politikområden, såväl externa som interna.

| B. | Politiken för den nordliga dimensionen bär på möjligheter att bidra till främjandet av det regionala och gränsöverskridande samarbetet till förmån för ökad ekonomisk tillväxt samt gemensamma svar på gemensamma utmaningar, men hittills har man inte kunnat dra full nytta av dess möjligheter för att åtgärda de olika frågor som är av relevans i området. |
| --- | --- |

B.

Politiken för den nordliga dimensionen bär på möjligheter att bidra till främjandet av det regionala och gränsöverskridande samarbetet till förmån för ökad ekonomisk tillväxt samt gemensamma svar på gemensamma utmaningar, men hittills har man inte kunnat dra full nytta av dess möjligheter för att åtgärda de olika frågor som är av relevans i området.

| C. | Östersjöområdet är historiskt sett en betydande inkörsport som förbinder öst och väst och bör därför stå i centrum för den nya politiken för den nordliga dimensionen. |
| --- | --- |

C.

Östersjöområdet är historiskt sett en betydande inkörsport som förbinder öst och väst och bör därför stå i centrum för den nya politiken för den nordliga dimensionen.

| D. | Östersjön har nästan blivit ett innanhav, ett mare nostrum, för Europeiska unionen efter dess utvidgning 2004, och Östersjöstrategin kan ge ett märkbart bidrag till en omprövning av den nordliga dimensionen i fråga om omfång och verksamheter, så att de förändringar som inträtt sedan utvidgningen får komma till synes. |
| --- | --- |

D.

Östersjön har nästan blivit ett innanhav, ett mare nostrum, för Europeiska unionen efter dess utvidgning 2004, och Östersjöstrategin kan ge ett märkbart bidrag till en omprövning av den nordliga dimensionen i fråga om omfång och verksamheter, så att de förändringar som inträtt sedan utvidgningen får komma till synes.

| E. | Östersjöstrategin skulle kunna ge ett viktigt bidrag till bättre samordning mellan de regionala organ som verkar i Östersjöregionen. |
| --- | --- |

E.

Östersjöstrategin skulle kunna ge ett viktigt bidrag till bättre samordning mellan de regionala organ som verkar i Östersjöregionen.

Syftet med denna resolution

| 1. | Europaparlamentet vill med denna resolution






  a) | stödja politiken för den nordliga dimensionen genom att definiera Östersjöområdet som ett av de viktigaste prioriterade områdena och på så sätt verka för en djupare regional integrering av Östersjöområdet som är en livskraftig och dynamisk del av ett större europeiskt ekonomiskt och politiskt område; parlamentet framhåller sitt fortlöpande stöd för insatser i andra områden, särskilt Barentsregionen och Arktis, i samarbete med partnerländerna Norge, Island och Ryska federationen, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet vill med denna resolution

a)

stödja politiken för den nordliga dimensionen genom att definiera Östersjöområdet som ett av de viktigaste prioriterade områdena och på så sätt verka för en djupare regional integrering av Östersjöområdet som är en livskraftig och dynamisk del av ett större europeiskt ekonomiskt och politiskt område; parlamentet framhåller sitt fortlöpande stöd för insatser i andra områden, särskilt Barentsregionen och Arktis, i samarbete med partnerländerna Norge, Island och Ryska federationen,

| b) | göra det mesta av de möjligheter som erbjuds av de dynamiska ekonomierna i Östersjöområdet och profilera regionen på ett systematiskt sätt som ett av de mest attraktiva och konkurrenskraftiga områdena i världen, |
| --- | --- |

b)

göra det mesta av de möjligheter som erbjuds av de dynamiska ekonomierna i Östersjöområdet och profilera regionen på ett systematiskt sätt som ett av de mest attraktiva och konkurrenskraftiga områdena i världen,

| c) | bidra till att förbättra miljön i Östersjöområdet som idag är ett av de mest förorenade havsområdena i världen, minska föroreningen och övergödningen och förhindra ytterligare utsläpp av olja och andra giftiga och skadliga ämnen. |
| --- | --- |

c)

bidra till att förbättra miljön i Östersjöområdet som idag är ett av de mest förorenade havsområdena i världen, minska föroreningen och övergödningen och förhindra ytterligare utsläpp av olja och andra giftiga och skadliga ämnen.

Mot bakgrund av detta föreslår parlamentet följande:

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett förslag till en Östersjöstrategi för EU för att stärka den nordliga dimensionen inifrån, övergripande täcka olika sidor av det regionala samarbetet, främja samverkansvinster och undvika överlappningar mellan olika regionala organ och organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anpassa sitt administrativa ansvar så att förvaltningen kan utforma och genomföra politiken för den nordliga dimensionen utifrån ett horisontellt perspektiv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett förslag till en Östersjöstrategi för EU för att stärka den nordliga dimensionen inifrån, övergripande täcka olika sidor av det regionala samarbetet, främja samverkansvinster och undvika överlappningar mellan olika regionala organ och organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anpassa sitt administrativa ansvar så att förvaltningen kan utforma och genomföra politiken för den nordliga dimensionen utifrån ett horisontellt perspektiv.

| 3. | Europaparlamentet stöder det arbete som görs av Östersjöstaternas råd och föreslår att det varje år skall hållas ett Östersjötoppmöte före Europeiska rådets sommarmöte. Parlamentet stöder det arbete som görs av den parlamentariska Östersjökonferensen, det årliga mötet för talmännen för de nationella parlamenten i regionen och det kommande parlamentariska forumet för den nordliga dimensionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder det arbete som görs av Östersjöstaternas råd och föreslår att det varje år skall hållas ett Östersjötoppmöte före Europeiska rådets sommarmöte. Parlamentet stöder det arbete som görs av den parlamentariska Östersjökonferensen, det årliga mötet för talmännen för de nationella parlamenten i regionen och det kommande parlamentariska forumet för den nordliga dimensionen.

| 4. | Europaparlamentet understryker att Östersjöstrategin omfattar både åtgärder som EU och dess medlemsstater skall vidta på egen hand och åtgärder som skall vidtas i samarbete med Ryska federationen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att Östersjöstrategin omfattar både åtgärder som EU och dess medlemsstater skall vidta på egen hand och åtgärder som skall vidtas i samarbete med Ryska federationen.

| 5. | Europaparlamentet påminner om behovet av att inrätta ett fullskaligt regionalt kontor för Europeiska investeringsbanken i Östersjöregionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om behovet av att inrätta ett fullskaligt regionalt kontor för Europeiska investeringsbanken i Östersjöregionen.

| 6. | Europaparlamentet anser, av omsorg om insyn och konsekvens, att Östersjöstrategin skall få en egen post i EU:s budget, eventuellt inom grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, som ett komplement till de anslag som i dagens läge beviljas den nordliga dimensionen av Europeiska unionen, medlemsstaterna, tredjeländer, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska investeringsbanken, Nordiska investeringsbanken och andra parter. Parlamentet betonar att strategin kräver adekvat finansiering från samtliga berörda budgetposter för att målen skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser, av omsorg om insyn och konsekvens, att Östersjöstrategin skall få en egen post i EU:s budget, eventuellt inom grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, som ett komplement till de anslag som i dagens läge beviljas den nordliga dimensionen av Europeiska unionen, medlemsstaterna, tredjeländer, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska investeringsbanken, Nordiska investeringsbanken och andra parter. Parlamentet betonar att strategin kräver adekvat finansiering från samtliga berörda budgetposter för att målen skall kunna uppnås.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att både Ryska federationen och medlemsstaterna bär ansvaret för föroreningen av Östersjön. Parlamentet betonar att skyddet av den marina miljön, särskilt minskningen av övergödningen, är en av de viktigaste frågorna att beakta vid genomförandet av unionens jordbruks- och strukturprogram inom området och konstaterar med tillfredsställelse att Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) klassat större delen av Östersjöområdet som ett särskilt känsligt havsområde. Parlamentet föreslår att ett nätverk av skyddade, ekologiskt representativa och värdefulla havs- och kustområden upprättas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att både Ryska federationen och medlemsstaterna bär ansvaret för föroreningen av Östersjön. Parlamentet betonar att skyddet av den marina miljön, särskilt minskningen av övergödningen, är en av de viktigaste frågorna att beakta vid genomförandet av unionens jordbruks- och strukturprogram inom området och konstaterar med tillfredsställelse att Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) klassat större delen av Östersjöområdet som ett särskilt känsligt havsområde. Parlamentet föreslår att ett nätverk av skyddade, ekologiskt representativa och värdefulla havs- och kustområden upprättas.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att en större oljekatastrof skulle kunna slå ut större delen av de havslevande organismerna i Östersjön, oavsett om den är en konsekvens av transport- eller utforsknings- och utvinningsverksamhet. Parlamentet efterlyser en ökad samordning till förebyggande av sådana olyckor och, ifall de trots allt skulle inträffa, enighet om en gemensam mekanism för att motverka konsekvenserna av dem, och anser att klassificeringsnormerna för oljetankfartyg måste ta hänsyn till de lokala förhållandena i området, såsom isens tjocklek vintertid. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att en större oljekatastrof skulle kunna slå ut större delen av de havslevande organismerna i Östersjön, oavsett om den är en konsekvens av transport- eller utforsknings- och utvinningsverksamhet. Parlamentet efterlyser en ökad samordning till förebyggande av sådana olyckor och, ifall de trots allt skulle inträffa, enighet om en gemensam mekanism för att motverka konsekvenserna av dem, och anser att klassificeringsnormerna för oljetankfartyg måste ta hänsyn till de lokala förhållandena i området, såsom isens tjocklek vintertid.

| 9. | Europaparlamentet understryker behovet att skydda och stärka fiskbestånden i Östersjöområdet, och uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande plan för att bevara och återställa de naturliga laxbestånden i Östersjöns vattensystem genom att utnyttja laxens samtliga lekvatten i älvar och åar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker behovet att skydda och stärka fiskbestånden i Östersjöområdet, och uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande plan för att bevara och återställa de naturliga laxbestånden i Östersjöns vattensystem genom att utnyttja laxens samtliga lekvatten i älvar och åar.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av att minska regionens beroende av rysk energi och uppmuntrar medlemsstaterna i regionen att undersöka möjligheterna för en gemensam energimarknad. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och partnerna att gynna gemensamma projekt kring energieffektivitet och förnybara energiresurser mot bakgrund av områdets inneboende möjligheter att bli en källa till bioenergi, samt uppmuntra användningen av biomassa och sol-, vind- och vattenkraft. Parlamentet stöder det arbete som görs av Östersjöregionens energisamarbete. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller behovet av att minska regionens beroende av rysk energi och uppmuntrar medlemsstaterna i regionen att undersöka möjligheterna för en gemensam energimarknad. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och partnerna att gynna gemensamma projekt kring energieffektivitet och förnybara energiresurser mot bakgrund av områdets inneboende möjligheter att bli en källa till bioenergi, samt uppmuntra användningen av biomassa och sol-, vind- och vattenkraft. Parlamentet stöder det arbete som görs av Östersjöregionens energisamarbete.

| 11. | Europaparlamentet anser att genomförandet av energipolitiken på nationell nivå bör kännetecknas av ärlighet och delat ansvar så att strategiska beslut, såsom byggandet av nya energinät, fattas först efter det att man hört partnerländer inom EU som kan beröras av sådana beslut. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att genomförandet av energipolitiken på nationell nivå bör kännetecknas av ärlighet och delat ansvar så att strategiska beslut, såsom byggandet av nya energinät, fattas först efter det att man hört partnerländer inom EU som kan beröras av sådana beslut.

| 12. | Europaparlamentet understryker att ordentliga miljökonsekvensbedömningar bör vara en förutsättning för alla infrastrukturprojekt inom energiområdet, för att efterlevnaden av internationella miljöskyddsnormer skall kunna garanteras. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Ryska federationen att ratificera Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att ordentliga miljökonsekvensbedömningar bör vara en förutsättning för alla infrastrukturprojekt inom energiområdet, för att efterlevnaden av internationella miljöskyddsnormer skall kunna garanteras. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Ryska federationen att ratificera Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i gränsöverskridande sammanhang.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att respektera de internationellt erkända principerna om hållbar utveckling, god samhällsstyrning, insyn och delaktighet, jämställdhet, minoriteters rättigheter och skydd av ursprungsbefolkningar, liksom att samtliga involverade partner inför en ömsesidigt stärkande ekonomisk politik, sysselsättningspolitik och socialpolitik i linje med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av att respektera de internationellt erkända principerna om hållbar utveckling, god samhällsstyrning, insyn och delaktighet, jämställdhet, minoriteters rättigheter och skydd av ursprungsbefolkningar, liksom att samtliga involverade partner inför en ömsesidigt stärkande ekonomisk politik, sysselsättningspolitik och socialpolitik i linje med Lissabonstrategin.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om Östersjöns roll som en sammanbindande faktor i området och föreslår att ett nytt program, kallat ”Östersjön utan gränser”, upprättas för att främja smidiga gränspassager inom regionen, även mellan medlemsstaterna och Ryska federationen. Parlamentet uttalar sitt stöd till att det anläggs en ”Östersjöfarled” för att sammanbinda Östersjöområdet med medlemsstaterna i Central- och Västeuropa senast 2010. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om Östersjöns roll som en sammanbindande faktor i området och föreslår att ett nytt program, kallat ”Östersjön utan gränser”, upprättas för att främja smidiga gränspassager inom regionen, även mellan medlemsstaterna och Ryska federationen. Parlamentet uttalar sitt stöd till att det anläggs en ”Östersjöfarled” för att sammanbinda Östersjöområdet med medlemsstaterna i Central- och Västeuropa senast 2010.

| 15. | Europaparlamentet anser att för att kunna uppfylla sina åtaganden att minska föroreningen av Östersjön bör medlemsstaterna ha rätt att behålla eller införa strängare skyddsåtgärder än de som EU föreslår. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att för att kunna uppfylla sina åtaganden att minska föroreningen av Östersjön bör medlemsstaterna ha rätt att behålla eller införa strängare skyddsåtgärder än de som EU föreslår.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att sjöfarten ökat, framför allt som en följd av Ryska federationens starka ekonomiska tillväxt. Parlamentet betraktar sjösäkerheten som en av de mest akuta frågorna i området och föreslår att det gemensamma trafiklednings- och informationssystemet Vessel Traffic Management and Information System (VTMIS) successivt skall byggas ut till att omfatta hela Östersjön och inte bara Finska viken. Parlamentet betonar att det krävs ett gemensamt åtagande att snabbt tillämpa IMO:s klassificering av Östersjön som ett särskilt känsligt havsområde, vilket bland annat innebär ett förbud mot enskrovsfartyg. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att sjöfarten ökat, framför allt som en följd av Ryska federationens starka ekonomiska tillväxt. Parlamentet betraktar sjösäkerheten som en av de mest akuta frågorna i området och föreslår att det gemensamma trafiklednings- och informationssystemet Vessel Traffic Management and Information System (VTMIS) successivt skall byggas ut till att omfatta hela Östersjön och inte bara Finska viken. Parlamentet betonar att det krävs ett gemensamt åtagande att snabbt tillämpa IMO:s klassificering av Östersjön som ett särskilt känsligt havsområde, vilket bland annat innebär ett förbud mot enskrovsfartyg.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att det transeuropeiska transportnätet (TEN) Nordiska triangeln skall byggas ut till att omfatta hela området och att de väg- och järnvägsträckor som ingår i Barentskorridoren och Bottenvikskorridoren införlivas i TEN-systemet. Parlamentet vill att projektet Rail Baltica skall förverkligas. Parlamentet anser att hela området skall sammanbindas med hjälp av en höghastighetstågförbindelse. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att det transeuropeiska transportnätet (TEN) Nordiska triangeln skall byggas ut till att omfatta hela området och att de väg- och järnvägsträckor som ingår i Barentskorridoren och Bottenvikskorridoren införlivas i TEN-systemet. Parlamentet vill att projektet Rail Baltica skall förverkligas. Parlamentet anser att hela området skall sammanbindas med hjälp av en höghastighetstågförbindelse.

| 18. | Europaparlamentet anser att motorvägen Via Baltica bör färdigställa senast 2013 som ett prioriterat projekt för att koppla samman Östersjöområdet med medlemsstaterna i centrala och västra Europa. Parlamentet betonar vikten av att europeiska medel anslås till genomförandet av detta projekt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att motorvägen Via Baltica bör färdigställa senast 2013 som ett prioriterat projekt för att koppla samman Östersjöområdet med medlemsstaterna i centrala och västra Europa. Parlamentet betonar vikten av att europeiska medel anslås till genomförandet av detta projekt.

| 19. | Europaparlamentet erkänner att flertalet nationella marknader i området är förhållandevis små, något som i många fall har lett till låg konkurrens. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna i området ekonomiskt sett är ytterst beroende av varandra och anser att de fyra grundläggande friheterna (fri rörlighet för människor, fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och fri rörlighet för kapital) bör genomföras fullt ut i EU:s medlemsstater i området. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner att flertalet nationella marknader i området är förhållandevis små, något som i många fall har lett till låg konkurrens. Parlamentet påpekar att medlemsstaterna i området ekonomiskt sett är ytterst beroende av varandra och anser att de fyra grundläggande friheterna (fri rörlighet för människor, fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och fri rörlighet för kapital) bör genomföras fullt ut i EU:s medlemsstater i området.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att enklaven Kaliningrad Oblasts har en särställning som ett område som är helt och hållet omgivet av Europeiska unionen och efterlyser ett genuint samarbete mellan de regionala myndigheterna, Ryska federationen och Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland och Europeiska unionen att undersöka om det skulle gå att utveckla Kaliningrad Oblast till en öppnare och mindre militariserad pilotregion med bättre tillträde till den inre marknaden. Parlamentet understryker behovet av att fullt ut genomföra fri sjöfart i Östersjön, inbegripet Vistulalagunen och Kaliningradskij Zaliv samt fri passage genom Pilavasundet/Baltijskij Proliv. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att enklaven Kaliningrad Oblasts har en särställning som ett område som är helt och hållet omgivet av Europeiska unionen och efterlyser ett genuint samarbete mellan de regionala myndigheterna, Ryska federationen och Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland och Europeiska unionen att undersöka om det skulle gå att utveckla Kaliningrad Oblast till en öppnare och mindre militariserad pilotregion med bättre tillträde till den inre marknaden. Parlamentet understryker behovet av att fullt ut genomföra fri sjöfart i Östersjön, inbegripet Vistulalagunen och Kaliningradskij Zaliv samt fri passage genom Pilavasundet/Baltijskij Proliv.

| 21. | Europaparlamentet anser att partnerskapet för den nordliga dimensionen när det gäller folkhälsa och socialt välbefinnande bör ges en mer praktiskt tillämpning för att bekämpa allvarliga sjukdomar och skapa bättre förutsättningar för och främja en sund och socialt givande livsstil. Parlamentet uppmanar Ryssland och EU att undersöka möjligheterna att involvera Kaliningrad Oblast i den verksamhet som bedrivs inom ramen för den nordliga dimensionen när det gäller folkhälsa och socialt välbefinnande. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att partnerskapet för den nordliga dimensionen när det gäller folkhälsa och socialt välbefinnande bör ges en mer praktiskt tillämpning för att bekämpa allvarliga sjukdomar och skapa bättre förutsättningar för och främja en sund och socialt givande livsstil. Parlamentet uppmanar Ryssland och EU att undersöka möjligheterna att involvera Kaliningrad Oblast i den verksamhet som bedrivs inom ramen för den nordliga dimensionen när det gäller folkhälsa och socialt välbefinnande.

| 22. | Europaparlamentet understryker att Kaliningrad Oblast fortfarande är en enklav som plågas av många sociala, ekonomiska och ekologiska problem, såsom det allvarliga miljöhot som närvaron av militära baser och vapen i regionen utgör, de omfattande riskerna för folkhälsan och den höga förekomsten av organiserad brottslighet och narkotikamissbruk. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att Kaliningrad Oblast fortfarande är en enklav som plågas av många sociala, ekonomiska och ekologiska problem, såsom det allvarliga miljöhot som närvaron av militära baser och vapen i regionen utgör, de omfattande riskerna för folkhälsan och den höga förekomsten av organiserad brottslighet och narkotikamissbruk.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Östersjöregionen att aktivt stödja program som syftar till att skapa nya former för konst och kommunikation samt främja rörlighet över gränserna och kulturella utbytesprogram. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar Östersjöregionen att aktivt stödja program som syftar till att skapa nya former för konst och kommunikation samt främja rörlighet över gränserna och kulturella utbytesprogram.

| 24. | Europaparlamentet uttalar sitt stöd till studentutbyten inom området och föreslår att universiteten i området skall gå samman i nätverk och komma överens om en inbördes arbetsfördelning för att skapa internationellt konkurrensdugliga spetsforskningscentra. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttalar sitt stöd till studentutbyten inom området och föreslår att universiteten i området skall gå samman i nätverk och komma överens om en inbördes arbetsfördelning för att skapa internationellt konkurrensdugliga spetsforskningscentra.

| 25. | Europaparlamentet oroar sig för att områdets östra gräns fungerar som inkörsport för en avsevärd organiserad brottslighet, där handeln med människor och narkotika inger särskilda farhågor. Parlamentet kräver med kraft en utökad roll för Europeiska polisbyrån (Europol) och ett utökat samarbete både på EU-nivå och mellan regeringarna om dessa frågor. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet oroar sig för att områdets östra gräns fungerar som inkörsport för en avsevärd organiserad brottslighet, där handeln med människor och narkotika inger särskilda farhågor. Parlamentet kräver med kraft en utökad roll för Europeiska polisbyrån (Europol) och ett utökat samarbete både på EU-nivå och mellan regeringarna om dessa frågor.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av fördubblade insatser för att göra övervakning av gränserna österut mer effektiv, framför allt i fråga om förbättring av infrastrukturen och åtgärder för att främja lagliga gränspassager, och vill att tillräckliga anslag skall ställas till förfogande ur den föreslagna europeiska fonden för de yttre gränserna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar behovet av fördubblade insatser för att göra övervakning av gränserna österut mer effektiv, framför allt i fråga om förbättring av infrastrukturen och åtgärder för att främja lagliga gränspassager, och vill att tillräckliga anslag skall ställas till förfogande ur den föreslagna europeiska fonden för de yttre gränserna.

*

- *

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Ryska federationens regering och ordförandeskapet för Östersjöstaternas råd. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Ryska federationens regering och ordförandeskapet för Östersjöstaternas råd.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0430.

P6_TA(2006)0495

Tillämpning av den europeiska säkerhetsstrategin i samband med den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP)

Europaparlamentets resolution om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin inom ramen för ESFP (2006/2033(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategi (ESS) som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategi (ESS) som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, undertecknat i Rom den 29 oktober 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, undertecknat i Rom den 29 oktober 2004,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 16-17 juni och den 15-16 december 2005, särskilt ordförandeskapets rapporter om ESFP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 16-17 juni och den 15-16 december 2005, särskilt ordförandeskapets rapporter om ESFP,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om den europeiska säkerhetsstrategin (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om den europeiska säkerhetsstrategin (1),

| — | med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, vilken antogs av rådet den 9 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, vilken antogs av rådet den 9 december 2003,

| — | med beaktande av rapporten från maj 2006 av den före detta kommissionsledamoten Michel Barnier om en europeisk räddningstjänststyrka (Europe Aid), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från maj 2006 av den före detta kommissionsledamoten Michel Barnier om en europeisk räddningstjänststyrka (Europe Aid),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet för Europeiska försvarsbyråns styrelse i september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet för Europeiska försvarsbyråns styrelse i september 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2006 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska unionens allmänna budget - 2004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2006 om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska unionens allmänna budget - 2004 (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0366/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0366/2006), och av följande skäl:

Allmänna synpunkter

| A. | ESS är en del av den övergripande gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), där det är möjligt att använda alla EU:s politiska handlingsmöjligheter, inbegripet diplomatiska, ekonomiska och utvecklingspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

A.

ESS är en del av den övergripande gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), där det är möjligt att använda alla EU:s politiska handlingsmöjligheter, inbegripet diplomatiska, ekonomiska och utvecklingspolitiska åtgärder.

| B. | De opinionsmätningar som gjorts de senaste tio åren har visat att det finns ett starkt och konstant stöd från allmänheten eftersom mer än 60 procent av EU:s medborgare förordar en gemensam utrikespolitik för unionen och mer än 70 procent förordar en gemensam försvarspolitik för unionen. Andra opinionsundersökningar har vidare visat att det saknas stöd för att öka de militära utgifterna. |
| --- | --- |

B.

De opinionsmätningar som gjorts de senaste tio åren har visat att det finns ett starkt och konstant stöd från allmänheten eftersom mer än 60 procent av EU:s medborgare förordar en gemensam utrikespolitik för unionen och mer än 70 procent förordar en gemensam försvarspolitik för unionen. Andra opinionsundersökningar har vidare visat att det saknas stöd för att öka de militära utgifterna.

| C. | Säkerheten och kampen mot spridningen av massförstörelsevapen och den internationella terrorismen anses vara en prioritering för EU. Det är nödvändigt med ett samlat svar och en gemensam strategi inom ramen för ESFP. |
| --- | --- |

C.

Säkerheten och kampen mot spridningen av massförstörelsevapen och den internationella terrorismen anses vara en prioritering för EU. Det är nödvändigt med ett samlat svar och en gemensam strategi inom ramen för ESFP.

| D. | Kontrollen av vapenexporten måste skärpas i Europeiska unionen internationellt. |
| --- | --- |

D.

Kontrollen av vapenexporten måste skärpas i Europeiska unionen internationellt.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att ESS från december 2003, som bygger på ett initiativ från det grekiska ordförandeskapet, innehåller en utmärkt analys av hoten mot den moderna världen och anger de grundläggande principerna för EU:s utrikespolitik. Parlamentet betonar dock att genomförandet av strategin måste övervakas regelbundet, så att det blir möjligt att reagera på den geopolitiska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att ESS från december 2003, som bygger på ett initiativ från det grekiska ordförandeskapet, innehåller en utmärkt analys av hoten mot den moderna världen och anger de grundläggande principerna för EU:s utrikespolitik. Parlamentet betonar dock att genomförandet av strategin måste övervakas regelbundet, så att det blir möjligt att reagera på den geopolitiska utvecklingen.

| 2. | Europaparlamentet stöder tanken bakom den europeiska säkerhetsstrategin, nämligen att internationell terrorism, spridning av massförstörelsevapen, regionala konflikter, statsupplösning och organiserad brottslighet idag utgör de främsta hoten mot Europeiska unionen och dess medborgare. Parlamentet betonar att ett strategiskt mål i samband med vidareutvecklingen av ESS måste vara att ta itu med den ökande globala konkurrensen om vatten- och energikällorna och naturkatastrofer och säkerheten vid unionens yttre gränser. Parlamentet är bekymrat över risken för nya kapprustningar på det globala och regionala planet och över den pågående spridningen av konventionella vapen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder tanken bakom den europeiska säkerhetsstrategin, nämligen att internationell terrorism, spridning av massförstörelsevapen, regionala konflikter, statsupplösning och organiserad brottslighet idag utgör de främsta hoten mot Europeiska unionen och dess medborgare. Parlamentet betonar att ett strategiskt mål i samband med vidareutvecklingen av ESS måste vara att ta itu med den ökande globala konkurrensen om vatten- och energikällorna och naturkatastrofer och säkerheten vid unionens yttre gränser. Parlamentet är bekymrat över risken för nya kapprustningar på det globala och regionala planet och över den pågående spridningen av konventionella vapen.

| 3. | Europaparlamentet medger dock att kampen mot den internationella terrorismen inte uteslutande kan föras med militära medel och att förebyggandet och bekämpningen av terrorismen förutsätter en lång rad icke-militära åtgärder såsom underrättelseutbyte och polis- och domstolssamarbete, där det behövs ett fullgott samarbete mellan institutionerna och mellan de olika pelarna. Parlamentet medger också att det finns ett behov av att bygga upp demokratiska institutioner, infrastrukturer och ett civilt samhälle i sönderfallna eller sönderfallande stater. Parlamentet betonar att ett av Europeiska unionens främsta bidrag för att förebygga den internationella terrorismen är dess förmåga att effektivt bygga upp eller återuppbygga demokratiska institutioner, social och ekonomisk infrastruktur, goda styrelseformer och ett civilt samhälle och att framgångsrikt bekämpa rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet medger dock att kampen mot den internationella terrorismen inte uteslutande kan föras med militära medel och att förebyggandet och bekämpningen av terrorismen förutsätter en lång rad icke-militära åtgärder såsom underrättelseutbyte och polis- och domstolssamarbete, där det behövs ett fullgott samarbete mellan institutionerna och mellan de olika pelarna. Parlamentet medger också att det finns ett behov av att bygga upp demokratiska institutioner, infrastrukturer och ett civilt samhälle i sönderfallna eller sönderfallande stater. Parlamentet betonar att ett av Europeiska unionens främsta bidrag för att förebygga den internationella terrorismen är dess förmåga att effektivt bygga upp eller återuppbygga demokratiska institutioner, social och ekonomisk infrastruktur, goda styrelseformer och ett civilt samhälle och att framgångsrikt bekämpa rasism och främlingsfientlighet.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik bör ha som mål att skydda EU:s medborgare från dessa hot, att tillvarata EU:s rättmätiga intressen och att främja målen i Förenta nationernas stadga genom att få EU att uppträda som en globalt ansvarskännande aktör i insatserna för fred och demokrati i världen. Parlamentet ger sitt helhjärtade stöd till uppfattningen inom ESS om att det bästa sättet att uppnå dessa mål är att satsa på ett ”effektivt multilateralt system”, dvs. internationella institutioner och folkrättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik bör ha som mål att skydda EU:s medborgare från dessa hot, att tillvarata EU:s rättmätiga intressen och att främja målen i Förenta nationernas stadga genom att få EU att uppträda som en globalt ansvarskännande aktör i insatserna för fred och demokrati i världen. Parlamentet ger sitt helhjärtade stöd till uppfattningen inom ESS om att det bästa sättet att uppnå dessa mål är att satsa på ett ”effektivt multilateralt system”, dvs. internationella institutioner och folkrättsliga bestämmelser.

| 5. | Europaparlamentet vidhåller att EU måste utföra sina ESFP-uppgifter i första hand med civila och fredliga medel. Militära medel får bara användas om alla förhandlingsmöjligheter noggrant har prövats och uttömts. Vid genomförandet av dessa legitima uppgifter är det framför allt viktigt med full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för medborgarna inom och utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vidhåller att EU måste utföra sina ESFP-uppgifter i första hand med civila och fredliga medel. Militära medel får bara användas om alla förhandlingsmöjligheter noggrant har prövats och uttömts. Vid genomförandet av dessa legitima uppgifter är det framför allt viktigt med full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna för medborgarna inom och utanför EU:s gränser.

| 6. | Europaparlamentet anser att de geopolitiska utmaningarna har ändrats väsentligt sedan ESS antogs 2003. Det är därför nödvändigt att strategin revideras senast 2008. Parlamentet anser att strategin bör revideras vart femte år och diskuteras i Europaparlamentet och i medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de geopolitiska utmaningarna har ändrats väsentligt sedan ESS antogs 2003. Det är därför nödvändigt att strategin revideras senast 2008. Parlamentet anser att strategin bör revideras vart femte år och diskuteras i Europaparlamentet och i medlemsstaternas parlament.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att det är av yttersta vikt att det finns en effektiv samordning mellan de civila och militära inslagen i världssamfundets reaktion på en kris. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att det är av yttersta vikt att det finns en effektiv samordning mellan de civila och militära inslagen i världssamfundets reaktion på en kris.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stödja den parlamentariska dimensionen av ESFP, där den institutionella och finansiella utvecklingen går hand i hand med en utökning av parlamentets kontrollbefogenheter. Parlamentet erinrar om att ansvaret för den parlamentariska kontrollen av ESFP delas mellan medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet på grundval av deras respektive ansvarsområden enligt gällande fördrag och författningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stödja den parlamentariska dimensionen av ESFP, där den institutionella och finansiella utvecklingen går hand i hand med en utökning av parlamentets kontrollbefogenheter. Parlamentet erinrar om att ansvaret för den parlamentariska kontrollen av ESFP delas mellan medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet på grundval av deras respektive ansvarsområden enligt gällande fördrag och författningar.

| 9. | Europaparlamentet stödjer initiativ som kan skapa närmare förbindelser och ett ökat informationsutbyte mellan medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet i samband med frågor som rör ESFP, så att det blir möjligt med en mer strukturerad och regelbunden dialog mellan parlamenten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stödjer initiativ som kan skapa närmare förbindelser och ett ökat informationsutbyte mellan medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet i samband med frågor som rör ESFP, så att det blir möjligt med en mer strukturerad och regelbunden dialog mellan parlamenten.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU måste ha möjlighet att lämna ett betydande bidrag för att kunna






  a) | försvara sig mot alla reella och otvetydiga säkerhetshot, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att EU måste ha möjlighet att lämna ett betydande bidrag för att kunna

a)

försvara sig mot alla reella och otvetydiga säkerhetshot,

| b) | säkerställa fred och stabilitet, först och främst i det geografiska närområdet men även i andra delar av världen, i överensstämmelse med principerna i FN-stadgan, |
| --- | --- |

b)

säkerställa fred och stabilitet, först och främst i det geografiska närområdet men även i andra delar av världen, i överensstämmelse med principerna i FN-stadgan,

| c) | genomföra humanitära insatser och räddningsaktioner, |
| --- | --- |

c)

genomföra humanitära insatser och räddningsaktioner,

| d) | förebygga och hantera konflikter och främja demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

d)

förebygga och hantera konflikter och främja demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna,

| e) | främja regional och global nedrustning. |
| --- | --- |

e)

främja regional och global nedrustning.

| 11. | Europaparlamentet understryker att Nato, i händelse av ett militärt angrepp från ett tredjeland på EU: s territorium, fortfarande är garanten för unionens kollektiva försvar men att EU förväntas agera solidariskt och ge den angripna medlemsstaten allt det stöd som krävs, i enlighet med artikel 51 i FN-stadgan. Parlamentet välkomnar Natos ökade förmåga att spela en roll utanför de traditionella uppgiftsområdena. Parlamentet anser även att Nato utgör ett lämpligt forum för den transatlantiska dialogen om säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att Nato, i händelse av ett militärt angrepp från ett tredjeland på EU: s territorium, fortfarande är garanten för unionens kollektiva försvar men att EU förväntas agera solidariskt och ge den angripna medlemsstaten allt det stöd som krävs, i enlighet med artikel 51 i FN-stadgan. Parlamentet välkomnar Natos ökade förmåga att spela en roll utanför de traditionella uppgiftsområdena. Parlamentet anser även att Nato utgör ett lämpligt forum för den transatlantiska dialogen om säkerhetsfrågor.

| 12. | Europaparlamentet erkänner att kapaciteten hos medlemsstaternas väpnade styrkor och deras tillgänglighet för EU påverkas av att de flesta medlemsstaterna är medlemmar av både EU och Nato, och att en del av deras väpnade styrkor står till båda organisationernas förfogande. Parlamentet begär därför att EU fortsätter sitt intensiva samarbete med Nato, särskilt när det gäller kapacitetsutveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner att kapaciteten hos medlemsstaternas väpnade styrkor och deras tillgänglighet för EU påverkas av att de flesta medlemsstaterna är medlemmar av både EU och Nato, och att en del av deras väpnade styrkor står till båda organisationernas förfogande. Parlamentet begär därför att EU fortsätter sitt intensiva samarbete med Nato, särskilt när det gäller kapacitetsutveckling.

| 13. | Europaparlamentet betonar det ”strategiska oberoende” som är en del av ESS, dvs. förmågan att inom strategins tillämpningsområde genomföra insatser oberoende av andra aktörer, vilket kräver driftskompatibilitet och en mer hållbar och tillförlitlig försörjningskedja med utgångspunkt i ömsesidigt stöd och bistånd. I detta sammanhang är det nödvändigt att undvika dubbelarbete och ett icke-optimalt utnyttjande av knappa resurser på europeisk nivå eller mellan medlemsstaterna. Parlamentet varnar för onödiga överlappningar mellan Natos och EU:s insatser och mellan EU-medlemsstaternas insatser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar det ”strategiska oberoende” som är en del av ESS, dvs. förmågan att inom strategins tillämpningsområde genomföra insatser oberoende av andra aktörer, vilket kräver driftskompatibilitet och en mer hållbar och tillförlitlig försörjningskedja med utgångspunkt i ömsesidigt stöd och bistånd. I detta sammanhang är det nödvändigt att undvika dubbelarbete och ett icke-optimalt utnyttjande av knappa resurser på europeisk nivå eller mellan medlemsstaterna. Parlamentet varnar för onödiga överlappningar mellan Natos och EU:s insatser och mellan EU-medlemsstaternas insatser.

| 14. | Europaparlamentet anser att ESFP idag bara har tillgång till begränsade resurser för civila och militära insatser. Parlamentet begär därför att EU, för att öka sin trovärdighet som global aktör, först och främst koncentrerar sin kapacitet till sitt geografiska närområde, särskilt Balkan. Parlamentet förutser samtidigt att kapaciteten utvecklas ytterligare så att EU kan komma att bidra aktivt till konfliktlösning även i andra delar av världen, i enlighet med principerna i FN-stadgan. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att ESFP idag bara har tillgång till begränsade resurser för civila och militära insatser. Parlamentet begär därför att EU, för att öka sin trovärdighet som global aktör, först och främst koncentrerar sin kapacitet till sitt geografiska närområde, särskilt Balkan. Parlamentet förutser samtidigt att kapaciteten utvecklas ytterligare så att EU kan komma att bidra aktivt till konfliktlösning även i andra delar av världen, i enlighet med principerna i FN-stadgan.

Integrerat civilt-militärt samarbete

| 15. | Europaparlamentet gläds åt att EU lägger vikt vid att stärka det civila och militära samarbetet när det gäller krishantering, och konstaterar att utvecklingen av möjligheterna till civil krishantering har utgjort ett framstående inslag som tillför ett mervärde inte bara till utvecklingen av ESFP utan även generellt till konfliktförebyggande insatser, humanitärt bistånd, återuppbyggnad efter konflikter och fredsskapande verksamhet. Parlamentet betonar vikten av att involvera specialiserade internationella och lokala frivilligorganisationer och deras nätverk. EU uppmanas med kraft att sträva efter att genomföra en konsekvent EU-politik för konfliktförebyggande i överensstämmelse med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg den 15- 16 juni 2001. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläds åt att EU lägger vikt vid att stärka det civila och militära samarbetet när det gäller krishantering, och konstaterar att utvecklingen av möjligheterna till civil krishantering har utgjort ett framstående inslag som tillför ett mervärde inte bara till utvecklingen av ESFP utan även generellt till konfliktförebyggande insatser, humanitärt bistånd, återuppbyggnad efter konflikter och fredsskapande verksamhet. Parlamentet betonar vikten av att involvera specialiserade internationella och lokala frivilligorganisationer och deras nätverk. EU uppmanas med kraft att sträva efter att genomföra en konsekvent EU-politik för konfliktförebyggande i överensstämmelse med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg den 15- 16 juni 2001.

| 16. | Europaparlamentet gläds åt de senaste ansträngningarna att, inom ramen för det civila övergripande målet för 2008, avhjälpa den tidigare bristen på insatser för att utveckla den civila kapaciteten. Parlamentet gläds vidare åt möjligheterna för den civila och militära cellen och operationsledningen att spela en viktig roll i samband med utvecklingen av EU:s strategi till ett integrerat civil-militärt samarbete och en integrerad civil-militär samordning. Parlamentet rekommenderar därför att den civila och militära cellen och operationsledningen uppgraderas till ett europeiskt högkvarter för genomförande av civil-militära insatser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet gläds åt de senaste ansträngningarna att, inom ramen för det civila övergripande målet för 2008, avhjälpa den tidigare bristen på insatser för att utveckla den civila kapaciteten. Parlamentet gläds vidare åt möjligheterna för den civila och militära cellen och operationsledningen att spela en viktig roll i samband med utvecklingen av EU:s strategi till ett integrerat civil-militärt samarbete och en integrerad civil-militär samordning. Parlamentet rekommenderar därför att den civila och militära cellen och operationsledningen uppgraderas till ett europeiskt högkvarter för genomförande av civil-militära insatser.

| 17. | Europaparlamentet erkänner att avgörande operativ kapacitet inom satellitbaserade och luftburna spaningssystem, integrerade telekommunikationssystem och strategiska luft- och sjötransportfaciliteter är av avgörande betydelse för både civila och militära krishanteringsinsatser. Parlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån att tillsammans med kommissionen inleda en integrerad forsknings- och utvecklingsprocess på områden där det medför en förstärkning av integrerade och samordnade civil-militära strategier, särskilt när det gäller satellitbaserade och luftburna spaningssystem och integrerade telekommunikationssystem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet erkänner att avgörande operativ kapacitet inom satellitbaserade och luftburna spaningssystem, integrerade telekommunikationssystem och strategiska luft- och sjötransportfaciliteter är av avgörande betydelse för både civila och militära krishanteringsinsatser. Parlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån att tillsammans med kommissionen inleda en integrerad forsknings- och utvecklingsprocess på områden där det medför en förstärkning av integrerade och samordnade civil-militära strategier, särskilt när det gäller satellitbaserade och luftburna spaningssystem och integrerade telekommunikationssystem.

Krishantering

| 18. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av det globala systemet för katastrofvarning och samordning, som finansieras av kommissionen i nära samarbete med FN. Detta system kommer att förbättra EU:s reaktionsförmåga avsevärt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av det globala systemet för katastrofvarning och samordning, som finansieras av kommissionen i nära samarbete med FN. Detta system kommer att förbättra EU:s reaktionsförmåga avsevärt.

| 19. | Europaparlamentet noterar arbetet i det centrum för hantering av hälsokrislägen som kommissionen inrättat. Parlamentet understryker detta centrums betydelse, inte bara för att det har tillgång till informations- och uppgiftssamlingar utan även för att det har möjlighet att utfärda varningar för pandemier och epidemier och hot genom biologiska och kemiska ämnen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att kommissionen skall kunna bli delaktig i samordningen av åtgärder vid hälsokriser och gränsöverskridande biologiska terrorattacker. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar arbetet i det centrum för hantering av hälsokrislägen som kommissionen inrättat. Parlamentet understryker detta centrums betydelse, inte bara för att det har tillgång till informations- och uppgiftssamlingar utan även för att det har möjlighet att utfärda varningar för pandemier och epidemier och hot genom biologiska och kemiska ämnen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att skapa de nödvändiga förutsättningarna för att kommissionen skall kunna bli delaktig i samordningen av åtgärder vid hälsokriser och gränsöverskridande biologiska terrorattacker.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att skapa ett gemenskapsförfarande för katastrofskydd, inbegripet vid allvarliga terrorattacker. Detta förfarande grundas i första hand på uppgifter i en databas som innehåller information om nationella resurser för hjälpinsatser. Denna databas skulle kunna bli ännu mer tidsbesparande och i ännu högre grad främja synergier om den övertog innehållet i den databas som inrättats av EU:s militärstab och som innehåller uppgifter om alla resurser som står till förfogande för krishantering. Rådet och kommissionen uppmanas därför att inleda de förhandlingar som behövs och vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett sådant övertagande. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att skapa ett gemenskapsförfarande för katastrofskydd, inbegripet vid allvarliga terrorattacker. Detta förfarande grundas i första hand på uppgifter i en databas som innehåller information om nationella resurser för hjälpinsatser. Denna databas skulle kunna bli ännu mer tidsbesparande och i ännu högre grad främja synergier om den övertog innehållet i den databas som inrättats av EU:s militärstab och som innehåller uppgifter om alla resurser som står till förfogande för krishantering. Rådet och kommissionen uppmanas därför att inleda de förhandlingar som behövs och vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett sådant övertagande.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar rådets ansträngningar för att i ett katastrofläge garantera snabba och effektiva insatser för den mångfald av resurser som finns tillgängliga inom ESFP. I detta sammanhang betonar parlamentet att det är hög tid att täppa till luckorna på området för strategisk samordning av (luft-) transporter. Medlemsstaterna uppmanas därför att snarast möjligt tillhandahålla de ekonomiska medel som behövs för att lösa detta problem. Rådets uppmanas även att mycket allvarligt överväga förslagen i Michel Barniers ovannämnda rapport. Förutom att inrätta en europeisk räddningstjänststyrka pläderar man i rapporten för ett inrättande av ett europeiskt civilt säkerhetsråd, en integrerad europeisk strategi för att förebygga kriser, sammanslagning av befintliga nationella resurser och inrättande av europeiska konsulat som skall bistå EU-medborgarna i utlandet. Rådet och kommissionen uppmanas att samarbeta för att successivt genomföra dessa förslag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar rådets ansträngningar för att i ett katastrofläge garantera snabba och effektiva insatser för den mångfald av resurser som finns tillgängliga inom ESFP. I detta sammanhang betonar parlamentet att det är hög tid att täppa till luckorna på området för strategisk samordning av (luft-) transporter. Medlemsstaterna uppmanas därför att snarast möjligt tillhandahålla de ekonomiska medel som behövs för att lösa detta problem. Rådets uppmanas även att mycket allvarligt överväga förslagen i Michel Barniers ovannämnda rapport. Förutom att inrätta en europeisk räddningstjänststyrka pläderar man i rapporten för ett inrättande av ett europeiskt civilt säkerhetsråd, en integrerad europeisk strategi för att förebygga kriser, sammanslagning av befintliga nationella resurser och inrättande av europeiska konsulat som skall bistå EU-medborgarna i utlandet. Rådet och kommissionen uppmanas att samarbeta för att successivt genomföra dessa förslag.

| 22. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av ESFP bidragit till att det uppstått ”gråzoner” när det gäller rådets respektive kommissionens behörigheter vid genomförandet av uppdrag med huvudsakligen civil karaktär. Parlamentet förväntar sig att antagandet av stabilitetsinstrumentet kommer att skapa viss klarhet, utan att detta inverkar menligt på den flexibilitet i krishanteringen som hittills visats i praktiken. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av ESFP bidragit till att det uppstått ”gråzoner” när det gäller rådets respektive kommissionens behörigheter vid genomförandet av uppdrag med huvudsakligen civil karaktär. Parlamentet förväntar sig att antagandet av stabilitetsinstrumentet kommer att skapa viss klarhet, utan att detta inverkar menligt på den flexibilitet i krishanteringen som hittills visats i praktiken.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar framstegen på området för det civila övergripande målet för 2008, särskilt utvecklingen av insatsplanerna för civila beredskapsteam och integrerade polisstyrkor. Det har också utvecklats expertkunskap för bekämpning av organiserad brottslighet och människohandel. Parlamentet välkomnar vidare att det inrättats en krisplattform vid kommissionen, som har föresatt sig att ytterligare påskynda inkörningsperioden för ESFP-uppdrag på plats. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans samordna sina insatser, och föreslår därför att det inrättas ett gemensamt utbildningsprogram för all personal som arbetar med planering av uppdrag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar framstegen på området för det civila övergripande målet för 2008, särskilt utvecklingen av insatsplanerna för civila beredskapsteam och integrerade polisstyrkor. Det har också utvecklats expertkunskap för bekämpning av organiserad brottslighet och människohandel. Parlamentet välkomnar vidare att det inrättats en krisplattform vid kommissionen, som har föresatt sig att ytterligare påskynda inkörningsperioden för ESFP-uppdrag på plats. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans samordna sina insatser, och föreslår därför att det inrättas ett gemensamt utbildningsprogram för all personal som arbetar med planering av uppdrag.

Försvar av det egna territoriet

| 24. | Europaparlamentet påpekar att skyddet av det egna territoriet är den primära uppgiften för all säkerhetspolitik. Parlamentet konstaterar att de europeiska medborgarna först och främst förväntar sig av en europeisk säkerhets- och försvarspolitik att den i hög grad skall bidra till att trygga deras personliga säkerhet och respektera deras grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att skyddet av det egna territoriet är den primära uppgiften för all säkerhetspolitik. Parlamentet konstaterar att de europeiska medborgarna först och främst förväntar sig av en europeisk säkerhets- och försvarspolitik att den i hög grad skall bidra till att trygga deras personliga säkerhet och respektera deras grundläggande mänskliga rättigheter.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att EU måste säkra sina yttre gränser, skydda sin livsviktiga infrastruktur, eliminera finansieringsnätverk för internationella terrorister och bekämpa organiserad brottslighet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att ta fram ett system med integrerad förvaltning av EU:s yttre gränser utan att detta medför en begränsning av de mänskliga och grundläggande rättigheterna och den humanitära rätten, särskilt när det gäller flyktingar och asylsökande. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att EU måste säkra sina yttre gränser, skydda sin livsviktiga infrastruktur, eliminera finansieringsnätverk för internationella terrorister och bekämpa organiserad brottslighet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att ta fram ett system med integrerad förvaltning av EU:s yttre gränser utan att detta medför en begränsning av de mänskliga och grundläggande rättigheterna och den humanitära rätten, särskilt när det gäller flyktingar och asylsökande.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att EU måste






  — | säkra en fri tillförsel av leveranser till industrin och enskilda konsumenter, särskilt av kolväten, vilket kräver en skärpning av sjö- och luftfartssäkerheten och av säkerheten vid pipelines, |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar att EU måste

—

säkra en fri tillförsel av leveranser till industrin och enskilda konsumenter, särskilt av kolväten, vilket kräver en skärpning av sjö- och luftfartssäkerheten och av säkerheten vid pipelines,

| — | försvara sig mot IT-attacker som kan störa livsviktiga kommunikations-, finans- eller energisystem. |
| --- | --- |

—

försvara sig mot IT-attacker som kan störa livsviktiga kommunikations-, finans- eller energisystem.

Snabba insatser på grundval av FN-stadgan

| 27. | Europaparlamentet ställer sig bakom att ESS utgår från att EU med tanke på de nya hoten måste vara beredd att agera innan kriser bryter ut och tidigt förebygga konflikter och hot och i detta sammanhang förbehållslöst stöder sig på FN-stadgan, som är den grundläggande ramen för de internationella förbindelserna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ställer sig bakom att ESS utgår från att EU med tanke på de nya hoten måste vara beredd att agera innan kriser bryter ut och tidigt förebygga konflikter och hot och i detta sammanhang förbehållslöst stöder sig på FN-stadgan, som är den grundläggande ramen för de internationella förbindelserna.

Uppföranderegler och utbildning

| 28. | Europaparlamentet anser det vara mycket positivt att personalens uppförande i samband med samtliga insatser inom ESFP omfattas av en rad riktlinjer och allmänna uppföranderegler som fastställts i dokument. Parlamentet välkomnar dessa riktlinjer och regler eftersom de uppmuntrar till respekt för normer och regler i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet vidhåller att det bör vara helt obligatoriskt att följa dessa regler och att befäl bör hållas ansvariga för sina underlydandes disciplin och uppförande även under extremt stressande krigsförhållanden. Parlamentet ser även positivt på insatserna för att könsspecifika aspekter i framtiden bättre skall komma till uttryck i politik, program och initiativ inom ESFP. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser det vara mycket positivt att personalens uppförande i samband med samtliga insatser inom ESFP omfattas av en rad riktlinjer och allmänna uppföranderegler som fastställts i dokument. Parlamentet välkomnar dessa riktlinjer och regler eftersom de uppmuntrar till respekt för normer och regler i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet vidhåller att det bör vara helt obligatoriskt att följa dessa regler och att befäl bör hållas ansvariga för sina underlydandes disciplin och uppförande även under extremt stressande krigsförhållanden. Parlamentet ser även positivt på insatserna för att könsspecifika aspekter i framtiden bättre skall komma till uttryck i politik, program och initiativ inom ESFP.

| 29. | Europaparlamentet noterar rådets insatser för att vidareutveckla de riktade utbildningsprogrammen inom ESFP - på såväl strategisk som operationell nivå - för diplomatisk, militär och civil personal. Parlamentet förväntar sig att det skall bli möjligt för dess sakkunniga att delta i de här programmen. Parlamentet stöder tillvägagångssättet att införa miniminormer för utbildning av personal vid ESFP-uppdrag på plats, och uppmanar rådet att tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna arbeta för en standardisering av utbildningsinsatserna på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar rådets insatser för att vidareutveckla de riktade utbildningsprogrammen inom ESFP - på såväl strategisk som operationell nivå - för diplomatisk, militär och civil personal. Parlamentet förväntar sig att det skall bli möjligt för dess sakkunniga att delta i de här programmen. Parlamentet stöder tillvägagångssättet att införa miniminormer för utbildning av personal vid ESFP-uppdrag på plats, och uppmanar rådet att tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna arbeta för en standardisering av utbildningsinsatserna på samtliga nivåer.

| 30. | Europaparlamentet anser att soldater utsätts för onödig fara om befälsordningen, utrustningen eller beväpningen inte motsvarar kraven för insatsen. Det är därför särskilt viktigt att se till att de förband som står under EU:s befäl är ändamålsenligt utrustade. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att soldater utsätts för onödig fara om befälsordningen, utrustningen eller beväpningen inte motsvarar kraven för insatsen. Det är därför särskilt viktigt att se till att de förband som står under EU:s befäl är ändamålsenligt utrustade.

| 31. | Europaparlamentet anser inte att det är möjligt att effektivt använda den militära kapaciteten utan en kraftig förstärkning av Europas kapacitet för maktprojektion, inbegripet luft- och sjötransporter. Parlamentet erkänner i detta sammanhang de ansträngningar som olika länder har gjort för att öka sin luft- och sjötransportkapacitet samt planerna på att införskaffa fler hangarfartyg. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser inte att det är möjligt att effektivt använda den militära kapaciteten utan en kraftig förstärkning av Europas kapacitet för maktprojektion, inbegripet luft- och sjötransporter. Parlamentet erkänner i detta sammanhang de ansträngningar som olika länder har gjort för att öka sin luft- och sjötransportkapacitet samt planerna på att införskaffa fler hangarfartyg.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det vid multinationella insatser uppstår kostnadsökningar och effektivitetsminskningar på grund av att de deltagande förbandens utrustning och beväpning ser olika ut och ofta inte heller är kompatibla. Parlamentet anser därför att EU bör därför främja åtgärder för att harmonisera utrustningen och beväpningen i syfte att optimera resurserna och effektiviteten i de multinationella insatserna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det vid multinationella insatser uppstår kostnadsökningar och effektivitetsminskningar på grund av att de deltagande förbandens utrustning och beväpning ser olika ut och ofta inte heller är kompatibla. Parlamentet anser därför att EU bör därför främja åtgärder för att harmonisera utrustningen och beväpningen i syfte att optimera resurserna och effektiviteten i de multinationella insatserna.

Underrättelseverksamhet

| 33. | Europaparlamentet kritiserar det särskilt allvarliga förhållandet att de stridsgrupper som just nu byggs upp inte har lika tillgång till spaning från luften eller rymden, och beklagar att alla medlemsstater inte har gemensam tillgång till resultaten från de nationella satellitspaningssystemen Helios, SAR-Lupe och Cosmo- Skymed. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet kritiserar det särskilt allvarliga förhållandet att de stridsgrupper som just nu byggs upp inte har lika tillgång till spaning från luften eller rymden, och beklagar att alla medlemsstater inte har gemensam tillgång till resultaten från de nationella satellitspaningssystemen Helios, SAR-Lupe och Cosmo- Skymed.

| 34. | För att råda bot på dessa brister






  a) | begär Europaparlamentet med eftertryck att de stridsgrupper som byggs upp får gemensam eller åtminstone kompatibel underrättelse- eller telekommunikationsutrustning, |
| --- | --- | --- |

34.

För att råda bot på dessa brister

a)

begär Europaparlamentet med eftertryck att de stridsgrupper som byggs upp får gemensam eller åtminstone kompatibel underrättelse- eller telekommunikationsutrustning,

| b) | begär Europaparlamentet att nästa generation av satellitspaningssystemen integreras i ett europeiskt system vars resultat bör vara tillgängligt för militären, polisen och räddningstjänsten genom användning av satellitcentrumet i Torrejón. |
| --- | --- |

b)

begär Europaparlamentet att nästa generation av satellitspaningssystemen integreras i ett europeiskt system vars resultat bör vara tillgängligt för militären, polisen och räddningstjänsten genom användning av satellitcentrumet i Torrejón.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att Nato för närvarande utvecklar det flygstödda spaningssystemet AGS (luftburen markövervakning) som ett komplement till de nationella system som redan finns eller som nu byggs upp. Parlamentet insisterar på att detta system görs tillgängligt för alla EU:s medlemsstater, särskilt när det gäller EU:s stridsgrupper. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att Nato för närvarande utvecklar det flygstödda spaningssystemet AGS (luftburen markövervakning) som ett komplement till de nationella system som redan finns eller som nu byggs upp. Parlamentet insisterar på att detta system görs tillgängligt för alla EU:s medlemsstater, särskilt när det gäller EU:s stridsgrupper.

| 36. | Europaparlamentet anser att det på telekommunikationsområdet är nödvändigt att utveckla en gemensam befälsordning för multinationella förband. Parlamentet är därför av uppfattningen att militärens, polisens och räddningstjänstens utrustning bör uppfylla samma tekniska normer, vilket är fallet i till exempel Finland. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det på telekommunikationsområdet är nödvändigt att utveckla en gemensam befälsordning för multinationella förband. Parlamentet är därför av uppfattningen att militärens, polisens och räddningstjänstens utrustning bör uppfylla samma tekniska normer, vilket är fallet i till exempel Finland.

Gränsbevakning

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka EU:s kollektiva förmåga att skydda sina yttre gränser. Parlamentet är fortsatt särskilt oroat över gränsbevakningsutrustningens inkompatibilitet och kvalitet, och understryker behovet av ny teknik för att avhjälpa denna situation. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av att öka EU:s kollektiva förmåga att skydda sina yttre gränser. Parlamentet är fortsatt särskilt oroat över gränsbevakningsutrustningens inkompatibilitet och kvalitet, och understryker behovet av ny teknik för att avhjälpa denna situation.

Transport

| 38. | Europaparlamentet anser att transporterna, och framför allt de strategiska transporterna, är mycket bristfälliga i samband med EU:s krishanteringsinsatser, och att det därför skulle vara mycket intressant med ett europeiskt autonomt system som ger tillgång till konventionella civila multimodala transporter, bygger på en integrerad civil-militär strategi och säkrar stordriftsfördelar för alla de europeiska aktörerna i samband med krishantering för både ESFP och katastrofbiståndsinsatser. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att transporterna, och framför allt de strategiska transporterna, är mycket bristfälliga i samband med EU:s krishanteringsinsatser, och att det därför skulle vara mycket intressant med ett europeiskt autonomt system som ger tillgång till konventionella civila multimodala transporter, bygger på en integrerad civil-militär strategi och säkrar stordriftsfördelar för alla de europeiska aktörerna i samband med krishantering för både ESFP och katastrofbiståndsinsatser.

Svaga punkter i beslutsförfarandet inom ESFP

| 39. | Europaparlamentet anser att det politiska beslutsförfarande som föregår beslutet om ett ESFP-uppdrag uppvisar en rad svaga punkter, vilket blev uppenbart i samband med uppdraget i Demokratiska republiken Kongo. Rådet uppmanas därför att se över de olika etapperna i detta förfarande och att vid behov vidta åtgärder för att avlägsna de svaga punkterna. I detta sammanhang påminns rådet, och särskilt kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, om sin skyldighet att samråda med parlamentet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det politiska beslutsförfarande som föregår beslutet om ett ESFP-uppdrag uppvisar en rad svaga punkter, vilket blev uppenbart i samband med uppdraget i Demokratiska republiken Kongo. Rådet uppmanas därför att se över de olika etapperna i detta förfarande och att vid behov vidta åtgärder för att avlägsna de svaga punkterna. I detta sammanhang påminns rådet, och särskilt kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, om sin skyldighet att samråda med parlamentet.

| 40. | Europaparlamentet bekräftar sitt krav på obegränsad delaktighet och sin rätt att varje år i förväg höras om aktuella aspekter och valmöjligheter inom GUSP, i enlighet med de gällande fördragen. Rådet uppmanas med eftertryck att tillämpa en mycket öppnare och insynsvänligare informationspolitik gentemot parlamentet på områdena för GUSP och ESFP. Parlamentet kritiserar i detta sammanhang det nuvarande förfarandet för parlamentets tillgång till rådets ”sekretessbelagda handlingar”, som i de flesta fall innehåller enbart mycket allmänt hållen information. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet bekräftar sitt krav på obegränsad delaktighet och sin rätt att varje år i förväg höras om aktuella aspekter och valmöjligheter inom GUSP, i enlighet med de gällande fördragen. Rådet uppmanas med eftertryck att tillämpa en mycket öppnare och insynsvänligare informationspolitik gentemot parlamentet på områdena för GUSP och ESFP. Parlamentet kritiserar i detta sammanhang det nuvarande förfarandet för parlamentets tillgång till rådets ”sekretessbelagda handlingar”, som i de flesta fall innehåller enbart mycket allmänt hållen information.

| 41. | Europaparlamentet vidhåller att inga militära uppdrag där EU är inblandat bör inledas innan Europaparlamentet på lämpligt sätt har informerats och hörts. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet vidhåller att inga militära uppdrag där EU är inblandat bör inledas innan Europaparlamentet på lämpligt sätt har informerats och hörts.

| 42. | Europaparlamentet begär att utgifter för militär utrustning och beväpning tas med i budgetar som underställs parlamentarisk kontroll. Parallella budgetar och mekanismer som inte kan kontrolleras effektivt av vare sig de nationella parlamenten eller Europaparlamentet bör därför undvikas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att utgifter för militär utrustning och beväpning tas med i budgetar som underställs parlamentarisk kontroll. Parallella budgetar och mekanismer som inte kan kontrolleras effektivt av vare sig de nationella parlamenten eller Europaparlamentet bör därför undvikas.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att det i Europeiska unionens budget finns olika budgetposter med säkerhetsaspekter, såsom budgetanslagen för krishantering, skydd av de yttre gränserna och den livsviktiga infrastrukturen, säkerhetsforskning och förverkligande av Galileo-programmet och programmet om global övervakning för miljö och säkerhet (GMES). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att det i Europeiska unionens budget finns olika budgetposter med säkerhetsaspekter, såsom budgetanslagen för krishantering, skydd av de yttre gränserna och den livsviktiga infrastrukturen, säkerhetsforskning och förverkligande av Galileo-programmet och programmet om global övervakning för miljö och säkerhet (GMES).

| 44. | Europaparlamentet begär med kraft framför allt att budgetanslagen till krishanteringsinsatser, säkerheten vid de yttre gränserna, säkerhetsforskning och Galileo bör ökas ytterligare. Säkerhetsforskningen bör på lång sikt anpassas till de finansieringsbehov som konstaterats av högnivågruppen för säkerhetsforskning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet begär med kraft framför allt att budgetanslagen till krishanteringsinsatser, säkerheten vid de yttre gränserna, säkerhetsforskning och Galileo bör ökas ytterligare. Säkerhetsforskningen bör på lång sikt anpassas till de finansieringsbehov som konstaterats av högnivågruppen för säkerhetsforskning.

| 45. | Europaparlamentet begär också att militära krishanteringsinsatser skall finansieras ur EU:s budget och att ytterligare EU-medel för detta ändamål skall göras tillgängliga av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär också att militära krishanteringsinsatser skall finansieras ur EU:s budget och att ytterligare EU-medel för detta ändamål skall göras tillgängliga av medlemsstaterna.

| 46. | Europaparlamentet kritiserar det faktum att man, på grund av Athenamekanismen och andra särskilda mekanismer som finansieras av medlemsstaterna eller till och med av Europeiska utvecklingsfonden, inte har möjlighet att utöva någon budgetkontroll av militära ESFP-insatser. Parlamentet påpekar att det också finns ett behov av öppenhet inom de civil-militära insatser (såsom polisuppdrag) som faller inom gråzonen mellan specialarrangemang och finansiering av GUSP-budgeten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet kritiserar det faktum att man, på grund av Athenamekanismen och andra särskilda mekanismer som finansieras av medlemsstaterna eller till och med av Europeiska utvecklingsfonden, inte har möjlighet att utöva någon budgetkontroll av militära ESFP-insatser. Parlamentet påpekar att det också finns ett behov av öppenhet inom de civil-militära insatser (såsom polisuppdrag) som faller inom gråzonen mellan specialarrangemang och finansiering av GUSP-budgeten.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser därför en ny budgetmetod för att öka öppenheten när det gäller ESFP-utgifter och för att stödja utvecklingen av de militära och civila resurser som behövs för att uppnå målen för ESS:






  a) | I en startfas, som bör ta sin början 2007 och inte vara längre än två år, bör rådet utarbeta ett budgetdokument som speglar de åtaganden som medlemsstaterna gjort för att fullfölja det civila övergripande målet för 2008 och det militära övergripande målet för 2010 på grundval av befintliga kataloger (behovskatalogen, styrkekatalogen och framstegskatalogen). |
| --- | --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser därför en ny budgetmetod för att öka öppenheten när det gäller ESFP-utgifter och för att stödja utvecklingen av de militära och civila resurser som behövs för att uppnå målen för ESS:

a)

I en startfas, som bör ta sin början 2007 och inte vara längre än två år, bör rådet utarbeta ett budgetdokument som speglar de åtaganden som medlemsstaterna gjort för att fullfölja det civila övergripande målet för 2008 och det militära övergripande målet för 2010 på grundval av befintliga kataloger (behovskatalogen, styrkekatalogen och framstegskatalogen).

| b) | I en andra fas bör medlemsstaterna förbinda sig till ESFP genom en virtuell ”budget” i vilken de för flera år i taget skulle anslå medel för att finansiera den utrustning och personal som behövs för ESFP-insatser. Dokumentet är visserligen inte juridiskt bindande men skulle likväl bli politiskt viktigt som en text vid sidan av EU -budgeten och skulle ange hur mycket pengar medlemsstaterna är beredda att lägga ned på ESFP. Dokumentet bör underlätta ”fördelningen av bördorna” mellan medlemsstaterna genom att säkerställa en större öppenhet när det gäller militära utgifter och bör årligen debatteras gemensamt av Europaparlamentet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

b)

I en andra fas bör medlemsstaterna förbinda sig till ESFP genom en virtuell ”budget” i vilken de för flera år i taget skulle anslå medel för att finansiera den utrustning och personal som behövs för ESFP-insatser. Dokumentet är visserligen inte juridiskt bindande men skulle likväl bli politiskt viktigt som en text vid sidan av EU -budgeten och skulle ange hur mycket pengar medlemsstaterna är beredda att lägga ned på ESFP. Dokumentet bör underlätta ”fördelningen av bördorna” mellan medlemsstaterna genom att säkerställa en större öppenhet när det gäller militära utgifter och bör årligen debatteras gemensamt av Europaparlamentet och medlemsstaternas parlament.

| c) | Slutgiltiga beslut om rationaliseringen av GUSP- och ESFP-budgetarna, inklusive redovisningen av nationella utgifter på EU-nivå vad gäller säkerhets- och försvarsdimensionen, bör utgöra en del av unionens reviderade finansiella system för 2008-2009. |
| --- | --- |

c)

Slutgiltiga beslut om rationaliseringen av GUSP- och ESFP-budgetarna, inklusive redovisningen av nationella utgifter på EU-nivå vad gäller säkerhets- och försvarsdimensionen, bör utgöra en del av unionens reviderade finansiella system för 2008-2009.

Europeisk marknad för försvarsutrustning och forskningssamverkan

| 48. | Europaparlamentet betonar att ESS förutsätter en stark och oberoende europeisk försvarsindustri och en oberoende forsknings- och utvecklingskapacitet på teknikområdet som på ett tillfredsställande sätt kan skydda EU:s och medlemsstaternas grundläggande säkerhetsintressen. Parlamentet drar slutsatsen av den offentliga debatten att man för att främja den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft och utveckla en oberoende industriell bas som säkerställer den nödvändiga försvarsförmågan måste anta inre marknadsregler för försvarsrelaterade produkter som anpassas efter de särdrag som kännetecknar denna sektor. Parlamentet understryker att dessa regler måste främja industrisamarbetet och handeln inom gemenskapen. Parlamentet påminner om att undantagsbestämmelsen i artikel 296 i EG-fördraget inte påverkar gemenskapsinstitutionernas skyldighet att lagstifta om utvecklingen av den inre marknaden för försvarsrelaterade produkter och tjänster, förutsatt att denna lagstiftning tillvaratar medlemsstaternas och EU:s grundläggande säkerhetsintressen. Parlamentet anser att det är nödvändigt att en hög skyddsnivå uppnås. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att ESS förutsätter en stark och oberoende europeisk försvarsindustri och en oberoende forsknings- och utvecklingskapacitet på teknikområdet som på ett tillfredsställande sätt kan skydda EU:s och medlemsstaternas grundläggande säkerhetsintressen. Parlamentet drar slutsatsen av den offentliga debatten att man för att främja den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft och utveckla en oberoende industriell bas som säkerställer den nödvändiga försvarsförmågan måste anta inre marknadsregler för försvarsrelaterade produkter som anpassas efter de särdrag som kännetecknar denna sektor. Parlamentet understryker att dessa regler måste främja industrisamarbetet och handeln inom gemenskapen. Parlamentet påminner om att undantagsbestämmelsen i artikel 296 i EG-fördraget inte påverkar gemenskapsinstitutionernas skyldighet att lagstifta om utvecklingen av den inre marknaden för försvarsrelaterade produkter och tjänster, förutsatt att denna lagstiftning tillvaratar medlemsstaternas och EU:s grundläggande säkerhetsintressen. Parlamentet anser att det är nödvändigt att en hög skyddsnivå uppnås.

| 49. | Europaparlamentet ser därför fram emot att kommissionen lägger fram ett tolkningsmeddelande om tillämpningen av artikel 296 och ett förslag till särdirektiv om försvarsupphandlingar och att det införs ett bindande rättsligt instrument som syftar till att göra det lättare att leverera försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen genom att införa ett förenklat system i stället för de nuvarande nationella exportlicenserna. Parlamentet anser att detta system bör skydda EU:s och medlemsstaternas grundläggande säkerhetsintressen genom att fastställa principerna för en europeisk exportpolitik på grundval av EU:s uppförandekod för vapenexport. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet ser därför fram emot att kommissionen lägger fram ett tolkningsmeddelande om tillämpningen av artikel 296 och ett förslag till särdirektiv om försvarsupphandlingar och att det införs ett bindande rättsligt instrument som syftar till att göra det lättare att leverera försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen genom att införa ett förenklat system i stället för de nuvarande nationella exportlicenserna. Parlamentet anser att detta system bör skydda EU:s och medlemsstaternas grundläggande säkerhetsintressen genom att fastställa principerna för en europeisk exportpolitik på grundval av EU:s uppförandekod för vapenexport.

| 50. | Europaparlamentet erinrar om att regler såsom artikel XXIII i WTO-avtalet om offentlig upphandling inbegriper ett erkännande av möjligheten att skydda grundläggande säkerhetsintressen i samband med försvarsupphandlingar. För att se till att EU:s och medlemsstaternas ovannämnda intressen skyddas bör de gemensamma regler som antas ge företräde åt försvarsrelaterade produkter av europeiskt ursprung i förhållande till dem som har sitt ursprung i tredjeländer. Parlamentet anser det också angeläget att reglerna ger full verkan åt ömsesidighetsprincipen i handelsförbindelserna och främjar användning av teknik som skyddas av europeisk industriell äganderätt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet erinrar om att regler såsom artikel XXIII i WTO-avtalet om offentlig upphandling inbegriper ett erkännande av möjligheten att skydda grundläggande säkerhetsintressen i samband med försvarsupphandlingar. För att se till att EU:s och medlemsstaternas ovannämnda intressen skyddas bör de gemensamma regler som antas ge företräde åt försvarsrelaterade produkter av europeiskt ursprung i förhållande till dem som har sitt ursprung i tredjeländer. Parlamentet anser det också angeläget att reglerna ger full verkan åt ömsesidighetsprincipen i handelsförbindelserna och främjar användning av teknik som skyddas av europeisk industriell äganderätt.

| 51. | Parlamentet välkomnar Europeiska försvarsbyråns uppförandekod om försvarsupphandlingar, och uppmanar alla medlemsstater att ansluta sig till den. Parlamentet understryker att tillämpningen av kompensationer och principen om ”juste retour” bör överges. Vidare är det nödvändigt att stärka Europeiska försvarsbyråns arbete när det gäller ESFP. |
| --- | --- |

51.

Parlamentet välkomnar Europeiska försvarsbyråns uppförandekod om försvarsupphandlingar, och uppmanar alla medlemsstater att ansluta sig till den. Parlamentet understryker att tillämpningen av kompensationer och principen om ”juste retour” bör överges. Vidare är det nödvändigt att stärka Europeiska försvarsbyråns arbete när det gäller ESFP.

| 52. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av forskningssamverkan för den europeiska industrins konkurrenskraft. Parlamentet begär därför att kommissionens och Europeiska försvarsbyråns insatser i större utsträckning skall komplettera varandra genom en effektivare dialog om civil forskning och säkerhets- och försvarsrelaterad forskning i Europa. Parlamentet betonar att EU bör ha som mål att tillhandahålla teknik med två eller flera användningsområden och flera olika funktioner och att överbrygga klyftan mellan forskning för civil tillämpning och forskning för militära ändamål. Med tanke på att denna sektor, i jämförelse med andra forskningsområden, kännetecknas av många olika företagsstrukturer måste man ändra definitionen av små och medelstora företag inom den europeiska säkerhetsforskningen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av forskningssamverkan för den europeiska industrins konkurrenskraft. Parlamentet begär därför att kommissionens och Europeiska försvarsbyråns insatser i större utsträckning skall komplettera varandra genom en effektivare dialog om civil forskning och säkerhets- och försvarsrelaterad forskning i Europa. Parlamentet betonar att EU bör ha som mål att tillhandahålla teknik med två eller flera användningsområden och flera olika funktioner och att överbrygga klyftan mellan forskning för civil tillämpning och forskning för militära ändamål. Med tanke på att denna sektor, i jämförelse med andra forskningsområden, kännetecknas av många olika företagsstrukturer måste man ändra definitionen av små och medelstora företag inom den europeiska säkerhetsforskningen.

| 53. | Europaparlamentet begär att uppförandekoden från 1998 om vapenexport blir juridiskt bindande och att den effektivt tillämpas och genomförs i alla medlemsstater. Beslutet om vilka mottagarländer som uppfyller uppförandekodens villkor bör fattas gemensamt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet begär att uppförandekoden från 1998 om vapenexport blir juridiskt bindande och att den effektivt tillämpas och genomförs i alla medlemsstater. Beslutet om vilka mottagarländer som uppfyller uppförandekodens villkor bör fattas gemensamt.

Massförstörelsevapen/Iran

| 54. | Europaparlamentet är medvetet om att ansträngningarna för att få Iran att avstå från att framställa anrikat uran för militära ändamål kan vara lönlösa. Det gemensamma förhandlingserbjudandet från EU-3, Förenta staterna, Ryssland och Kina är emellertid den mest lovande vägen. Parlamentet välkomnar det multilaterala agerande som ligger till grund för detta erbjudande. Parlamentet beklagar att förhandlingarna mellan å ena sidan EU:s höge representant och EU-3 och å andra sidan Iran hittills inte har lett fram till önskat resultat. Parlamentet godtar därför att frågan tas upp i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet understryker att förhandlingarna när som helst kan återupptas under förutsättning att det kommer signaler från Iran om att de kan bli framgångsrika. Parlamentet skulle välkomna att Förenta staterna ansluter sig till dessa förhandlingar med Iran. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är medvetet om att ansträngningarna för att få Iran att avstå från att framställa anrikat uran för militära ändamål kan vara lönlösa. Det gemensamma förhandlingserbjudandet från EU-3, Förenta staterna, Ryssland och Kina är emellertid den mest lovande vägen. Parlamentet välkomnar det multilaterala agerande som ligger till grund för detta erbjudande. Parlamentet beklagar att förhandlingarna mellan å ena sidan EU:s höge representant och EU-3 och å andra sidan Iran hittills inte har lett fram till önskat resultat. Parlamentet godtar därför att frågan tas upp i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet understryker att förhandlingarna när som helst kan återupptas under förutsättning att det kommer signaler från Iran om att de kan bli framgångsrika. Parlamentet skulle välkomna att Förenta staterna ansluter sig till dessa förhandlingar med Iran.

På väg mot en säkerhets- och försvarsunion

| 55. | Europaparlamentet påpekar att EU också är på väg att utvecklas till en säkerhets- och försvarsunion som omfattar extern säkerhet såväl som olika aspekter av intern säkerhet, bekämpning av alla former av terrorism och hantering av naturkatastrofer och som innehåller följande inslag:






  a) | Ett åtagande från medlemsstaterna att skapa förmåga att






  — | inom 60 dagar sätta in 60 000 soldater och låta dem vara utstationerade i ett år för fredsbevarande och fredsskapande åtgärder, i överensstämmelse med beslutet vid Europeiska rådets möte i Helsingfors, och att bygga upp 13 stridsgrupper som kan sättas in med kort varsel, varav två ständigt skall hållas i beredskap från och med 2007, |
| --- | --- | --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att EU också är på väg att utvecklas till en säkerhets- och försvarsunion som omfattar extern säkerhet såväl som olika aspekter av intern säkerhet, bekämpning av alla former av terrorism och hantering av naturkatastrofer och som innehåller följande inslag:

a)

Ett åtagande från medlemsstaterna att skapa förmåga att

—

inom 60 dagar sätta in 60 000 soldater och låta dem vara utstationerade i ett år för fredsbevarande och fredsskapande åtgärder, i överensstämmelse med beslutet vid Europeiska rådets möte i Helsingfors, och att bygga upp 13 stridsgrupper som kan sättas in med kort varsel, varav två ständigt skall hållas i beredskap från och med 2007,

| — | utveckla en civil krishanteringsförmåga när det gäller polisåtgärder, rättssäkerhet, civil förvaltning och civilt skydd, i överensstämmelse med beslutet vid Europeiska rådets möte den 19-20 juni 2000 i Santa Maria de Feira. |
| --- | --- |

—

utveckla en civil krishanteringsförmåga när det gäller polisåtgärder, rättssäkerhet, civil förvaltning och civilt skydd, i överensstämmelse med beslutet vid Europeiska rådets möte den 19-20 juni 2000 i Santa Maria de Feira.

| b) | En europeisk befälsordning som utgörs av en kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik, en militär kommitté, en militärstab (allt detta har varit i drift sedan 2001) och en civil-militär cell med en begynnande operationsledning. |
| --- | --- |

b)

En europeisk befälsordning som utgörs av en kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik, en militär kommitté, en militärstab (allt detta har varit i drift sedan 2001) och en civil-militär cell med en begynnande operationsledning.

| c) | Europeiska gendarmeristyrkan, som har sitt högkvarter i Vicenza och som bör användas till det framtida polisuppdraget i Kosovo. |
| --- | --- |

c)

Europeiska gendarmeristyrkan, som har sitt högkvarter i Vicenza och som bör användas till det framtida polisuppdraget i Kosovo.

| d) | Europeiska försvarsbyrån, som föreslogs av Europeiska rådet och som varit i drift sedan 2004. |
| --- | --- |

d)

Europeiska försvarsbyrån, som föreslogs av Europeiska rådet och som varit i drift sedan 2004.

| e) | Europol och den europeiska arresteringsordern. |
| --- | --- |

e)

Europol och den europeiska arresteringsordern.

| f) | Gemensamma regler för anskaffande av vapen och vapenexport. |
| --- | --- |

f)

Gemensamma regler för anskaffande av vapen och vapenexport.

| g) | Europeisk säkerhetsforskning som separat tematisk prioritering inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

g)

Europeisk säkerhetsforskning som separat tematisk prioritering inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning.

| 56. | Europaparlamentet anser att denna process bör stärkas med hjälp av följande inslag:






  a) | Inrättande av en inre marknad på försvarsområdet som ett sätt att skapa en fullt integrerad europeisk försvarsteknologisk bas i överensstämmelse med principerna om ömsesidigt beroende och specialisering bland EU:s medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att denna process bör stärkas med hjälp av följande inslag:

a)

Inrättande av en inre marknad på försvarsområdet som ett sätt att skapa en fullt integrerad europeisk försvarsteknologisk bas i överensstämmelse med principerna om ömsesidigt beroende och specialisering bland EU:s medlemsstater.

| b) | Ett gemensamt system för satellitspaning och luftburen markövervakning och gemensamma telekommunikationsstandarder, som skall ställas till militärens, polisens och räddningstjänstens förfogande. |
| --- | --- |

b)

Ett gemensamt system för satellitspaning och luftburen markövervakning och gemensamma telekommunikationsstandarder, som skall ställas till militärens, polisens och räddningstjänstens förfogande.

| c) | Inrättande av en europeisk permanent Medelhavsflotta, inklusive kustbevakning, för att markera Europas närvaro och stärka EU:s krishanteringspotential i denna region, som är synnerligen viktig för unionens säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

c)

Inrättande av en europeisk permanent Medelhavsflotta, inklusive kustbevakning, för att markera Europas närvaro och stärka EU:s krishanteringspotential i denna region, som är synnerligen viktig för unionens säkerhetsintressen.

| d) | En europeisk budget som inte bara täcker de civila säkerhetsaspekterna utan även de militära. |
| --- | --- |

d)

En europeisk budget som inte bara täcker de civila säkerhetsaspekterna utan även de militära.

| e) | En vice utrikesminister för EU med ansvar för säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

e)

En vice utrikesminister för EU med ansvar för säkerhets- och försvarspolitiken.

| f) | Tätare möten mellan EU:s försvarsministrar. |
| --- | --- |

f)

Tätare möten mellan EU:s försvarsministrar.

| g) | En europeisk räddningstjänststyrka, i överensstämmelse med förslaget i Michel Barniers ovannämnda rapport, samt en europeisk civil fredskår och fredsbyggande partnerskap. |
| --- | --- |

g)

En europeisk räddningstjänststyrka, i överensstämmelse med förslaget i Michel Barniers ovannämnda rapport, samt en europeisk civil fredskår och fredsbyggande partnerskap.

| h) | En tillgänglig europeisk kapacitet för luft- och sjötransporter i samband med katastrofhjälp, räddningsinsatser och försvarsinsatser (multimodala transporter som kombinerar de mest ändamålsenliga medlen). |
| --- | --- |

h)

En tillgänglig europeisk kapacitet för luft- och sjötransporter i samband med katastrofhjälp, räddningsinsatser och försvarsinsatser (multimodala transporter som kombinerar de mest ändamålsenliga medlen).

| i) | En lämplig parlamentarisk kontroll genom medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

i)

En lämplig parlamentarisk kontroll genom medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, vilket kommer att ge upphov till stora framsteg på vägen mot en säkerhets- och försvarsunion, särskilt genom






  a) | inrättandet av posten som europeisk utrikesminister, som samtidigt kommer att vara vice ordförande för kommissionen, |
| --- | --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar vikten av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, vilket kommer att ge upphov till stora framsteg på vägen mot en säkerhets- och försvarsunion, särskilt genom

a)

inrättandet av posten som europeisk utrikesminister, som samtidigt kommer att vara vice ordförande för kommissionen,

| b) | införandet av solidaritetsklausulen, som skall tillämpas i de fall då en medlemsstat råkar ut för en terrorattack, en naturkatastrof eller en katastrof som förorsakats av människan, |
| --- | --- |

b)

införandet av solidaritetsklausulen, som skall tillämpas i de fall då en medlemsstat råkar ut för en terrorattack, en naturkatastrof eller en katastrof som förorsakats av människan,

| c) | införandet av en klausul om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna vid väpnade angrepp mot en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

c)

införandet av en klausul om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna vid väpnade angrepp mot en medlemsstats territorium.

*

- *

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till FN:s, Natos, OSSE:s och Europarådets generalsekreterare. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till FN:s, Natos, OSSE:s och Europarådets generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 580.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0037.

P6_TA(2006)0496

Arv och testamente

Europaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om arv och testamenten (2005/2148(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av grönboken om arv och testamenten som lades fram av kommissionen den 1 mars 2005 (KOM(2005)0065) med bilaga (SEK(2005)0270), |
| --- | --- |

—

med beaktande av grönboken om arv och testamenten som lades fram av kommissionen den 1 mars 2005 (KOM(2005)0065) med bilaga (SEK(2005)0270),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2005 (1),

| — | med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0359/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0359/2006), och av följande skäl:

| A. | Enligt en undersökning som gjordes 2002 av Deutsches Notarinstitut på begäran av kommissionen hanteras mellan 50 000 och 100 000 arv med internationella aspekter varje år inom EU:s territorium. |
| --- | --- |

A.

Enligt en undersökning som gjordes 2002 av Deutsches Notarinstitut på begäran av kommissionen hanteras mellan 50 000 och 100 000 arv med internationella aspekter varje år inom EU:s territorium.

| B. | Denna siffra kommer oundvikligen att stiga på grund av att tio nya medlemsstater nyligen anslutits till EU och med tanke på möjliga utvidgningar. |
| --- | --- |

B.

Denna siffra kommer oundvikligen att stiga på grund av att tio nya medlemsstater nyligen anslutits till EU och med tanke på möjliga utvidgningar.

| C. | Skillnaderna är för närvarande mycket stora mellan de internationella privaträttsliga systemen och medlemsstaternas materiella rätt i fråga om arv och testamenten. |
| --- | --- |

C.

Skillnaderna är för närvarande mycket stora mellan de internationella privaträttsliga systemen och medlemsstaternas materiella rätt i fråga om arv och testamenten.

| D. | Eftersom dessa skillnader skulle kunna leda till svårigheter och höga kostnader för arvtagarna innan de kan ta del av sitt arv skulle de kunna utgöra hinder mot den fria rörligheten och fria etableringsrätten, enligt vad som anges i artiklarna 39 och 43 i EG fördraget, och mot äganderätten som är en allmän princip inom gemenskapsrätten (2). |
| --- | --- |

D.

Eftersom dessa skillnader skulle kunna leda till svårigheter och höga kostnader för arvtagarna innan de kan ta del av sitt arv skulle de kunna utgöra hinder mot den fria rörligheten och fria etableringsrätten, enligt vad som anges i artiklarna 39 och 43 i EG fördraget, och mot äganderätten som är en allmän princip inom gemenskapsrätten (2).

| E. | Det är viktigt att utforma ett gemenskapsrättsligt instrument för internationell civilrätt i fråga om arv och testamenten vid dödsfall, vilket också anges i handlingsplanen från Wien 1998 (3), åtgärdsprogrammet om genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område (4), som antogs av rådet och kommissionen 2000, Haagprogrammet av den 4 november 2004 för att stärka friheten, säkerheten och rättvisan inom unionen samt rådets och kommissionens handlingsplan för genomförande av Haagprogrammet för ett stärkt område med frihet, säkerhet och rättvisa (5). |
| --- | --- |

E.

Det är viktigt att utforma ett gemenskapsrättsligt instrument för internationell civilrätt i fråga om arv och testamenten vid dödsfall, vilket också anges i handlingsplanen från Wien 1998 (3), åtgärdsprogrammet om genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område (4), som antogs av rådet och kommissionen 2000, Haagprogrammet av den 4 november 2004 för att stärka friheten, säkerheten och rättvisan inom unionen samt rådets och kommissionens handlingsplan för genomförande av Haagprogrammet för ett stärkt område med frihet, säkerhet och rättvisa (5).

| F. | Att införa lagstiftning om arv och testamenten ligger i linje med gemenskapsrättens mål att förbjuda diskriminering på grund av nationalitet och att främja den sociala integrationen för alla personer som är huvudsakligen bosatta i och anknutna till en av medlemsstaterna, oavsett dessa personers nationalitet. |
| --- | --- |

F.

Att införa lagstiftning om arv och testamenten ligger i linje med gemenskapsrättens mål att förbjuda diskriminering på grund av nationalitet och att främja den sociala integrationen för alla personer som är huvudsakligen bosatta i och anknutna till en av medlemsstaterna, oavsett dessa personers nationalitet.

| G. | Harmonisering av materiell rätt kring arv och testamenten i medlemsstaterna ingår inte i Europeiska gemenskapernas behörighetsområde trots att ”främjande av förenligheten mellan tillämpliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter och om domstolars behörighet” enligt artikel 65 b i EG-fördraget ingår i gemenskapens befogenheter. |
| --- | --- |

G.

Harmonisering av materiell rätt kring arv och testamenten i medlemsstaterna ingår inte i Europeiska gemenskapernas behörighetsområde trots att ”främjande av förenligheten mellan tillämpliga bestämmelser i medlemsstaterna om lagkonflikter och om domstolars behörighet” enligt artikel 65 b i EG-fördraget ingår i gemenskapens befogenheter.

| H. | I enlighet med artikel 67.5 andra strecksatsen i EG-fördraget skall gemenskapsakter som rör arv och testamenten antas enligt det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget. |
| --- | --- |

H.

I enlighet med artikel 67.5 andra strecksatsen i EG-fördraget skall gemenskapsakter som rör arv och testamenten antas enligt det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget.

| I. | I arvs- och testamentsärenden kan man inte bortse från vissa grundläggande allmänna principer, som begränsar testamenteringsrätten till förmån för arvlåtarens familj eller andra underhållsberättigade personer. |
| --- | --- |

I.

I arvs- och testamentsärenden kan man inte bortse från vissa grundläggande allmänna principer, som begränsar testamenteringsrätten till förmån för arvlåtarens familj eller andra underhållsberättigade personer.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2007 lägga fram ett lagförslag för parlamentet på grundval av artiklarna 65 b och 67.5 andra strecksatsen i EG-fördraget om arv och testamenten, vilket skall utarbetas inom ramen för en interinstutitionell debatt och i enlighet med de detaljerade rekommendationer som anges nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2007 lägga fram ett lagförslag för parlamentet på grundval av artiklarna 65 b och 67.5 andra strecksatsen i EG-fördraget om arv och testamenten, vilket skall utarbetas inom ramen för en interinstutitionell debatt och i enlighet med de detaljerade rekommendationer som anges nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de pågående överläggningarna om det civilrättsliga stödprogrammet 2007-2013 ta initiativ till en inbjudan att lämna förslag till en informationskampanj för verksamma jurister avseende frågor som rör gränsöverskridande testamenten och arv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de pågående överläggningarna om det civilrättsliga stödprogrammet 2007-2013 ta initiativ till en inbjudan att lämna förslag till en informationskampanj för verksamma jurister avseende frågor som rör gränsöverskridande testamenten och arv.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för det civilrättsliga stödprogrammet 2007-2013 prioritera inrättande av ett nätverk av verksamma civilrättsjurister i syfte att främja ömsesidigt förtroende och ömsesidig förståelse mellan personer som arbetar inom detta område, utbyta information och utarbeta bästa metoder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för det civilrättsliga stödprogrammet 2007-2013 prioritera inrättande av ett nätverk av verksamma civilrättsjurister i syfte att främja ömsesidigt förtroende och ömsesidig förståelse mellan personer som arbetar inom detta område, utbyta information och utarbeta bästa metoder.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att bifogade rekommendationer är förenliga med subsidiaritetsprincipen och med de medborgerliga fri- och rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att bifogade rekommendationer är förenliga med subsidiaritetsprincipen och med de medborgerliga fri- och rättigheterna.

| 5. | Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte har någon ekonomisk inverkan på gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det begärda förslaget inte har någon ekonomisk inverkan på gemenskapsbudgeten.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution samt de därtill bifogade detaljerade rekommendationerna till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution samt de därtill bifogade detaljerade rekommendationerna till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT C 28, 3.2.2006, s. 1.

(2)  Mål C-368/96, Generics (UK) m.fl., REG 1998, s. I-7967, punkt 79 och den praxis som där nämns.

(3)  EGT C 19, 23.1.1999, s. 1.

(4)  EGT C 12, 15.1.2001, s. 1.

(5)  EUT C 198, 12.8.2005, s. 1.

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1 (om form och innehåll i det instrument som skall antas)

Europaparlamentet anser att den rättsakt som skall antas bör omfatta uttömmande bestämmelser för internationell civilrätt i fråga om arv vid dödsfall och samtidigt

| — | harmonisera bestämmelserna i fråga om behörighet, tillämplig lagstiftning (s.k. lagkonflikter) och erkännande och verkställighet av utländska domslut och offentliga beslut, utom för medlemsstaternas materiella rätt och processrätt, |
| --- | --- |

—

harmonisera bestämmelserna i fråga om behörighet, tillämplig lagstiftning (s.k. lagkonflikter) och erkännande och verkställighet av utländska domslut och offentliga beslut, utom för medlemsstaternas materiella rätt och processrätt,

| — | införa ett europeiskt certifikat om arv. |
| --- | --- |

—

införa ett europeiskt certifikat om arv.

Rekommendation 2 (om kriterier för behörighet och objektiv anknytning)

Europaparlamentet anser att den rättsakt som skall antas i princip bör säkra att behörig domstol och rättsordning (forum och ius) inte avviker från varandra, så att problemen med att tillämpa utländsk lagstiftning reduceras.

Därför föredrar Europaparlamentet helst att stadigvarande bostadsort är kriteriet för att fastställa både huvudbehörighet och objektiv anknytning, och att stadigvarande bostadsort definieras som antingen

| a) | den avlidnes stadigvarande bostadsort vid dödstillfället, förutsatt att den varit den avlidnes stadigvarande bostadsort under minst tre år före dödstillfället, eller, om så inte är fallet, |
| --- | --- |

a)

den avlidnes stadigvarande bostadsort vid dödstillfället, förutsatt att den varit den avlidnes stadigvarande bostadsort under minst tre år före dödstillfället, eller, om så inte är fallet,

| b) | den ort till vilken den avlidne hade sin huvudsakliga anknytning vid dödstillfället. |
| --- | --- |

b)

den ort till vilken den avlidne hade sin huvudsakliga anknytning vid dödstillfället.

Rekommendation 3 (om den enskildes rätt att välja fritt)

Europaparlamentet anser att man i den rättsakt som skall antas bör lämna utrymme för den enskildes fria vilja och framför allt tillåta

| — | berörda parter att under givna förutsättningar välja behörig domstol enligt samma modell som enligt bestämmelserna i artiklarna 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1), |
| --- | --- |

—

berörda parter att under givna förutsättningar välja behörig domstol enligt samma modell som enligt bestämmelserna i artiklarna 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1),

| — | arvlåtaren att i fråga om arvsrätt välja mellan sin egen nationella lagstiftning och lagstiftningen i det land där han eller hon är bosatt vid den tidpunkt valet görs; detta val bör tillkännages genom en förklaring i form av ett testamente. |
| --- | --- |

—

arvlåtaren att i fråga om arvsrätt välja mellan sin egen nationella lagstiftning och lagstiftningen i det land där han eller hon är bosatt vid den tidpunkt valet görs; detta val bör tillkännages genom en förklaring i form av ett testamente.

Rekommendation 4 (om tillämplig lagstiftning för testamentsformer)

Europaparlamentet anser att den rättsakt som skall antas bör fastställa särskilda bestämmelser avseende den tillämpliga lagstiftningen i fråga om testamentsformer, vilka skall anses vara giltiga om de betraktas som giltiga enligt lagstiftningen i den stat där arvlåtaren har utfärdat sitt testamente eller enligt lagstiftningen i den stat där arvlåtaren hade sin stadigvarande bostadsort vid tidpunkten för testamentet eller dödstillfället, eller också enligt lagstiftningen i någon av de stater där arvlåtaren var medborgare vid tidpunkten för testamentet eller dödstillfället.

Rekommendation 5 (om tillämplig lagstiftning för arvsavtal)

Europaparlamentet anser att den rättsakt som skall antas bör fastställa särskilda bestämmelser avseende tillämplig lagstiftning för arvsavtal, där följande lagstiftning skall gälla:

| a) | Om det gäller arvet för en enda person, gäller lagstiftningen i den stat där denna person har sin stadigvarande bostadsort vid den tidpunkt då avtalet ingås. |
| --- | --- |

a)

Om det gäller arvet för en enda person, gäller lagstiftningen i den stat där denna person har sin stadigvarande bostadsort vid den tidpunkt då avtalet ingås.

| b) | Om det gäller arvsföljden för flera personer, gäller lagstiftningen i var och en av de stater i vilka dessa personer har sin stadigvarande bostadsort vid den tidpunkt då avtalet ingås. |
| --- | --- |

b)

Om det gäller arvsföljden för flera personer, gäller lagstiftningen i var och en av de stater i vilka dessa personer har sin stadigvarande bostadsort vid den tidpunkt då avtalet ingås.

Även när det gäller arvsavtal bör man i den rättsakt som skall antas lämna visst utrymme för den enskildes fria vilja och göra det möjligt för parterna att i en uttrycklig förklaring komma överens om att för arvsavtalet skall lagstiftningen gälla i den stat där den eller någon av de personer som arvet gäller har sin stadigvarande bostadsort vid den tidpunkt då avtalet ingås eller har medborgarskap vid denna tidpunkt.

Rekommendation 6 (om allmänna frågor som rör tillämplig lagstiftning)

Europaparlamentet anser att även allmänna frågor som rör den tillämpliga lagstiftningen bör regleras i den rättsakt som skall antas.

Europaparlament anser framför allt följande:

| — | Den lagstiftning som fastställs i den rättsakt som skall antas bör reglera hela arvshanteringen, från det att testamentet öppnas tills arvet överförs till arvingarna, och detta skall gälla oavsett arvegodsets karaktär och geografiska placering. |
| --- | --- |

—

Den lagstiftning som fastställs i den rättsakt som skall antas bör reglera hela arvshanteringen, från det att testamentet öppnas tills arvet överförs till arvingarna, och detta skall gälla oavsett arvegodsets karaktär och geografiska placering.

| — | Den rättsakt som skall antas bör vara av erga omnes-modell, vilket innebär att det även skall vara tillämplig när den fastställda lagstiftningen är ett tredjelands lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Den rättsakt som skall antas bör vara av erga omnes-modell, vilket innebär att det även skall vara tillämplig när den fastställda lagstiftningen är ett tredjelands lagstiftning.

| — | För att samordna gemenskapens lagvalsregler för arvsfall som även omfattar tredjeland bör man i den rättsakt som skall antas planera och fastställa ett lämpligt förfarande för hänvisning (renvoi), så att man slår fast att om den tillämpliga lagstiftningen för arvsfallet är ett tredjelands lagstiftning och den statens lagvalsregler föreskriver tillämpning av lagstiftningen i en medlemsstat eller i ett annat tredjeland, som enligt det internationella civilrättsliga systemet också skulle kunna tillämpa sin lagstiftning på det specifika fallet, måste lagstiftningen i denna andra medlemsstat eller i förevarande fall lagstiftningen i detta andra tredjeland tillämpas. |
| --- | --- |

—

För att samordna gemenskapens lagvalsregler för arvsfall som även omfattar tredjeland bör man i den rättsakt som skall antas planera och fastställa ett lämpligt förfarande för hänvisning (renvoi), så att man slår fast att om den tillämpliga lagstiftningen för arvsfallet är ett tredjelands lagstiftning och den statens lagvalsregler föreskriver tillämpning av lagstiftningen i en medlemsstat eller i ett annat tredjeland, som enligt det internationella civilrättsliga systemet också skulle kunna tillämpa sin lagstiftning på det specifika fallet, måste lagstiftningen i denna andra medlemsstat eller i förevarande fall lagstiftningen i detta andra tredjeland tillämpas.

| — | I den rättsakt som skall antas bör det anges vilka metoder och villkor som de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av en utländsk lag skall använda för att fastställa innehållet samt vilka åtgärder som skall tillämpas om innehållet inte går att fastställa. |
| --- | --- |

—

I den rättsakt som skall antas bör det anges vilka metoder och villkor som de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av en utländsk lag skall använda för att fastställa innehållet samt vilka åtgärder som skall tillämpas om innehållet inte går att fastställa.

| — | I den rättsakt som skall antas bör regleringen av ett prejudiciellt ärende underkastas den lagstiftning som fastställs genom de relevanta bestämmelserna om lagkonflikter i den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet, och det måste klargöras att lösningen endast avser de förfaranden i vilka det prejudiciella ärendet tas upp. |
| --- | --- |

—

I den rättsakt som skall antas bör regleringen av ett prejudiciellt ärende underkastas den lagstiftning som fastställs genom de relevanta bestämmelserna om lagkonflikter i den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet, och det måste klargöras att lösningen endast avser de förfaranden i vilka det prejudiciella ärendet tas upp.

| — | I den rättsakt som skall antas bör det fastställas att det är möjligt att utesluta tillämpning av en bestämmelse i den tillämpliga lagstiftningen när tillämpningen skulle ha en verkan som uppenbarligen är oförenlig med grunderna för rättsordningen i fråga om behörighet. |
| --- | --- |

—

I den rättsakt som skall antas bör det fastställas att det är möjligt att utesluta tillämpning av en bestämmelse i den tillämpliga lagstiftningen när tillämpningen skulle ha en verkan som uppenbarligen är oförenlig med grunderna för rättsordningen i fråga om behörighet.

| — | Den rättsakt som skall antas bör klargöra att i de fall då en medlemsstat har två eller flera rättssystem eller lagstiftningar för arv och testamenten, och dessa tillämpas i olika territoriella enheter, skall varje territoriell enhet betraktas som ett land när man skall fastställa vilken lagstiftning som är tillämplig för arvsfrågor. För en sådan medlemsstat bör dessutom den rättsakt som skall antas specificera att






  a) | varje hänvisning till stadigvarande bostadsort i den berörda medlemsstaten skall ses som en hänvisning till stadigvarande bostadsort i en territoriell enhet, |
| --- | --- | --- |

—

Den rättsakt som skall antas bör klargöra att i de fall då en medlemsstat har två eller flera rättssystem eller lagstiftningar för arv och testamenten, och dessa tillämpas i olika territoriella enheter, skall varje territoriell enhet betraktas som ett land när man skall fastställa vilken lagstiftning som är tillämplig för arvsfrågor. För en sådan medlemsstat bör dessutom den rättsakt som skall antas specificera att

a)

varje hänvisning till stadigvarande bostadsort i den berörda medlemsstaten skall ses som en hänvisning till stadigvarande bostadsort i en territoriell enhet,

| b) | varje hänvisning till medborgarskap skall ses som en hänvisning till den territoriella enhet som bestäms i medlemsstatens nationella lagstiftning, och om sådana bestämmelser saknas skall hänvisningen ses som en hänvisning till dett rättssystem till vilket den berörda personen har starkast anknytning. |
| --- | --- |

b)

varje hänvisning till medborgarskap skall ses som en hänvisning till den territoriella enhet som bestäms i medlemsstatens nationella lagstiftning, och om sådana bestämmelser saknas skall hänvisningen ses som en hänvisning till dett rättssystem till vilket den berörda personen har starkast anknytning.

Rekommendation 7 (om ett europeiskt certifikat om arv)

Europaparlamentet anser att målet för den rättsakt somskall antas skall vara att förenkla de förfaranden som arvtagare och testamentstagare måste följa för att få tillgång till arvet. Detta kan göras genom följande åtgärder:

| — | Införande av internationella privaträttsliga bestämmelser för en effektiv samordning av rättssystemen i fråga om handläggning, utbetalning och överföring av arv samt identifiering av arvtagare, med bestämmelser som anger följande: Dessa aspekter av arvsfallet regleras genom den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet, med förbehåll för undantag på grundval av visst arvegods karaktär och geografiska placering. Skulle det enligt den lagstiftningen föreskrivas ett ingripande av en myndighet som anges i eller utses genom den berörda lagstiftningen, skall myndighetens befogenheter erkännas i samtliga medlemsstater. Skulle den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet utgöras av en medlemsstats lagstiftning, skall myndighetens befogenheter omfatta samtliga delar av arvet, oberoende av var de befinner sig, även om befogenheterna enligt den tillämpliga lagstiftningen begränsas till rörligt gods, under förutsättning att inte arvlåtaren har meddelat något annat. Åtgärder avseende den verksamhet som bedrivs av myndigheten enligt den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet kan krävas av domstolarna i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig på arvsfallet eller på det territorium där den avlidne har haft sin stadigvarande bostadsort vid tidpunkten för dödsfallet eller i det område där arvet finns. |
| --- | --- |

—

Införande av internationella privaträttsliga bestämmelser för en effektiv samordning av rättssystemen i fråga om handläggning, utbetalning och överföring av arv samt identifiering av arvtagare, med bestämmelser som anger följande: Dessa aspekter av arvsfallet regleras genom den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet, med förbehåll för undantag på grundval av visst arvegods karaktär och geografiska placering. Skulle det enligt den lagstiftningen föreskrivas ett ingripande av en myndighet som anges i eller utses genom den berörda lagstiftningen, skall myndighetens befogenheter erkännas i samtliga medlemsstater. Skulle den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet utgöras av en medlemsstats lagstiftning, skall myndighetens befogenheter omfatta samtliga delar av arvet, oberoende av var de befinner sig, även om befogenheterna enligt den tillämpliga lagstiftningen begränsas till rörligt gods, under förutsättning att inte arvlåtaren har meddelat något annat. Åtgärder avseende den verksamhet som bedrivs av myndigheten enligt den lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet kan krävas av domstolarna i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig på arvsfallet eller på det territorium där den avlidne har haft sin stadigvarande bostadsort vid tidpunkten för dödsfallet eller i det område där arvet finns.

| — | Inrättande av ett ”europeiskt certifikat om arv” som med bindande verkan anger tillämplig lagstiftning, arvtagare, de personer som skall ansvara för administreringen av arvet och deras befogenheter samt vad som ingår i arvet. Certifikatet skall vara officiellt och utfärdas av en instans som inom de olika rättssystemen utsetts som behörig. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett ”europeiskt certifikat om arv” som med bindande verkan anger tillämplig lagstiftning, arvtagare, de personer som skall ansvara för administreringen av arvet och deras befogenheter samt vad som ingår i arvet. Certifikatet skall vara officiellt och utfärdas av en instans som inom de olika rättssystemen utsetts som behörig.

I certifikatet skall det anges vilken lagstiftning som är tillämplig på arvsfallet. Certifikatet skall utarbetas enligt en standardmodell som skall fastställas i den rättsakt som skall antas, och det skall utgöra en giltig handling som visar att förvärvet av arvegodset får införas i ett offentligt register i den medlemsstat där egendomen finns, med förbehåll för den sistnämnda statens bestämmelser avseende registrets funktion och effekterna av informationen i registret.

Vidare bör den rättsakt som skall antas ge skydd för tredje man som handlar i god tro och som mot ersättning avtalat med den person som enligt certifikatet förefaller ha rätt till arvet, så att förvärvet av arvet inklusive egendom skyddas, med undantag för om personen skulle ha kännedom om att uppgifterna i certifikatet är felaktiga eller för om den behöriga myndigheten har vidtaget åtgärder för att återkalla eller ändra certifikatet.

Rekommendation 8 (om ”lex loci rei sitae” och arvslottsprincipen)

Europaparlamentet anser att man genom den rättsakt som skall antas bör

| — | säkra att den tillämpliga lagstiftningen för arvsfallet samordnas med den lag som är tillämplig där arvegodset finns, så att det är den senare lagen som skall tillämpas, särskilt när det gäller tillvägagångssätt för förvärv av arvegods och varje form av bevis på att förvärv får göras, mottagande och avvisande av arv samt tillhörande formaliteter i samband med offentliggörande, |
| --- | --- |

—

säkra att den tillämpliga lagstiftningen för arvsfallet samordnas med den lag som är tillämplig där arvegodset finns, så att det är den senare lagen som skall tillämpas, särskilt när det gäller tillvägagångssätt för förvärv av arvegods och varje form av bevis på att förvärv får göras, mottagande och avvisande av arv samt tillhörande formaliteter i samband med offentliggörande,

| — | säkra att den lag som tillämpas på arvsfallet inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i den medlemsstat där viss fast egendom, företag eller andra särskilda kategorier av tillhörigheter är belägna och vars bestämmelser inrättar särskilda arvsbestämmelser för sådana tillgångar på grundval av ekonomiska, familjemässiga eller sociala hänsyn, |
| --- | --- |

—

säkra att den lag som tillämpas på arvsfallet inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i den medlemsstat där viss fast egendom, företag eller andra särskilda kategorier av tillhörigheter är belägna och vars bestämmelser inrättar särskilda arvsbestämmelser för sådana tillgångar på grundval av ekonomiska, familjemässiga eller sociala hänsyn,

| — | säkra att möjligheten att välja tillämplig lagstiftning inte hindrar grundläggande principer som innebär att rätten till arvslotter förbehålls de närmast anhöriga och som fastställs i den lagstiftning som objektivt sett är tillämplig på arvsfallet. |
| --- | --- |

—

säkra att möjligheten att välja tillämplig lagstiftning inte hindrar grundläggande principer som innebär att rätten till arvslotter förbehålls de närmast anhöriga och som fastställs i den lagstiftning som objektivt sett är tillämplig på arvsfallet.

Rekommendation 9 (om truster)

Europaparlamentet erinrar om att egendomsordningen faller under medlemsstaternas behörighet i enlighet med artikel 295 i EG-fördraget och kräver därför att truster skall undantas från den rättsakt som skall antas. I rättsakten bör det emellertid fastställas att om en trust bildas med anledning av ett arv skall tillämpningen av den lagstiftning som fastställs genom den rättsakt som skall antas avseende arvet inte utgöra ett hinder för tillämpningen av en annan lag avseende trustförvaltningen, och omvänt gäller att tillämpningen av trustförvaltningsrätten på trusten inte skall utgöra ett hinder för tillämpningen av den lagstiftning som reglerar successionen med stöd av den rättsakt som skall antas.

Rekommendation 10 (om exekvatur)

Europaparlamentet föreslår kommissionen att den rättsakt som skall antas bör ha samma system när det gäller erkännande och verkställande av beslut som infördes med förordning (EG) nr 44/2001 och som innebär att exekvatur endast krävs i de fall då ett avgörande av en domstol i en medlemsstat måste verkställas på grundval av ett verkställighetsförfarande i en annan medlemsstat.

Om emellertid ett beslut skall registreras i offentliga register bör det slås fast, mot bakgrund av de helt olika bestämmelserna i de olika medlemsstaterna, att det till beslutet skall bifogas ett intyg om överensstämmelse med den allmänna ordningen och med bindande bestämmelser i verkställighetsmedlemsstaten, vilket - enligt ett standardformulär - skall utfärdas av en lokal rättslig myndighet.

Rekommendation 11 (om offentliga handlingar)

Europaparlamentet anser att det är lämpligt att reglera samma verkan för offentliga handlingar i arvsärenden, vilka bland annat bör erkännas i samtliga medlemsstater vad gäller bevisning av omständigheter och intyganden från utfärdande myndigheter att handlingarna utfärdats i deras närvaro, i den mån detta krävs enligt den ursprungliga medlemsstatens lagstiftning.

Enligt artikel 57 i rådets förordning (EG) nr 44/2001 måste den offentliga handlingen uppfylla samtliga de villkor som är nödvändiga för att den skall kunna godtas som en officiell handling i ursprungsmedlemsstaten, och erkänns inte om erkännandet uppenbarligen skulle vara oförenligt med den allmänna ordningen i verkställighetsmedlemsstaten.

Om en offentlig handling skall registreras i offentliga register bör det specificeras, i enlighet med vad som sagts om verkställandet av domstolsbeslut, att det till handlingen måste bifogas ett intyg om överensstämmelse med den allmänna ordningen och bindande bestämmelser i verkställighetsmedlemsstaten, vilket - enligt ett standardformulär - utfärdas av en lokal rättslig myndighet som är behörig att upprätta denna handling i den sistnämnda staten.

Rekommendation 12 (om ett europeiskt system för registrering av testamenten)

Europaparlamentet önskar slutligen att ett europeiskt nätverk för nationella testamentsregister inrättas genom att man kopplar samman nationella register för att förenkla sökandet efter och fastställandet av innehållet i den avlidnes testamente.

---

(1)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

P6_TA(2006)0497

Kvinnor i den internationella politiken

Europaparlamentets resolution om kvinnor i den internationella politiken (2006/2057(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av principerna i artikel 2, artikel 3.2, artikel 13, artikel 137.1 i och artikel 141 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna i artikel 2, artikel 3.2, artikel 13, artikel 137.1 i och artikel 141 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna från 200 (1), särskilt artikel 23, enligt vilken ”jämställdhet mellan kvinnor och män skall säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön. Principen om jämställdhet utgör inget hinder för att behålla eller vidta åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet”. |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna från 200 (1), särskilt artikel 23, enligt vilken ”jämställdhet mellan kvinnor och män skall säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön. Principen om jämställdhet utgör inget hinder för att behålla eller vidta åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet”.

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna från 1950, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna från 1950,

| — | med beaktande av Europarådets rekommendationer och särskilt dess resolution och handlingsplan som antogs vid den sjätte europeiska ministerkonferensen om jämlikhet mellan kvinnor och män i Stockholm den 8-9 juni 2006 och särskilt avsnitt I, led F i bilagan, som rör ett balanserat deltagande i beslutfattande av både män och kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendationer och särskilt dess resolution och handlingsplan som antogs vid den sjätte europeiska ministerkonferensen om jämlikhet mellan kvinnor och män i Stockholm den 8-9 juni 2006 och särskilt avsnitt I, led F i bilagan, som rör ett balanserat deltagande i beslutfattande av både män och kvinnor,

| — | med beaktande av ministerdeklarationen från Aten 1992 vid europeiska konferensen om kvinnor vid makten där det framhölls att kvinnor står för hälften av mänsklighetens potentiella talanger och kunnande och det faktum att kvinnor är underrepresenterade vid beslutsfattande innebär en förlust för samhället i stort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen från Aten 1992 vid europeiska konferensen om kvinnor vid makten där det framhölls att kvinnor står för hälften av mänsklighetens potentiella talanger och kunnande och det faktum att kvinnor är underrepresenterade vid beslutsfattande innebär en förlust för samhället i stort,

| — | med beaktande av ministerdeklarationen från Paris 1999 vid europeiska konferensen om kvinnor och män vid makten - ett samhälle som bryr sig, en dynamisk ekonomi och en vision för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen från Paris 1999 vid europeiska konferensen om kvinnor och män vid makten - ett samhälle som bryr sig, en dynamisk ekonomi och en vision för Europa,

| — | med beaktande av den slutdeklaration från den årliga konferensen för nätverket för parlamentariska utskott för lika möjligheter för kvinnor och män (NCEO) som antogs i Rom den 21 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutdeklaration från den årliga konferensen för nätverket för parlamentariska utskott för lika möjligheter för kvinnor och män (NCEO) som antogs i Rom den 21 november 2003,

| — | med beaktande av Lissabonstrategin av mars 2000 för tillväxt och arbetstillfällen, och särskilt dess slutsats att en jämställdhetsmedveten ekonomisk politik kommer att ha en positiv effekt på den övergripande strategin för EU:s tillväxt och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonstrategin av mars 2000 för tillväxt och arbetstillfällen, och särskilt dess slutsats att en jämställdhetsmedveten ekonomisk politik kommer att ha en positiv effekt på den övergripande strategin för EU:s tillväxt och konkurrenskraft,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 27 mars 1995 (2) och rådets rekommendation 96/694/EG av den 2 december 1996 (3) om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 27 mars 1995 (2) och rådets rekommendation 96/694/EG av den 2 december 1996 (3) om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2001 (4) om kommissionens rapport om genomförandet av rådets ovannämnda rekommendation 96/694/EG och av den 2 mars 2000 (5) om kvinnors deltagande i beslutsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2001 (4) om kommissionens rapport om genomförandet av rådets ovannämnda rekommendation 96/694/EG och av den 2 mars 2000 (5) om kvinnors deltagande i beslutsprocessen,

| — | med beaktande av ministerdeklarationen från ministerkonferensen om jämställdhet som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen från ministerkonferensen om jämställdhet som hölls i Luxemburg den 4 februari 2005,

| — | med beaktande av kommissionens färdplan för jämställdhet (2006-2010) (KOM(2006)0092) och särskilt förslaget om att stödja ett nätverk för kvinnor i beslutsfattande ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan för jämställdhet (2006-2010) (KOM(2006)0092) och särskilt förslaget om att stödja ett nätverk för kvinnor i beslutsfattande ställning,

| — | med beaktande av Förenta nationernas (FN) allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas (FN) allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering mot kvinnor (kvinnokonventionen) från 1979 som bland annat anger att de stater som undertecknat konventionen skall vidta alla lämpliga åtgärder för att avskaffa diskriminering mot kvinnor i det politiska och offentliga livet i sina länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av alla former av diskriminering mot kvinnor (kvinnokonventionen) från 1979 som bland annat anger att de stater som undertecknat konventionen skall vidta alla lämpliga åtgärder för att avskaffa diskriminering mot kvinnor i det politiska och offentliga livet i sina länder,

| — | med beaktande av det frivilliga protokoll till kvinnokonventionen från 1999 som ger enskilda personer eller grupper av enskilda personer som anser sig vara offer för brott mot någon av de rättigheter som skyddas av konventionen möjlighet att klaga mot detta i en stat som har anslutit sig till protokollet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det frivilliga protokoll till kvinnokonventionen från 1999 som ger enskilda personer eller grupper av enskilda personer som anser sig vara offer för brott mot någon av de rättigheter som skyddas av konventionen möjlighet att klaga mot detta i en stat som har anslutit sig till protokollet,

| — | med hänvisning till konventionen om kvinnors politiska rättigheter från 1952 anger att kvinnor skall vara jämställda med män och utan diskriminering skall ha rätt att rösta i samtliga val, kunna väljas till alla offentligt valda organ som upprättats genom nationell lagstiftning och kunna uppbära offentliga ämbeten och utöva samtliga offentliga funktioner som upprättats genom nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med hänvisning till konventionen om kvinnors politiska rättigheter från 1952 anger att kvinnor skall vara jämställda med män och utan diskriminering skall ha rätt att rösta i samtliga val, kunna väljas till alla offentligt valda organ som upprättats genom nationell lagstiftning och kunna uppbära offentliga ämbeten och utöva samtliga offentliga funktioner som upprättats genom nationell lagstiftning,

| — | med hänvisning till den internationella konventionen om civila och politiska rättigheter från 1966 och särskilt dess artikel 25 som anger att varje medborgare skall ha rätt och möjlighet att ta del av styret av det offentliga, direkt eller genom fritt valda företrädare och att rösta och väljas vid verkligt periodiska val, |
| --- | --- |

—

med hänvisning till den internationella konventionen om civila och politiska rättigheter från 1966 och särskilt dess artikel 25 som anger att varje medborgare skall ha rätt och möjlighet att ta del av styret av det offentliga, direkt eller genom fritt valda företrädare och att rösta och väljas vid verkligt periodiska val,

| — | med beaktande av den fjärde världskonferensen för kvinnor som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och den handlingsplattform som antogs i Peking samt de påföljande dokument som blev resultatet och som antogs vid FN:s påföljande särskilda sessioner Peking +5 och Peking +10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och den handlingsplattform som antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde världskonferensen för kvinnor som hölls i Peking i september 1995, den deklaration och den handlingsplattform som antogs i Peking samt de påföljande dokument som blev resultatet och som antogs vid FN:s påföljande särskilda sessioner Peking +5 och Peking +10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och den handlingsplattform som antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005,

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt millennieutvecklingsmål 3 om främjande av jämställdhet och stärkande av kvinnor som ett sätt att komma till rätta med hungersnöd, fattigdom och sjukdomar, jämställdhet på alla utbildningsnivåer och alla områden inom arbetslivet, jämställd kontroll över tillgångar och jämställd representation i offentligt och politiskt liv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt millennieutvecklingsmål 3 om främjande av jämställdhet och stärkande av kvinnor som ett sätt att komma till rätta med hungersnöd, fattigdom och sjukdomar, jämställdhet på alla utbildningsnivåer och alla områden inom arbetslivet, jämställd kontroll över tillgångar och jämställd representation i offentligt och politiskt liv,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsrådsresolution 1325 som antogs den 31 oktober 2000, särskilt punkt 1, där medlemsstaterna med kraft uppmanas att se till att öka kvinnorepresentationen på alla beslutsnivåer i nationella, regionala och internationella organ och mekanismer för förebyggande, hantering och lösning av konflikter samt ordförandens uttalande som antogs i oktober 2005 med anledning av 5-årsjubiléet av säkerhetsrådsresolution 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsrådsresolution 1325 som antogs den 31 oktober 2000, särskilt punkt 1, där medlemsstaterna med kraft uppmanas att se till att öka kvinnorepresentationen på alla beslutsnivåer i nationella, regionala och internationella organ och mekanismer för förebyggande, hantering och lösning av konflikter samt ordförandens uttalande som antogs i oktober 2005 med anledning av 5-årsjubiléet av säkerhetsrådsresolution 1325 (2000),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om kvinnors deltagande i fredlig lösning av konflikter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om kvinnors deltagande i fredlig lösning av konflikter (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder efter konflikter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder efter konflikter (7),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet med rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser den 23-24 maj 2005 om den europeiska säkerhets-och försvarspolitiken (ESFP) och förslaget till riktlinjer om genomförandet av resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd inom ramen för den europeiska försvars- och säkerhetspolitiken (ESFP) som godkändes av Europeiska rådet den 16 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet med rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser den 23-24 maj 2005 om den europeiska säkerhets-och försvarspolitiken (ESFP) och förslaget till riktlinjer om genomförandet av resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd inom ramen för den europeiska försvars- och säkerhetspolitiken (ESFP) som godkändes av Europeiska rådet den 16 december 2005,

| — | med beaktande av den norska regeringens beslut att lagstifta om att minst 40 procent av styrelseledamöterna i kapitalbolag skall vara kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den norska regeringens beslut att lagstifta om att minst 40 procent av styrelseledamöterna i kapitalbolag skall vara kvinnor,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0362/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0362/2006), och av följande skäl:

| A. | Vid Pekingkonferensen 1995 nåddes en milstolpe genom lanseringen av jämställdhetsagendan, även avseende den kvinnliga representationen i politiken. |
| --- | --- |

A.

Vid Pekingkonferensen 1995 nåddes en milstolpe genom lanseringen av jämställdhetsagendan, även avseende den kvinnliga representationen i politiken.

| B. | En jämn fördelning mellan kvinnor och män i den politiska processen och i beslutsfattandet återspeglar på ett bättre sätt samhällets uppbyggnad och är av avgörande betydelse för kommande generationer och för att de demokratiska samhällena skall fungera ordentligt. |
| --- | --- |

B.

En jämn fördelning mellan kvinnor och män i den politiska processen och i beslutsfattandet återspeglar på ett bättre sätt samhällets uppbyggnad och är av avgörande betydelse för kommande generationer och för att de demokratiska samhällena skall fungera ordentligt.

| C. | Goda styrelseformer innebär bland annat att de grundläggande friheterna respekteras och att kvinnors rättigheter behandlas som grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Goda styrelseformer innebär bland annat att de grundläggande friheterna respekteras och att kvinnors rättigheter behandlas som grundläggande rättigheter.

| D. | Situationen för kvinnor i internationell politik beror främst på deras situation nationellt och på de strategier till förmån för kvinnor som genomförs på det nationella planet. |
| --- | --- |

D.

Situationen för kvinnor i internationell politik beror främst på deras situation nationellt och på de strategier till förmån för kvinnor som genomförs på det nationella planet.

| E. | FN:s generalsekreterare spelar en viktig roll med FN:s personalpolitik och kan föregå med gott exempel för en jämnare könsfördelning på den politiska scenen över hela världen. |
| --- | --- |

E.

FN:s generalsekreterare spelar en viktig roll med FN:s personalpolitik och kan föregå med gott exempel för en jämnare könsfördelning på den politiska scenen över hela världen.

| F. | Av de 191 länder som för närvarande är medlemmar i FN är endast 47 signatärer och 115 parter till konventionen om kvinnors politiska rättigheter av den 20 december 1952. Därför kan kvinnor inte fullt ut utöva sina politiska rättigheter och är förbjudna att ställa upp i val eller inneha offentliga ämbeten i flera länder. |
| --- | --- |

F.

Av de 191 länder som för närvarande är medlemmar i FN är endast 47 signatärer och 115 parter till konventionen om kvinnors politiska rättigheter av den 20 december 1952. Därför kan kvinnor inte fullt ut utöva sina politiska rättigheter och är förbjudna att ställa upp i val eller inneha offentliga ämbeten i flera länder.

| G. | Enligt den interparlamentariska unionen är endast 16,4 % av världens sammanlagt 43 961 parlamentsledamöter (båda kamrarna tillsammans) kvinnor (dvs. 7 195). De skandinaviska länderna har den största andelen kvinnliga parlamentariker (40 %), följda av länderna i Nord- och Latinamerika (19,6 %) och Europa (OSSE-länderna förutom de skandinaviska), som med sina 16,9 % ligger strax före Afrika söder om Sahara (16,4 %), Asien (16,3 %), Stillahavsområdet (12 %) och Arabländerna (8,3 %). |
| --- | --- |

G.

Enligt den interparlamentariska unionen är endast 16,4 % av världens sammanlagt 43 961 parlamentsledamöter (båda kamrarna tillsammans) kvinnor (dvs. 7 195). De skandinaviska länderna har den största andelen kvinnliga parlamentariker (40 %), följda av länderna i Nord- och Latinamerika (19,6 %) och Europa (OSSE-länderna förutom de skandinaviska), som med sina 16,9 % ligger strax före Afrika söder om Sahara (16,4 %), Asien (16,3 %), Stillahavsområdet (12 %) och Arabländerna (8,3 %).

| H. | Dessa procentandelar visar ett demokratiskt underskott både på europeisk nivå och internationellt. |
| --- | --- |

H.

Dessa procentandelar visar ett demokratiskt underskott både på europeisk nivå och internationellt.

| I. | Även om det råder jämställdhet enligt lagen i de flesta länder i Europa och internationellt finns det alltjämt faktiska ojämlikheter i fråga om maktfördelning, ansvar och tillgång till ekonomiska, sociala och kulturella resurser mellan kvinnor och män beroende på seglivade könsroller och deras konsekvenser i form av ojämn fördelning av familjansvaret och hinder för de flesta kvinnor att förena familje- och yrkeslivet. |
| --- | --- |

I.

Även om det råder jämställdhet enligt lagen i de flesta länder i Europa och internationellt finns det alltjämt faktiska ojämlikheter i fråga om maktfördelning, ansvar och tillgång till ekonomiska, sociala och kulturella resurser mellan kvinnor och män beroende på seglivade könsroller och deras konsekvenser i form av ojämn fördelning av familjansvaret och hinder för de flesta kvinnor att förena familje- och yrkeslivet.

| J. | Trots den lagstiftning som införts i gemenskapen och nationellt under de senaste 30 åren uppgår löneskillnaderna i EU i dag till i genomsnitt 15 % för likvärdiga arbeten. |
| --- | --- |

J.

Trots den lagstiftning som införts i gemenskapen och nationellt under de senaste 30 åren uppgår löneskillnaderna i EU i dag till i genomsnitt 15 % för likvärdiga arbeten.

| K. | I dag har fler kvinnor än män en universitetsexamen. |
| --- | --- |

K.

I dag har fler kvinnor än män en universitetsexamen.

| L. | Kravet på kandidatlistor med jämn könsfördelning skulle inte bli effektivt om alla kvinnor placerades längst ner på listorna, och även en lista med ”varannan damernas” riskerar att inte ge det önskade resultatet om det i landet används ett röstningssystem där väljarna tillåts ändra kandidaternas ordning på listan. |
| --- | --- |

L.

Kravet på kandidatlistor med jämn könsfördelning skulle inte bli effektivt om alla kvinnor placerades längst ner på listorna, och även en lista med ”varannan damernas” riskerar att inte ge det önskade resultatet om det i landet används ett röstningssystem där väljarna tillåts ändra kandidaternas ordning på listan.

| M. | De politiska partierna spelar en avgörande roll för att förhindra eller möjliggöra en ökning av den kvinnliga representationen i politiken genom olika metoder,. Samtidigt som alltfler politiska partier hävdar att deras allmänna medlemstal är jämnt könsfördelat återspeglas detta sällan i partiernas högre skikt, eftersom endast 11 % av partiledarna i världen är kvinnor. |
| --- | --- |

M.

De politiska partierna spelar en avgörande roll för att förhindra eller möjliggöra en ökning av den kvinnliga representationen i politiken genom olika metoder,. Samtidigt som alltfler politiska partier hävdar att deras allmänna medlemstal är jämnt könsfördelat återspeglas detta sällan i partiernas högre skikt, eftersom endast 11 % av partiledarna i världen är kvinnor.

| N. | Det finns en mängd andra redskap för att öka kvinnornas deltagande i politiken, exempelvis positiv särbehandling som syftar till att öka den kvinnliga närvaron och aktiviteten i parlament och andra valda organ. |
| --- | --- |

N.

Det finns en mängd andra redskap för att öka kvinnornas deltagande i politiken, exempelvis positiv särbehandling som syftar till att öka den kvinnliga närvaron och aktiviteten i parlament och andra valda organ.

| O. | I länder som varit skådeplats för konflikter och i vilka FN utformat valsystemen och organiserat valen är sannolikheten för kvinnliga förtroendevalda större, eftersom FN där infört en jämnare könsfördelning. I detta avseende är Rwanda ett gott exempel, eftersom landet har den största andelen kvinnliga parlamentsledamöter i världen (underhuset), närmare bestämt 48,8 % efter valet i oktober 2003 och efter att landet antagit en ny konstitution, vidtagit förändringar i valsystemet och infört kvoteringar i de politiska partierna. |
| --- | --- |

O.

I länder som varit skådeplats för konflikter och i vilka FN utformat valsystemen och organiserat valen är sannolikheten för kvinnliga förtroendevalda större, eftersom FN där infört en jämnare könsfördelning. I detta avseende är Rwanda ett gott exempel, eftersom landet har den största andelen kvinnliga parlamentsledamöter i världen (underhuset), närmare bestämt 48,8 % efter valet i oktober 2003 och efter att landet antagit en ny konstitution, vidtagit förändringar i valsystemet och infört kvoteringar i de politiska partierna.

| P. | Det är viktigt att öka den kulturella acceptansen för ett jämnt könsfördelat beslutsfattande genom medvetandehöjande kampanjer. För att uppnå jämn könsfördelning i politiken krävs ofta förändringar i allmänhetens attityder. |
| --- | --- |

P.

Det är viktigt att öka den kulturella acceptansen för ett jämnt könsfördelat beslutsfattande genom medvetandehöjande kampanjer. För att uppnå jämn könsfördelning i politiken krävs ofta förändringar i allmänhetens attityder.

| Q. | Ett delat familjeansvar mellan kvinnor och män är av betydelse för att kvinnor skall kunna delta fullt ut i politiken. |
| --- | --- |

Q.

Ett delat familjeansvar mellan kvinnor och män är av betydelse för att kvinnor skall kunna delta fullt ut i politiken.

| R. | Icke-statliga organisationer och frivilligorganisationer har en nyckelroll för att försöka påverka samhället i stort så att det accepterar en rättvisare könsfördelning i politiken. |
| --- | --- |

R.

Icke-statliga organisationer och frivilligorganisationer har en nyckelroll för att försöka påverka samhället i stort så att det accepterar en rättvisare könsfördelning i politiken.

| S. | Kvinnor kan lämna och har lämnat ett positivt bidrag för att skapa en kultur som är positiv till förändringar i genusfrågor och i viktiga samhälleliga och politiska frågor överlag genom sin medverkan på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

S.

Kvinnor kan lämna och har lämnat ett positivt bidrag för att skapa en kultur som är positiv till förändringar i genusfrågor och i viktiga samhälleliga och politiska frågor överlag genom sin medverkan på gräsrotsnivå.

| T. | Tidig utbildning är viktig för att kvinnor skall kunna få den kunskap, de färdigheter och det självförtroende som krävs för att fullt ut kunna delta i samhället och politiken. |
| --- | --- |

T.

Tidig utbildning är viktig för att kvinnor skall kunna få den kunskap, de färdigheter och det självförtroende som krävs för att fullt ut kunna delta i samhället och politiken.

| U. | Kvinnor bidrar till att kasta ljus över särskilda kvinnliga behov På så sätt kan framtidens politik bättre integrera ett jämställdhetsperspektiv och bättre tjäna demokratin i stort. |
| --- | --- |

U.

Kvinnor bidrar till att kasta ljus över särskilda kvinnliga behov På så sätt kan framtidens politik bättre integrera ett jämställdhetsperspektiv och bättre tjäna demokratin i stort.

| V. | Det är viktigt att kvinnors positiva bidrag till internationell politik får ett erkännande av andra kvinnor för att en politisk kultur med jämnare könsfördelning skall åstadkommas. Endast 12 av de 92 nobelpristagarna i litteratur har varit kvinnor. |
| --- | --- |

V.

Det är viktigt att kvinnors positiva bidrag till internationell politik får ett erkännande av andra kvinnor för att en politisk kultur med jämnare könsfördelning skall åstadkommas. Endast 12 av de 92 nobelpristagarna i litteratur har varit kvinnor.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att det redan slagits fast på europeisk nivå i parlamentets ovannämnda resolution av den 2 mars 2000 att en jämn könsfördelning i beslutsfattandet är en absolut förutsättning för demokrati. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att det redan slagits fast på europeisk nivå i parlamentets ovannämnda resolution av den 2 mars 2000 att en jämn könsfördelning i beslutsfattandet är en absolut förutsättning för demokrati.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att val som hållits på senare tid har inneburit att kvinnor utsetts till stats- och regeringschefer i några medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att val som hållits på senare tid har inneburit att kvinnor utsetts till stats- och regeringschefer i några medlemsstater och tredjeländer.

| 3. | Europaparlamentet lyckönskar de regeringschefer som har använt objektiva och ickediskriminerande kriterier vid valet av ledamöter till sina regeringar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lyckönskar de regeringschefer som har använt objektiva och ickediskriminerande kriterier vid valet av ledamöter till sina regeringar.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att ojämlikhet, könsdiskriminering och kvinnors underrepresentation i politiken fortfarande består i EU och resten av världen trots otaliga politiska uttalanden och rekommendationer, handlingsprogram som antagits över hela världen och särskild lagstiftning på nationell nivå. Parlamentet konstaterar framför allt att andelen kvinnor som valts till Europaparlamentet ligger på mellan 58 % och 0% i de olika medlemsstaterna (med ett genomsnitt på drygt 30 %) och att andelen kvinnor som valts till medlemsstaternas nationella parlament varierar mellan 45 % och 9%. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar djupt att ojämlikhet, könsdiskriminering och kvinnors underrepresentation i politiken fortfarande består i EU och resten av världen trots otaliga politiska uttalanden och rekommendationer, handlingsprogram som antagits över hela världen och särskild lagstiftning på nationell nivå. Parlamentet konstaterar framför allt att andelen kvinnor som valts till Europaparlamentet ligger på mellan 58 % och 0% i de olika medlemsstaterna (med ett genomsnitt på drygt 30 %) och att andelen kvinnor som valts till medlemsstaternas nationella parlament varierar mellan 45 % och 9%.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att det låga kvinnliga deltagandet i beslutsfattande och styrande organ ofta hänger samman med svårigheterna att förena privatlivet och yrkeslivet, den ojämna fördelningen av familjeansvaret och diskrimineringen inom sysselsättning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att det låga kvinnliga deltagandet i beslutsfattande och styrande organ ofta hänger samman med svårigheterna att förena privatlivet och yrkeslivet, den ojämna fördelningen av familjeansvaret och diskrimineringen inom sysselsättning och yrkesutbildning.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av att se bortom statistiken och faktiskt fokusera på hur politiskt aktiva kvinnor påverkar utformningen av maktutövning och konfliktlösning och hur de bidrar till att se till att frågor om reformering av styressystem, ansvar och rättssamhället placeras högt på den politiska agendan på nationell och internationell nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar behovet av att se bortom statistiken och faktiskt fokusera på hur politiskt aktiva kvinnor påverkar utformningen av maktutövning och konfliktlösning och hur de bidrar till att se till att frågor om reformering av styressystem, ansvar och rättssamhället placeras högt på den politiska agendan på nationell och internationell nivå.

| 7. | Europaparlamentet understryker att frånvaron av kvinnor inom politiken berövar staterna en värdefull mänsklig resurs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att frånvaron av kvinnor inom politiken berövar staterna en värdefull mänsklig resurs.

| 8. | Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av interparlamentariska unionen för att öka jämställdheten inom politiken. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av interparlamentariska unionen för att öka jämställdheten inom politiken.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att frågan om jämställt deltagande av män och kvinnor i beslutsfattande processer på alla nivåer tagits med i arbetsprogrammet för FN:s kvinnokommitté för 2006 och ser fram emot dess resultat och rekommendationer. Parlamentet kräver att kommissionen och rådets ordförandeskap informerar parlamentet om förhandlingarna inom ramen för kvinnokommittén. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att frågan om jämställt deltagande av män och kvinnor i beslutsfattande processer på alla nivåer tagits med i arbetsprogrammet för FN:s kvinnokommitté för 2006 och ser fram emot dess resultat och rekommendationer. Parlamentet kräver att kommissionen och rådets ordförandeskap informerar parlamentet om förhandlingarna inom ramen för kvinnokommittén.

| 10. | Europaparlamentet beklagar den kvinnliga underrepresentationen på poster som särskilda och personliga representanter och sändebud och personliga och särskilda rådgivare till FN:s generalsekreterare och på andra höga poster inom FN. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar den kvinnliga underrepresentationen på poster som särskilda och personliga representanter och sändebud och personliga och särskilda rådgivare till FN:s generalsekreterare och på andra höga poster inom FN.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar FN:s generalsekreterare att utse fler kvinnor till tjänsterna som generalsekreterarens särskilda och personliga representant, särskilda och personliga sändebud och personliga och särskilda rådgivare. Parlamentet framhåller att det vore lämpligt att FN:s medlemsstater föreslår namn på kvinnliga kandidater samtidigt med manliga när FN:s generalsekreterare skall tillsätta höga positioner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar FN:s generalsekreterare att utse fler kvinnor till tjänsterna som generalsekreterarens särskilda och personliga representant, särskilda och personliga sändebud och personliga och särskilda rådgivare. Parlamentet framhåller att det vore lämpligt att FN:s medlemsstater föreslår namn på kvinnliga kandidater samtidigt med manliga när FN:s generalsekreterare skall tillsätta höga positioner.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar FN:s delegationer vid säkerhetsrådet att ha med kvinnor för att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i alla fredsbevarande, konfliktlösande och fredsskapande uppdrag och även att träffa kvinnoorganisationer på lokal nivå samtidigt som man besöker konfliktområden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar FN:s delegationer vid säkerhetsrådet att ha med kvinnor för att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i alla fredsbevarande, konfliktlösande och fredsskapande uppdrag och även att träffa kvinnoorganisationer på lokal nivå samtidigt som man besöker konfliktområden.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att skicka en enkät till medlemsstaterna för att be om information om vilka steg de har vidtagit för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000). Parlamentet uppmanar rådet att informera parlamentet om resultatet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att skicka en enkät till medlemsstaterna för att be om information om vilka steg de har vidtagit för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000). Parlamentet uppmanar rådet att informera parlamentet om resultatet.

| 14. | Europaparlamentet kräver att man även har med kvinnliga poliser, tjänstemän och militärer i EU:s och FN:s fredsbevarande uppdrag för att stärka dialogen med kvinnor på uppdragsorten och lokalbefolkningen i allmänhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att man även har med kvinnliga poliser, tjänstemän och militärer i EU:s och FN:s fredsbevarande uppdrag för att stärka dialogen med kvinnor på uppdragsorten och lokalbefolkningen i allmänhet.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att endast en kvinna för närvarande verkar som personlig företrädare för EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken av sammanlagt 14 tjänster som EU:s särskilda företrädare/personliga företrädare/särskilda utsände eller särskilda samordnare (8). Parlamentet uppmanar med kraft EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) att utse fler kvinnor till tjänsterna som generalsekreterarens särskilda representant, representant eller särskilda sändebud. Parlamentet uppmanar EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att kräva att EU:s medlemsstater lämnar förslag på kvinnliga kandidater samtidigt med manliga när sådana höga positioner skall tillsättas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att endast en kvinna för närvarande verkar som personlig företrädare för EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken av sammanlagt 14 tjänster som EU:s särskilda företrädare/personliga företrädare/särskilda utsände eller särskilda samordnare (8). Parlamentet uppmanar med kraft EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) att utse fler kvinnor till tjänsterna som generalsekreterarens särskilda representant, representant eller särskilda sändebud. Parlamentet uppmanar EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att kräva att EU:s medlemsstater lämnar förslag på kvinnliga kandidater samtidigt med manliga när sådana höga positioner skall tillsättas.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU:s höge representant för GUSP att rekrytera fler kvinnor som civila tjänstemän, militärer och poliser och att fastställa ett jämställdhetsperspektiv i alla uppdrag inom ramen för ESFP, i likhet med vad som gjordes för uppdraget för EU-styrkan till Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU:s höge representant för GUSP att rekrytera fler kvinnor som civila tjänstemän, militärer och poliser och att fastställa ett jämställdhetsperspektiv i alla uppdrag inom ramen för ESFP, i likhet med vad som gjordes för uppdraget för EU-styrkan till Demokratiska republiken Kongo.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser en särskild jämställdhetsutbildning för all personal som ingår i uppdrag inom ramen för ESFP. Parlamentet efterlyser även en jämställdhetshandbok som ägnas könens betydelse i konflikter och postkonfliktsituationer för alla anställda som ingår i uppdrag inom ramen för ESFP. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser en särskild jämställdhetsutbildning för all personal som ingår i uppdrag inom ramen för ESFP. Parlamentet efterlyser även en jämställdhetshandbok som ägnas könens betydelse i konflikter och postkonfliktsituationer för alla anställda som ingår i uppdrag inom ramen för ESFP.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar det höga antalet kvinnliga kommissionsledamöter i Barrosokommissionen, men beklagar att man ännu inte uppnått full balans så att kommissionen kan tjäna som förebild för Europa och resten av världen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar det höga antalet kvinnliga kommissionsledamöter i Barrosokommissionen, men beklagar att man ännu inte uppnått full balans så att kommissionen kan tjäna som förebild för Europa och resten av världen.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionenens nya färdplan för jämställdhet, särskilt beslutet att främja ett nätverk för kvinnor i beslutsfattande ställning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionenens nya färdplan för jämställdhet, särskilt beslutet att främja ett nätverk för kvinnor i beslutsfattande ställning.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar ett europeiskt jämställdhetsinstitut skall inrättas, och anser att detta institut bör ta initiativ till att främja en starkare kvinnlig representation i internationell politik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar ett europeiskt jämställdhetsinstitut skall inrättas, och anser att detta institut bör ta initiativ till att främja en starkare kvinnlig representation i internationell politik.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet hålla parlamentet underrättat om hur arbetet i kommissionsledamöternas grupp för grundläggande rättigheter, anti-diskrimination och lika möjligheter fortskrider. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet hålla parlamentet underrättat om hur arbetet i kommissionsledamöternas grupp för grundläggande rättigheter, anti-diskrimination och lika möjligheter fortskrider.

| 22. | Europaparlamentet beklagar det faktum att endast 7 av kommissionens 107 delegationer och kontor i tredje land har en kvinna som chef för delegationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utse fler kvinnor på toppositioner i externa delegationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar det faktum att endast 7 av kommissionens 107 delegationer och kontor i tredje land har en kvinna som chef för delegationen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utse fler kvinnor på toppositioner i externa delegationer.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda EU:s yttre förbindelser och utvecklings- och samarbetsinstrument för att främja kvinnors roll inom politiken, särskilt kvinnors deltagande som väljare och politiska kandidater, jämställdhetsfrågors plats i de politiska partiernas program under valkampanjer samtidigt som man hanterar andra regionala organisationer, särskilt när det gäller kapacitetsskapande. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda EU:s yttre förbindelser och utvecklings- och samarbetsinstrument för att främja kvinnors roll inom politiken, särskilt kvinnors deltagande som väljare och politiska kandidater, jämställdhetsfrågors plats i de politiska partiernas program under valkampanjer samtidigt som man hanterar andra regionala organisationer, särskilt när det gäller kapacitetsskapande.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt stöd för projekt som syftar till att säkra kvinnors deltagande i det politiska livet i och utanför EU, särskilt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt stöd för projekt som syftar till att säkra kvinnors deltagande i det politiska livet i och utanför EU, särskilt i utvecklingsländerna.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar sitt behöriga utskott att upprätta och stödja ett permanent och regelbundet samarbete mellan kvinnliga parlamentsledamöter från hela världen. Parlamentet kräver att det anslås resurser så att kvinnoforumet inom ramen för AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling och liknande fora i andra parlamentariska församlingar där EU deltar kan äga rum och genomföra gemensamma initiativ. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar sitt behöriga utskott att upprätta och stödja ett permanent och regelbundet samarbete mellan kvinnliga parlamentsledamöter från hela världen. Parlamentet kräver att det anslås resurser så att kvinnoforumet inom ramen för AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling och liknande fora i andra parlamentariska församlingar där EU deltar kan äga rum och genomföra gemensamma initiativ.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bland unga främja utbildningsprogram som främjar kvinnors lika rättigheter och deras förmåga att aktivt delta i det politiska livet från tidig ålder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bland unga främja utbildningsprogram som främjar kvinnors lika rättigheter och deras förmåga att aktivt delta i det politiska livet från tidig ålder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att regelbundet rapportera till parlamentet om sin uppgiftsinsamling, om konsekvenserna av medlemsstaternas nationella jämställdhetslagstiftning och jämställdhetspolitik och om bästa praxis inom europeiska och nationella politiska partier. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att regelbundet rapportera till parlamentet om sin uppgiftsinsamling, om konsekvenserna av medlemsstaternas nationella jämställdhetslagstiftning och jämställdhetspolitik och om bästa praxis inom europeiska och nationella politiska partier.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att övervaka och utvärdera framstegen med att uppnå en jämn fördelning mellan kvinnor och män i det politiska och offentliga livet i Europa genom att ta fram och tillämpa indikatorer för övervakningen och utvärderingen på grundval av internationellt jämförbara könsuppdelade data. Parlamentet anser att institutet därefter bör offentliggöra rapporter om de åtgärder som vidtagits och de framsteg som gjorts i fråga om kvinnors deltagande i beslutsfattandet och ge omfattande spridning åt dessa rapporter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att övervaka och utvärdera framstegen med att uppnå en jämn fördelning mellan kvinnor och män i det politiska och offentliga livet i Europa genom att ta fram och tillämpa indikatorer för övervakningen och utvärderingen på grundval av internationellt jämförbara könsuppdelade data. Parlamentet anser att institutet därefter bör offentliggöra rapporter om de åtgärder som vidtagits och de framsteg som gjorts i fråga om kvinnors deltagande i beslutsfattandet och ge omfattande spridning åt dessa rapporter.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att skapa kontakter med oberoende organ, såsom ett jämställdhetsövervakningsorgan eller ett särskilt oberoende medlingsorgan på nationell nivå, i syfte att övervaka regeringarnas politik när det gäller kvinnors och mäns lika deltagande i det politiska och offentliga livet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att skapa kontakter med oberoende organ, såsom ett jämställdhetsövervakningsorgan eller ett särskilt oberoende medlingsorgan på nationell nivå, i syfte att övervaka regeringarnas politik när det gäller kvinnors och mäns lika deltagande i det politiska och offentliga livet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att samarbeta med forskningsinstitut för att ytterligare studera de faktorer som hindrar kvinnor från att få tillgång till offentliga tjänster på hög nivå och till det politiska livet, inbegripet genom forskning om stereotyper om kvinnor i politiken. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar det kommande europeiska jämställdhetsinstitutet att samarbeta med forskningsinstitut för att ytterligare studera de faktorer som hindrar kvinnor från att få tillgång till offentliga tjänster på hög nivå och till det politiska livet, inbegripet genom forskning om stereotyper om kvinnor i politiken.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar det kommande jämställdhetsinstitutet att inte bara se till siffror utan att även mäta hur kvinnor faktiskt påverkar de politiska dagordningarna, både nationellt och internationellt, genom att främja goda styrelseformer, ansvarsutkrävande och rättstatsprincipen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar det kommande jämställdhetsinstitutet att inte bara se till siffror utan att även mäta hur kvinnor faktiskt påverkar de politiska dagordningarna, både nationellt och internationellt, genom att främja goda styrelseformer, ansvarsutkrävande och rättstatsprincipen.

| 32. | Europaparlamentet erkänner att stater är huvuddrivkraften bakom effektiva förändringar i den politiska representationen. Parlamentet uppmanar med kraft alla stater att följa upp sina åtaganden i den deklaration och handlingsplattform som antogs i Peking i september 1995 och vid mötena Peking +5 och Peking +10 och åtagandena enligt internationell rätt, särskilt när det gäller genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) och Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erkänner att stater är huvuddrivkraften bakom effektiva förändringar i den politiska representationen. Parlamentet uppmanar med kraft alla stater att följa upp sina åtaganden i den deklaration och handlingsplattform som antogs i Peking i september 1995 och vid mötena Peking +5 och Peking +10 och åtagandena enligt internationell rätt, särskilt när det gäller genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) och Lissabonstrategin.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att uppmuntra kvinnor att söka höga tjänster inom internationella organ och uppmanar med kraft medlemsstaterna att tillhandahålla namn på kvinnliga kandidater tillsammans med manliga kandidater till höga tjänster med ansvar för internationella förhandlingar och utarbetande av politik, särskilt i internationella organisationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att uppmuntra kvinnor att söka höga tjänster inom internationella organ och uppmanar med kraft medlemsstaterna att tillhandahålla namn på kvinnliga kandidater tillsammans med manliga kandidater till höga tjänster med ansvar för internationella förhandlingar och utarbetande av politik, särskilt i internationella organisationer.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera och sprida bästa praxis i fråga om internationella och nationella åtgärder som syftar till att få fler kvinnor till toppositionerna i internationell politik. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera och sprida bästa praxis i fråga om internationella och nationella åtgärder som syftar till att få fler kvinnor till toppositionerna i internationell politik.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att locka till sig, utbilda och utnämna fler kvinnliga diplomater och främja balans mellan könen i sina delegationer till FN och andra internationella möten och konferenser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att locka till sig, utbilda och utnämna fler kvinnliga diplomater och främja balans mellan könen i sina delegationer till FN och andra internationella möten och konferenser.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU:s regeringar att öka allmänhetens medvetenhet i sina länder för att få bort negativa attityder om kvinnors förmåga att delta jämlikt i den politiska processen på nationell och internationell nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja balans mellan könen på samtliga offentliga positioner. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar EU:s regeringar att öka allmänhetens medvetenhet i sina länder för att få bort negativa attityder om kvinnors förmåga att delta jämlikt i den politiska processen på nationell och internationell nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja balans mellan könen på samtliga offentliga positioner.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa åtgärder som syftar till att kombinera det sociala livet, familjelivet och yrkeslivet i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Barcelona 15 och 16 mars 2002 och Lissabonstrategin och på så sätt skapa en miljö som gör det möjligt för kvinnor att delta aktivt i politiken. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa åtgärder som syftar till att kombinera det sociala livet, familjelivet och yrkeslivet i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i Barcelona 15 och 16 mars 2002 och Lissabonstrategin och på så sätt skapa en miljö som gör det möjligt för kvinnor att delta aktivt i politiken.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga lagstiftningsåtgärder och/eller administrativa åtgärder för att hjälpa valda representanter att förena familjeansvaret med de offentliga plikterna och särskilt att uppmuntra parlament och lokala och regionala myndigheter att se till att deras arbetstider och arbetsmetoder gör det möjligt för valda representanter av båda könen att förena yrkes- och familjelivet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga lagstiftningsåtgärder och/eller administrativa åtgärder för att hjälpa valda representanter att förena familjeansvaret med de offentliga plikterna och särskilt att uppmuntra parlament och lokala och regionala myndigheter att se till att deras arbetstider och arbetsmetoder gör det möjligt för valda representanter av båda könen att förena yrkes- och familjelivet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge kvinnor fler utbildningsmöjligheter så att de skaffa sig lämpliga kvalifikationer som underlättar en politisk karriär och tillträde till högre poster. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge kvinnor fler utbildningsmöjligheter så att de skaffa sig lämpliga kvalifikationer som underlättar en politisk karriär och tillträde till högre poster.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar de politiska partierna i hela EU att främja en jämn könsfördelning på sina kandidatlistor. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar de politiska partierna i hela EU att främja en jämn könsfördelning på sina kandidatlistor.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar med kraft de politiska partierna i hela Europa att ta bort alla gränser som direkt eller indirekt diskriminerar mot kvinnors deltagande för att säkerställa kvinnors rätt att delta aktivt på alla nivåer av beslutsfattandet i alla interna beslutsfattande strukturer och nomineringsprocesser och i de politiska partiernas ledarskap på lika villkor som män. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmuntrar med kraft de politiska partierna i hela Europa att ta bort alla gränser som direkt eller indirekt diskriminerar mot kvinnors deltagande för att säkerställa kvinnors rätt att delta aktivt på alla nivåer av beslutsfattandet i alla interna beslutsfattande strukturer och nomineringsprocesser och i de politiska partiernas ledarskap på lika villkor som män.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att tillhandahålla politisk utbildning, inklusive utbildning i hur man talar inför folk, för kvinnor och män som önskar engagera sig politiskt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att tillhandahålla politisk utbildning, inklusive utbildning i hur man talar inför folk, för kvinnor och män som önskar engagera sig politiskt.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar de politiska partierna att ha både kvalificerade kvinnor och män på valsedlarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar de politiska partierna att ha både kvalificerade kvinnor och män på valsedlarna.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar de politiska partierna att arbeta för att kvinnor skall delta och rösta i val och öka det allmänna medvetandet om kvinnors särskilda behov och förväntningar i sina partiprogram. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmuntrar de politiska partierna att arbeta för att kvinnor skall delta och rösta i val och öka det allmänna medvetandet om kvinnors särskilda behov och förväntningar i sina partiprogram.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar parlamentets interparlamentariska delegationer, utskotten vid sina resor och utskottsdelegationerna att inom ramen för sin verksamhet beakta frågan om kvinnlig representation i sitt institutionella samarbete. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar parlamentets interparlamentariska delegationer, utskotten vid sina resor och utskottsdelegationerna att inom ramen för sin verksamhet beakta frågan om kvinnlig representation i sitt institutionella samarbete.

| 46. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt engagemang för sin jämställdhetsintegrering och för en jämn könsfördelning i alla delegationer och uppdrag, inbegripet valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt engagemang för sin jämställdhetsintegrering och för en jämn könsfördelning i alla delegationer och uppdrag, inbegripet valobservatörsuppdrag.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar valobservatörsuppdrag som leds av vissa av ledamöterna att vara särskilt uppmärksamma på frågan om kvinnors deltagande i politiska kampanjer, både som kandidater och som väljare. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar valobservatörsuppdrag som leds av vissa av ledamöterna att vara särskilt uppmärksamma på frågan om kvinnors deltagande i politiska kampanjer, både som kandidater och som väljare.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar främjandet av unga kvinnor i det civila samhällets organisationer för att de skall kunna få erfarenhet, färdigheter och kompetens som kan föras över till deras politiska deltagande. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmuntrar främjandet av unga kvinnor i det civila samhällets organisationer för att de skall kunna få erfarenhet, färdigheter och kompetens som kan föras över till deras politiska deltagande.

| 49. | Europaparlamentet uppmuntrar åtgärder för att inrätta icke-statliga organisationer, särskilt sådana som arbetar för kvinnors möjligheter att själva bestämma över sina liv, som tillhandahåller utbildning i ledarskap, beslutsfattande, förmåga att tala inför publik, användning av informations- och kommunikationsteknik, förmåga att bygga upp förtroende samt politiska kampanjer och för att stödja redan befintliga icke-statliga organisationer på detta område. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmuntrar åtgärder för att inrätta icke-statliga organisationer, särskilt sådana som arbetar för kvinnors möjligheter att själva bestämma över sina liv, som tillhandahåller utbildning i ledarskap, beslutsfattande, förmåga att tala inför publik, användning av informations- och kommunikationsteknik, förmåga att bygga upp förtroende samt politiska kampanjer och för att stödja redan befintliga icke-statliga organisationer på detta område.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar medierna att inse betydelsen av att kvinnor deltar i den politiska processen, att ge både manliga och kvinnliga kandidater rättvis och jämnt fördelad bevakning och att även beakta partiprogrammens inflytande på arbetet med att främja kvinnors rättigheter och behov och deras demokratiska representation. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar medierna att inse betydelsen av att kvinnor deltar i den politiska processen, att ge både manliga och kvinnliga kandidater rättvis och jämnt fördelad bevakning och att även beakta partiprogrammens inflytande på arbetet med att främja kvinnors rättigheter och behov och deras demokratiska representation.

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, övriga EU-institutioner och EU-organ, medlemsstaternas och FN:s medlemmars regeringar och parlament, samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, övriga EU-institutioner och EU-organ, medlemsstaternas och FN:s medlemmars regeringar och parlament, samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(2)  EGT C 168, 4.7.1995, s. 3.

(3)  EGT L 319, 10.12.1996, s. 11.

(4)  EGT C 262, 18.9.2001, s. 248.

(5)  EGT C 346, 4.12.2000, s. 82.

(6)  EGT C 228, 13.8.2001, s. 186.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2006)0245.

(8)  Annalisa Gianella, Javier Solanas personliga representant för ickespridning av massförstörelsevapen.

P6_TA(2006)0498

Kampen mot människohandeln

Europaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot människohandeln - integrerat tillvägagångssätt och förslag till en handlingsplan (2006/2078(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av ett förslag till rekommendation till rådet om kampen mot människohandel - en integrerad strategi och förslag till handlingsplan från Barbara Kudrycka för PPE-DE-gruppen (B6-0613/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ett förslag till rekommendation till rådet om kampen mot människohandel - en integrerad strategi och förslag till handlingsplan från Barbara Kudrycka för PPE-DE-gruppen (B6-0613/2005),

| — | med beaktande av Allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter från 1948, särskilt artiklarna 4 och 5 i vilka det understryks att slavhandel i alla dess former skall vara förbjuden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter från 1948, särskilt artiklarna 4 och 5 i vilka det understryks att slavhandel i alla dess former skall vara förbjuden,

| — | med beaktande av Beijing-deklarationen från FN:s fjärde kvinnokonferens, Beijing + 5 och Beijing + 10 uppföljningen samt Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsprogrammet från FN:s fjärde kvinnokonferens (Beijing+10) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Beijing-deklarationen från FN:s fjärde kvinnokonferens, Beijing + 5 och Beijing + 10 uppföljningen samt Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsprogrammet från FN:s fjärde kvinnokonferens (Beijing+10) (1),

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, särskilt artiklarna 1, 7, 32, 34 och 35 och det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi från 2000, särskilt artikel 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, särskilt artiklarna 1, 7, 32, 34 och 35 och det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi från 2000, särskilt artikel 3,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (2) från 1979, särskilt artiklarna 5 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (2) från 1979, särskilt artiklarna 5 och 6,

| — | med beaktande av FN:s tilläggsprotokoll från 2000 om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn (Palermoprotokollet) till FN:s konvention mot gränsöverskridande och organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tilläggsprotokoll från 2000 om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn (Palermoprotokollet) till FN:s konvention mot gränsöverskridande och organiserad brottslighet,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention (nr 29) angående tvångs- eller obligatoriskt arbete från 1930 och dess konvention (nr 182) om förbud mot och omedelbara åtgärder för avskaffande av de värsta formerna av barnarbete som antogs vid dess åttiosjunde konferens 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention (nr 29) angående tvångs- eller obligatoriskt arbete från 1930 och dess konvention (nr 182) om förbud mot och omedelbara åtgärder för avskaffande av de värsta formerna av barnarbete som antogs vid dess åttiosjunde konferens 1999,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens globala rapport för 2005, ”A Global Alliance Against Forced Labour”, inom ramen för uppföljningen av Internationella arbetsorganisationens deklaration om fundamentala principer och rättigheter i arbetslivet från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens globala rapport för 2005, ”A Global Alliance Against Forced Labour”, inom ramen för uppföljningen av Internationella arbetsorganisationens deklaration om fundamentala principer och rättigheter i arbetslivet från 2005,

| — | med beaktande av det amerikanska utrikesdepartementets rapport 2004 om kopplingen mellan prostitution och människohandel för sexuella ändamål (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det amerikanska utrikesdepartementets rapport 2004 om kopplingen mellan prostitution och människohandel för sexuella ändamål (3),

| — | med beaktande av 1997 års europeiska konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin och artikel 22 i tilläggsprotokollet från 2002 om transplantation av organ och vävnader av mänskligt ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1997 års europeiska konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin och artikel 22 i tilläggsprotokollet från 2002 om transplantation av organ och vävnader av mänskligt ursprung,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel som antogs av ministerkommittén den 3 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel som antogs av ministerkommittén den 3 maj 2005,

| — | med beaktande av Europarådets rapport ”Organised Crime Situation Report 2005 - Focus on the threat of economic crime”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport ”Organised Crime Situation Report 2005 - Focus on the threat of economic crime”,

| — | med beaktande av Europarådets rekommendation nr 1611/2003 om organhandel i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendation nr 1611/2003 om organhandel i Europa,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4), särskilt artiklarna 1, 3, 4, 5 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4), särskilt artiklarna 1, 3, 4, 5 och 6,

| — | med beaktande av Brysseldeklarationen om förebyggande och bekämpande av människohandel som antogs vid Europeiska konferensen om förebyggande och bekämpande av människohandel - en global utmaning i det tjugoförsta århundradet den 20 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysseldeklarationen om förebyggande och bekämpande av människohandel som antogs vid Europeiska konferensen om förebyggande och bekämpande av människohandel - en global utmaning i det tjugoförsta århundradet den 20 september 2002,

| — | med beaktande av Haagprogrammet (5) för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, i vilket rådet och kommissionen uppmanas att utarbeta en plan för bästa metoder, standarder och mekanismer för att förhindra och bekämpa människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagprogrammet (5) för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, i vilket rådet och kommissionen uppmanas att utarbeta en plan för bästa metoder, standarder och mekanismer för att förhindra och bekämpa människohandel,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om människohandel vid det 2725:e mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 27-28 april 2006 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om människohandel vid det 2725:e mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 27-28 april 2006 (6),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/629/RIF av den 19 juli 2002 om bekämpande av människohandel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/629/RIF av den 19 juli 2002 om bekämpande av människohandel (7),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (8),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (9),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 10 i rådets rambeslut av den 19 juli 2002 om bekämpande av människohandel (KOM(2006)0187), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 10 i rådets rambeslut av den 19 juli 2002 om bekämpande av människohandel (KOM(2006)0187),

| — | med beaktande av EU:s plan för bästa metoder, standarder och förfaranden för att bekämpa och förhindra människohandel (10) (”handlingsplanen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s plan för bästa metoder, standarder och förfaranden för att bekämpa och förhindra människohandel (10) (”handlingsplanen”),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 oktober 2005 med titeln ”Bekämpning av människohandel - en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan” (KOM(2005)0514), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 oktober 2005 med titeln ”Bekämpning av människohandel - en integrerad strategi och förslag till en handlingsplan” (KOM(2005)0514),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om strategier för förebyggande av handel med kvinnor och barn som riskerar att utsättas för sexuellt utnyttjande (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om strategier för förebyggande av handel med kvinnor och barn som riskerar att utsättas för sexuellt utnyttjande (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (12),

| — | med beaktande av rapporten och rekommendationerna av den 22 december 2004 från Expertgruppen för frågor om människohandel, vilken inrättades av kommissionen 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten och rekommendationerna av den 22 december 2004 från Expertgruppen för frågor om människohandel, vilken inrättades av kommissionen 2003,

| — | med beaktande av Daphne-programmen för att bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Daphne-programmen för att bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor (13),

| — | med beaktande av Europols rapporter om människohandel, särskilt ”EU Organised Crime Report” 2005 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols rapporter om människohandel, särskilt ”EU Organised Crime Report” 2005 (14),

| — | med beaktande av Unicefs riktlinjer för skydd av rättigheter för barn som fallit offer för människohandel (2003) och handboken om skydd av rättigheter för barn som fallit offer för människohandel i Europa (2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unicefs riktlinjer för skydd av rättigheter för barn som fallit offer för människohandel (2003) och handboken om skydd av rättigheter för barn som fallit offer för människohandel i Europa (2006),

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0368/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0368/2006), och av följande skäl:

| A. | Människohandel är våra dagars slavhandel, ett allvarligt brott och en allvarlig kränkning av de grundläggande rättigheterna som genom hot, våld och förödmjukelser tvingar in människor i en beroendesituation. |
| --- | --- |

A.

Människohandel är våra dagars slavhandel, ett allvarligt brott och en allvarlig kränkning av de grundläggande rättigheterna som genom hot, våld och förödmjukelser tvingar in människor i en beroendesituation.

| B. | Människohandel är ett globalt problem som förekommer inom och över nationella gränser, oberoende av om ett land är ursprungs-, transit- eller bestämmelseland. Människohandel anses vara en av de mest lukrativa formerna av internationell organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

B.

Människohandel är ett globalt problem som förekommer inom och över nationella gränser, oberoende av om ett land är ursprungs-, transit- eller bestämmelseland. Människohandel anses vara en av de mest lukrativa formerna av internationell organiserad brottslighet.

| C. | Enligt Europarådet utgör handeln med människor den tredje största inkomstkällan för den organiserade brottsligheten (15). |
| --- | --- |

C.

Enligt Europarådet utgör handeln med människor den tredje största inkomstkällan för den organiserade brottsligheten (15).

| D. | De åtgärder som hittills vidtagits för att begränsa människohandeln har inte gett resultat i form av ett minskat antal offer. Människohandeln är tvärtemot den snabbast växande formen av brottslighet (16) i jämförelse med andra former av organiserad brottslighet i EU. |
| --- | --- |

D.

De åtgärder som hittills vidtagits för att begränsa människohandeln har inte gett resultat i form av ett minskat antal offer. Människohandeln är tvärtemot den snabbast växande formen av brottslighet (16) i jämförelse med andra former av organiserad brottslighet i EU.

| E. | Det är därför nödvändigt att ställa upp klara och specifika mål, till exempel att halvera antalet offer för människohandel under de tio kommande åren, även om det allt överskuggande målet naturligtvis bör vara att omgående eliminera denna form av brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Det är därför nödvändigt att ställa upp klara och specifika mål, till exempel att halvera antalet offer för människohandel under de tio kommande åren, även om det allt överskuggande målet naturligtvis bör vara att omgående eliminera denna form av brottslighet.

| F. | Fem medlemsstater har fortfarande inte ratificerat FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, fem medlemsstater har inte ratificerat FN:s tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, tio medlemsstater har inte ratificerat FN:s valfria tilläggsprotokoll till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi och endast en medlemsstat har ratificerat Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel. |
| --- | --- |

F.

Fem medlemsstater har fortfarande inte ratificerat FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, fem medlemsstater har inte ratificerat FN:s tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, tio medlemsstater har inte ratificerat FN:s valfria tilläggsprotokoll till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi och endast en medlemsstat har ratificerat Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel.

| G. | Eftersom människohandeln inte bara syftar till sexuell exploatering utan även till arbetskraftsexploatering, illegala adoptioner, slaveri i hemmet och organhandel, måste bekämpningen av människohandeln sträcka sig mycket länge än till att bara bekämpa tvångsprostitution, och även innefatta att alla likartade former av exploatering och förtryck beaktas. |
| --- | --- |

G.

Eftersom människohandeln inte bara syftar till sexuell exploatering utan även till arbetskraftsexploatering, illegala adoptioner, slaveri i hemmet och organhandel, måste bekämpningen av människohandeln sträcka sig mycket länge än till att bara bekämpa tvångsprostitution, och även innefatta att alla likartade former av exploatering och förtryck beaktas.

| H. | Människohandel är inte nödvändigtvis ett könsspecifikt brott, eftersom även män och framför allt pojkar faller offer för sexuellt utnyttjande och för arbetsmarknadsexploatering. Majoriteten av offren för människohandel är dock kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

H.

Människohandel är inte nödvändigtvis ett könsspecifikt brott, eftersom även män och framför allt pojkar faller offer för sexuellt utnyttjande och för arbetsmarknadsexploatering. Majoriteten av offren för människohandel är dock kvinnor och flickor.

| I. | Kvinnor och barn är särskilt sårbara och löper därför en större risk att bli offer för handel. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor och barn är särskilt sårbara och löper därför en större risk att bli offer för handel.

| J. | Människohandelns offer, bland dem många underåriga, utsätts för fysiskt och psykologiskt våld och misshandel, förvägras värdighet, frihet från slaveri, utsätts för tortyr och annan omänsklig eller förnedrande behandling, fråntas personlig säkerhet, rörelsefrihet och rättigheter på arbetsmarknaden samt befinner sig ofta i en påtvingad och oönskad beroenderelation i förhållande till människohandlarna. |
| --- | --- |

J.

Människohandelns offer, bland dem många underåriga, utsätts för fysiskt och psykologiskt våld och misshandel, förvägras värdighet, frihet från slaveri, utsätts för tortyr och annan omänsklig eller förnedrande behandling, fråntas personlig säkerhet, rörelsefrihet och rättigheter på arbetsmarknaden samt befinner sig ofta i en påtvingad och oönskad beroenderelation i förhållande till människohandlarna.

| K. | Trots att det står i FN:s konvention om barnets rättigheter att alla barn skall registreras omedelbart efter födseln är enligt Unicef (17) över hälften av alla födslar i utvecklingsländerna - bortsett från Kina - oregistrerade (över 50 miljoner barn). Dessa osynliga barn, samt miljoner föräldralösa barn och gatubarn, är mest utsatta för människohandel och faller lätt offer för illegala adoptioner eller för handeln med mänskliga organ. Även konflikter, katastrofer och situationer som följer på dessa två gör att barn är mer utsatta för att utnyttjas i människohandel. |
| --- | --- |

K.

Trots att det står i FN:s konvention om barnets rättigheter att alla barn skall registreras omedelbart efter födseln är enligt Unicef (17) över hälften av alla födslar i utvecklingsländerna - bortsett från Kina - oregistrerade (över 50 miljoner barn). Dessa osynliga barn, samt miljoner föräldralösa barn och gatubarn, är mest utsatta för människohandel och faller lätt offer för illegala adoptioner eller för handeln med mänskliga organ. Även konflikter, katastrofer och situationer som följer på dessa två gör att barn är mer utsatta för att utnyttjas i människohandel.

| L. | Orsakerna till den illegala invandringen är inte desamma som orsakerna till människohandeln. Därför bör dessa båda frågor hållas isär. |
| --- | --- |

L.

Orsakerna till den illegala invandringen är inte desamma som orsakerna till människohandeln. Därför bör dessa båda frågor hållas isär.

| M. | Det amerikanska utrikesdepartementets årsrapport 2005 om människohandel visade att av de uppskattningsvis 600 000 till 800 000 människor som årligen utsätts för människohandel är cirka 80 procent kvinnor eller flickor. |
| --- | --- |

M.

Det amerikanska utrikesdepartementets årsrapport 2005 om människohandel visade att av de uppskattningsvis 600 000 till 800 000 människor som årligen utsätts för människohandel är cirka 80 procent kvinnor eller flickor.

| N. | De flesta kvinnor och flickor som faller offer för människohandel utsätts för olika former av utnyttjande, framför allt sexuellt utnyttjande, vilket är det främsta syftet med människohandel, tvångsarbete och handel med organ. |
| --- | --- |

N.

De flesta kvinnor och flickor som faller offer för människohandel utsätts för olika former av utnyttjande, framför allt sexuellt utnyttjande, vilket är det främsta syftet med människohandel, tvångsarbete och handel med organ.

| O. | I ILO:s rapport 2005 (18) uppskattas det att 80 procent av offren för människohandel är kvinnor eller flickor. Enligt rapporten är 40-50 procent av alla offer barn och 56 procent av dem som fallit offer för tvångsarbete kvinnor eller flickor. 98 procent av dem som utsätts för människohandel för sexuella ändamål är kvinnor eller flickor. |
| --- | --- |

O.

I ILO:s rapport 2005 (18) uppskattas det att 80 procent av offren för människohandel är kvinnor eller flickor. Enligt rapporten är 40-50 procent av alla offer barn och 56 procent av dem som fallit offer för tvångsarbete kvinnor eller flickor. 98 procent av dem som utsätts för människohandel för sexuella ändamål är kvinnor eller flickor.

| P. | Sexindustrin grundar sig på principen om utbud och efterfrågan. Enligt rapporten 2003 från Internationella organisationen för migration är den ökade efterfrågan från konsumenters sida utan tvivel en av de faktorer som bidrar till tvångsarbete inom sexindustrin. |
| --- | --- |

P.

Sexindustrin grundar sig på principen om utbud och efterfrågan. Enligt rapporten 2003 från Internationella organisationen för migration är den ökade efterfrågan från konsumenters sida utan tvivel en av de faktorer som bidrar till tvångsarbete inom sexindustrin.

| Q. | I den FN rapport som utarbetats av FN:s särskilde rapportör om människorättsaspekten av människohandeln, i synnerhet vad avser kvinnor och barn, med titeln ”Integrering av kvinnors mänskliga rättigheter ur ett genusperspektiv” sägs att ”det förekommer kränkning av kvinnors och barns mänskliga rättigheter i samband med många olika former av människohandel. Emellertid utgör sexhandeln en särskild form av människohandel där kvinnors och barns mänskliga rättigheter kränks i deras egenskap av kvinnor och barn”. |
| --- | --- |

Q.

I den FN rapport som utarbetats av FN:s särskilde rapportör om människorättsaspekten av människohandeln, i synnerhet vad avser kvinnor och barn, med titeln ”Integrering av kvinnors mänskliga rättigheter ur ett genusperspektiv” sägs att ”det förekommer kränkning av kvinnors och barns mänskliga rättigheter i samband med många olika former av människohandel. Emellertid utgör sexhandeln en särskild form av människohandel där kvinnors och barns mänskliga rättigheter kränks i deras egenskap av kvinnor och barn”.

| R. | Möjligheten att få tillträde till EU:s arbetsmarknad är komplicerad eller till och med begränsad och överreglerad, och samtidigt finns det en uppenbar efterfrågan på arbetskraft, och dessa faktorer leder till olaglig migration, människosmuggling och människohandel. |
| --- | --- |

R.

Möjligheten att få tillträde till EU:s arbetsmarknad är komplicerad eller till och med begränsad och överreglerad, och samtidigt finns det en uppenbar efterfrågan på arbetskraft, och dessa faktorer leder till olaglig migration, människosmuggling och människohandel.

| S. | Det är en politiskt prioriterad uppgift att tillhandahålla tjänster. Folk i gemen brukar därför ofta tolerera att arbetskraft exploateras. |
| --- | --- |

S.

Det är en politiskt prioriterad uppgift att tillhandahålla tjänster. Folk i gemen brukar därför ofta tolerera att arbetskraft exploateras.

| T. | Efterfrågan inom EU på billig och foglig arbetskraft som saknar papper bidrar till den illegala människohandeln. Sådan arbetskraft kan kanske sänka kostnaderna, men detta sker på bekostnad av mänsklig värdighet och underminerar arbetsnormer, hälso- och säkerhetsåtgärder, rättvisa löner samt lokala och statliga intäkter genom att skatter och sociala avgifter inte betalas. |
| --- | --- |

T.

Efterfrågan inom EU på billig och foglig arbetskraft som saknar papper bidrar till den illegala människohandeln. Sådan arbetskraft kan kanske sänka kostnaderna, men detta sker på bekostnad av mänsklig värdighet och underminerar arbetsnormer, hälso- och säkerhetsåtgärder, rättvisa löner samt lokala och statliga intäkter genom att skatter och sociala avgifter inte betalas.

| U. | De stora inkomster som människohandeln leder till blir ofta föremål för penningtvätt vilket gör det möjligt för gärningsmännen att delta i annan organiserad kriminell verksamhet och uppnå obefogad ekonomisk, social eller till och med politisk makt. |
| --- | --- |

U.

De stora inkomster som människohandeln leder till blir ofta föremål för penningtvätt vilket gör det möjligt för gärningsmännen att delta i annan organiserad kriminell verksamhet och uppnå obefogad ekonomisk, social eller till och med politisk makt.

| V. | Efterfrågan på de tjänster som offren för människohandel tillhandahåller, som exempelvis män som önskar köpa/köper kvinnor och barn för sexuella ändamål, är människohandelns främsta drivkraft och utan att stärka den politiska viljan och öka de gemensamma insatserna för att minska denna efterfrågan kommer det knappast att vara möjligt att stoppa eller ens väsentligt minska människohandeln. (19). |
| --- | --- |

V.

Efterfrågan på de tjänster som offren för människohandel tillhandahåller, som exempelvis män som önskar köpa/köper kvinnor och barn för sexuella ändamål, är människohandelns främsta drivkraft och utan att stärka den politiska viljan och öka de gemensamma insatserna för att minska denna efterfrågan kommer det knappast att vara möjligt att stoppa eller ens väsentligt minska människohandeln. (19).

| W. | Bristen på hållbara ekonomiska och sociala framtidsutsikter, de höga arbetslöshetsnivåerna och den ständigt växande fattigdomen i vissa ursprungsländer samt den ekonomiska och sociala utvecklingsnivån i Europa bidrar till ett klimat som gör människohandel till ett lönande alternativ för kriminella organisationer. |
| --- | --- |

W.

Bristen på hållbara ekonomiska och sociala framtidsutsikter, de höga arbetslöshetsnivåerna och den ständigt växande fattigdomen i vissa ursprungsländer samt den ekonomiska och sociala utvecklingsnivån i Europa bidrar till ett klimat som gör människohandel till ett lönande alternativ för kriminella organisationer.

| X. | Att stärka brottsbekämpningen genom att kriminalisera människohandlare och mellanhänder är av avgörande betydelse för kampen mot människohandeln. Brottsbekämpningen bör även innefatta möjligheten att förverka vinning av brott. Det är vidare nödvändigt att stärka arbetsinspektionsorganen, inklusive straffen för exploatering av arbetskraft och olagligt arbete. Inrättandet av ett nätverk för nationella arbetsinspektioner och därmed en harmonisering av straffen för exploateringen av arbetskraft skulle kunna leda till en minskning av dessa brott. För att säkerställa effektiva utredningar och åtal i människohandelsmål skulle det vara användbart att inrätta särskilt utrustade och utbildade enheter inom den nationella polisen och inom åklagarmyndigheterna. |
| --- | --- |

X.

Att stärka brottsbekämpningen genom att kriminalisera människohandlare och mellanhänder är av avgörande betydelse för kampen mot människohandeln. Brottsbekämpningen bör även innefatta möjligheten att förverka vinning av brott. Det är vidare nödvändigt att stärka arbetsinspektionsorganen, inklusive straffen för exploatering av arbetskraft och olagligt arbete. Inrättandet av ett nätverk för nationella arbetsinspektioner och därmed en harmonisering av straffen för exploateringen av arbetskraft skulle kunna leda till en minskning av dessa brott. För att säkerställa effektiva utredningar och åtal i människohandelsmål skulle det vara användbart att inrätta särskilt utrustade och utbildade enheter inom den nationella polisen och inom åklagarmyndigheterna.

| Y. | En snabb identifiering av offren är mycket viktig i kampen mot människohandeln. |
| --- | --- |

Y.

En snabb identifiering av offren är mycket viktig i kampen mot människohandeln.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:
  Rättslig ram och brottsbekämpning






  a) | Människohandeln måste hanteras med hjälp av en sammanhängande politik (migrations-, jämställdhets-, sysselsättnings-, social-, utvecklings-, utrikes-, grannskaps- och visumpolitik) och åtföljande kriminalisering, som åtminstone uppfyller normerna i EU:s lagstiftning enligt rambeslut 2002/629/ RIF. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

Rättslig ram och brottsbekämpning

a)

Människohandeln måste hanteras med hjälp av en sammanhängande politik (migrations-, jämställdhets-, sysselsättnings-, social-, utvecklings-, utrikes-, grannskaps- och visumpolitik) och åtföljande kriminalisering, som åtminstone uppfyller normerna i EU:s lagstiftning enligt rambeslut 2002/629/ RIF.

| b) | Europeiska gemenskapen uppmanas att underteckna och ratificera Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel så snart som möjligt. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utan ytterligare dröjsmål ta initiativ till det interna förfarande som gör det möjligt för Europeiska gemenskapen att underteckna och ratificera den här konventionen. Parlamentet uppmanar också rådet att fatta beslut om att underteckna och ratificera konventionen i fråga. |
| --- | --- |

b)

Europeiska gemenskapen uppmanas att underteckna och ratificera Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel så snart som möjligt. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utan ytterligare dröjsmål ta initiativ till det interna förfarande som gör det möjligt för Europeiska gemenskapen att underteckna och ratificera den här konventionen. Parlamentet uppmanar också rådet att fatta beslut om att underteckna och ratificera konventionen i fråga.

| c) | Kommissionen och medlemsstaterna bör anta en strategi för genomförande av handlingsplanen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen och medlemsstaterna bör anta en strategi för genomförande av handlingsplanen.

| d) | Rådet och medlemsstaterna bör i genomförandet av handlingsplanen stärka det synsätt som baseras på mänskliga rättigheter och jämställdhet och som sätter offret i centrum. |
| --- | --- |

d)

Rådet och medlemsstaterna bör i genomförandet av handlingsplanen stärka det synsätt som baseras på mänskliga rättigheter och jämställdhet och som sätter offret i centrum.

| e) | Det är viktigt att uppmärksamma inte bara de mänskliga rättigheterna i samband med människohandeln utan även betydelsen av icke-diskriminering. Hänvisningar till jämställdhet och icke-diskriminering är därför av central betydelse. |
| --- | --- |

e)

Det är viktigt att uppmärksamma inte bara de mänskliga rättigheterna i samband med människohandeln utan även betydelsen av icke-diskriminering. Hänvisningar till jämställdhet och icke-diskriminering är därför av central betydelse.

| f) | Medlemsstaterna bör, om de inte redan har gjort detta, ratificera och genomföra alla relevanta internationella konventioner, i synnerhet FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, protokollet om människosmuggling land-, sjö- och luftvägen, det frivilliga protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter om handeln med barn, barnprostitution och barnpornografi, FN-konventionen om skydd av migrerande arbetare och deras familjer, Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel, ILO-konventionerna om centrala arbetsnormer, särskilt nr 29 om tvångs- eller obligatoriskt arbete, nr 182 om de värsta formerna av barnarbete och de konventioner som rör föreningsfrihet, yrkesinspektion och arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

f)

Medlemsstaterna bör, om de inte redan har gjort detta, ratificera och genomföra alla relevanta internationella konventioner, i synnerhet FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, protokollet om människosmuggling land-, sjö- och luftvägen, det frivilliga protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter om handeln med barn, barnprostitution och barnpornografi, FN-konventionen om skydd av migrerande arbetare och deras familjer, Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel, ILO-konventionerna om centrala arbetsnormer, särskilt nr 29 om tvångs- eller obligatoriskt arbete, nr 182 om de värsta formerna av barnarbete och de konventioner som rör föreningsfrihet, yrkesinspektion och arbetsförmedlingar.

| g) | Medlemsstaterna bör så snart som möjligt genomföra rambeslut 2002/629/RIF och direktiv 2004/ 81/EG och åtminstone se till att personer som har fallit offer för människohandel får ett kortfristigt uppehållstillstånd som bland annat omfattar en period för eftertanke/återhämtning om minst 30 dagar samt tillgång till information om de rättsliga och administrativa förfarandena på ett språk som de förstår samt tillgång till kostnadsfritt juridiskt bistånd. |
| --- | --- |

g)

Medlemsstaterna bör så snart som möjligt genomföra rambeslut 2002/629/RIF och direktiv 2004/ 81/EG och åtminstone se till att personer som har fallit offer för människohandel får ett kortfristigt uppehållstillstånd som bland annat omfattar en period för eftertanke/återhämtning om minst 30 dagar samt tillgång till information om de rättsliga och administrativa förfarandena på ett språk som de förstår samt tillgång till kostnadsfritt juridiskt bistånd.

| h) | Medlemsstaterna bör fullt ut använda rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (20), särskilt dess artikel 3, som en del i kampen mot människohandeln. |
| --- | --- |

h)

Medlemsstaterna bör fullt ut använda rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (20), särskilt dess artikel 3, som en del i kampen mot människohandeln.

| i) | Medlemsstaterna bör ta sitt ansvar för de personer som fallit offer för människohandel, genom att erbjuda dem möjlighet till stöd, antingen för att enligt egen önskan återvända till hemlandet eller för att stanna i unionen (21). De bör även ges stöd och uppmuntran till att samarbeta med behöriga myndigheter under utredningar och som vittnen i brottmålsförfaranden. |
| --- | --- |

i)

Medlemsstaterna bör ta sitt ansvar för de personer som fallit offer för människohandel, genom att erbjuda dem möjlighet till stöd, antingen för att enligt egen önskan återvända till hemlandet eller för att stanna i unionen (21). De bör även ges stöd och uppmuntran till att samarbeta med behöriga myndigheter under utredningar och som vittnen i brottmålsförfaranden.

| j) | Medlemsstaterna bör överväga att införa mekanismer för att uppmuntra, stödja och skydda uppgiftslämnare som kan komma att utsättas för repressalier. |
| --- | --- |

j)

Medlemsstaterna bör överväga att införa mekanismer för att uppmuntra, stödja och skydda uppgiftslämnare som kan komma att utsättas för repressalier.

| k) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa att identifieringen av offren för människohandel, särskilt barn, utförs av brottsbekämpande myndigheter som är utbildade och kvalificerade när det gäller bekämpning av människohandel och tydligt kan skilja mellan människosmuggling och människohandel. Myndigheterna i medlemsstaterna bör utarbeta riktlinjer för att se till att lämpliga frågor ställs i samband med intervjuerna med papperslösa invandrare, så att det blir möjligt att identifiera dem som är offer för människohandel. |
| --- | --- |

k)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att säkerställa att identifieringen av offren för människohandel, särskilt barn, utförs av brottsbekämpande myndigheter som är utbildade och kvalificerade när det gäller bekämpning av människohandel och tydligt kan skilja mellan människosmuggling och människohandel. Myndigheterna i medlemsstaterna bör utarbeta riktlinjer för att se till att lämpliga frågor ställs i samband med intervjuerna med papperslösa invandrare, så att det blir möjligt att identifiera dem som är offer för människohandel.

| l) | Medlemsstaterna bör minimera risken för organhandel i Europa och bland annat minska efterfrågan, främja organdonationer på ett mer effektivt sätt, upprätthålla en sträng lagstiftning när det gäller levande donatorer som inte är släkt med mottagaren, garantera insyn i de nationella registren och väntelistorna samt fastslå det rättsliga ansvaret i samband med missförhållanden. |
| --- | --- |

l)

Medlemsstaterna bör minimera risken för organhandel i Europa och bland annat minska efterfrågan, främja organdonationer på ett mer effektivt sätt, upprätthålla en sträng lagstiftning när det gäller levande donatorer som inte är släkt med mottagaren, garantera insyn i de nationella registren och väntelistorna samt fastslå det rättsliga ansvaret i samband med missförhållanden.

| m) | Medlemsstaterna bör förbättra analysen av den nuvarande situationen genom att införa enhetliga metoder för insamling av jämförbara uppgifter, särskilt om människohandelns färdvägar och om offrens profil i enlighet med befintliga protokoll och gemenskapens lagstiftning om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

m)

Medlemsstaterna bör förbättra analysen av den nuvarande situationen genom att införa enhetliga metoder för insamling av jämförbara uppgifter, särskilt om människohandelns färdvägar och om offrens profil i enlighet med befintliga protokoll och gemenskapens lagstiftning om skydd av personuppgifter.

| n) | Medlemsstaterna bör konsekvent genomföra artikel 4 i rambeslut 2002/629/RIF för att se till att juridiska personer kan hållas ansvariga för brott som begås till förmån för dessa juridiska personer av någon person som agerar antingen enskilt eller som en del av den juridiska personens organisation och som har en ledande ställning inom den juridiska personens organisation, med koppling till människohandel eller som använder de tjänster som erbjuds av människohandelns offer. |
| --- | --- |

n)

Medlemsstaterna bör konsekvent genomföra artikel 4 i rambeslut 2002/629/RIF för att se till att juridiska personer kan hållas ansvariga för brott som begås till förmån för dessa juridiska personer av någon person som agerar antingen enskilt eller som en del av den juridiska personens organisation och som har en ledande ställning inom den juridiska personens organisation, med koppling till människohandel eller som använder de tjänster som erbjuds av människohandelns offer.

| o) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att se till att bortförande eller transport av en person, inklusive hysande, mottagande och överföring av kontroll över honom eller henne, brottsbeläggs och att detta handlande leder till fängelsestraff. |
| --- | --- |

o)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att se till att bortförande eller transport av en person, inklusive hysande, mottagande och överföring av kontroll över honom eller henne, brottsbeläggs och att detta handlande leder till fängelsestraff.

| p) | God bolagssed, som inkluderar krav på att underleverantörer skall uppfylla sina kontraktsenliga och rättsliga åtaganden (uppfyllande från leverantörskedjan), spelar en viktig roll genom att den kan minska efterfrågan och företagen liksom övriga arbetsmarknadsparter, spelar en central roll när det gäller att se till att all befintlig arbets- och sociallagstiftning tillämpas och, i synnerhet, att arbetstagare får de förmåner som de har laglig rätt till. Aten-deklarationen, som syftar till att garantera att företag inte skall tolerera tvångsarbete, hälsas i detta sammanhang med tillfredsställelse. |
| --- | --- |

p)

God bolagssed, som inkluderar krav på att underleverantörer skall uppfylla sina kontraktsenliga och rättsliga åtaganden (uppfyllande från leverantörskedjan), spelar en viktig roll genom att den kan minska efterfrågan och företagen liksom övriga arbetsmarknadsparter, spelar en central roll när det gäller att se till att all befintlig arbets- och sociallagstiftning tillämpas och, i synnerhet, att arbetstagare får de förmåner som de har laglig rätt till. Aten-deklarationen, som syftar till att garantera att företag inte skall tolerera tvångsarbete, hälsas i detta sammanhang med tillfredsställelse.

| q) | Företag som bevisligen har anlitat billig arbetskraft som tillhandahållits genom människohandel måste ådömas ytterst stränga straff, särskilt när de berörda företagen har uppträtt bedrägligt. |
| --- | --- |

q)

Företag som bevisligen har anlitat billig arbetskraft som tillhandahållits genom människohandel måste ådömas ytterst stränga straff, särskilt när de berörda företagen har uppträtt bedrägligt.

| r) | Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att se till de straffrättsliga eller administrativa böter som utdöms till den juridiska person som befunnits skyldig till människohandel även omfattar beslag och förverkande av vinning av brott, så att offren så snart som möjligt får ersättning och gottgörelse för den ekonomiska, fysiska och psykiska skada de lidit. |
| --- | --- |

r)

Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att se till de straffrättsliga eller administrativa böter som utdöms till den juridiska person som befunnits skyldig till människohandel även omfattar beslag och förverkande av vinning av brott, så att offren så snart som möjligt får ersättning och gottgörelse för den ekonomiska, fysiska och psykiska skada de lidit.

| s) | Medlemsstaterna bör genomföra mekanismer som rymmer helhetslösningar som tillåter polisen att tackla den internationella handeln med kvinnor och barn för sexuella ändamål, och detta kan ske genom förebyggande åtgärder, information, utbildning, bistånd och skydd för offren och utvärdering av de resurser som behövs för att genomföra de aktuella åtgärderna. |
| --- | --- |

s)

Medlemsstaterna bör genomföra mekanismer som rymmer helhetslösningar som tillåter polisen att tackla den internationella handeln med kvinnor och barn för sexuella ändamål, och detta kan ske genom förebyggande åtgärder, information, utbildning, bistånd och skydd för offren och utvärdering av de resurser som behövs för att genomföra de aktuella åtgärderna.

| t) | Kontroll- och genomförandemekanismer som rör tillämpning av arbetslagstiftning bör stärkas i alla medlemsstater. Medlemsstaterna bör även se till att de rättsliga ramar som behövs är i funktion och att relevanta mekanismer, utbildning och tillräckliga tekniska resurser finns att tillgå för att de skall kunna uppfylla sina rättsliga åtaganden genom att överlåta ansvar på tjänstemän vid kontrollorganen och ge dem information och ökad medvetenhet så att de lär sig att känna igen offer för människohandel som utnyttjas som arbetskraft. Ett mellanstatligt nätverk av kontrollinstanser för sysselsättning skulle i detta sammanhang kunna vara till stor nytta i utbytet av bästa metoder och bekämpandet av arbetskraftsexploatering. Medlemsstaterna bör stärka samarbetet och samordningen på EU-nivå på det här området. |
| --- | --- |

t)

Kontroll- och genomförandemekanismer som rör tillämpning av arbetslagstiftning bör stärkas i alla medlemsstater. Medlemsstaterna bör även se till att de rättsliga ramar som behövs är i funktion och att relevanta mekanismer, utbildning och tillräckliga tekniska resurser finns att tillgå för att de skall kunna uppfylla sina rättsliga åtaganden genom att överlåta ansvar på tjänstemän vid kontrollorganen och ge dem information och ökad medvetenhet så att de lär sig att känna igen offer för människohandel som utnyttjas som arbetskraft. Ett mellanstatligt nätverk av kontrollinstanser för sysselsättning skulle i detta sammanhang kunna vara till stor nytta i utbytet av bästa metoder och bekämpandet av arbetskraftsexploatering. Medlemsstaterna bör stärka samarbetet och samordningen på EU-nivå på det här området.

| u) | Medlemsstaterna bör bättre kontrollera den verksamhet som bedrivs av arbetsförmedlingar och rekryteringsfirmor för säsongsarbetare. Rådet bör överväga att inrätta ett nätverk mellan de nationella arbetsinspektionsorganen. |
| --- | --- |

u)

Medlemsstaterna bör bättre kontrollera den verksamhet som bedrivs av arbetsförmedlingar och rekryteringsfirmor för säsongsarbetare. Rådet bör överväga att inrätta ett nätverk mellan de nationella arbetsinspektionsorganen.

| v) | Medlemsstaterna bör stödja jobbmatchningstjänster genom att hålla privata arbetsförmedlingar under uppsyn, eftersom dessa ofta ger sig ut för att vara äktenskapsförmedlingar eller turistbyråer och kan generera oegentliga rekryteringsmetoder som i sin tur kan resultera i människohandel. |
| --- | --- |

v)

Medlemsstaterna bör stödja jobbmatchningstjänster genom att hålla privata arbetsförmedlingar under uppsyn, eftersom dessa ofta ger sig ut för att vara äktenskapsförmedlingar eller turistbyråer och kan generera oegentliga rekryteringsmetoder som i sin tur kan resultera i människohandel.

| w) | Medlemsstaterna bör se till att deras konsulatpersonal utbyter erfarenheter och får adekvat utbildning i att upptäcka visumansökningar som skulle kunna tyda på människohandel. Rådet och kommissionen bör snarast möjligt fullborda utvecklingen av ett gemensamt informationssystem för viseringar. |
| --- | --- |

w)

Medlemsstaterna bör se till att deras konsulatpersonal utbyter erfarenheter och får adekvat utbildning i att upptäcka visumansökningar som skulle kunna tyda på människohandel. Rådet och kommissionen bör snarast möjligt fullborda utvecklingen av ett gemensamt informationssystem för viseringar.

| x) | Rådet och kommissionen bör ta fram EU-riktlinjer för kampen mot människohandel som kan tjäna som ytterligare ett instrument när det gäller att på ett samstämmigt sätt driva EU:s människorättspolitik och politik för barns rättigheter. |
| --- | --- |

x)

Rådet och kommissionen bör ta fram EU-riktlinjer för kampen mot människohandel som kan tjäna som ytterligare ett instrument när det gäller att på ett samstämmigt sätt driva EU:s människorättspolitik och politik för barns rättigheter.

Förebyggande åtgärder och minskning av efterfrågan

| y) | Att diskutera människohandel och ta upp frågan om en reducering av sociala och könsspecifika skillnader inom skolundervisningen, att tillhandahålla information och öka allmänhetens insikt om att människohandel är ett oacceptabelt brott bör betraktas som mycket viktiga delar i kampen mot människohandeln. Medlemsstaterna bör främja införandet av undervisning i levnadskunskap i alla klassrum som en metod för att förhindra handel med barn. |
| --- | --- |

y)

Att diskutera människohandel och ta upp frågan om en reducering av sociala och könsspecifika skillnader inom skolundervisningen, att tillhandahålla information och öka allmänhetens insikt om att människohandel är ett oacceptabelt brott bör betraktas som mycket viktiga delar i kampen mot människohandeln. Medlemsstaterna bör främja införandet av undervisning i levnadskunskap i alla klassrum som en metod för att förhindra handel med barn.

| z) | Kommissionen bör senast 2007 inleda en undersökning både om orsakssambandet mellan medlemsstaternas lagar om prostitution och antalet offer för människohandel för sexuella ändamål och om orsakssambandet mellan medlemsstaternas lagar och politik om invandring och människohandel, vilket föreslagits av kommissionsledamot Frattini den 8 mars 2006. För att se till att undersökningen blir vetenskapligt trovärdig måste den bygga på jämförbara siffror och därför bör en standardiserad metod för insamling av uppgifter utformas och genomföras så snart som möjligt. Resultaten bör sedan användas för att genomföra bästa metoder vid bekämpande av människohandel vars syfte är sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

z)

Kommissionen bör senast 2007 inleda en undersökning både om orsakssambandet mellan medlemsstaternas lagar om prostitution och antalet offer för människohandel för sexuella ändamål och om orsakssambandet mellan medlemsstaternas lagar och politik om invandring och människohandel, vilket föreslagits av kommissionsledamot Frattini den 8 mars 2006. För att se till att undersökningen blir vetenskapligt trovärdig måste den bygga på jämförbara siffror och därför bör en standardiserad metod för insamling av uppgifter utformas och genomföras så snart som möjligt. Resultaten bör sedan användas för att genomföra bästa metoder vid bekämpande av människohandel vars syfte är sexuellt utnyttjande.

| aa) | aa Kommissionen, rådet och medlemsstaterna bör ge sitt stöd åt initiativ som kommer från regeringar och det civila samhället och vars syfte är att bekämpa människohandel, i synnerhet kampanjer för att höja medvetandet. |
| --- | --- |

aa)

aa Kommissionen, rådet och medlemsstaterna bör ge sitt stöd åt initiativ som kommer från regeringar och det civila samhället och vars syfte är att bekämpa människohandel, i synnerhet kampanjer för att höja medvetandet.

| ab) | Kommissionen bör utvärdera och sprida bästa metoder för att minska efterfrågan i medlemsstaterna på de tjänster som människohandelns offer tillhandahåller och som grundar sig i arbetskraftsexploatering, sexuell exploatering eller andra former av människohandel. |
| --- | --- |

ab)

Kommissionen bör utvärdera och sprida bästa metoder för att minska efterfrågan i medlemsstaterna på de tjänster som människohandelns offer tillhandahåller och som grundar sig i arbetskraftsexploatering, sexuell exploatering eller andra former av människohandel.

| ac) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att minska efterfrågan och ta itu med andra orsaker såsom marginalisering och brist på alternativa möjligheter till sysselsättning och anständiga arbeten med utgångspunkt i bästa metoder och uppmuntra näringslivet, särskilt turistsektorn och Internetleverantörerna, att utveckla och rätta sig efter uppförandekoder för att förhindra människohandel. |
| --- | --- |

ac)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att minska efterfrågan och ta itu med andra orsaker såsom marginalisering och brist på alternativa möjligheter till sysselsättning och anständiga arbeten med utgångspunkt i bästa metoder och uppmuntra näringslivet, särskilt turistsektorn och Internetleverantörerna, att utveckla och rätta sig efter uppförandekoder för att förhindra människohandel.

| ad) | Kommissionen bör från och med 2007 införa den 25 mars som en dag för att markera kampen mot människohandel och avskaffandet av slavhandeln i många länder i världen. |
| --- | --- |

ad)

Kommissionen bör från och med 2007 införa den 25 mars som en dag för att markera kampen mot människohandel och avskaffandet av slavhandeln i många länder i världen.

| ae) | Åtgärder bör vidtas för att förbättra de rättsliga mekanismerna för säker migration, för att garantera tillgång till information om säkra migrationsmöjligheter och för att garantera insyn i förfarandena, eftersom detta är de bästa sätten att minska människohandeln. |
| --- | --- |

ae)

Åtgärder bör vidtas för att förbättra de rättsliga mekanismerna för säker migration, för att garantera tillgång till information om säkra migrationsmöjligheter och för att garantera insyn i förfarandena, eftersom detta är de bästa sätten att minska människohandeln.

| af) | Kommissionen och medlemsstaterna bör i sin interna politik och i sin grannskaps-, utvecklings- och biståndspolitik överväga att vidta åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till människohandeln i ursprungsländerna, däribland åtgärder för att stärka de nationella systemen för barnskydd, för att uppmuntra att barn registreras i syfte att göra dem mindre utsatta för illegala adoptioner, tvångsäktenskap, åtgärder mot handel med mänskliga organ och handel med barn oavsett syfte, inbegripet för sexuella ändamål. |
| --- | --- |

af)

Kommissionen och medlemsstaterna bör i sin interna politik och i sin grannskaps-, utvecklings- och biståndspolitik överväga att vidta åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till människohandeln i ursprungsländerna, däribland åtgärder för att stärka de nationella systemen för barnskydd, för att uppmuntra att barn registreras i syfte att göra dem mindre utsatta för illegala adoptioner, tvångsäktenskap, åtgärder mot handel med mänskliga organ och handel med barn oavsett syfte, inbegripet för sexuella ändamål.

| ag) | Kommissionen och medlemsstaterna bör vara särskilt uppmärksamma på att förebygga olämplig användning av den nya informations- och kommunikationstekniken i samband med handeln med kvinnor och barn och främja respekt för alla de rättsliga och tekniska initiativ som krävs för att bekämpa detta problem. |
| --- | --- |

ag)

Kommissionen och medlemsstaterna bör vara särskilt uppmärksamma på att förebygga olämplig användning av den nya informations- och kommunikationstekniken i samband med handeln med kvinnor och barn och främja respekt för alla de rättsliga och tekniska initiativ som krävs för att bekämpa detta problem.

| ah) | Kommissionen bör anta ett förslag till en uppförandekod för tjänstemän i EU:s institutioner och organ, vilken bör likna den som tagits fram av FN och vara särskilt tillämplig då tjänstemännen befinner sig på tjänsteuppdrag i tredjeländer. Koden bör innehålla ett klart avståndstagande från köp av sexuella tjänster, andra former av sexuellt utnyttjande och könsrelaterat våld, och den bör föreskriva nödvändiga påföljder vid överträdelser. Tjänstemännen bör ges detaljerad information om innehållet i uppförandekoden innan de skickas på uppdrag. |
| --- | --- |

ah)

Kommissionen bör anta ett förslag till en uppförandekod för tjänstemän i EU:s institutioner och organ, vilken bör likna den som tagits fram av FN och vara särskilt tillämplig då tjänstemännen befinner sig på tjänsteuppdrag i tredjeländer. Koden bör innehålla ett klart avståndstagande från köp av sexuella tjänster, andra former av sexuellt utnyttjande och könsrelaterat våld, och den bör föreskriva nödvändiga påföljder vid överträdelser. Tjänstemännen bör ges detaljerad information om innehållet i uppförandekoden innan de skickas på uppdrag.

| ai) | Rådet och kommissionen bör regelbundet ta upp frågan i politiska diskussioner med tredjeländer (i synnerhet med de länder som begår de värsta överträdelserna (22)), med stöd av den klausul om väsentliga beståndsdelar som avser mänskliga rättigheter och som ingår i EU:s avtal med dessa länder. |
| --- | --- |

ai)

Rådet och kommissionen bör regelbundet ta upp frågan i politiska diskussioner med tredjeländer (i synnerhet med de länder som begår de värsta överträdelserna (22)), med stöd av den klausul om väsentliga beståndsdelar som avser mänskliga rättigheter och som ingår i EU:s avtal med dessa länder.

| aj) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ta upp frågan om människohandel inom unionen och inom de enskilda medlemsstaterna och stödja forskning för att stärka förståelsen för detta fenomen och informera om utvecklingen och genomförandet av effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

aj)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ta upp frågan om människohandel inom unionen och inom de enskilda medlemsstaterna och stödja forskning för att stärka förståelsen för detta fenomen och informera om utvecklingen och genomförandet av effektiva politiska åtgärder.

| ak) | Inom ramen för dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer bör rådet och kommissionen följa upp alla påståenden om handel med organ. |
| --- | --- |

ak)

Inom ramen för dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer bör rådet och kommissionen följa upp alla påståenden om handel med organ.

Skydd av offren

| al) | Kommissionen och medlemsstaterna bör inrätta en flerspråkig hjälptelefon med ett gemensamt nummer inom EU i syfte att ge offren en första hjälp. |
| --- | --- |

al)

Kommissionen och medlemsstaterna bör inrätta en flerspråkig hjälptelefon med ett gemensamt nummer inom EU i syfte att ge offren en första hjälp.

| am) | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att bekämpa människohandeln, samtidigt som de prostituerade bör respekteras och diskriminering liksom ytterligare utslagning och stigmatisering bör undvikas, något som ökar deras utsatthet för människohandel och andra former av våld eller utnyttjande. |
| --- | --- |

am)

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att bekämpa människohandeln, samtidigt som de prostituerade bör respekteras och diskriminering liksom ytterligare utslagning och stigmatisering bör undvikas, något som ökar deras utsatthet för människohandel och andra former av våld eller utnyttjande.

| an) | Rådet bör uppmuntra ett inrättande, i nära samarbete med nationella samordnare, av en europeisk webbplats med uppgifter om och bilder på saknade personer. |
| --- | --- |

an)

Rådet bör uppmuntra ett inrättande, i nära samarbete med nationella samordnare, av en europeisk webbplats med uppgifter om och bilder på saknade personer.

| ao) | Det krävs åtgärder för att garantera att inte bara offren för sexuell exploatering skyddas utan även offren för arbetskraftsexploatering och andra former av människohandel. |
| --- | --- |

ao)

Det krävs åtgärder för att garantera att inte bara offren för sexuell exploatering skyddas utan även offren för arbetskraftsexploatering och andra former av människohandel.

| ap) | Kommissionen och medlemsstaterna bör inrätta och genomföra tydliga europeiska normer och riktlinjer för att hjälpa och skydda offren, oavsett om de kan eller vill vittna, bland annat särskilda normer för att skydda barnens rättigheter och en mekanism för överlämnande av offren för att garantera att identifieringen av offren blir en integrerad del i stöd- och hjälpåtgärderna. |
| --- | --- |

ap)

Kommissionen och medlemsstaterna bör inrätta och genomföra tydliga europeiska normer och riktlinjer för att hjälpa och skydda offren, oavsett om de kan eller vill vittna, bland annat särskilda normer för att skydda barnens rättigheter och en mekanism för överlämnande av offren för att garantera att identifieringen av offren blir en integrerad del i stöd- och hjälpåtgärderna.

| aq) | Medlemsstaterna bör se till att offren får tillgång till hjälp på kort och/eller lång sikt. Detta stöd bör till att börja med bland annat omfatta särskilt inrättade härbärgen, med möjlighet att i ett senare skede få tillgång till bostad, läkarvård och rådgivning, rättshjälp, information om vilka rättigheter han eller hon har och om vad det innebär att vittna, språk- och yrkeskurser, kulturella introduktionskurser, ekonomiskt stöd och hjälp att få arbete, samt en särskild vårdnadshavare för barn. |
| --- | --- |

aq)

Medlemsstaterna bör se till att offren får tillgång till hjälp på kort och/eller lång sikt. Detta stöd bör till att börja med bland annat omfatta särskilt inrättade härbärgen, med möjlighet att i ett senare skede få tillgång till bostad, läkarvård och rådgivning, rättshjälp, information om vilka rättigheter han eller hon har och om vad det innebär att vittna, språk- och yrkeskurser, kulturella introduktionskurser, ekonomiskt stöd och hjälp att få arbete, samt en särskild vårdnadshavare för barn.

| ar) | Stödet till offren för människohandel bör noga anpassas efter deras särskilda behov, med tanke på att offren för människohandel inte utgör en homogen grupp. I det här sammanhanget är det särskilt viktigt med jämställdhet mellan könen och med rättigheter för barn, ursprungsbefolkningar och minoriteter, eftersom många offer eller potentiella offer för människohandel är kvinnor, barn och personer som tillhör etniska grupper och minoriteter, som kan ha varit utsatta för diskriminering i ursprungsländerna. |
| --- | --- |

ar)

Stödet till offren för människohandel bör noga anpassas efter deras särskilda behov, med tanke på att offren för människohandel inte utgör en homogen grupp. I det här sammanhanget är det särskilt viktigt med jämställdhet mellan könen och med rättigheter för barn, ursprungsbefolkningar och minoriteter, eftersom många offer eller potentiella offer för människohandel är kvinnor, barn och personer som tillhör etniska grupper och minoriteter, som kan ha varit utsatta för diskriminering i ursprungsländerna.

| as) | Medlemsstaterna bör ge offren tillgång till utbildning, yrkesutbildning och arbetsmarknaden, skydda deras rättigheter under civilrättsliga, straffrättsliga och administrativa förfaranden samt ge dem tillgång till rättsmedel. |
| --- | --- |

as)

Medlemsstaterna bör ge offren tillgång till utbildning, yrkesutbildning och arbetsmarknaden, skydda deras rättigheter under civilrättsliga, straffrättsliga och administrativa förfaranden samt ge dem tillgång till rättsmedel.

| at) | Offer för människohandel bör inte omedelbart återlämnas till ursprungslandet när det finns skälig misstanke om att de kan lida ytterligare skada genom stigmatisering och diskriminering eller riskera repressalier eller riskerar att på nytt falla offer för människohandel. Det är viktigt att återvändandet sker inom trygga ramar och att offren har tillgång till program för återintegrering och social anpassning som till fullo respekterar offrens rätt till säkerhet och privacitet, inklusive att se till att de stater där offer identifieras är skyldiga att göra en bedömning av de individuella risker som offret löper före, under och efter sitt återvändande. |
| --- | --- |

at)

Offer för människohandel bör inte omedelbart återlämnas till ursprungslandet när det finns skälig misstanke om att de kan lida ytterligare skada genom stigmatisering och diskriminering eller riskera repressalier eller riskerar att på nytt falla offer för människohandel. Det är viktigt att återvändandet sker inom trygga ramar och att offren har tillgång till program för återintegrering och social anpassning som till fullo respekterar offrens rätt till säkerhet och privacitet, inklusive att se till att de stater där offer identifieras är skyldiga att göra en bedömning av de individuella risker som offret löper före, under och efter sitt återvändande.

| au) | Medlemsstaterna bör i sin lagstiftning och administrativa praxis beakta FN:s definition av ett barn (23), dvs. varje människa under 18 år; beslut om en långsiktig lösning av handeln med barn bör därför fattas av antingen en myndighet med lagstadgat ansvar för barns välbefinnande eller av en rättslig myndighet som framför allt är ansvarig för att tillvarata barnets bästa intressen under hela beslutsprocessen. I alla åtgärder som rör barn, oberoende om de vidtas av offentliga eller privata välfärdsinrättningar, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ bör barnets bästa vara av avgörande betydelse. Medlemsstaterna skall se till att ett barn som kan uttrycka egna åsikter ges rätt att uttrycka dessa fritt i alla frågor som gäller honom eller henne, och att barnets åsikter beaktas på ett tillbörligt sätt i relation till barnets ålder och mogenhetsgrad. |
| --- | --- |

au)

Medlemsstaterna bör i sin lagstiftning och administrativa praxis beakta FN:s definition av ett barn (23), dvs. varje människa under 18 år; beslut om en långsiktig lösning av handeln med barn bör därför fattas av antingen en myndighet med lagstadgat ansvar för barns välbefinnande eller av en rättslig myndighet som framför allt är ansvarig för att tillvarata barnets bästa intressen under hela beslutsprocessen. I alla åtgärder som rör barn, oberoende om de vidtas av offentliga eller privata välfärdsinrättningar, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ bör barnets bästa vara av avgörande betydelse. Medlemsstaterna skall se till att ett barn som kan uttrycka egna åsikter ges rätt att uttrycka dessa fritt i alla frågor som gäller honom eller henne, och att barnets åsikter beaktas på ett tillbörligt sätt i relation till barnets ålder och mogenhetsgrad.

| av) | Medlemsstaterna bör garantera att barn som fallit offer för människohandel skyddas från allmänt åtal eller påföljder till följd av lagöverträdelser som begåtts i samband med barnets status som offer för människohandel. Barn som fallit offer för människohandel bör som en allmän regel inte berövas sin frihet, inte heller om barnet saknar följeslagare eller skilts från sina egna, och inte heller förlora sin invandrings- eller uppehållsstatus eller avsaknad av sådan. |
| --- | --- |

av)

Medlemsstaterna bör garantera att barn som fallit offer för människohandel skyddas från allmänt åtal eller påföljder till följd av lagöverträdelser som begåtts i samband med barnets status som offer för människohandel. Barn som fallit offer för människohandel bör som en allmän regel inte berövas sin frihet, inte heller om barnet saknar följeslagare eller skilts från sina egna, och inte heller förlora sin invandrings- eller uppehållsstatus eller avsaknad av sådan.

| aw) | Medlemsstaterna bör se till att barn som fallit offer för och bevittnat människohandel omfattas av skyddsåtgärder avseende sina mänskliga rättigheter, erhåller särskilt beskydd, bistånd och stöd i syfte att förhindra ytterligare umbäranden som ett resultat av att de deltagit i rättskipningsprocesser i brottmål och för att garantera att deras mänskliga rättigheter, deras eget bästa och deras värdighet respekteras fullt ut i all skeden. Medlemsstaterna bör också skydda barn från konsekvenser av att de vittnar i öppna domstolsförhandlingar (Artikel 8.4 i rådets rambeslut 2001/220/RIF av den 15 mars 2001 om brottsoffrets ställning i straffrättsliga förfaranden (24). |
| --- | --- |

aw)

Medlemsstaterna bör se till att barn som fallit offer för och bevittnat människohandel omfattas av skyddsåtgärder avseende sina mänskliga rättigheter, erhåller särskilt beskydd, bistånd och stöd i syfte att förhindra ytterligare umbäranden som ett resultat av att de deltagit i rättskipningsprocesser i brottmål och för att garantera att deras mänskliga rättigheter, deras eget bästa och deras värdighet respekteras fullt ut i all skeden. Medlemsstaterna bör också skydda barn från konsekvenser av att de vittnar i öppna domstolsförhandlingar (Artikel 8.4 i rådets rambeslut 2001/220/RIF av den 15 mars 2001 om brottsoffrets ställning i straffrättsliga förfaranden (24).

| ax) | Både i ursprungs- och destinationsländer bör särskilda skyddsåtgärder för barn och en politik för barnskydd genomföras i enlighet med Unicefs ovannämnda riktlinjer och handbok. Dessa åtgärder och denna politik bör inbegripa socialarbete på gatunivå, hjälp till familjer, skapandet av ett säkerhetsnät för barn, mer information om riskerna med osäker invandring och assisterad återvändning i enlighet med barnets egen uppfattning och det som är bäst med tanke på barnet. |
| --- | --- |

ax)

Både i ursprungs- och destinationsländer bör särskilda skyddsåtgärder för barn och en politik för barnskydd genomföras i enlighet med Unicefs ovannämnda riktlinjer och handbok. Dessa åtgärder och denna politik bör inbegripa socialarbete på gatunivå, hjälp till familjer, skapandet av ett säkerhetsnät för barn, mer information om riskerna med osäker invandring och assisterad återvändning i enlighet med barnets egen uppfattning och det som är bäst med tanke på barnet.

| ay) | Medlemsstaterna bör till fullo genomföra Haagkonventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner för att undvika illegala adoptioner. |
| --- | --- |

ay)

Medlemsstaterna bör till fullo genomföra Haagkonventionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner för att undvika illegala adoptioner.

| az) | Medlemsstaterna bör stärka samarbetet mellan den privata och offentliga sektorn när det gäller att skydda offren, bland annat genom hållbar finansiering av deras verksamhet. |
| --- | --- |

az)

Medlemsstaterna bör stärka samarbetet mellan den privata och offentliga sektorn när det gäller att skydda offren, bland annat genom hållbar finansiering av deras verksamhet.

Samordning av åtgärder på nationell nivå och på EU-nivå

| ba) | Medlemsstaterna bör inrätta och stärka nationella samordningsstrukturer för bekämpning av människohandel och sammanföra dessa strukturer till ett internationellt nätverk. |
| --- | --- |

ba)

Medlemsstaterna bör inrätta och stärka nationella samordningsstrukturer för bekämpning av människohandel och sammanföra dessa strukturer till ett internationellt nätverk.

| bb) | Det är viktigt att EU:s institutioner och medlemsstaterna främjar könsspecifika förebyggande åtgärder som ett avgörande led i kampen mot handeln med kvinnor och flickor och att principer om jämställdhet mellan könen tillämpas samt att efterfrågan på alla former av utnyttjande elimineras, inkluderande sexuellt utnyttjande och utnyttjande av personer som utför hushållsarbete. |
| --- | --- |

bb)

Det är viktigt att EU:s institutioner och medlemsstaterna främjar könsspecifika förebyggande åtgärder som ett avgörande led i kampen mot handeln med kvinnor och flickor och att principer om jämställdhet mellan könen tillämpas samt att efterfrågan på alla former av utnyttjande elimineras, inkluderande sexuellt utnyttjande och utnyttjande av personer som utför hushållsarbete.

| bc) | Kommissionen bör främja och stödja utarbetandet och genomförandet av nationella planer för bekämpning av människohandel. |
| --- | --- |

bc)

Kommissionen bör främja och stödja utarbetandet och genomförandet av nationella planer för bekämpning av människohandel.

| bd) | Medlemsstaterna bör säkra ekonomiskt stöd till särskilda enheter som undersöker fall i anslutning till människohandel. |
| --- | --- |

bd)

Medlemsstaterna bör säkra ekonomiskt stöd till särskilda enheter som undersöker fall i anslutning till människohandel.

| be) | Samordning och samarbete mellan människohandelns ursprungs-, transit- och bestämmelseländer är av största vikt. Rådet, kommissionen och medlemsstaterna bör samordna sina strategier mot människohandel som komplement till arbetet inom FN, Europarådet, OSSE, Internationella organisationen för migration, uppföljningsprocessen för Pekingkonferensen, stabilitetspakten för Sydeuropa och G8-gruppen. |
| --- | --- |

be)

Samordning och samarbete mellan människohandelns ursprungs-, transit- och bestämmelseländer är av största vikt. Rådet, kommissionen och medlemsstaterna bör samordna sina strategier mot människohandel som komplement till arbetet inom FN, Europarådet, OSSE, Internationella organisationen för migration, uppföljningsprocessen för Pekingkonferensen, stabilitetspakten för Sydeuropa och G8-gruppen.

| bf) | Rådet, kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att stödja regionala initiativ som kan utgöra ett komplement och fungera som inspiration till EU-övergripande samarbete, såsom den nordiskbaltiska aktionsgruppen mot människohandel, det sydösteuropeiska samarbetsinitiativet, den Europaövergripande Budapestprocessen, ”5+5-dialogen” mellan de västra Medelhavsländerna, dialogen om transitmigration i Medelhavsområdet samt regionala handlingsplaner för Afrika och Mellanöstern och Västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap. |
| --- | --- |

bf)

Rådet, kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att stödja regionala initiativ som kan utgöra ett komplement och fungera som inspiration till EU-övergripande samarbete, såsom den nordiskbaltiska aktionsgruppen mot människohandel, det sydösteuropeiska samarbetsinitiativet, den Europaövergripande Budapestprocessen, ”5+5-dialogen” mellan de västra Medelhavsländerna, dialogen om transitmigration i Medelhavsområdet samt regionala handlingsplaner för Afrika och Mellanöstern och Västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap.

| bg) | Samtidigt som det behövs en särskild rapport om handeln med mänskliga organ och vävnader bör kommissionen och rådet inom ramen för sin övergripande strategi mot människohandel beakta handeln med mänskliga organ ur både intern och extern politisk synvinkel. |
| --- | --- |

bg)

Samtidigt som det behövs en särskild rapport om handeln med mänskliga organ och vävnader bör kommissionen och rådet inom ramen för sin övergripande strategi mot människohandel beakta handeln med mänskliga organ ur både intern och extern politisk synvinkel.

| bh) | Kommissionen och dess expertgrupp bör ta initiativ till, främja och utvärdera forskning om nya tendenser inom människohandeln, förbindelselänkar mellan människohandel och efterfrågan på billig arbetskraft, människohandel och invandring och forskning som syftar till att utvärdera effektiviteten av befintliga program för bekämpning av människohandel, inklusive deras inverkan på främjandet och förverkligandet av barns rättigheter särskilt mot bakgrund av handlingsplanen. |
| --- | --- |

bh)

Kommissionen och dess expertgrupp bör ta initiativ till, främja och utvärdera forskning om nya tendenser inom människohandeln, förbindelselänkar mellan människohandel och efterfrågan på billig arbetskraft, människohandel och invandring och forskning som syftar till att utvärdera effektiviteten av befintliga program för bekämpning av människohandel, inklusive deras inverkan på främjandet och förverkligandet av barns rättigheter särskilt mot bakgrund av handlingsplanen.

| bi) | Kommissionen och rådet bör beakta vikten av en snabb identifiering av offren för människohandel under arbetet med att utveckla det gemensamma systemet för information om viseringar och samtidigt bekämpa människohandeln inom medlemsstaternas och EU:s gränser. |
| --- | --- |

bi)

Kommissionen och rådet bör beakta vikten av en snabb identifiering av offren för människohandel under arbetet med att utveckla det gemensamma systemet för information om viseringar och samtidigt bekämpa människohandeln inom medlemsstaternas och EU:s gränser.

| bj) | Medlemsstaterna bör stärka samarbetet inom EU för att bekämpa människohandel genom att regelbundet samarbeta med EU-organ såsom Europol, Eurojust och Frontex. |
| --- | --- |

bj)

Medlemsstaterna bör stärka samarbetet inom EU för att bekämpa människohandel genom att regelbundet samarbeta med EU-organ såsom Europol, Eurojust och Frontex.

| bk) | Kommissionen, rådet och medlemsstaterna bör kontrollera tillämpningen av demokrati- och människorättsklausulen inom ramen för avtalen med tredjeländer, även när det gäller den nödvändiga tillämpningen av lagstiftningen för att underlätta utredningar och bekämpning av människohandel. |
| --- | --- |

bk)

Kommissionen, rådet och medlemsstaterna bör kontrollera tillämpningen av demokrati- och människorättsklausulen inom ramen för avtalen med tredjeländer, även när det gäller den nödvändiga tillämpningen av lagstiftningen för att underlätta utredningar och bekämpning av människohandel.

| bl) | Arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt, särskilt dess arbetsgrupp om typologier, bör fortsätta sitt arbete med de penningtvättsmetoder som används vid människohandel. |
| --- | --- |

bl)

Arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt, särskilt dess arbetsgrupp om typologier, bör fortsätta sitt arbete med de penningtvättsmetoder som används vid människohandel.

| bm) | Ett europeiskt nätverk mot människohandel bör inrättas. Detta bör bestå av kontaktpunkter som utses av varje medlemsstat och kommissionen, omfatta både nationella myndigheter och frivilligorganisationer och innefatta förebyggande åtgärder, brottsofferstöd, brottsbekämpning och polisiärt och rättsligt samarbete. |
| --- | --- |

bm)

Ett europeiskt nätverk mot människohandel bör inrättas. Detta bör bestå av kontaktpunkter som utses av varje medlemsstat och kommissionen, omfatta både nationella myndigheter och frivilligorganisationer och innefatta förebyggande åtgärder, brottsofferstöd, brottsbekämpning och polisiärt och rättsligt samarbete.

| bn) | Kommissionen och den tyska regeringen bör samla in och analysera den information som inkommit om tvångsprostitution och andra former av människohandelsrelaterad exploatering under fotbolls-VM 2006 och dela med sig av dessa erfarenheter i syfte att ta fram bästa praxis för framtida evenemang. |
| --- | --- |

bn)

Kommissionen och den tyska regeringen bör samla in och analysera den information som inkommit om tvångsprostitution och andra former av människohandelsrelaterad exploatering under fotbolls-VM 2006 och dela med sig av dessa erfarenheter i syfte att ta fram bästa praxis för framtida evenemang.

| bo) | Kommissionen bör angripa problemet med barnhandel i sportsektorn inom ramen för rådets rambeslut 2002/629/RIF, varvid särskild hänsyn bör tas till de fall där vissa klubbar har för avsikt att ge kontrakt till mycket unga barn för att på så sätt kringgå regeln om egna produkter. |
| --- | --- |

bo)

Kommissionen bör angripa problemet med barnhandel i sportsektorn inom ramen för rådets rambeslut 2002/629/RIF, varvid särskild hänsyn bör tas till de fall där vissa klubbar har för avsikt att ge kontrakt till mycket unga barn för att på så sätt kringgå regeln om egna produkter.

| bp) | Medlemsstaterna bör samråda och samarbeta med frivilligorganisationer och föreningar som arbetar på detta område i ursprungsländer, transitländer eller målländer, särskilt genom att säkra en långsiktig finansiering av deras verksamhet. |
| --- | --- |

bp)

Medlemsstaterna bör samråda och samarbeta med frivilligorganisationer och föreningar som arbetar på detta område i ursprungsländer, transitländer eller målländer, särskilt genom att säkra en långsiktig finansiering av deras verksamhet.

| bq) | Rådet och medlemsstaterna bör uppmuntra samarbete med de frivilligorganisationer som arbetar i ursprungsländerna i syfte att samla in uppgifter, genomföra aktiviteter, utbilda socialarbetare och arbeta med massmedierna för att förbättra allmänhetens medvetenhet om människohandeln. |
| --- | --- |

bq)

Rådet och medlemsstaterna bör uppmuntra samarbete med de frivilligorganisationer som arbetar i ursprungsländerna i syfte att samla in uppgifter, genomföra aktiviteter, utbilda socialarbetare och arbeta med massmedierna för att förbättra allmänhetens medvetenhet om människohandeln.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen samt medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen samt medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar.

---

(1)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(2)  Internet: www.un.org/Overview/rights.html.

(3)  US Department of State (2004), http://www.humantrafficking.org/countries/eap/united_states/news/2005_05/tip_factsheet_response.html

(4)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(5)  Haagprogrammet som antogs av Europeiska rådet i november 2004.

(6)  Internet: www.consilium.europa.eu.

(7)  EGT L 203, 1.8.2002, s. 1.

(8)  EUT L 13, 20.1.2004, s. 44.

(9)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 19.

(10)  EUT C 311, 9.12.2005, s. 1.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2006)0005.

(12)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 307.

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000-2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (EGT L 34, 9.2.2000, s. 1)och Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) EUT L 143, 30.4.2004, s. 1).

(14)  Internet: www.europol.eu.int.

(15)  Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel - förklarande rapport, 2005.

(16)  ”Lost kids, lost futures” EU:s reaktion på handel med barn, 2004.

(17)  ”The State of the World's Children 2006: Excluded and invisible”, Unicef, 2005.

(18)  International Labour Organisation (2005), A global alliance against forced labour http://www.ilo.org/dyn/declaris/ DECLARATIONWEB.GLOBALREPORTSLIST?var_language=EN.

(19)  Gabal, I, ”Potírání obchodu s lidmi v ČR a možnosti optimalizace bezpečnostní politiky státu”, policydokument från Tjeckiska republikens inrikesdepartement, Prag, 2006.

(20)  EUT L 68, 15.3.2005, s. 49, artikel 3.

(21)  I enlighet med yttrande PE 362.828 från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

(22)  Se förteckningen över länder i det amerikanska utrikesministeriets rapport om människohandel av den 5 juni 2006.

(23)  Artikel 1 i FN:s konvention om barnets rättigheter, 1989.

(24)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 1.

P6_TA(2006)0499

Ombudsmannens årsrapport 2005

Europaparlamentets resolution om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2005 (2006/2117(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2005,

| — | med beaktande av artikel 195 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 195 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sitt beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005 om ”Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman” (SEK(2005)1227), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005 om ”Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman” (SEK(2005)1227),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet, särskilt resolutionen av den 4 april 2006 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska unionens råd i klagomål 2395/2003/GG rörande öppenheten vid rådets lagstiftande sammanträden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet, särskilt resolutionen av den 4 april 2006 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska unionens råd i klagomål 2395/2003/GG rörande öppenheten vid rådets lagstiftande sammanträden (2),

| — | med beaktande av artikel 195.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 195.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0309/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0309/2006), och av följande skäl:

| A. | Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet för 2005 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 13 mars 2006, och ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar den 3 maj 2006. |
| --- | --- |

A.

Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet för 2005 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 13 mars 2006, och ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar den 3 maj 2006.

| B. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna tillkännagavs vid Europeiska rådets möte i Nice den 7 december 2000 och den politiska viljan finns att ge stadgan bindande rättslig verkan. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna tillkännagavs vid Europeiska rådets möte i Nice den 7 december 2000 och den politiska viljan finns att ge stadgan bindande rättslig verkan.

| C. | I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner och organ”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner och organ”.

| D. | I artikel 195 i EG-fördraget och artikel 43 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till unionens ombudsman vid missförhållanden i gemenskapsinstitutionernas eller gemenskapsorganens verksamhet, med undantag för domstolen och förstainstansrätten då dessa utövar sina domstolsfunktioner”. |
| --- | --- |

D.

I artikel 195 i EG-fördraget och artikel 43 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till unionens ombudsman vid missförhållanden i gemenskapsinstitutionernas eller gemenskapsorganens verksamhet, med undantag för domstolen och förstainstansrätten då dessa utövar sina domstolsfunktioner”.

| E. | Det är mycket viktigt att gemenskapens institutioner och organ förses med de nödvändiga budgetmedlen för att de skall kunna uppfylla sina skyldigheter att se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar. |
| --- | --- |

E.

Det är mycket viktigt att gemenskapens institutioner och organ förses med de nödvändiga budgetmedlen för att de skall kunna uppfylla sina skyldigheter att se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar.

| F. | Ombudsmannen har förespråkat att alla gemenskapens institutioner och organ antar en gemensam inställning beträffande kodexen för god förvaltningssed samt följer parlamentets resolution av den 6 september 2001 (3) därom. |
| --- | --- |

F.

Ombudsmannen har förespråkat att alla gemenskapens institutioner och organ antar en gemensam inställning beträffande kodexen för god förvaltningssed samt följer parlamentets resolution av den 6 september 2001 (3) därom.

| G. | Under 2005 har det hittills största antalet klagomål ingetts till Europeiska ombudsmannen, och under 2005 gav ombudsmannen effektiv hjälp i över 75 procent av alla fall som hänvisades till honom, inklusive otillåtliga klagomål, antingen genom att inleda en undersökning i ärendet, hänskjuta det till behörig instans eller genom att ge råd om vart den klagande kan vända sig för att snabbt och effektivt få lösning på problemet. (4). |
| --- | --- |

G.

Under 2005 har det hittills största antalet klagomål ingetts till Europeiska ombudsmannen, och under 2005 gav ombudsmannen effektiv hjälp i över 75 procent av alla fall som hänvisades till honom, inklusive otillåtliga klagomål, antingen genom att inleda en undersökning i ärendet, hänskjuta det till behörig instans eller genom att ge råd om vart den klagande kan vända sig för att snabbt och effektivt få lösning på problemet. (4).

| H. | Fortfarande ligger nästan 70 procent av alla inkommande klagomål utanför ombudsmannens ämbetsområde, och i 93,7 procent av fallen beror det på att de innehållsmässigt inte faller inom hans ämbetsområde, eftersom de inte riktas mot ett gemenskapsorgan eller ett gemenskapsorgan. |
| --- | --- |

H.

Fortfarande ligger nästan 70 procent av alla inkommande klagomål utanför ombudsmannens ämbetsområde, och i 93,7 procent av fallen beror det på att de innehållsmässigt inte faller inom hans ämbetsområde, eftersom de inte riktas mot ett gemenskapsorgan eller ett gemenskapsorgan.

| I. | Ombudsmannens och utskottet för framställningars verksamhet kan överlappa varandra, i synnerhet då ombudsmannen undersöker huruvida kommissionens handlande i samband med ett överträdelseförfarande mot en medlemsstat har varit förenligt med gemenskapslagstiftningens allmänna principer och god förvaltningssed samtidigt som utskottet för framställningar undersöker framställningar rörande påstådda överträdelser av gemenskapslagstiftningen från den medelsstatens sida i samma ärende. |
| --- | --- |

I.

Ombudsmannens och utskottet för framställningars verksamhet kan överlappa varandra, i synnerhet då ombudsmannen undersöker huruvida kommissionens handlande i samband med ett överträdelseförfarande mot en medlemsstat har varit förenligt med gemenskapslagstiftningens allmänna principer och god förvaltningssed samtidigt som utskottet för framställningar undersöker framställningar rörande påstådda överträdelser av gemenskapslagstiftningen från den medelsstatens sida i samma ärende.

| J. | År 2005 gjorde ombudsmannen sammanlagt 627 undersökningar. Resultatet av de fullbordade undersökningarna visar att det i 114 fall inte kunde fastställas några administrativa missförhållanden. I 89 fall kunde ärendet lösas av institutionen eller organet i fråga till följd av ett klagomål till ombudsmannen och 22 samförståndslösningar föreslogs. |
| --- | --- |

J.

År 2005 gjorde ombudsmannen sammanlagt 627 undersökningar. Resultatet av de fullbordade undersökningarna visar att det i 114 fall inte kunde fastställas några administrativa missförhållanden. I 89 fall kunde ärendet lösas av institutionen eller organet i fråga till följd av ett klagomål till ombudsmannen och 22 samförståndslösningar föreslogs.

| K. | Ombudsmannens undersökningar leder ofta till ett positivt resultat för de klagande och bidrar till att förbättra förvaltningens kvalitet genom att de berörda institutionerna och organen antar och genomför lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

K.

Ombudsmannens undersökningar leder ofta till ett positivt resultat för de klagande och bidrar till att förbättra förvaltningens kvalitet genom att de berörda institutionerna och organen antar och genomför lämpliga åtgärder.

| L. | Ombudsmannen har lagt fram tre särskilda rapporter för Europaparlamentet under 2005. Att lägga fram en särskild rapport för parlamentet utgör ett värdefullt medel genom vilket ombudsmannen kan söka politiskt stöd från parlamentet och dess utskott för framställningar i syfte att tillfredsställa de medborgare vars rättigheter har kränkts, samt bidra till att förbättra nivån på den europeiska förvaltningen. |
| --- | --- |

L.

Ombudsmannen har lagt fram tre särskilda rapporter för Europaparlamentet under 2005. Att lägga fram en särskild rapport för parlamentet utgör ett värdefullt medel genom vilket ombudsmannen kan söka politiskt stöd från parlamentet och dess utskott för framställningar i syfte att tillfredsställa de medborgare vars rättigheter har kränkts, samt bidra till att förbättra nivån på den europeiska förvaltningen.

| M. | De flesta undersökningarna av klagomål har handlat om påstådd bristande öppenhet. Detta är ett problem med hänsyn till EU:s demokratiska ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

M.

De flesta undersökningarna av klagomål har handlat om påstådd bristande öppenhet. Detta är ett problem med hänsyn till EU:s demokratiska ansvarsskyldighet.

| N. | Kommissionen var föremål för 68 procent av ombudsmannens undersökningar. Den 4 oktober 2005 antog kommissionen ett nytt internt förfarande för uppföljning av ombudsmannens undersökningar. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen var föremål för 68 procent av ombudsmannens undersökningar. Den 4 oktober 2005 antog kommissionen ett nytt internt förfarande för uppföljning av ombudsmannens undersökningar.

| O. | Under 2005 fortsatte ombudsmannen att skapa konstruktiva arbetsförbindelser med andra gemenskapsinstitutioner och organ genom möten och gemensamma evenemang. Under samma år utvidgade och stärkte ombudsmannen Europeiska ombudsmannanätverket ytterligare genom att utveckla informationsutbytet och delandet av bästa praxis. Utskottet för framställningar deltar i nätverket. |
| --- | --- |

O.

Under 2005 fortsatte ombudsmannen att skapa konstruktiva arbetsförbindelser med andra gemenskapsinstitutioner och organ genom möten och gemensamma evenemang. Under samma år utvidgade och stärkte ombudsmannen Europeiska ombudsmannanätverket ytterligare genom att utveckla informationsutbytet och delandet av bästa praxis. Utskottet för framställningar deltar i nätverket.

| P. | Under 2005 firade ombudsmannainstitutionen sitt tioårsjubileum. Ombudsmannens kommunikationsverksamhet med anledning av detta jubileum hade som mål att öka medborgarnas medvetenhet om sina rättigheter och om hur de kan utöva dessa rättigheter och om ombudsmannens ämbetsområde. |
| --- | --- |

P.

Under 2005 firade ombudsmannainstitutionen sitt tioårsjubileum. Ombudsmannens kommunikationsverksamhet med anledning av detta jubileum hade som mål att öka medborgarnas medvetenhet om sina rättigheter och om hur de kan utöva dessa rättigheter och om ombudsmannens ämbetsområde.

| 1. | Europaparlamentet anser att ombudsmannen har varit framgångsrik i sin fortsatta strävan att öka effektiviteten hos sin institution i syfte att främja god förvaltning och respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ombudsmannen har varit framgångsrik i sin fortsatta strävan att öka effektiviteten hos sin institution i syfte att främja god förvaltning och respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet anser att ombudsmannens roll, när det gäller att stärka öppenheten och ansvarsskyldigheten i förfarandena för beslutsfattande och i förvaltningen av Europeiska unionen, är grundläggande för strävan efter en union där beslut fattas ”så öppet och så nära medborgarna som möjligt”, i enlighet med artikel 1.2 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att ombudsmannens roll, när det gäller att stärka öppenheten och ansvarsskyldigheten i förfarandena för beslutsfattande och i förvaltningen av Europeiska unionen, är grundläggande för strävan efter en union där beslut fattas ”så öppet och så nära medborgarna som möjligt”, i enlighet med artikel 1.2 i fördraget om Europeiska unionen.

| 3. | Europaparlamentet skulle välkomna en effektivisering av förfarandet inom parlamentet för att i framtiden kunna garantera en snabbare behandling av ombudsmannens årsrapport i utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet skulle välkomna en effektivisering av förfarandet inom parlamentet för att i framtiden kunna garantera en snabbare behandling av ombudsmannens årsrapport i utskottet för framställningar.

| 4. | Europaparlamentet begär att alla gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan förses med de nödvändiga budgetmedlen för att de skall kunna se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att alla gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan förses med de nödvändiga budgetmedlen för att de skall kunna se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning, i enlighet med tidigare resolutioner, till alla gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan att anta en gemensam inställning beträffande kodexen för god förvaltningssed på grundval av parlamentets ovan nämnda resolution av den 6 september 2001. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning, i enlighet med tidigare resolutioner, till alla gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan att anta en gemensam inställning beträffande kodexen för god förvaltningssed på grundval av parlamentets ovan nämnda resolution av den 6 september 2001.

| 6. | Europaparlamentet håller med ombudsmannen om att sättet hur en förvaltning bemöter berättigade klagomål är det främsta måttet på institutionerna eller organens närhet till medborgarna och att det fortfarande finns stort utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet håller med ombudsmannen om att sättet hur en förvaltning bemöter berättigade klagomål är det främsta måttet på institutionerna eller organens närhet till medborgarna och att det fortfarande finns stort utrymme för förbättringar.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att den klagande, även i fall då inget administrativt missförhållande kunnat fastställas, har fått hjälp och att undersökningen samtidigt utnyttjas för att förbättra kvaliteten i förvaltningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att den klagande, även i fall då inget administrativt missförhållande kunnat fastställas, har fått hjälp och att undersökningen samtidigt utnyttjas för att förbättra kvaliteten i förvaltningen.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att ombudsmannen i sin offentliga verksamhet strävar efter att tillhandahålla medborgarna med information, och anser att högkvalitativ information kan bidra till att minska antalet klagomål som inte faller inom ombudsmannens ämbetsområde. Samtidigt uppmanar parlamentet ombudsmannen att utan dröjsmål hänskjuta de klagomål som inte faller inom hans ämbetsområde med hjälp av det ur subsidiaritetssynpunkt lämpligaste nätverket på nationell eller lokal nivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att ombudsmannen i sin offentliga verksamhet strävar efter att tillhandahålla medborgarna med information, och anser att högkvalitativ information kan bidra till att minska antalet klagomål som inte faller inom ombudsmannens ämbetsområde. Samtidigt uppmanar parlamentet ombudsmannen att utan dröjsmål hänskjuta de klagomål som inte faller inom hans ämbetsområde med hjälp av det ur subsidiaritetssynpunkt lämpligaste nätverket på nationell eller lokal nivå.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens generellt sett konstruktiva samarbete med gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen och uppmuntrar honom i sin roll som extern kontrollmekanism och som en värdefull möjlighet att kontinuerligt förbättra EU:s förvaltning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens generellt sett konstruktiva samarbete med gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen och uppmuntrar honom i sin roll som extern kontrollmekanism och som en värdefull möjlighet att kontinuerligt förbättra EU:s förvaltning.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen lagt fram tre särskilda rapporter, varav två redan behandlats i parlamentet medan behandlingen av den återstående rapporten kan påbörjas då det rättsliga förfarandet avslutats. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen lagt fram tre särskilda rapporter, varav två redan behandlats i parlamentet medan behandlingen av den återstående rapporten kan påbörjas då det rättsliga förfarandet avslutats.

| 11. | Europaparlamentet är av uppfattningen att den nödvändiga ändringen av ombudsmannens stadga av den 9 mars 1994, som utskottet för framställningar krävde redan i sitt förra betänkande om årsrapporten om ombudsmannens verksamhet 2004, bör genomföras så snart som möjligt. Parlamentet välkomnar det faktum att ombudsmannen den 11 juli 2006 för parlamentets talman lade fram ett konkret förslag till sådan ändring. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är av uppfattningen att den nödvändiga ändringen av ombudsmannens stadga av den 9 mars 1994, som utskottet för framställningar krävde redan i sitt förra betänkande om årsrapporten om ombudsmannens verksamhet 2004, bör genomföras så snart som möjligt. Parlamentet välkomnar det faktum att ombudsmannen den 11 juli 2006 för parlamentets talman lade fram ett konkret förslag till sådan ändring.

| 12. | Europaparlamentet värdesätter ombudsmannens goda samarbetet med Europaparlamentets utskott för framställningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet värdesätter ombudsmannens goda samarbetet med Europaparlamentets utskott för framställningar.

| 13. | Europaparlamentet kräver dock en tydlig definition och avgränsning av Europeiska ombudsmannens roll i förhållande till rollen för Europaparlamentets utskott för framställningar och uppmanar ombudsmannen att i sina insatser för att hjälpa medborgarna fortsättningsvis hålla sig inom sitt ämbetsområde. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver dock en tydlig definition och avgränsning av Europeiska ombudsmannens roll i förhållande till rollen för Europaparlamentets utskott för framställningar och uppmanar ombudsmannen att i sina insatser för att hjälpa medborgarna fortsättningsvis hålla sig inom sitt ämbetsområde.

| 14. | Europaparlamentet anser dock att då ombudsmannen och utskottet för framställningar inom sina egna mandat och behörighetsområden undersöker frågor som överlappar varandra, såsom å ena sidan hur kommissionen har genomfört ett överträdelseförfarande och å andra sidan den påstådda överträdelsen i sig, kan de uppnå värdefulla synergieffekter genom nära samarbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser dock att då ombudsmannen och utskottet för framställningar inom sina egna mandat och behörighetsområden undersöker frågor som överlappar varandra, såsom å ena sidan hur kommissionen har genomfört ett överträdelseförfarande och å andra sidan den påstådda överträdelsen i sig, kan de uppnå värdefulla synergieffekter genom nära samarbete.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att också utöva sina tillsynsbefogenheter ex officio för att tillse att alla typer av förfaranden för rekrytering av personal öppet och korrekt, oavsett om rekryteringen sker genom Europeiska kontoret för uttagning av personal (EPSO) eller direkt vid en EUinstitution eller ett EU-organ, inklusive ombudsmannens egen rekryteringstjänst. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att också utöva sina tillsynsbefogenheter ex officio för att tillse att alla typer av förfaranden för rekrytering av personal öppet och korrekt, oavsett om rekryteringen sker genom Europeiska kontoret för uttagning av personal (EPSO) eller direkt vid en EUinstitution eller ett EU-organ, inklusive ombudsmannens egen rekryteringstjänst.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den särskilda rapporten om öppenheten vid rådets lagstiftande sammanträden och uppmanar rådet att följa sitt ovan nämnda beslut av den 4 april 2006 och i framtiden hålla alla sina lagstiftande sammanträden öppna och tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den särskilda rapporten om öppenheten vid rådets lagstiftande sammanträden och uppmanar rådet att följa sitt ovan nämnda beslut av den 4 april 2006 och i framtiden hålla alla sina lagstiftande sammanträden öppna och tillgängliga för allmänheten.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar framtida ordförandeländer i rådet att i sina strävanden efter större öppenhet även erbjuda sina webbplatser i bästa fall på samtliga EU:s officiella språk (i enlighet med bilaga I till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 15 och 16 juni 2006) i syfte att göra det möjligt och lättare för så många medborgare som möjligt att få tillgång till deras verksamhet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar framtida ordförandeländer i rådet att i sina strävanden efter större öppenhet även erbjuda sina webbplatser i bästa fall på samtliga EU:s officiella språk (i enlighet med bilaga I till slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 15 och 16 juni 2006) i syfte att göra det möjligt och lättare för så många medborgare som möjligt att få tillgång till deras verksamhet.

| 18. | Europaparlamentet föreslår att som ett led i strävandena efter större närhet till gemenskapens institutioner för att genom en så klar och enkel struktur som möjligt ge medborgarna en bättre överblick över institutionsstruktur, ansvarsfördelning och beslutsprocess i Europeiska unionen och undvika onödig förvirring av att ha parallella webbplatser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet föreslår att som ett led i strävandena efter större närhet till gemenskapens institutioner för att genom en så klar och enkel struktur som möjligt ge medborgarna en bättre överblick över institutionsstruktur, ansvarsfördelning och beslutsprocess i Europeiska unionen och undvika onödig förvirring av att ha parallella webbplatser.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, som är föremål för flest undersökningar, infört ett nytt internt förfarande för att besvara ombudsmannens undersökningar, enligt vilket enskilda kommissionsledamöter övertar ansvaret för ett specifikt fall, och uppmanar kommissionen att införa ett liknande förfarande för behandlingen av framställningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, som är föremål för flest undersökningar, infört ett nytt internt förfarande för att besvara ombudsmannens undersökningar, enligt vilket enskilda kommissionsledamöter övertar ansvaret för ett specifikt fall, och uppmanar kommissionen att införa ett liknande förfarande för behandlingen av framställningar.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannanätverket och ombudsmannens samarbete med andra ombudsmän och liknande instanser på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna och uppmuntrar parlamentet att ytterligare förstärka utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannanätverket och ombudsmannens samarbete med andra ombudsmän och liknande instanser på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna och uppmuntrar parlamentet att ytterligare förstärka utbytet av bästa praxis.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att regelbundet informera utskottet för framställningar om sin verksamhet i medlemsstaterna och om sina kontakter till de nationella ombudsmännen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att regelbundet informera utskottet för framställningar om sin verksamhet i medlemsstaterna och om sina kontakter till de nationella ombudsmännen.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar i synnerhet det särskilda skriftliga förfarande som ger nationella eller regionala ombudsmän möjlighet att få skriftliga svar på frågor om EU:s lagstiftning och tolkningen av denna och som utgör ett värdefullt bidrag till att förbättra genomförandet och användningen av gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar i synnerhet det särskilda skriftliga förfarande som ger nationella eller regionala ombudsmän möjlighet att få skriftliga svar på frågor om EU:s lagstiftning och tolkningen av denna och som utgör ett värdefullt bidrag till att förbättra genomförandet och användningen av gemenskapslagstiftning.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsättningsvis lägga stor vikt vid arrangemang för medborgarna och potentiella klagande, eftersom ansvars- och beslutsfördelningen mellan EU nivå, nationell nivå och regional nivå uppenbarligen fortfarande är alltför otydlig för många medborgare och företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsättningsvis lägga stor vikt vid arrangemang för medborgarna och potentiella klagande, eftersom ansvars- och beslutsfördelningen mellan EU nivå, nationell nivå och regional nivå uppenbarligen fortfarande är alltför otydlig för många medborgare och företag.

| 24. | Europaparlamentet uppskattar ombudsmannens insatser för att öka medborgarnas medvetenhet om rätten att klaga hos ombudsmannen. Parlamentet uppmuntrar dock ombudsmannen att med tanke på det stora antal klagomål som ligger utanför hans ämbetsområde öka sina ansträngningar för att tydligt klargöra sina befogenheter på en mer regelbunden basis. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppskattar ombudsmannens insatser för att öka medborgarnas medvetenhet om rätten att klaga hos ombudsmannen. Parlamentet uppmuntrar dock ombudsmannen att med tanke på det stora antal klagomål som ligger utanför hans ämbetsområde öka sina ansträngningar för att tydligt klargöra sina befogenheter på en mer regelbunden basis.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar mediernas ökande deltagande när det gäller att sprida information om ombudsmannens arbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar mediernas ökande deltagande när det gäller att sprida information om ombudsmannens arbete.

| 26. | Europaparlamentet godkänner den årsrapport för 2005 som Europeiska ombudsmannen har lagt fram och välkomnar särskilt den detaljerade indelningen av klagomålen efter typ av åtgärd, typ av påstått administrativt missförhållande, berörd institution osv. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet godkänner den årsrapport för 2005 som Europeiska ombudsmannen har lagt fram och välkomnar särskilt den detaljerade indelningen av klagomålen efter typ av åtgärd, typ av påstått administrativt missförhållande, berörd institution osv.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande organ. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande organ.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15. Beslutet ändrat genom beslut 2002/262/EG, EGKS, Euratom (EGT L 92, 9.4.2002, s. 13).

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0121.

(3)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 331.

(4)  Sammanlagt 3 920 klagomål, vilket motsvarar en ökning med 5 procent jämfört med föregående år. Av dessa avsåg emellertid 335 klagomål samma ämne och behandlades i en enda samlad undersökning.

P6_TA(2006)0500

EU: s kommunikationspolitik

Europaparlamentets resolution om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (2006/2087(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Vitbok om EU:s kommunikationspolitik” (KOM(2006) 0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Vitbok om EU:s kommunikationspolitik” (KOM(2006) 0035),

| — | med beaktande av andra delen av EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra delen av EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 195, 211 och 308 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 195, 211 och 308 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 11, 41, 42 och 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11, 41, 42 och 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1),

| — | med beaktande av meddelandet till kommissionen ”Action Plan to improve communicating Europe by the Commission” (SEK(2005)0985), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet till kommissionen ”Action Plan to improve communicating Europe by the Commission” (SEK(2005)0985),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005)0494),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2002 om meddelandet från kommissionen angående en ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2002 om meddelandet från kommissionen angående en ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (4),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor (A6-0365/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor (A6-0365/2006), och av följande skäl:

| A. | Kommunikation är ett viktigt inslag både i en representativ demokrati och i en deltagandedemokrati. |
| --- | --- |

A.

Kommunikation är ett viktigt inslag både i en representativ demokrati och i en deltagandedemokrati.

| B. | Av denna anledning står en av styrkorna i EU:s demokratiska inslag i samband med de kommunikationsstrukturer på EU-nivå som sammanlänkar institutionerna med medborgarna. |
| --- | --- |

B.

Av denna anledning står en av styrkorna i EU:s demokratiska inslag i samband med de kommunikationsstrukturer på EU-nivå som sammanlänkar institutionerna med medborgarna.

| C. | Yttrande- och informationsfriheten bör utgöra grundpelarna för demokratin i Europa och grundval för de politiska systemen på europeisk och nationell nivå och allmänheten bör därför beredas tillgång till information i största möjliga utsträckning. |
| --- | --- |

C.

Yttrande- och informationsfriheten bör utgöra grundpelarna för demokratin i Europa och grundval för de politiska systemen på europeisk och nationell nivå och allmänheten bör därför beredas tillgång till information i största möjliga utsträckning.

| D. | Erfarenheten från val till Europaparlamentet och EU-folkomröstningar har visat att personer som är insatta i och intresserar sig för EU-frågor är mer benägna att delta, medan personer som saknar information är mindre benägna att delta. |
| --- | --- |

D.

Erfarenheten från val till Europaparlamentet och EU-folkomröstningar har visat att personer som är insatta i och intresserar sig för EU-frågor är mer benägna att delta, medan personer som saknar information är mindre benägna att delta.

| E. | Det finns för närvarande inget konsoliderat offentligt europeiskt rum, men väl mycket livliga offentliga nationella rum, vilka skiljer sig mycket åt sett såväl till i vilken utsträckning Europafrågor debatteras som till frågornas innehåll. |
| --- | --- |

E.

Det finns för närvarande inget konsoliderat offentligt europeiskt rum, men väl mycket livliga offentliga nationella rum, vilka skiljer sig mycket åt sett såväl till i vilken utsträckning Europafrågor debatteras som till frågornas innehåll.

| F. | Det vore en viktig förbättring om Europafrågor blev mer framträdande i de offentliga nationella rummen. |
| --- | --- |

F.

Det vore en viktig förbättring om Europafrågor blev mer framträdande i de offentliga nationella rummen.

| G. | Ett första steg i riktning mot att skapa ett offentligt europeiskt rum vore att övervinna de nationella rummens isolering genom europeiska kommunikationsåtgärder. Det finns ett nära samband mellan detta och alleuropeiska eller åtminstone gränsöverskridande mediestrukturer. |
| --- | --- |

G.

Ett första steg i riktning mot att skapa ett offentligt europeiskt rum vore att övervinna de nationella rummens isolering genom europeiska kommunikationsåtgärder. Det finns ett nära samband mellan detta och alleuropeiska eller åtminstone gränsöverskridande mediestrukturer.

| H. | Det finns tydliga belägg för att medborgarna är dåligt informerade i Europafrågor, vilket återspeglas i resultaten av olika Eurobarometer-undersökningar. |
| --- | --- |

H.

Det finns tydliga belägg för att medborgarna är dåligt informerade i Europafrågor, vilket återspeglas i resultaten av olika Eurobarometer-undersökningar.

| I. | Kommunikation hänger även samman med frågor om öppenhet, förenklade förfaranden, medborgarskap och gemensamma värderingar. |
| --- | --- |

I.

Kommunikation hänger även samman med frågor om öppenhet, förenklade förfaranden, medborgarskap och gemensamma värderingar.

| J. | EU-frågor och det mervärde som gemenskapslagstiftningen tillför ges sällan erkänsla i debatterna i medlemsstaterna och nationella politiker tar ofta på sig äran för EU-framgångar medan de å andra sidan är snabba att kritisera EU, inte sällan för politiska misslyckanden som har sitt ursprung på det nationella planet. |
| --- | --- |

J.

EU-frågor och det mervärde som gemenskapslagstiftningen tillför ges sällan erkänsla i debatterna i medlemsstaterna och nationella politiker tar ofta på sig äran för EU-framgångar medan de å andra sidan är snabba att kritisera EU, inte sällan för politiska misslyckanden som har sitt ursprung på det nationella planet.

| K. | Europeiska rådet i Bryssel den 16-17 juni 2006 förde åter upp frågan om en institutionell reform på dagordningen. |
| --- | --- |

K.

Europeiska rådet i Bryssel den 16-17 juni 2006 förde åter upp frågan om en institutionell reform på dagordningen.

| L. | Syftet med ”perioden för eftertanke” är att göra unionen mer demokratisk och öka effektiviteten samt återupprätta förbindelsen mellan den och medborgarna. |
| --- | --- |

L.

Syftet med ”perioden för eftertanke” är att göra unionen mer demokratisk och öka effektiviteten samt återupprätta förbindelsen mellan den och medborgarna.

Kommunikationspolitik och det offentliga europeiska rummet

| 1. | Europaparlamentet gläder sig över att vitboken har lagts fram och stöder kommissionens avsikter att omvandla kommunikationspolitiken till en självständig politik med ett eget innehåll. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gläder sig över att vitboken har lagts fram och stöder kommissionens avsikter att omvandla kommunikationspolitiken till en självständig politik med ett eget innehåll.

| 2. | Europaparlamentet inser behovet av att förbättra kommunikationen mellan EU och dess medborgare. Parlamentet stöder därför försöket att se över hur kommunikationen med medborgarna är upplagd. Parlamentet understryker att bättre kommunikation inte kan kompensera för bristfällig politik, men kan göra förd politik mer begriplig. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser behovet av att förbättra kommunikationen mellan EU och dess medborgare. Parlamentet stöder därför försöket att se över hur kommunikationen med medborgarna är upplagd. Parlamentet understryker att bättre kommunikation inte kan kompensera för bristfällig politik, men kan göra förd politik mer begriplig.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen medger att kommunikation aldrig kan skiljas från det som skall förmedlas, och att det måste finnas en tvåvägskommunikation, vilket förutsätter att man lyssnar på medborgarna. Parlamentet beklagar dock att de principer som slås fast i början av vitboken inte konkretiseras. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att specificera hur den avser att ta hänsyn till medborgarnas synpunkter, och föreslår för detta ändamål att man införlivar eventuella initiativ från andra institutioner, exempelvis ”Agora”, ett organ för samråd med företrädare för det civila samhället som parlamentet har beslutat inrätta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen medger att kommunikation aldrig kan skiljas från det som skall förmedlas, och att det måste finnas en tvåvägskommunikation, vilket förutsätter att man lyssnar på medborgarna. Parlamentet beklagar dock att de principer som slås fast i början av vitboken inte konkretiseras. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att specificera hur den avser att ta hänsyn till medborgarnas synpunkter, och föreslår för detta ändamål att man införlivar eventuella initiativ från andra institutioner, exempelvis ”Agora”, ett organ för samråd med företrädare för det civila samhället som parlamentet har beslutat inrätta.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja upprättandet av ett offentligt europeiskt rum - i första hand uppbyggt genom nationella, lokala och regionala medier - dock utan att glömma den viktiga roll som nationella och regionala kvalitetstidningar och TV-nyheter spelar för att tillräckligt bevaka Europafrågor, och begär av denna anledning att medlemsstaterna skall uppmuntra de offentliga nationella audiovisuella medierna att på ett adekvat sätt informera medborgarna om den politik som förs på europeisk nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja upprättandet av ett offentligt europeiskt rum - i första hand uppbyggt genom nationella, lokala och regionala medier - dock utan att glömma den viktiga roll som nationella och regionala kvalitetstidningar och TV-nyheter spelar för att tillräckligt bevaka Europafrågor, och begär av denna anledning att medlemsstaterna skall uppmuntra de offentliga nationella audiovisuella medierna att på ett adekvat sätt informera medborgarna om den politik som förs på europeisk nivå.

| 5. | Europaparlamentet noterar att målet för EU:s kommunikationspolitik inte bör vara att upprätta ett kommunikationsrum som konkurrerar med de offentliga nationella rummen, utan snarare att öka beröringspunkterna mellan nationella debatter och debatterna på EU-nivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att målet för EU:s kommunikationspolitik inte bör vara att upprätta ett kommunikationsrum som konkurrerar med de offentliga nationella rummen, utan snarare att öka beröringspunkterna mellan nationella debatter och debatterna på EU-nivå.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de konkreta förslagen i parlamentets resolution av den 12 maj 2005 vid utformningen av kommunikationspolitiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de konkreta förslagen i parlamentets resolution av den 12 maj 2005 vid utformningen av kommunikationspolitiken.

Fastställande av gemensamma principer

| 7. | Europaparlamentet stöder tanken på att verka för ökad tvåvägskommunikation mellan EU och dess medborgare, som skulle medge större lyhördhet för vad medborgarna vill säga om Europa. Tanken att medborgarna skall ta initiativet till deltagande och dialog verkar dock inte rimligt, eftersom det inte är de som skall behöva söka efter information, utan det är snarare informationen som skall nå medborgarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder tanken på att verka för ökad tvåvägskommunikation mellan EU och dess medborgare, som skulle medge större lyhördhet för vad medborgarna vill säga om Europa. Tanken att medborgarna skall ta initiativet till deltagande och dialog verkar dock inte rimligt, eftersom det inte är de som skall behöva söka efter information, utan det är snarare informationen som skall nå medborgarna.

| 8. | Europaparlamentet anser att det inte är lämpligt att ålägga parlamentet att följa en uppförandekod som reglerar dess kommunikation med EU-medborgarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det inte är lämpligt att ålägga parlamentet att följa en uppförandekod som reglerar dess kommunikation med EU-medborgarna.

| 9. | Europaparlamentet begär att kommissionen föreslår en interinstitutionell överenskommelse som definierar de gemensamma principer vilka kan främja samarbetet mellan europeiska institutioner vad gäller kommunikation. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att kommissionen föreslår en interinstitutionell överenskommelse som definierar de gemensamma principer vilka kan främja samarbetet mellan europeiska institutioner vad gäller kommunikation.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att sätta i gång ett verkligt gemenskapsprogram för information och kommunikation i EU-frågor i syfte att förbättra de befintliga interinstitutionella partnerskapsmekanismerna på detta område. Om kommissionen skulle lägga fram ett sådant förslag, kommer parlamentet att vara fullt delaktigt i fastställandet och utarbetandet av programmets exakta innehåll och räckvidd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att sätta i gång ett verkligt gemenskapsprogram för information och kommunikation i EU-frågor i syfte att förbättra de befintliga interinstitutionella partnerskapsmekanismerna på detta område. Om kommissionen skulle lägga fram ett sådant förslag, kommer parlamentet att vara fullt delaktigt i fastställandet och utarbetandet av programmets exakta innehåll och räckvidd.

| 11. | Europaparlamentet anser att principerna och värderingarna enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna i högre grad bör lyftas fram när räckvidden för EU:s kommunikationspolitik bestäms. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att principerna och värderingarna enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna i högre grad bör lyftas fram när räckvidden för EU:s kommunikationspolitik bestäms.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att stadgan om de grundläggande rättigheterna redan fastställer medborgarnas rättigheter när det gäller information och att varje eventuellt nytt instrument måste respektera parlamentets rättigheter som folkvald församling, i synnerhet dess makt att fritt vända sig till unionens alla medborgare. Parlamentet begär att dess utskott med ansvar för konstitutionella frågor analyserar vilka möjliga egenskaper och vilket möjligt innehåll ett sådant interinstitutionellt instrument skulle ha. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att stadgan om de grundläggande rättigheterna redan fastställer medborgarnas rättigheter när det gäller information och att varje eventuellt nytt instrument måste respektera parlamentets rättigheter som folkvald församling, i synnerhet dess makt att fritt vända sig till unionens alla medborgare. Parlamentet begär att dess utskott med ansvar för konstitutionella frågor analyserar vilka möjliga egenskaper och vilket möjligt innehåll ett sådant interinstitutionellt instrument skulle ha.

| 13. | Europaparlamentet framhåller vikten av en konstitution för Europa som ger unionen en mer politisk och demokratisk karaktär och gör den mer tilltalande i medborgarnas ögon. Parlamentet erinrar om det politiska ansvar som parlamentet har tillsammans med rådet och kommissionen när det gäller att stödja denna process. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller vikten av en konstitution för Europa som ger unionen en mer politisk och demokratisk karaktär och gör den mer tilltalande i medborgarnas ögon. Parlamentet erinrar om det politiska ansvar som parlamentet har tillsammans med rådet och kommissionen när det gäller att stödja denna process.

Att förstärka medborgarnas roll

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens önskan att aktualisera EU på alla nivåer, dvs. att förmedla Europafrågor på nationell, regional och lokal nivå, i syfte att decentralisera budskapet och vidhåller behovet av att sådan kommunikation äger rum mycket regelbundet. Parlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan och förväntar sig att den genomförs snabbt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens önskan att aktualisera EU på alla nivåer, dvs. att förmedla Europafrågor på nationell, regional och lokal nivå, i syfte att decentralisera budskapet och vidhåller behovet av att sådan kommunikation äger rum mycket regelbundet. Parlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan och förväntar sig att den genomförs snabbt.

| 15. | Europaparlamentet bedömer att utvecklingen av en lokal EU-administration som kan stödja EU:s många informationskontor skulle bidra till att skapa viktiga direkta band mellan EU och dess medborgare, i synnerhet genom att främja deras tillgång till de EU-initiativ och EU-program som berör dem. Kommissionens och Europaparlamentets informationskontor har en viktig roll härvidlag. I detta sammanhang är det nödvändigt att ompröva hela det arbete som hittills utförts av dessa informationskontor, med tanke på att deras PR-verksamhet inte lyckas fånga medborgarnas intresse och med tanke på att de därtill använda medlen skulle kunna användas mycket mer effektivt. Parlamentet hoppas därför att dessa kontor blir mer aktiva och mindre byråkratiska. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bedömer att utvecklingen av en lokal EU-administration som kan stödja EU:s många informationskontor skulle bidra till att skapa viktiga direkta band mellan EU och dess medborgare, i synnerhet genom att främja deras tillgång till de EU-initiativ och EU-program som berör dem. Kommissionens och Europaparlamentets informationskontor har en viktig roll härvidlag. I detta sammanhang är det nödvändigt att ompröva hela det arbete som hittills utförts av dessa informationskontor, med tanke på att deras PR-verksamhet inte lyckas fånga medborgarnas intresse och med tanke på att de därtill använda medlen skulle kunna användas mycket mer effektivt. Parlamentet hoppas därför att dessa kontor blir mer aktiva och mindre byråkratiska.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar det öppenhetsinitiativ som kommissionen lanserade i november 2005 och som understryker att legitimiteten för varje modern administration delvis vilar på att den håller en hög standard när det gäller öppenhet. Den europeiska allmänheten har rätt att kunna förvänta sig effektiva, ansvarstagande och serviceinriktade offentliga institutioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar det öppenhetsinitiativ som kommissionen lanserade i november 2005 och som understryker att legitimiteten för varje modern administration delvis vilar på att den håller en hög standard när det gäller öppenhet. Den europeiska allmänheten har rätt att kunna förvänta sig effektiva, ansvarstagande och serviceinriktade offentliga institutioner.

| 17. | Europaparlamentet betraktar regioner och städer som de lämpligaste plattformarna för att främja Europatanken bland medborgarna och kräver att Regionkommittén görs delaktig i genomförandet av en framtida kommunikationspolitik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betraktar regioner och städer som de lämpligaste plattformarna för att främja Europatanken bland medborgarna och kräver att Regionkommittén görs delaktig i genomförandet av en framtida kommunikationspolitik.

| 18. | Europaparlamentet stöder tanken på att främja debatter i de nationella och regionala parlamenten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder tanken på att främja debatter i de nationella och regionala parlamenten.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas parlament att skärpa respektive regeringars granskningsroll när de agerar i rådet och därmed öka medvetenheten och EU-institutionernas demokratiska ansvar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas parlament att skärpa respektive regeringars granskningsroll när de agerar i rådet och därmed öka medvetenheten och EU-institutionernas demokratiska ansvar.

| 20. | Europaparlamentet betonar att de nationella parlamenten bör sträva efter att i ett betydligt tidigare skede av beslutsprocessen uppmärksamma europeiska lagstiftningsprojekt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att de nationella parlamenten bör sträva efter att i ett betydligt tidigare skede av beslutsprocessen uppmärksamma europeiska lagstiftningsprojekt.

| 21. | Europaparlamentet uppmärksammar ordförandeskapets slutsatser från konferensen med talmännen i Europeiska unionens parlament (Budapest, 6-7 maj 2005), i vilka de nationella parlamenten uppmanas att varje år, företrädesvis vid ett plenarsammanträde, behandla Europeiska kommissionens årliga lagstiftningsprogram och arbetsprogram. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmärksammar ordförandeskapets slutsatser från konferensen med talmännen i Europeiska unionens parlament (Budapest, 6-7 maj 2005), i vilka de nationella parlamenten uppmanas att varje år, företrädesvis vid ett plenarsammanträde, behandla Europeiska kommissionens årliga lagstiftningsprogram och arbetsprogram.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att det hålls interparlamentariska fora om EU:s framtid. Ett sådant forum kommer att hållas med anledning av Romfördragets 50-årsdag. Parlamentet begär att det inom ramen för den europeiska kommunikationspolitiken tas hänsyn till diskussionerna mellan företrädarna för den europeiska befolkningen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar vikten av att det hålls interparlamentariska fora om EU:s framtid. Ett sådant forum kommer att hållas med anledning av Romfördragets 50-årsdag. Parlamentet begär att det inom ramen för den europeiska kommunikationspolitiken tas hänsyn till diskussionerna mellan företrädarna för den europeiska befolkningen.

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av samhällsutbildning i EU-integration. Att ha viss Europakunskap är en förutsättning för en framgångsrik interaktiv kommunikation med EU och för att skapa en känsla av unionsmedborgarskap. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker vikten av samhällsutbildning i EU-integration. Att ha viss Europakunskap är en förutsättning för en framgångsrik interaktiv kommunikation med EU och för att skapa en känsla av unionsmedborgarskap.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att stödet till sektorsprogram med kraftig multiplikatoreffekt, såsom Leonardo da Vinci, Sokrates och Erasmus, har skurits ned, eftersom de framhäver den europeiska dimensionen och underlättar upprättandet av gränsöverskridande nätverk. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att stödet till sektorsprogram med kraftig multiplikatoreffekt, såsom Leonardo da Vinci, Sokrates och Erasmus, har skurits ned, eftersom de framhäver den europeiska dimensionen och underlättar upprättandet av gränsöverskridande nätverk.

| 25. | Europaparlamentet anser att det, för att nå medborgaren, är viktigt att kommunicera bättre och att visa hur EU-beslut påverkar vardagslivet genom samarbete med regionala och lokala institutioner. Parlamentet föreslår att regelbunden kommunikationen med medborgarna om relevanta regionala och lokala projekt i vilka EU har deltagit skall betonas, i syfte att gynna ett gemensamt europeiskt projekt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det, för att nå medborgaren, är viktigt att kommunicera bättre och att visa hur EU-beslut påverkar vardagslivet genom samarbete med regionala och lokala institutioner. Parlamentet föreslår att regelbunden kommunikationen med medborgarna om relevanta regionala och lokala projekt i vilka EU har deltagit skall betonas, i syfte att gynna ett gemensamt europeiskt projekt.

| 26. | Europaparlamentet anser att man i debatten skall ta hänsyn till den nationella och lokala publikens samt särskilda målgruppers specifika behov och verksamheter samt till de behov som personer med funktionshinder och minoritetsgrupper har samt påpekar att mer uppmärksamhet skall ägnas åt att kanalisera relevant samt regional information för att definiera målgrupper och på så sätt förena EU frågor med medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att man i debatten skall ta hänsyn till den nationella och lokala publikens samt särskilda målgruppers specifika behov och verksamheter samt till de behov som personer med funktionshinder och minoritetsgrupper har samt påpekar att mer uppmärksamhet skall ägnas åt att kanalisera relevant samt regional information för att definiera målgrupper och på så sätt förena EU frågor med medborgarnas dagliga liv.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar initiativen från vissa av kommissionens representationskontor och nationella förvaltningar i syfte att åstadkomma ett samarbete kring EU-relaterade informationskampanjer. Parlamentet påpekar att denna form av samarbete kan leda till en mer direkt länk mellan medborgare och institutioner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar initiativen från vissa av kommissionens representationskontor och nationella förvaltningar i syfte att åstadkomma ett samarbete kring EU-relaterade informationskampanjer. Parlamentet påpekar att denna form av samarbete kan leda till en mer direkt länk mellan medborgare och institutioner.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att samråd med de berörda parterna och allmänheten hålls i ett tidigt stadium av utformningen av de politiska strategierna och anser att viktiga förslag skulle kunna bifogas tilläggsavsnittet i konsekvensanalysen där man detaljerat anger hur medborgarnas intressen har tagits med i beräkningen vid utformningen av förslaget. Parlamentet betonar att man skall förtydliga den inverkan som samråden med allmänheten har på EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera att samråd med de berörda parterna och allmänheten hålls i ett tidigt stadium av utformningen av de politiska strategierna och anser att viktiga förslag skulle kunna bifogas tilläggsavsnittet i konsekvensanalysen där man detaljerat anger hur medborgarnas intressen har tagits med i beräkningen vid utformningen av förslaget. Parlamentet betonar att man skall förtydliga den inverkan som samråden med allmänheten har på EU:s beslutsprocess.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en dynamisk och reaktiv kommunikationspolicy, som i stället för att huvudsakligen redogöra för de samförstånd som uppnåtts, mer inriktas på att redogöra för de olika faserna i beslutsförfarandet. Parlamentet anser att målet med EU:s kommunikationspolicy skall vara att informera medborgarna om hur EU-lagstiftningen utarbetas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en dynamisk och reaktiv kommunikationspolicy, som i stället för att huvudsakligen redogöra för de samförstånd som uppnåtts, mer inriktas på att redogöra för de olika faserna i beslutsförfarandet. Parlamentet anser att målet med EU:s kommunikationspolicy skall vara att informera medborgarna om hur EU-lagstiftningen utarbetas.

Att arbeta med media och ny teknik

| 30. | Europaparlamentet betonar mediernas betydelse som mellanhänder, opinionsbildare och förmedlare av budskap till medborgarna i det offentliga europeiska rum som kommissionen avser utveckla. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja konkreta initiativ såsom diskussionsforum om europeisk kultur och europapolitiska frågor där materialet skall vara tillgängligt på flera språk så att många europeiska medborgare skall kunna interagera och utbyta idéer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar mediernas betydelse som mellanhänder, opinionsbildare och förmedlare av budskap till medborgarna i det offentliga europeiska rum som kommissionen avser utveckla. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja konkreta initiativ såsom diskussionsforum om europeisk kultur och europapolitiska frågor där materialet skall vara tillgängligt på flera språk så att många europeiska medborgare skall kunna interagera och utbyta idéer.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att den informerade medborgaren är grunden för en fungerande deltagandedemokrati. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att den informerade medborgaren är grunden för en fungerande deltagandedemokrati.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så exakt som möjligt ange vilken roll den vill tilldela medierna och framhåller behovet av att hitta en formel som gör nationella, regionala och lokala medier mer delaktiga i kommunikationspolitiken, för vilken användning av alternativa medier som en kommunikationskanal också borde övervägas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så exakt som möjligt ange vilken roll den vill tilldela medierna och framhåller behovet av att hitta en formel som gör nationella, regionala och lokala medier mer delaktiga i kommunikationspolitiken, för vilken användning av alternativa medier som en kommunikationskanal också borde övervägas.

| 33. | Europaparlamentet anser att det gränsöverskridande samarbetet om europapolitiska frågor mellan regionala och lokala medier måste öka. Parlamentet menar att europeiskt samarbete mellan medier och journalister gynnar rapporteringen om Europeiska unionen och uppmanar kommissionen att inom ramen för budgeten, inrätta en ”europeisk fond för (undersökande) journalistik” som stöder projekt där journalister från flera medlemsstater tillsammans fördjupar sig i en europeisk fråga och tillämpar den på de olika lokala och regionala förhållandena. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det gränsöverskridande samarbetet om europapolitiska frågor mellan regionala och lokala medier måste öka. Parlamentet menar att europeiskt samarbete mellan medier och journalister gynnar rapporteringen om Europeiska unionen och uppmanar kommissionen att inom ramen för budgeten, inrätta en ”europeisk fond för (undersökande) journalistik” som stöder projekt där journalister från flera medlemsstater tillsammans fördjupar sig i en europeisk fråga och tillämpar den på de olika lokala och regionala förhållandena.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar att förslaget om att inrätta en EU-nyhetsbyrå har dragits tillbaka. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar att förslaget om att inrätta en EU-nyhetsbyrå har dragits tillbaka.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att använda ett tydligt och kortfattat språk när den kommunicerar med medierna och medborgarna, och att den systematiskt använder sina medlemsstaters officiella språk i hemstaten eller bosättningsstaten. Parlamentet anser att EU-jargongen snarare ökar än minskar klyftan mellan EU-institutionerna och medborgarna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att använda ett tydligt och kortfattat språk när den kommunicerar med medierna och medborgarna, och att den systematiskt använder sina medlemsstaters officiella språk i hemstaten eller bosättningsstaten. Parlamentet anser att EU-jargongen snarare ökar än minskar klyftan mellan EU-institutionerna och medborgarna.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att EU-institutionerna, och framför allt parlamentet, inleder ett regelbundet åsiktsutbyte med medierna i europeiska kommunikationsfrågor. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar att EU-institutionerna, och framför allt parlamentet, inleder ett regelbundet åsiktsutbyte med medierna i europeiska kommunikationsfrågor.

| 37. | Europaparlamentet betraktar det som kommissionens skyldighet i allmänhet och medlemsstaternas i synnerhet att lämna saklig, tillförlitlig och opartisk information om EU:s politik som grunden för en väl underbyggd debatt. Parlamentet uppmanar därför de sistnämnda att förbättra informationen till medlemsstaternas tjänstemän om den politik som förs på europeisk nivå. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betraktar det som kommissionens skyldighet i allmänhet och medlemsstaternas i synnerhet att lämna saklig, tillförlitlig och opartisk information om EU:s politik som grunden för en väl underbyggd debatt. Parlamentet uppmanar därför de sistnämnda att förbättra informationen till medlemsstaternas tjänstemän om den politik som förs på europeisk nivå.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar att vitboken, när det gäller ny teknik, överensstämmer med parlamentets senaste rapport om EU:s informations- och kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar att vitboken, när det gäller ny teknik, överensstämmer med parlamentets senaste rapport om EU:s informations- och kommunikationsstrategi.

| 39. | Europaparlamentet uppskattar kommissionens förslag om att bättre utnyttja de nya kommunikationsteknikerna men kräver att åtgärder vidtas för att undvika att den så kallade digitala klyftan ytterligare utestänger en del av medborgarna från tillgång till information om unionen. Parlamentet betonar med hänsyn till detta att det skulle vara nödvändigt att, utifrån en helhetsstrategi, införliva de olika institutionernas specifika kommunikationskanaler, som exempelvis Europaparlamentets framtida webb-TV, samtidigt som man respekterar dess självständighet. Parlamentet betonar dessutom att de traditionella massmedierna, såsom televisionen, skall utnyttjas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppskattar kommissionens förslag om att bättre utnyttja de nya kommunikationsteknikerna men kräver att åtgärder vidtas för att undvika att den så kallade digitala klyftan ytterligare utestänger en del av medborgarna från tillgång till information om unionen. Parlamentet betonar med hänsyn till detta att det skulle vara nödvändigt att, utifrån en helhetsstrategi, införliva de olika institutionernas specifika kommunikationskanaler, som exempelvis Europaparlamentets framtida webb-TV, samtidigt som man respekterar dess självständighet. Parlamentet betonar dessutom att de traditionella massmedierna, såsom televisionen, skall utnyttjas.

Att förstå den allmänna europeiska opinionen

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upplysa parlamentet om utvärderingen av det samråd som har företagits. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upplysa parlamentet om utvärderingen av det samråd som har företagits.

| 41. | Europaparlamentet är inte övertygat om att det vore klokt att på kort sikt inrätta ett övervakningscentrum för den allmänna opinionen inom EU, utan menar att man innan ett sådant steg tas bör använda redan tillgängliga uppgifter och resurser på ett mer samordnat sätt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet är inte övertygat om att det vore klokt att på kort sikt inrätta ett övervakningscentrum för den allmänna opinionen inom EU, utan menar att man innan ett sådant steg tas bör använda redan tillgängliga uppgifter och resurser på ett mer samordnat sätt.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att det inte går att skapa en tillfredsställande kommunikationspolitik utan en exakt kunskap om vilka informationsbrister som unionsmedborgarna har när det gäller gemenskapsåtgärdernas innehåll eller de institutioner och förfaranden som möjliggör genomförandet. Parlamentet begär därför att Eurobarometerns tjänsteavdelningar ges i uppdrag att genomföra en särskild, heltäckande opinionsundersökning som gör det möjligt att på ett exakt sätt mäta gemenskapsmedborgarnas informationsnivå uppdelat efter deras ursprungsland, yrkesgrupp och politiska åskådning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att det inte går att skapa en tillfredsställande kommunikationspolitik utan en exakt kunskap om vilka informationsbrister som unionsmedborgarna har när det gäller gemenskapsåtgärdernas innehåll eller de institutioner och förfaranden som möjliggör genomförandet. Parlamentet begär därför att Eurobarometerns tjänsteavdelningar ges i uppdrag att genomföra en särskild, heltäckande opinionsundersökning som gör det möjligt att på ett exakt sätt mäta gemenskapsmedborgarnas informationsnivå uppdelat efter deras ursprungsland, yrkesgrupp och politiska åskådning.

Samarbete

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konkreta förslag rörande kommunikationspolitikens genomförande samt att utvärdera dess rättsliga och budgetmässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konkreta förslag rörande kommunikationspolitikens genomförande samt att utvärdera dess rättsliga och budgetmässiga konsekvenser.

| 44. | Europaparlamentet anser att arbetet i den interinstitutionella gruppen för information bör analyseras för att se om det finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att arbetet i den interinstitutionella gruppen för information bör analyseras för att se om det finns utrymme för förbättringar.

| 45. | Europaparlamentet betonar behovet av att de alleuropeiska politiska partierna med större engagemang för en dialog med väljarkåren kring EU-frågor. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar behovet av att de alleuropeiska politiska partierna med större engagemang för en dialog med väljarkåren kring EU-frågor.

| 46. | Europaparlamentet lägger särskilt stor vikt på den roll som de politiska partierna spelar för den parlamentariska demokratin på alla nivåer. Parlamentet beklagar att de tvärnationella politiska partiernas potential fortfarande inte utnyttjas fullt ut. Parlamentet beklagar att många nationella politiska partier inte är särskilt villiga att anlägga en europeisk dimension på ett samstämt och övertygande sätt. De politiska partierna uppmanas att i samband med sina beslut och valkampanjer ta hänsyn till EU-frågorna och att se till att medborgarna erbjuds faktiska politiska valmöjligheter när det gäller EU:s framtid. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet lägger särskilt stor vikt på den roll som de politiska partierna spelar för den parlamentariska demokratin på alla nivåer. Parlamentet beklagar att de tvärnationella politiska partiernas potential fortfarande inte utnyttjas fullt ut. Parlamentet beklagar att många nationella politiska partier inte är särskilt villiga att anlägga en europeisk dimension på ett samstämt och övertygande sätt. De politiska partierna uppmanas att i samband med sina beslut och valkampanjer ta hänsyn till EU-frågorna och att se till att medborgarna erbjuds faktiska politiska valmöjligheter när det gäller EU:s framtid.

| 47. | Europaparlamentet betonar att en kommunikationspolitik måste ta hänsyn till EU-frågornas speciella tempo, som ofta inte är i samklang med de nationella politiska agendorna, och att den inte riktigt kan utveckla sig utanför EU:s konkreta politik och verksamhet, som har en separat tidsplan. Kommissionen, rådet och parlamentet måste därför komma överens om en tidsplan för de stora frågor som kan vara av särskilt intresse för allmänheten i Europa, så att deras kommunikationsåtgärder fokuseras på dessa frågor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att en kommunikationspolitik måste ta hänsyn till EU-frågornas speciella tempo, som ofta inte är i samklang med de nationella politiska agendorna, och att den inte riktigt kan utveckla sig utanför EU:s konkreta politik och verksamhet, som har en separat tidsplan. Kommissionen, rådet och parlamentet måste därför komma överens om en tidsplan för de stora frågor som kan vara av särskilt intresse för allmänheten i Europa, så att deras kommunikationsåtgärder fokuseras på dessa frågor.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att undersöka möjligheten att inrätta en samordningsgrupp på lägre nivå, där relevanta generaldirektorat vid de olika institutionerna och företrädare för parlamentets utskott finns representerade, i syfte att samordna de specifika åtgärder som genomför de riktlinjer som fastställts av Interinstitutionella gruppen för information. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att undersöka möjligheten att inrätta en samordningsgrupp på lägre nivå, där relevanta generaldirektorat vid de olika institutionerna och företrädare för parlamentets utskott finns representerade, i syfte att samordna de specifika åtgärder som genomför de riktlinjer som fastställts av Interinstitutionella gruppen för information.

| 49. | Europaparlamentet upprepar att medborgarna ofta betraktar EU som en enhet eftersom de inte känner till detaljskillnaderna mellan institutionerna, och att institutionernas kommunikationspolitik därför måste införlivas i en gemensam strategi med respekt för varje institutions befogenheter och självständighet. Parlamentet upprepar sin vädjan om att en stor årlig interinstitutionell debatt skall hållas i kammaren i detta avseende för att anta en gemensam förklaring om denna politiks syften och metoder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet upprepar att medborgarna ofta betraktar EU som en enhet eftersom de inte känner till detaljskillnaderna mellan institutionerna, och att institutionernas kommunikationspolitik därför måste införlivas i en gemensam strategi med respekt för varje institutions befogenheter och självständighet. Parlamentet upprepar sin vädjan om att en stor årlig interinstitutionell debatt skall hållas i kammaren i detta avseende för att anta en gemensam förklaring om denna politiks syften och metoder.

| 50. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av samtal och offentliga debatter arrangerade tillsammans mellan EU:s institutioner och de nationella och regionala institutionerna. Parlamentet framhåller vikten av att kommunikationen baseras på initiativ som främjas genom kommunikationskanalerna för den stora allmänheten, exempelvis kulturprogram (litteratur- eller filmpris), idrottsevenemang etc. Parlamentet anser att kommunikationen skall ta hänsyn till den strategiska orienteringen mot målgrupper såsom universitet, lokala myndigheter och yrkesorganisationer. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av samtal och offentliga debatter arrangerade tillsammans mellan EU:s institutioner och de nationella och regionala institutionerna. Parlamentet framhåller vikten av att kommunikationen baseras på initiativ som främjas genom kommunikationskanalerna för den stora allmänheten, exempelvis kulturprogram (litteratur- eller filmpris), idrottsevenemang etc. Parlamentet anser att kommunikationen skall ta hänsyn till den strategiska orienteringen mot målgrupper såsom universitet, lokala myndigheter och yrkesorganisationer.

| 51. | Europaparlamentet stöder en förstärkt roll för ombudsmannen i syfte att ge öppenhetspolitiken ökad trovärdighet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet stöder en förstärkt roll för ombudsmannen i syfte att ge öppenhetspolitiken ökad trovärdighet.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att Prince-programmet traditionellt har baserat sig på ett partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. I sitt senaste betänkande om Europeiska unionens kommunikationsstrategi betonar parlamentet att det bör delta i fastställandet av prioriteringarna inom Prince-programmet, och är därför av den åsikten att dess ledamöter bör vara fullt delaktiga i evenemang som anordnas inom ramen för detta program. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att Prince-programmet traditionellt har baserat sig på ett partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. I sitt senaste betänkande om Europeiska unionens kommunikationsstrategi betonar parlamentet att det bör delta i fastställandet av prioriteringarna inom Prince-programmet, och är därför av den åsikten att dess ledamöter bör vara fullt delaktiga i evenemang som anordnas inom ramen för detta program.

| 53. | Europaparlamentet rekommenderar en ökning av anslagen till de befintliga finansieringsprogrammen för att förbättra kommunikationen inom europeisk integration, såsom Livslångt lärande, Ungdom, Europa för medborgare, Media och Kultur, förutsatt att de enskilda programmens mål respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet rekommenderar en ökning av anslagen till de befintliga finansieringsprogrammen för att förbättra kommunikationen inom europeisk integration, såsom Livslångt lärande, Ungdom, Europa för medborgare, Media och Kultur, förutsatt att de enskilda programmens mål respekteras fullt ut.

| 54. | Europaparlamentet ger sitt stöd till att Prince-programmets nuvarande fem budgetrubriker ersätts av ett enda program som skall drivas av GD Kommunikation eftersom detta ger mer flexibilitet och skapar en central samtalspartner. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet ger sitt stöd till att Prince-programmets nuvarande fem budgetrubriker ersätts av ett enda program som skall drivas av GD Kommunikation eftersom detta ger mer flexibilitet och skapar en central samtalspartner.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av att det ekonomiska stöd som EU utbetalar blir så synligt som möjligt och påpekar således att alla de institutioner, föreningar och verksamheter som mottar stöd genom ett av unionens program måste tillkännage detta. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar vikten av att det ekonomiska stöd som EU utbetalar blir så synligt som möjligt och påpekar således att alla de institutioner, föreningar och verksamheter som mottar stöd genom ett av unionens program måste tillkännage detta.

| 56. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas aktiva deltagande är väsentligt för framgångsrik kommunikation och uppmanar därför medlemsstaterna att uppbringa de ekonomiska och tekniska resurser som krävs för att bidra till de gemensamma kommunikationsinsatserna i EU. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas aktiva deltagande är väsentligt för framgångsrik kommunikation och uppmanar därför medlemsstaterna att uppbringa de ekonomiska och tekniska resurser som krävs för att bidra till de gemensamma kommunikationsinsatserna i EU.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt och omgående införliva gemenskapslagstiftningen för att garantera att alla EU-medborgare kan åtnjuta samma nivå av de rättigheter som har tilldelats dem genom gemenskapslagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att mer aktivt se till att bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen tillämpas. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att samarbeta med medlemsstaternas regeringar i arbetet med att informera medborgarna om deras rätt till tillgång till rättvisa och gottgörelse om deras rättigheter skulle kränkas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett korrekt sätt och omgående införliva gemenskapslagstiftningen för att garantera att alla EU-medborgare kan åtnjuta samma nivå av de rättigheter som har tilldelats dem genom gemenskapslagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att mer aktivt se till att bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen tillämpas. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att samarbeta med medlemsstaternas regeringar i arbetet med att informera medborgarna om deras rätt till tillgång till rättvisa och gottgörelse om deras rättigheter skulle kränkas.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rangordna sina samarbetspartner på ett bättre sätt när det gäller kommunikation genom att utveckla privilegierade förbindelser med de parter som har ett ”transnationellt uppdrag”, exempelvis de organisationer i EU:s civila samhälle som håller på att få fastare former, de politiska partierna i EU samt journalisterna. Parlamentet betonar vikten av att inbegripa de medier som är riktade mot ungdomar i syfte att stärka ett område med unionsmedborgarskap. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rangordna sina samarbetspartner på ett bättre sätt när det gäller kommunikation genom att utveckla privilegierade förbindelser med de parter som har ett ”transnationellt uppdrag”, exempelvis de organisationer i EU:s civila samhälle som håller på att få fastare former, de politiska partierna i EU samt journalisterna. Parlamentet betonar vikten av att inbegripa de medier som är riktade mot ungdomar i syfte att stärka ett område med unionsmedborgarskap.

| 59. | Europaparlamentet betonar vikten av att anpassa och vidareutveckla vitbokens strategier och innehåll i förhållande till den pågående debatten i det europeiska samhället och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar vikten av att anpassa och vidareutveckla vitbokens strategier och innehåll i förhållande till den pågående debatten i det europeiska samhället och mellan medlemsstaterna.

*

- *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(2)  EUT C 47 E, 27.2.2003, s. 400.

(3)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 591.

(4)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 403.

P6_TA(2006)0501

Etiopien

Europaparlamentets resolution om Etiopien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om den kris som uppstått efter valet och de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Etiopien, och särskilt resolutionerna av den 7 juli 2005 om mänskliga rättigheter i Etiopien (1), av den 13 oktober 2005 om situationen i Etiopien (2), och av den 15 december 2005 om situationen i Etiopien och den nya gränskonflikten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om den kris som uppstått efter valet och de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Etiopien, och särskilt resolutionerna av den 7 juli 2005 om mänskliga rättigheter i Etiopien (1), av den 13 oktober 2005 om situationen i Etiopien (2), och av den 15 december 2005 om situationen i Etiopien och den nya gränskonflikten (3),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Två tjänstemän från kommissionen har arresterats och utvisats från Etiopien under förevändningen att ha försökt att hjälpa Yalemzewd Bekele, advokat och kvinnorättsaktivist, som arbetar för kommissionen i Addis Abeba, att ta sig ut ur landet. |
| --- | --- |

A.

Två tjänstemän från kommissionen har arresterats och utvisats från Etiopien under förevändningen att ha försökt att hjälpa Yalemzewd Bekele, advokat och kvinnorättsaktivist, som arbetar för kommissionen i Addis Abeba, att ta sig ut ur landet.

| B. | Enligt rapporter förekommer det fortfarande arresteringar, trakasseringar, godtyckliga frihetsberövanden, förnedring av och hot mot oppositionspolitiker samt mot personer verksamma inom det civila samhället, studenter och andra vanliga medborgare. |
| --- | --- |

B.

Enligt rapporter förekommer det fortfarande arresteringar, trakasseringar, godtyckliga frihetsberövanden, förnedring av och hot mot oppositionspolitiker samt mot personer verksamma inom det civila samhället, studenter och andra vanliga medborgare.

| C. | Efter att EU intervenerat på hög nivå för att få Yalemzewd Bekele frisläppt, frigavs hon den 27 oktober 2006, efter att ha kvarhållits utan kontakt med yttervärlden under ett par dagar. |
| --- | --- |

C.

Efter att EU intervenerat på hög nivå för att få Yalemzewd Bekele frisläppt, frigavs hon den 27 oktober 2006, efter att ha kvarhållits utan kontakt med yttervärlden under ett par dagar.

| D. | Det etiopiska parlamentet inrättade en regeringsstödd utredningskommission i slutet av november 2005 som fått i uppdrag att utreda morden i juni och november 2005. |
| --- | --- |

D.

Det etiopiska parlamentet inrättade en regeringsstödd utredningskommission i slutet av november 2005 som fått i uppdrag att utreda morden i juni och november 2005.

| E. | Medlemmar av utredningskommissionen utsattes för påtryckningar av den etiopiska regeringen att göra ändringar i utredningens slutsatser och tre av dem, inkluderande ordföranden och vice ordföranden, har lämnat landet efter att ha motsatt sig regeringens order att ändra slutsatserna i den slutgiltiga rapporten. |
| --- | --- |

E.

Medlemmar av utredningskommissionen utsattes för påtryckningar av den etiopiska regeringen att göra ändringar i utredningens slutsatser och tre av dem, inkluderande ordföranden och vice ordföranden, har lämnat landet efter att ha motsatt sig regeringens order att ändra slutsatserna i den slutgiltiga rapporten.

| F. | Medlemmarna av utredningskommissionen har lyckats lämna landet med den slutgiltiga rapporten, som i kraftfulla ordalag fördömer regeringens handläggning av krisen som krävt 193 människoliv i samband med demonstrationerna i juni och november 2005. |
| --- | --- |

F.

Medlemmarna av utredningskommissionen har lyckats lämna landet med den slutgiltiga rapporten, som i kraftfulla ordalag fördömer regeringens handläggning av krisen som krävt 193 människoliv i samband med demonstrationerna i juni och november 2005.

| G. | Till följd av massarresteringarna av regeringsmotståndare, människorättsaktivister och journalister i samband med demonstrationerna i juni och november 2005, hålls fortfarande 111 oppositionsledare, journalister och människorättsaktivister fängslade, anklagade bl.a. för ”grov kränkning av konstitutionen”, ”uppvigling, organisering eller ledning av väpnat uppror” och ”försök till folkmord”. |
| --- | --- |

G.

Till följd av massarresteringarna av regeringsmotståndare, människorättsaktivister och journalister i samband med demonstrationerna i juni och november 2005, hålls fortfarande 111 oppositionsledare, journalister och människorättsaktivister fängslade, anklagade bl.a. för ”grov kränkning av konstitutionen”, ”uppvigling, organisering eller ledning av väpnat uppror” och ”försök till folkmord”.

| H. | Bland de politiska fångarna efter valet återfinns Hailu Shawel, ordförande för koalitionen för demokratisk enhet, professor Mesfin Woldemariam, före detta ordförande för det etiopiska människorättsrådet, doktor Yacob Hailemariam, före detta särskilt sändebud för FN och före detta åklagre vid den internationella krigsförbrytartribunalen för Rwanda, Birtukan Mideksa, före detta domare, doktor Berhanu Nega, borgmästare i Addis Abeba, Netsanet Demissie, chef för organisationen för social rättvisa i Etiopien och Daniel Bekele från Action AidEthiopia. |
| --- | --- |

H.

Bland de politiska fångarna efter valet återfinns Hailu Shawel, ordförande för koalitionen för demokratisk enhet, professor Mesfin Woldemariam, före detta ordförande för det etiopiska människorättsrådet, doktor Yacob Hailemariam, före detta särskilt sändebud för FN och före detta åklagre vid den internationella krigsförbrytartribunalen för Rwanda, Birtukan Mideksa, före detta domare, doktor Berhanu Nega, borgmästare i Addis Abeba, Netsanet Demissie, chef för organisationen för social rättvisa i Etiopien och Daniel Bekele från Action AidEthiopia.

| I. | Senaste tidens arresteringar av Wassihun Melese och Anteneh Getnet, medlemmar av Etiopiska lärarförbundet, och dessa nya arresteringar förefaller att utgöra en reaktion på lärarförbundets beskyllningar mot regeringen om inblandning i dess verksamhet och hot mot dess ledare. |
| --- | --- |

I.

Senaste tidens arresteringar av Wassihun Melese och Anteneh Getnet, medlemmar av Etiopiska lärarförbundet, och dessa nya arresteringar förefaller att utgöra en reaktion på lärarförbundets beskyllningar mot regeringen om inblandning i dess verksamhet och hot mot dess ledare.

| J. | Premiärminister Meles Zenawi är en av kommissionens gäster vid de Europeiska utvecklingsdagar som anordnas 13-17 november 2006 i Bryssel. |
| --- | --- |

J.

Premiärminister Meles Zenawi är en av kommissionens gäster vid de Europeiska utvecklingsdagar som anordnas 13-17 november 2006 i Bryssel.

| K. | Etiopien har undertecknat Coutonuavtalet mellan AVS-länderna och EU, å ena sidan, och kommissionen och dess medlemsstater, å andra sidan, i vars artiklar 9 och 96 det föreskrivs respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett viktigt element i AVS-EU samarbetet. |
| --- | --- |

K.

Etiopien har undertecknat Coutonuavtalet mellan AVS-länderna och EU, å ena sidan, och kommissionen och dess medlemsstater, å andra sidan, i vars artiklar 9 och 96 det föreskrivs respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett viktigt element i AVS-EU samarbetet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s ansträngningar att försöka få Yalemzewd Bekele frigiven och beklagar djupt att Björn Jonsson och Enrico Sborgi, två EU-tjänstemän som arbetat i Etiopien, utvisats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s ansträngningar att försöka få Yalemzewd Bekele frigiven och beklagar djupt att Björn Jonsson och Enrico Sborgi, två EU-tjänstemän som arbetat i Etiopien, utvisats.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att omedelbart och utan ändringar offentliggöra utredningskommissionens slutgiltiga rapport i dess helhet. Europaparlamentet uppmanar berörda domstolar att införskaffa rapporten och ta vederbörlig hänsyn till denna så att en rättvis rättegång kan hållas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Etiopiens regering att omedelbart och utan ändringar offentliggöra utredningskommissionens slutgiltiga rapport i dess helhet. Europaparlamentet uppmanar berörda domstolar att införskaffa rapporten och ta vederbörlig hänsyn till denna så att en rättvis rättegång kan hållas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att avhålla sig från hot och trakasserier mot nationella ledare, inkluderande domare vid domstol och medlemmar av lärarförbundet, i samband med utövandet av de skyldigheter som åligger dem genom yrket. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att avhålla sig från hot och trakasserier mot nationella ledare, inkluderande domare vid domstol och medlemmar av lärarförbundet, i samband med utövandet av de skyldigheter som åligger dem genom yrket.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att omedelbart och förbehållslöst frige alla politiska fångar, både journalister, fackföreningsförkämpar, människorättsaktivister och vanliga medborgare och att fullgöra sina skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att omedelbart och förbehållslöst frige alla politiska fångar, både journalister, fackföreningsförkämpar, människorättsaktivister och vanliga medborgare och att fullgöra sina skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att redovisa det totala antalet personer som hålls fångna i hela landet och tillåta att Internationella rödakorskommittén får besöka dem samt bevilja alla fångar kontakt med sina familjer, tillgång till juridisk rådgivning och den sjukvård som deras hälsotillstånd kräver. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att redovisa det totala antalet personer som hålls fångna i hela landet och tillåta att Internationella rödakorskommittén får besöka dem samt bevilja alla fångar kontakt med sina familjer, tillgång till juridisk rådgivning och den sjukvård som deras hälsotillstånd kräver.

| 6. | Europarlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att respektera den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och den Afrikanska unionens stadga om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, inkluderande rätten till fredliga sammankomster, yttrandefrihet samt ett oberoende rättsväsende. |
| --- | --- |

6.

Europarlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att respektera den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och den Afrikanska unionens stadga om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, inkluderande rätten till fredliga sammankomster, yttrandefrihet samt ett oberoende rättsväsende.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt att Europeiska kommissionen inbjudit premiärminister Meles Zenawi att tala vid de Europeiska utvecklingsdagarna, i synnerhet i frågor som rör förvaltning, ett beslut som skickar ut felaktiga signaler när det gäller EU:s politik i fråga om respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och god förvaltning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar djupt att Europeiska kommissionen inbjudit premiärminister Meles Zenawi att tala vid de Europeiska utvecklingsdagarna, i synnerhet i frågor som rör förvaltning, ett beslut som skickar ut felaktiga signaler när det gäller EU:s politik i fråga om respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och god förvaltning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen och att ingående följa situationen i Etiopien och anser att utarbetandet av samarbetsprogram inom ramen för Cotonouavtalet skall vara beroende av huruvida mänskliga rättigheter och principen om god förvaltning respekteras, vilket klart framgår av artiklarna 9 och 96. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen och att ingående följa situationen i Etiopien och anser att utarbetandet av samarbetsprogram inom ramen för Cotonouavtalet skall vara beroende av huruvida mänskliga rättigheter och principen om god förvaltning respekteras, vilket klart framgår av artiklarna 9 och 96.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utreda på vilket sätt det går att få igång en övergripande dialog mellan olika parter i Etiopien under medverkan av politiska partier, det civila samhällets organisationer och alla intressenter för att kunna få till stånd en hållbar lösning på den nuvarande politiska krisen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utreda på vilket sätt det går att få igång en övergripande dialog mellan olika parter i Etiopien under medverkan av politiska partier, det civila samhällets organisationer och alla intressenter för att kunna få till stånd en hållbar lösning på den nuvarande politiska krisen.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Etiopiens regering, FN:s generalsekreterare och Afrikanska unionens ordförande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Etiopiens regering, FN:s generalsekreterare och Afrikanska unionens ordförande.

---

(1)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 495.

(2)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 116.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0535.

P6_TA(2006)0502

Bangladesh

Europaparlamentets resolution om Bangladesh

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt sin resolution av den 14 april 2005 om Bangladesh (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt sin resolution av den 14 april 2005 om Bangladesh (1),

| — | med beaktande av det besök som Europeiska unionens trojka av regionaldirektörer avlade i Dhaka den 23-25 januari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som Europeiska unionens trojka av regionaldirektörer avlade i Dhaka den 23-25 januari 2006,

| — | med beaktande av ordförandeskapets deklaration på EU:s vägnar den 16 mars 2006, där det välkomnades att två terroristledare arresterats av myndigheterna i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets deklaration på EU:s vägnar den 16 mars 2006, där det välkomnades att två terroristledare arresterats av myndigheterna i Bangladesh,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalande om Bangladesh den 30 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalande om Bangladesh den 30 oktober 2006,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (2),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är tillfredsställande att se att en expeditionsministär har tillsatts och anförtrotts uppgiften att förbereda de kommande parlamentsvalen i Bangladesh. Det är dock oroväckande att så många av de nödvändiga förutsättningarna i fråga om opartiskhet vid valförberedelserna ännu inte uppfyllts. |
| --- | --- |

A.

Det är tillfredsställande att se att en expeditionsministär har tillsatts och anförtrotts uppgiften att förbereda de kommande parlamentsvalen i Bangladesh. Det är dock oroväckande att så många av de nödvändiga förutsättningarna i fråga om opartiskhet vid valförberedelserna ännu inte uppfyllts.

| B. | Bangladesh är en mycket viktig partner för EU och landet har gjort framsteg i fråga om sin ekonomiska prestanda. Landet plågas fortfarande av svåra politiska motsättningar, omfattande korruption, fattigdom, ett utbrett missnöje bland folket och militant islamism. |
| --- | --- |

B.

Bangladesh är en mycket viktig partner för EU och landet har gjort framsteg i fråga om sin ekonomiska prestanda. Landet plågas fortfarande av svåra politiska motsättningar, omfattande korruption, fattigdom, ett utbrett missnöje bland folket och militant islamism.

| C. | Sammanställningen av vallängderna har häftigt kritiserats av inhemska och internationella observatörer. Enligt en uppskattning från kommissionen har 13 miljoner ogiltiga namn förts in i vallängderna. |
| --- | --- |

C.

Sammanställningen av vallängderna har häftigt kritiserats av inhemska och internationella observatörer. Enligt en uppskattning från kommissionen har 13 miljoner ogiltiga namn förts in i vallängderna.

| D. | Tre journalister har dödats under 2006 och åtminstone 95 andra har utsatts för aggression, vartill kommer att 55 korrespondenter hos pressen utsatts för påtryckningar för att ha skrivit ”icke-islamiska” artiklar, 70 journalister har tvingats fly under innevarande år eftersom de har utsatts för hot enligt en rapport från ”Reportrar utan gränser” om pressfriheten i Bangladesh. |
| --- | --- |

D.

Tre journalister har dödats under 2006 och åtminstone 95 andra har utsatts för aggression, vartill kommer att 55 korrespondenter hos pressen utsatts för påtryckningar för att ha skrivit ”icke-islamiska” artiklar, 70 journalister har tvingats fly under innevarande år eftersom de har utsatts för hot enligt en rapport från ”Reportrar utan gränser” om pressfriheten i Bangladesh.

| E. | Särskilt upprörande är fallet med Salah Uddin Shoaib Choudhury, som är direktör för tidningen ”Weekly Blitz” i Bangladesh. Denne tidningsman ville ha en dialog mellan religionerna och ett erkännande av Israel. Den 29 november 2003 arresterades han och nu riskerar han en dödsdom vid den rättegång för landsförrädisk verksamhet som skulle inledas mot honom måndagen den 13 november 2006. |
| --- | --- |

E.

Särskilt upprörande är fallet med Salah Uddin Shoaib Choudhury, som är direktör för tidningen ”Weekly Blitz” i Bangladesh. Denne tidningsman ville ha en dialog mellan religionerna och ett erkännande av Israel. Den 29 november 2003 arresterades han och nu riskerar han en dödsdom vid den rättegång för landsförrädisk verksamhet som skulle inledas mot honom måndagen den 13 november 2006.

| F. | Tack vare de åtgärder som den tidigare regeringen vidtagit under senare delen av sin mandatperiod har det våld som utövas av halvmilitära organisationer med islamistiska förtecken kommit att minska. |
| --- | --- |

F.

Tack vare de åtgärder som den tidigare regeringen vidtagit under senare delen av sin mandatperiod har det våld som utövas av halvmilitära organisationer med islamistiska förtecken kommit att minska.

| G. | Bangladesh har av hävd varit en konfessionslös demokrati med respekt för mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, rättsväsendets oberoende och pressfriheten. |
| --- | --- |

G.

Bangladesh har av hävd varit en konfessionslös demokrati med respekt för mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, rättsväsendets oberoende och pressfriheten.

| H. | EU har välkomnat att två misstänkta terroristledare arresterats och ansett att detta är en betydande prestation som visar att Bangladesh är fast föresatt att fortsätta kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

H.

EU har välkomnat att två misstänkta terroristledare arresterats och ansett att detta är en betydande prestation som visar att Bangladesh är fast föresatt att fortsätta kampen mot terrorismen.

| I. | Våren 2006 vidtog regeringen drastiska åtgärder för att motverka extremism, men islamistiska grupper fortsätter att helt öppet angripa medlemmar av religiösa minoritetsgrupper som måltavlor. |
| --- | --- |

I.

Våren 2006 vidtog regeringen drastiska åtgärder för att motverka extremism, men islamistiska grupper fortsätter att helt öppet angripa medlemmar av religiösa minoritetsgrupper som måltavlor.

| 1. | Europaparlamentet beklagar den senaste tidens våldsdåd och fördömer skarpt de fysiska angreppen på journalister, anställda vid frivilligorganisationer, fackföreningsfolk och andra, liksom det våld som hänger samman med de kommande parlamentsvalen och övergångsarrangemangen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar den senaste tidens våldsdåd och fördömer skarpt de fysiska angreppen på journalister, anställda vid frivilligorganisationer, fackföreningsfolk och andra, liksom det våld som hänger samman med de kommande parlamentsvalen och övergångsarrangemangen.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att valen är viktiga och efterlyser en stark och beslutsam expeditionsministär som skall motverka bristen på stabilitet och inge förtroende för fria och rättvisa parlamentsval i enlighet med internationella normer, med deltagande av alla partier och inom den planerade tidtabellen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att valen är viktiga och efterlyser en stark och beslutsam expeditionsministär som skall motverka bristen på stabilitet och inge förtroende för fria och rättvisa parlamentsval i enlighet med internationella normer, med deltagande av alla partier och inom den planerade tidtabellen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar expeditionsministären i Bangladesh, under ledning av president Iajuddin Ahmed, att omedelbart vidta åtgärder för att omforma valkommissionen för att se till att den kan arbeta verkligt opartiskt och likaså uppfattas arbeta på detta sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar expeditionsministären i Bangladesh, under ledning av president Iajuddin Ahmed, att omedelbart vidta åtgärder för att omforma valkommissionen för att se till att den kan arbeta verkligt opartiskt och likaså uppfattas arbeta på detta sätt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar expeditionsministären att, framför allt genom att avväpna anhängarna till islamistiska grupper som utför handlingar och bedriver propaganda som präglas av religiös intolerans, skapa en stämning som gör att hela väljarkåren verkligen känner att rösträtten kan utövas fritt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar expeditionsministären att, framför allt genom att avväpna anhängarna till islamistiska grupper som utför handlingar och bedriver propaganda som präglas av religiös intolerans, skapa en stämning som gör att hela väljarkåren verkligen känner att rösträtten kan utövas fritt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar valkommissionen att i samverkan med inhemska och internationella sakkunniga förbättra kvalitén på vallängderna och se till att de blir mera exakta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar valkommissionen att i samverkan med inhemska och internationella sakkunniga förbättra kvalitén på vallängderna och se till att de blir mera exakta.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar BNP, Awamiförbundet och alla övriga politiska partier att nå fram till en överenskommelse om alla kontroversiella frågor i samband med valen, att undvika politiskt våld och instabilitet samt att utveckla politiska program som förbättrar befolkningens levnadsförhållanden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar BNP, Awamiförbundet och alla övriga politiska partier att nå fram till en överenskommelse om alla kontroversiella frågor i samband med valen, att undvika politiskt våld och instabilitet samt att utveckla politiska program som förbättrar befolkningens levnadsförhållanden.

| 7. | Europaparlamentet begär att Salah Uddin Shoaib Choudhury skall få en ny rättegång och försättas på fri fot. Åtalet mot honom går emot alla normer enligt internationell rätt samt likaså mot de konventioner som fördömer brott mot pressfriheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att Salah Uddin Shoaib Choudhury skall få en ny rättegång och försättas på fri fot. Åtalet mot honom går emot alla normer enligt internationell rätt samt likaså mot de konventioner som fördömer brott mot pressfriheten.

| 8. | Europaparlamentet begär att myndigheterna skall sätta stopp för att brott får begås ostraffat samt lagföra dem som gjort sig skyldiga till övergrepp mot och trakasserier av journalister i Bangladesh. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att myndigheterna skall sätta stopp för att brott får begås ostraffat samt lagföra dem som gjort sig skyldiga till övergrepp mot och trakasserier av journalister i Bangladesh.

| 9. | Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen uppmärksamt skall följa situationen för de mänskliga rättigheterna i Bangladesh, liksom också den politiska situationen och pressfriheten där, samt, inom ramen för samarbetet mellan EU och Bangladesh, upprätta program för att främja press- och åsiktsfriheten i landet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen uppmärksamt skall följa situationen för de mänskliga rättigheterna i Bangladesh, liksom också den politiska situationen och pressfriheten där, samt, inom ramen för samarbetet mellan EU och Bangladesh, upprätta program för att främja press- och åsiktsfriheten i landet.

| 10. | Europaparlamentet begär att expeditionsministären skall se till att det råder balans mellan de offentliga medierna under valkampanjen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att expeditionsministären skall se till att det råder balans mellan de offentliga medierna under valkampanjen.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar än en gång sin fasta uppslutning bakom den unika tradition som Bangladesh har, nämligen att vara ett konfessionslöst land med tolerans i religiösa frågor, något som befästs i landets långvariga kulturella traditioner och konstnärliga arv, vilket också såsom stadfästs i Europaparlamentets tidigare resolutioner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet bekräftar än en gång sin fasta uppslutning bakom den unika tradition som Bangladesh har, nämligen att vara ett konfessionslöst land med tolerans i religiösa frågor, något som befästs i landets långvariga kulturella traditioner och konstnärliga arv, vilket också såsom stadfästs i Europaparlamentets tidigare resolutioner.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att två militanta islamister nyligen inför domstol har dömts för att de mördat en person som konventerat till kristendomen, men motsätter sig att de dömts till döden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att två militanta islamister nyligen inför domstol har dömts för att de mördat en person som konventerat till kristendomen, men motsätter sig att de dömts till döden.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att sända ut ett EU-valobservatörsuppdrag för att observera de kommande parlamentsvalen och kräver att Europaparlamentet så fort som möjligt får ett kortfristigt politiskt valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att sända ut ett EU-valobservatörsuppdrag för att observera de kommande parlamentsvalen och kräver att Europaparlamentet så fort som möjligt får ett kortfristigt politiskt valobservatörsuppdrag.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sitt goda inflytande hos andra givare samt hos regeringen i Bangladesh för att se till att det vidtas åtgärder som står i överensstämmelse med denna resolution. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sitt goda inflytande hos andra givare samt hos regeringen i Bangladesh för att se till att det vidtas åtgärder som står i överensstämmelse med denna resolution.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, expeditionsministären i Bangladesh, valkommissionen i Bangladesh samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, expeditionsministären i Bangladesh, valkommissionen i Bangladesh samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 594.

(2)  EGT L 118, 27.4.2001, s. 48.

P6_TA(2006)0503

Iran

Europaparlamentets resolution om Iran

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt i dem om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt i dem om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter liksom Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt konventionen om barnets rättigheter, vilka Iran är avtalspart i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter liksom Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt konventionen om barnets rättigheter, vilka Iran är avtalspart i,

| — | med beaktande av dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s åttonde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2006), godkänd av rådet den 17 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s åttonde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2006), godkänd av rådet den 17 oktober 2006,

| — | med beaktande av ordförandeskapets förklaring av den 20 december 2005 om dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets förklaring av den 20 december 2005 om dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10-11 april, den 15-16 maj och den 17 juli 2006 samt av rådets uttalanden om yttrandefriheten av den 26 juli 2006, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran av den 5 maj 2006, om Akbar Mohammadis död och fängslandet av Manouchehr Mohammadi av den 24 augusti 2006 och om pressfriheten av den 5 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10-11 april, den 15-16 maj och den 17 juli 2006 samt av rådets uttalanden om yttrandefriheten av den 26 juli 2006, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran av den 5 maj 2006, om Akbar Mohammadis död och fängslandet av Manouchehr Mohammadi av den 24 augusti 2006 och om pressfriheten av den 5 oktober 2006,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

Den allmänna situationen

| A. | Situationen i Iran när det gäller utövandet av medborgerliga rättigheter och politiska friheter har förvärrats under det senaste året och i synnerhet sedan presidentvalen i juni 2005, trots ett flertal åtaganden av de iranska myndigheterna att främja universella värden. |
| --- | --- |

A.

Situationen i Iran när det gäller utövandet av medborgerliga rättigheter och politiska friheter har förvärrats under det senaste året och i synnerhet sedan presidentvalen i juni 2005, trots ett flertal åtaganden av de iranska myndigheterna att främja universella värden.

| B. | Iran har påtagit sig att främja och skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med de olika internationella instrumenten på detta område. |
| --- | --- |

B.

Iran har påtagit sig att främja och skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med de olika internationella instrumenten på detta område.

Politiska fångar

| C. | De iranska myndigheterna har meddelat att en rapport utarbetad av landets domstolsväsen ger detaljerade bevis på brott mot de mänskliga rättigheterna, inklusive tortyr och misshandel av såväl fångar som interner i fängelser och interneringsläger, men att rapporten även bekräftar att åtgärder har vidtagits för att rätta till dessa problem. |
| --- | --- |

C.

De iranska myndigheterna har meddelat att en rapport utarbetad av landets domstolsväsen ger detaljerade bevis på brott mot de mänskliga rättigheterna, inklusive tortyr och misshandel av såväl fångar som interner i fängelser och interneringsläger, men att rapporten även bekräftar att åtgärder har vidtagits för att rätta till dessa problem.

| D. | Trots detta är tortyr, misshandel av fångar, isolering, hemlig internering och andra grymma, omänskliga och förnedrande straffmetoder samt straffrihet för statstjänstemän fortfarande vanligt förekommande. |
| --- | --- |

D.

Trots detta är tortyr, misshandel av fångar, isolering, hemlig internering och andra grymma, omänskliga och förnedrande straffmetoder samt straffrihet för statstjänstemän fortfarande vanligt förekommande.

| E. | I augusti 2006 olagligförklarade president Ahmadinejad det av Shirin Ebadi, mottagare av Nobels fredspris 2003, grundade Centret för försvar av mänskliga rättigheter (Centre for Defence of Human Rights, CDHR) som bl.a. tillhandahållit kostnadsfri rättshjälp åt Zahra Kazemi, Akbar Ganji och Abdoulfatah Soltani, och inrikesministeriet har hotat att åtala personer som fortsätter centrumets verksamhet. |
| --- | --- |

E.

I augusti 2006 olagligförklarade president Ahmadinejad det av Shirin Ebadi, mottagare av Nobels fredspris 2003, grundade Centret för försvar av mänskliga rättigheter (Centre for Defence of Human Rights, CDHR) som bl.a. tillhandahållit kostnadsfri rättshjälp åt Zahra Kazemi, Akbar Ganji och Abdoulfatah Soltani, och inrikesministeriet har hotat att åtala personer som fortsätter centrumets verksamhet.

Åtal mot unga brottslingar

| F. | Det rapporteras allt oftare om avrättningar av och dödsdomar mot minderåriga förbrytare, något som är ytterst oroväckande. Iran är det land som avrättar flest minderåriga i världen. |
| --- | --- |

F.

Det rapporteras allt oftare om avrättningar av och dödsdomar mot minderåriga förbrytare, något som är ytterst oroväckande. Iran är det land som avrättar flest minderåriga i världen.

Minoriteternas rättigheter

| G. | Den iranska grundlagen tillerkänner minoriteter vissa rättigheter, såsom rätten till ett eget språk, men i praktiken kan många av dessa rättigheter inte utövas. Under de senaste månaderna har minoritetsgrupper anordnat demonstrationer för att hävda sina rättigheter, varvid ett stort antal deltagare fängslades. |
| --- | --- |

G.

Den iranska grundlagen tillerkänner minoriteter vissa rättigheter, såsom rätten till ett eget språk, men i praktiken kan många av dessa rättigheter inte utövas. Under de senaste månaderna har minoritetsgrupper anordnat demonstrationer för att hävda sina rättigheter, varvid ett stort antal deltagare fängslades.

| H. | Irans azerer, landets största minoritetsgrupp, förolämpades offentligt av nidbilder som gäckade deras minoritetsställning i en statligt ägd tidning i maj 2006. Diskriminering och trakasserier fortsätter mot andra minoriteter på grund av deras religiösa eller etniska tillhörighet. Detta gäller bl.a. kurderna liksom invånarna i området kring staden Ahwaz, provinshuvudstaden i den av araber dominerade provinsen Khuzestan, som fördrivits från sina byar enligt Miloon Kothari, FN:s särskilda sändebud med ansvar för bostadsfrågor, och vissa av dem är fortfarande internerade och har dömts till döden. |
| --- | --- |

H.

Irans azerer, landets största minoritetsgrupp, förolämpades offentligt av nidbilder som gäckade deras minoritetsställning i en statligt ägd tidning i maj 2006. Diskriminering och trakasserier fortsätter mot andra minoriteter på grund av deras religiösa eller etniska tillhörighet. Detta gäller bl.a. kurderna liksom invånarna i området kring staden Ahwaz, provinshuvudstaden i den av araber dominerade provinsen Khuzestan, som fördrivits från sina byar enligt Miloon Kothari, FN:s särskilda sändebud med ansvar för bostadsfrågor, och vissa av dem är fortfarande internerade och har dömts till döden.

Religionsfrihet

| I. | Utöver Islam är det endast zoroastrism, kristendom och judendom som räknas som religioner enligt landets lag. Andra trosinriktningar som bahai och sufism diskrimineras och underkastas våldsamt förtryck. Särskilt bahaier förbjuds att utöva sin religion och är därtill berövade alla medborgerliga rättigheter, såsom deras rätt (till tillgångar och tillträde till högre utbildning). |
| --- | --- |

I.

Utöver Islam är det endast zoroastrism, kristendom och judendom som räknas som religioner enligt landets lag. Andra trosinriktningar som bahai och sufism diskrimineras och underkastas våldsamt förtryck. Särskilt bahaier förbjuds att utöva sin religion och är därtill berövade alla medborgerliga rättigheter, såsom deras rätt (till tillgångar och tillträde till högre utbildning).

| J. | Även medlemmar ur prästerskapet som motsätter sig Irans teokratiska regim löper risk, vilket framgår av fallet ayatolla Sayed Boroujerdi som arresterades med sina anhängare i oktober 2006 och som fortfarande sitter häktad. |
| --- | --- |

J.

Även medlemmar ur prästerskapet som motsätter sig Irans teokratiska regim löper risk, vilket framgår av fallet ayatolla Sayed Boroujerdi som arresterades med sina anhängare i oktober 2006 och som fortfarande sitter häktad.

Pressfrihet

| K. | Det rapporteras allt oftare om godtyckliga arresteringar av och hot mot journalister, webbjournalister och bloggare. Enligt uppgift skall åtminstone 16 journalister ha arresterats sedan början av året, varmed Iran hamnar på topp i världsrankningen av länder som förföljer journalister och ansätter pressfriheten genom att stänga i stort sett alla kritiska tidningar och webbtidsskrifter, bl.a. genom att trakassera familjemedlemmar, utfärda reseförbud för journalister och konfiskera satellitmottagare. |
| --- | --- |

K.

Det rapporteras allt oftare om godtyckliga arresteringar av och hot mot journalister, webbjournalister och bloggare. Enligt uppgift skall åtminstone 16 journalister ha arresterats sedan början av året, varmed Iran hamnar på topp i världsrankningen av länder som förföljer journalister och ansätter pressfriheten genom att stänga i stort sett alla kritiska tidningar och webbtidsskrifter, bl.a. genom att trakassera familjemedlemmar, utfärda reseförbud för journalister och konfiskera satellitmottagare.

| L. | Enligt uppgift filtrerar de iranska myndigheterna webbplatser i allt större omfattning och blockerar tillgången till dussintals webbtidskrifter och politiska, sociala och kulturella bloggar. Genom att förhindra den fria tillgången till Internet sätter de iranska myndigheterna press på den enda källa till ocensurerad information som allmänheten i Iran har att tillgå. |
| --- | --- |

L.

Enligt uppgift filtrerar de iranska myndigheterna webbplatser i allt större omfattning och blockerar tillgången till dussintals webbtidskrifter och politiska, sociala och kulturella bloggar. Genom att förhindra den fria tillgången till Internet sätter de iranska myndigheterna press på den enda källa till ocensurerad information som allmänheten i Iran har att tillgå.

Kvinnors rättigheter

| M. | Iran har ännu inte undertecknat FN:s konvention om avskaffande av alla former av kvinnodiskriminering. |
| --- | --- |

M.

Iran har ännu inte undertecknat FN:s konvention om avskaffande av alla former av kvinnodiskriminering.

| N. | Demonstrationer till förmån för lagreformer för att avskaffa kvinnodiskriminering har skingrats och personer som deltog i dessa har arresterats men har senare släppts. |
| --- | --- |

N.

Demonstrationer till förmån för lagreformer för att avskaffa kvinnodiskriminering har skingrats och personer som deltog i dessa har arresterats men har senare släppts.

Kränkningar av andra rättigheter

| O. | I september 2006 uppmanade president Mahmoud Ahmadinejad till en utrensning av liberala och icketroende akademiker från universiteten. Irans regering hindrar allt oftare universitetsstuderande från att fullfölja sin högre utbildning trots att de klarat hårda inträdesprov, och under det senaste året har ett flertal studerande dömts i domstol till fängelse, böter eller prygelstraff. |
| --- | --- |

O.

I september 2006 uppmanade president Mahmoud Ahmadinejad till en utrensning av liberala och icketroende akademiker från universiteten. Irans regering hindrar allt oftare universitetsstuderande från att fullfölja sin högre utbildning trots att de klarat hårda inträdesprov, och under det senaste året har ett flertal studerande dömts i domstol till fängelse, böter eller prygelstraff.

| P. | Människor fängslas ännu och avrättas ibland för sexuella brott, till vilka räknas frivilligt sexuellt umgänge mellan ogifta vuxna personer samt mellan homosexuella. |
| --- | --- |

P.

Människor fängslas ännu och avrättas ibland för sexuella brott, till vilka räknas frivilligt sexuellt umgänge mellan ogifta vuxna personer samt mellan homosexuella.

| Q. | År 2005 stod Iran för det näst högsta antalet avrättningar i världen, med 282 rapporterade dödsdomar. Av dessa verkställdes 111 avrättningar mellan oktober 2005 och september 2006. Människor avrättas fortfarande genom stening trots det moratorium mot stening som infördes i december 2002. Detta drabbar i särskilt kvinnor som dömts för sexualbrott. |
| --- | --- |

Q.

År 2005 stod Iran för det näst högsta antalet avrättningar i världen, med 282 rapporterade dödsdomar. Av dessa verkställdes 111 avrättningar mellan oktober 2005 och september 2006. Människor avrättas fortfarande genom stening trots det moratorium mot stening som infördes i december 2002. Detta drabbar i särskilt kvinnor som dömts för sexualbrott.

| R. | I april 2004 meddelade ledaren för Irans rättsväsende att tortyr skulle förbjudas. Det iranska parlamentets efterföljande antagande av motsvarande lagstiftning godkändes av väktarrådet i maj 2004. |
| --- | --- |

R.

I april 2004 meddelade ledaren för Irans rättsväsende att tortyr skulle förbjudas. Det iranska parlamentets efterföljande antagande av motsvarande lagstiftning godkändes av väktarrådet i maj 2004.

| S. | I december 2006 kommer val att hållas till sakkunnigrådet, ett centralt organ inom det prästerliga etablissemanget som väljer och övervakar den högste ledarens arbete liksom valet till väktarrådet. Vid valet till väktarrådet skall enligt uppgifter kandidater i valdistrikten Rey och Sheminarat ha nekats möjlighet att registrera sig, och inför valet till sakkunnigrådet har reformister hotat med valbojkott om inte alla kandidater godkänns. |
| --- | --- |

S.

I december 2006 kommer val att hållas till sakkunnigrådet, ett centralt organ inom det prästerliga etablissemanget som väljer och övervakar den högste ledarens arbete liksom valet till väktarrådet. Vid valet till väktarrådet skall enligt uppgifter kandidater i valdistrikten Rey och Sheminarat ha nekats möjlighet att registrera sig, och inför valet till sakkunnigrådet har reformister hotat med valbojkott om inte alla kandidater godkänns.

| T. | I fråga om rättskipning har Iran underlåtit att leva upp till internationella normer. Garantier saknas för att rättstvister avgörs i rättsstatligt ordnade förfaranden och för att internationellt erkända rättskyddsprinciper tillämpas. |
| --- | --- |

T.

I fråga om rättskipning har Iran underlåtit att leva upp till internationella normer. Garantier saknas för att rättstvister avgörs i rättsstatligt ordnade förfaranden och för att internationellt erkända rättskyddsprinciper tillämpas.

Åsidosättande av internationella skyldigheter

| U. | Iran har inte gått med på att inleda ytterligare en runda i den dialog mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter som inleddes 2002. Iran avbröt sitt deltagande efter den fjärde rundan som hölls den 14- 15 juni 2004, trots EU:s upprepade ansträngningar under föregående år och nuvarande år för att få till stånd en femte runda. |
| --- | --- |

U.

Iran har inte gått med på att inleda ytterligare en runda i den dialog mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter som inleddes 2002. Iran avbröt sitt deltagande efter den fjärde rundan som hölls den 14- 15 juni 2004, trots EU:s upprepade ansträngningar under föregående år och nuvarande år för att få till stånd en femte runda.

| V. | EU:s förbindelser med Iran har grundats på en trestegsmodell, som omfattar förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal, en politisk dialog och en människorättsdialog. Den politiska dialogen har ajournerats på grund av Irans nuvarande ståndpunkt i fråga om landets kärnkraftprogram. |
| --- | --- |

V.

EU:s förbindelser med Iran har grundats på en trestegsmodell, som omfattar förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal, en politisk dialog och en människorättsdialog. Den politiska dialogen har ajournerats på grund av Irans nuvarande ståndpunkt i fråga om landets kärnkraftprogram.

Den allmänna situationen

| 1. | Europaparlamentet är mycket oroat över hur situationen för de mänskliga rättigheterna försämrats sedan president Ahmadinejad tillträdde i juni 2005. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket oroat över hur situationen för de mänskliga rättigheterna försämrats sedan president Ahmadinejad tillträdde i juni 2005.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Iran att ge alla människor rätt att utöva sina medborgerliga rättigheter och politiska friheter, och hoppas att de iranska myndigheterna kommer att fullgöra sina åtaganden för att främja de allmängiltiga värden som Iran även är skyldigt att försvara genom de konventioner landet ratificerat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Iran att ge alla människor rätt att utöva sina medborgerliga rättigheter och politiska friheter, och hoppas att de iranska myndigheterna kommer att fullgöra sina åtaganden för att främja de allmängiltiga värden som Iran även är skyldigt att försvara genom de konventioner landet ratificerat.

Politiska fångar

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att skynda på utredningarna av de misstänkta dödsfall och mord på intellektuella och politiska aktivister, för att ställa de anklagade förövarna inför rätta, och att ovillkorligen ge lämplig medicinsk hjälp till fångar vars hälsotillstånd är dåligt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att skynda på utredningarna av de misstänkta dödsfall och mord på intellektuella och politiska aktivister, för att ställa de anklagade förövarna inför rätta, och att ovillkorligen ge lämplig medicinsk hjälp till fångar vars hälsotillstånd är dåligt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att ovillkorligen släppa alla samvetsfångar, till exempel Keyvan Ansari, Keyvan Rafii, Kheirollah Derakhshandi, Abolfazl Jahandar och Koroush Zaim. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att ovillkorligen släppa alla samvetsfångar, till exempel Keyvan Ansari, Keyvan Rafii, Kheirollah Derakhshandi, Abolfazl Jahandar och Koroush Zaim.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att man nyligen släppt den tidigare ledamoten av Irans parlament Sayed Ali Akbar Mousavi-Kho'ini, liksom de tidigare frisläppandena av Ramin Jahanbegloo och Akbar Ganji. Parlamentet förväntar sig att Akbar Ganji, som var inbjuden till Europaparlamentet i oktober, kommer att kunna återvända till Iran fritt och utan några hinder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att man nyligen släppt den tidigare ledamoten av Irans parlament Sayed Ali Akbar Mousavi-Kho'ini, liksom de tidigare frisläppandena av Ramin Jahanbegloo och Akbar Ganji. Parlamentet förväntar sig att Akbar Ganji, som var inbjuden till Europaparlamentet i oktober, kommer att kunna återvända till Iran fritt och utan några hinder.

Åtal mot unga brottslingar

| 6. | Europaparlamentet är chockerat över att det fortfarande förekommer avrättningar av minderåriga och att människor döms till stening. Trots regeringens garantier har minst två fall då man dömt till stening verkställts. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är chockerat över att det fortfarande förekommer avrättningar av minderåriga och att människor döms till stening. Trots regeringens garantier har minst två fall då man dömt till stening verkställts.

| 7. | Europaparlamentet fördömer dödsstraffet som sådant, och fördömer särskilt dödsdomar mot och avrättningar av unga och minderåriga brottslingar. De iranska myndigheterna uppmanas respektera internationellt erkända bestämmelser som skydd för personer som tillkommit för att skydda minderåriga, såsom FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer dödsstraffet som sådant, och fördömer särskilt dödsdomar mot och avrättningar av unga och minderåriga brottslingar. De iranska myndigheterna uppmanas respektera internationellt erkända bestämmelser som skydd för personer som tillkommit för att skydda minderåriga, såsom FN:s konvention om barnets rättigheter.

Minoriteternas rättigheter

| 8. | Myndigheterna uppmanas respektera internationellt erkända bestämmelser om skydd för personer som tillhör religiösa minoriteter, oavsett om dessa är officiellt erkända eller inte. Europaparlamentet fördömer den nuvarande bristen på respekt för minoriteternas rättigheter och begär att minoriteterna skall få utöva alla rättigheter som beviljas genom Irans konstitution och internationell lagstiftning. Myndigheterna uppmanas undanröja alla former av diskriminering grundad på religiös eller etnisk tillhörighet eller mot personer som tillhör en minoritet, såsom kurder, azerer, araber eller balucher. |
| --- | --- |

8.

Myndigheterna uppmanas respektera internationellt erkända bestämmelser om skydd för personer som tillhör religiösa minoriteter, oavsett om dessa är officiellt erkända eller inte. Europaparlamentet fördömer den nuvarande bristen på respekt för minoriteternas rättigheter och begär att minoriteterna skall få utöva alla rättigheter som beviljas genom Irans konstitution och internationell lagstiftning. Myndigheterna uppmanas undanröja alla former av diskriminering grundad på religiös eller etnisk tillhörighet eller mot personer som tillhör en minoritet, såsom kurder, azerer, araber eller balucher.

| 9. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över vad som hänt med advokat Saleh Kamrani som försvarade Azeri Turks i ett tvistemål och försvann den 14 juni 2006. De iranska myndigheterna uppmanas att omedelbart stoppa de förestående avrättningarna av araberna Abdullah Suleymani, Abdulreza Sanawati Zergani, Qasem Salamat, Mohammad Jaab Pour, Abdulamir Farjallah Jaab, Alireza Asakreh, Majed Alboghubaish, Khalaf Derhab Khudayrawi, Malek Banitamim, Sa'id Saki och Abdullah Al-Mansouri. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över vad som hänt med advokat Saleh Kamrani som försvarade Azeri Turks i ett tvistemål och försvann den 14 juni 2006. De iranska myndigheterna uppmanas att omedelbart stoppa de förestående avrättningarna av araberna Abdullah Suleymani, Abdulreza Sanawati Zergani, Qasem Salamat, Mohammad Jaab Pour, Abdulamir Farjallah Jaab, Alireza Asakreh, Majed Alboghubaish, Khalaf Derhab Khudayrawi, Malek Banitamim, Sa'id Saki och Abdullah Al-Mansouri.

Pressfrihet

| 10. | Europaparlamentet påminner Irans regering om dess förpliktelser i egenskap av signatär av de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, och landets skyldighet att skydda grundläggande mänskliga rättigheter, till exempel åsiktsfriheten, och uppmanar Iran att släppa alla fängslade journalister och bloggare, såsom Motjaba Saminejad, Ahmad Raza Shiri, Arash Sigarchi och Masoud Bastani. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner Irans regering om dess förpliktelser i egenskap av signatär av de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, och landets skyldighet att skydda grundläggande mänskliga rättigheter, till exempel åsiktsfriheten, och uppmanar Iran att släppa alla fängslade journalister och bloggare, såsom Motjaba Saminejad, Ahmad Raza Shiri, Arash Sigarchi och Masoud Bastani.

| 11. | Europaparlamentet fördömer arresteringarna och fängslandena av webbjournalister och bloggare och den parallella censuren av flera nätpublikationer, bloggsidor och hemsidor på Internet, som är den mest ocensurerade nyhetskällan för det iranska folket. Parlamentet fördömer även vågen av godtyckliga arresteringar av journalister och de stränga begränsningarna, i synnerhet stängningarna, av medierna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer arresteringarna och fängslandena av webbjournalister och bloggare och den parallella censuren av flera nätpublikationer, bloggsidor och hemsidor på Internet, som är den mest ocensurerade nyhetskällan för det iranska folket. Parlamentet fördömer även vågen av godtyckliga arresteringar av journalister och de stränga begränsningarna, i synnerhet stängningarna, av medierna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar det iranska parlamentet att anpassa den iranska presslagstiftningen och brottsbalken till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att avskaffa alla straffrättsliga bestämmelser som omfattar fredligt uttryckande av åsikter, inklusive i pressen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar det iranska parlamentet att anpassa den iranska presslagstiftningen och brottsbalken till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att avskaffa alla straffrättsliga bestämmelser som omfattar fredligt uttryckande av åsikter, inklusive i pressen.

Religionsfrihet

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att avskaffa alla former av diskriminering på religiösa grunder och önskar i synnerhet att man skall häva det förbud som i praktiken råder mot att utöva Bahá'í-tron. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att avskaffa alla former av diskriminering på religiösa grunder och önskar i synnerhet att man skall häva det förbud som i praktiken råder mot att utöva Bahá'í-tron.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över arresteringen av de två advokaterna Farshid Yadollahi och Omid Behrouzi som dömdes till fängelse när de var involverade i försvaret av sufier i Qom. Parlamentet är även oroat över Ayatollah Sayad Hossein Kazemeyni Boroujerdis säkerhet. Han har i åratal propagerat för att religionen skall skiljas från statens politiska bas och har nu på nytt arresterats tillsammans med mer än fyrahundra av sina anhängare enligt rapporterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över arresteringen av de två advokaterna Farshid Yadollahi och Omid Behrouzi som dömdes till fängelse när de var involverade i försvaret av sufier i Qom. Parlamentet är även oroat över Ayatollah Sayad Hossein Kazemeyni Boroujerdis säkerhet. Han har i åratal propagerat för att religionen skall skiljas från statens politiska bas och har nu på nytt arresterats tillsammans med mer än fyrahundra av sina anhängare enligt rapporterna.

Kvinnors rättigheter

| 15. | Den fortsatta diskrimineringen av kvinnor i lag och i praxis är mycket oroande, trots vissa framsteg. Europaparlamentet fördömer kvinnovåld och kvinnodiskriminering som fortfarande är ett allvarligt problem i Iran. Parlamentet fördömer dessutom de iranska säkerhetsstyrkornas användning av våld mot kvinnor som tidigare i år hade samlats för att fira den internationella kvinnodagen den 8 mars 2006 och de iranska säkerhetsstyrkornas användning av våld för att upplösa en demonstration den 12 juni 2006 då kvinnor och män framförde krav på att kvinnodiskriminerande lagstiftning i Iran skulle avskaffas. |
| --- | --- |

15.

Den fortsatta diskrimineringen av kvinnor i lag och i praxis är mycket oroande, trots vissa framsteg. Europaparlamentet fördömer kvinnovåld och kvinnodiskriminering som fortfarande är ett allvarligt problem i Iran. Parlamentet fördömer dessutom de iranska säkerhetsstyrkornas användning av våld mot kvinnor som tidigare i år hade samlats för att fira den internationella kvinnodagen den 8 mars 2006 och de iranska säkerhetsstyrkornas användning av våld för att upplösa en demonstration den 12 juni 2006 då kvinnor och män framförde krav på att kvinnodiskriminerande lagstiftning i Iran skulle avskaffas.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Iran att underteckna konventionen om avskaffande av alla former av kvinnodiskriminering, och begär dessutom att lagen skall ändras så att kvinnor blir myndiga vid 18 års ålder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Iran att underteckna konventionen om avskaffande av alla former av kvinnodiskriminering, och begär dessutom att lagen skall ändras så att kvinnor blir myndiga vid 18 års ålder.

Kränkningar av andra rättigheter

| 17. | Europaparlamentet fördömer med kraft president Ahmadinejads offentliga uppmaning att rensa universiteten från liberala och icke-religiösa akademiker och begär att alla som kastats ut skall få lov att komma tillbaka och undervisa enligt den akademiska frihetens grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fördömer med kraft president Ahmadinejads offentliga uppmaning att rensa universiteten från liberala och icke-religiösa akademiker och begär att alla som kastats ut skall få lov att komma tillbaka och undervisa enligt den akademiska frihetens grundläggande rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt studentaktivisten Akbar Mahdavi Mohammadis och den politiska fången Valiollah Feyz död till följd av deras hungerstrejk, och begär att Manoucher Mohammadi skall frisläppas samt att studenter inte skall stängas av från högre undervisning på grund av att de utövat fredlig politisk verksamhet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar djupt studentaktivisten Akbar Mahdavi Mohammadis och den politiska fången Valiollah Feyz död till följd av deras hungerstrejk, och begär att Manoucher Mohammadi skall frisläppas samt att studenter inte skall stängas av från högre undervisning på grund av att de utövat fredlig politisk verksamhet.

| 19. | Europaparlamentet begär att sexuella relationer som sker i samtycke mellan vuxna ogifta personer inte skall vara straffbart. Ingen får fängslas eller avrättas på grund av sin sexuella läggning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att sexuella relationer som sker i samtycke mellan vuxna ogifta personer inte skall vara straffbart. Ingen får fängslas eller avrättas på grund av sin sexuella läggning.

| 20. | De iranska myndigheterna uppmanas bevisa att de tillämpar det moratorium de förklarat gälla avseende stening, och Europaparlamentet vill se en omedelbar och strikt tillämpning av det förbud mot tortyr som tillkännagivits efter omröstning i det iranska parlamentet och godkännande av riksrådet. Dessutom måste Irans muslimska strafflagstiftning reformeras så att straff i form av stening avskaffas. |
| --- | --- |

20.

De iranska myndigheterna uppmanas bevisa att de tillämpar det moratorium de förklarat gälla avseende stening, och Europaparlamentet vill se en omedelbar och strikt tillämpning av det förbud mot tortyr som tillkännagivits efter omröstning i det iranska parlamentet och godkännande av riksrådet. Dessutom måste Irans muslimska strafflagstiftning reformeras så att straff i form av stening avskaffas.

| 21. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att kandidater till det kommande valet än en gång inte kunnat registrera sig och att reformanhängare kommer att bojkotta valet på grund av de odemokratiska förfaranden som gäller för vallistorna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att kandidater till det kommande valet än en gång inte kunnat registrera sig och att reformanhängare kommer att bojkotta valet på grund av de odemokratiska förfaranden som gäller för vallistorna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att göra ansträngningar för att trygga en fullständig tillämpning av lag och rätt, och skapa rättvisa och öppna förfaranden inom rättsväsendet, samt att säkra respekten för försvarets rättigheter och rättvisa domslut i alla domstolar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att göra ansträngningar för att trygga en fullständig tillämpning av lag och rätt, och skapa rättvisa och öppna förfaranden inom rättsväsendet, samt att säkra respekten för försvarets rättigheter och rättvisa domslut i alla domstolar.

Europeiska initiativ

| 23. | Iran uppmanas att återuppta dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter och Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant övervaka utvecklingen i Iran och även att ta upp konkreta fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som det grundläggande villkoret för framsteg i de ekonomiska och handelsrelaterade förbindelserna mellan EU och Iran. |
| --- | --- |

23.

Iran uppmanas att återuppta dialogen mellan EU och Iran om mänskliga rättigheter och Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noggrant övervaka utvecklingen i Iran och även att ta upp konkreta fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som det grundläggande villkoret för framsteg i de ekonomiska och handelsrelaterade förbindelserna mellan EU och Iran.

| 24. | Europaparlamentet önskar att kommissionen i nära samarbete med Europaparlamentet skall använda det nya instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter i syfte att säkra demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Iran, till exempel genom att stödja ocensurerade medier. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet önskar att kommissionen i nära samarbete med Europaparlamentet skall använda det nya instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter i syfte att säkra demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Iran, till exempel genom att stödja ocensurerade medier.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar rådet att undersöka hur Europaparlamentet skulle kunna involveras i den regelbundna uppdateringen av rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/GUSP av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder för att bekämpa terrorism (1), med hänsyn tagen till utvecklingen från 2001 och framåt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar rådet att undersöka hur Europaparlamentet skulle kunna involveras i den regelbundna uppdateringen av rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/GUSP av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder för att bekämpa terrorism (1), med hänsyn tagen till utvecklingen från 2001 och framåt.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar den första delegationen från Irans parlament Majlis till Europaparlamentet i oktober och uttrycker sin förhoppning om att dessa givande utbyten och denna resolution skall bli en del av en fortsatt dialog som kommer att leda till ett successivt närmande mellan Iran och Europeiska unionen på grundval av delade värderingar som omfattas av FN-stadgan och FN-konventioner. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar den första delegationen från Irans parlament Majlis till Europaparlamentet i oktober och uttrycker sin förhoppning om att dessa givande utbyten och denna resolution skall bli en del av en fortsatt dialog som kommer att leda till ett successivt närmande mellan Iran och Europeiska unionen på grundval av delade värderingar som omfattas av FN-stadgan och FN-konventioner.

*

- *

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s kommissariat för mänskliga rättigheter, ordföranden i Irans högsta domstol och regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Iran. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s kommissariat för mänskliga rättigheter, ordföranden i Irans högsta domstol och regeringen och parlamentet i Islamiska republiken Iran.

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93.

---