# Den Europæiske Unions C 291/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 291 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang30. november 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 291

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang30. november 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Kommissionen |
| 2006/C 291/1 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2006/C 291/2 | Udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgivet på dets 391. møde den 30. maj 2005 om et udkast til beslutning i sag COMP/A/37.507 — AstraZeneca | 2 |
| 2006/C 291/3 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/A/37.507 — AstraZeneca (udarbejdet i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 3 |
| 2006/C 291/4 | Statsstøtte — Det Forenede Kongerige — Statsstøtte nr. C 39/06 (ex NN 94/05) — Ordning for førstegangsandelshavere — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 291/5 | Offentliggørelse af en registreringsansøgning i medfør af artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 10 |
| 2006/C 291/6 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 15 |
| 2006/C 291/7 | Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 19 |
| 2006/C 291/8 | Merværdiafgift (MOMS) (Fritaget investeringsguld) — Liste over guldmønter, der opfylder kriterierne i artikel 26b, litra a), nr. ii), i Rådets direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 som ændret ved Rådets direktiv 98/80/EF af 12. oktober 1998 (særordning for investeringsguld) | 21 |
| 2006/C 291/9 | Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland | 34 |
| 2006/C 291/0 | Frankrigs ændring af en pålagt forpligtelse til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning mellem Paris (Orly) og Béziers | 38 |
| 2006/C 291/1 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (
  1
  ) | 39 |
| 2006/C 291/2 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 41 |
| 2006/C 291/3 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4415 — Motorola/Symbol) (
  1
  ) | 43 |
| 2006/C 291/4 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4481 — Onex Corporation/Sitel Corporation) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 44 |
| 2006/C 291/5 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4421 — OJSC Novolipetsk Steel/Duferco/JV) (
  1
  ) | 45 |
| 2006/C 291/6 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4293 — Nordic Capital Fund VI/ICA MENY) (
  1
  ) | 45 |
| | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2006/C 291/7 | Retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af handelen i EØS-aftalens artikel 53 og 54 | 46 |
| | Det Stående udvalg for EFTA-staterne |
| 2006/C 291/8 | EMAS — Ordning for miljøledelse og miljørevision — Liste over registrerede virksomheder i Norge i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 | 66 |
| 2006/C 291/9 | Tilpasning af aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol | 68 |
| 2006/C 291/0 | Liste over markedsføringstilladelser udstedt af EØS-EFTA-staterne i anden halvdel af 2005 | 69 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Kommissionen

2006/C 291/1

Euroens vekselkurs

1

2006/C 291/2

Udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgivet på dets 391. møde den 30. maj 2005 om et udkast til beslutning i sag COMP/A/37.507 — AstraZeneca

2

2006/C 291/3

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/A/37.507 — AstraZeneca (udarbejdet i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(udarbejdet i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

3

2006/C 291/4

Statsstøtte — Det Forenede Kongerige — Statsstøtte nr. C 39/06 (ex NN 94/05) — Ordning for førstegangsandelshavere — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

5

2006/C 291/5

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i medfør af artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

10

2006/C 291/6

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

15

2006/C 291/7

Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina

19

2006/C 291/8

Merværdiafgift (MOMS) (Fritaget investeringsguld) — Liste over guldmønter, der opfylder kriterierne i artikel 26b, litra a), nr. ii), i Rådets direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 som ændret ved Rådets direktiv 98/80/EF af 12. oktober 1998 (særordning for investeringsguld)

21

2006/C 291/9

Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland

34

2006/C 291/0

Frankrigs ændring af en pålagt forpligtelse til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning mellem Paris (Orly) og Béziers

38

2006/C 291/1

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (
  1
  )

1

39

2006/C 291/2

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

41

2006/C 291/3

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4415 — Motorola/Symbol) (
  1
  )

1

43

2006/C 291/4

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4481 — Onex Corporation/Sitel Corporation) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

44

2006/C 291/5

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4421 — OJSC Novolipetsk Steel/Duferco/JV) (
  1
  )

1

45

2006/C 291/6

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4293 — Nordic Capital Fund VI/ICA MENY) (
  1
  )

1

45

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2006/C 291/7

Retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af handelen i EØS-aftalens artikel 53 og 54

46

Det Stående udvalg for EFTA-staterne

2006/C 291/8

EMAS — Ordning for miljøledelse og miljørevision — Liste over registrerede virksomheder i Norge i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001

66

2006/C 291/9

Tilpasning af aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

68

2006/C 291/0

Liste over markedsføringstilladelser udstedt af EØS-EFTA-staterne i anden halvdel af 2005

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Kommissionen

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/1

---

Euroens vekselkurs (1)

29. november 2006

(2006/C 291/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3157 |
| JPY | japanske yen | 153,01 |
| DKK | danske kroner | 7,4547 |
| GBP | pund sterling | 0,67430 |
| SEK | svenske kroner | 9,0801 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5889 |
| ISK | islandske kroner | 90,61 |
| NOK | norske kroner | 8,2520 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5780 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,988 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 257,16 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6978 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8243 |
| RON | rumænske lei | 3,4610 |
| SIT | slovenske tolar | 239,65 |
| SKK | slovakiske koruna | 35,531 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9330 |
| AUD | australske dollar | 1,6800 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4953 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,2303 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9398 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0333 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 224,39 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,3790 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,3036 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3532 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 060,36 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7727 |
| PHP | filippinske pesos | 65,430 |
| RUB | russiske rubler | 34,6550 |
| THB | thailandske bath | 47,477 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3157

JPY

japanske yen

153,01

DKK

danske kroner

7,4547

GBP

pund sterling

0,67430

SEK

svenske kroner

9,0801

CHF

schweiziske franc

1,5889

ISK

islandske kroner

90,61

NOK

norske kroner

8,2520

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5780

CZK

tjekkiske koruna

27,988

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

257,16

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6978

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8243

RON

rumænske lei

3,4610

SIT

slovenske tolar

239,65

SKK

slovakiske koruna

35,531

TRY

tyrkiske lira

1,9330

AUD

australske dollar

1,6800

CAD

canadiske dollar

1,4953

HKD

hongkongske dollar

10,2303

NZD

newzealandske dollar

1,9398

SGD

singaporeanske dollar

2,0333

KRW

sydkoreanske won

1 224,39

ZAR

sydafrikanske rand

9,3790

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,3036

HRK

kroatiske kuna

7,3532

IDR

indonesiske rupiah

12 060,36

MYR

malaysiske ringgit

4,7727

PHP

filippinske pesos

65,430

RUB

russiske rubler

34,6550

THB

thailandske bath

47,477

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/2

---

Udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgivet på dets 391. møde den 30. maj 2005 om et udkast til beslutning i sag COMP/A/37.507 — AstraZeneca

(2006/C 291/02)

| 1. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i at anvende både artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

1.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i at anvende både artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen.

| 2. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i Kommissionens definition af det relevante produktmarked (dvs. markedet for orale formuleringer af receptpligtige PPI'er, hvorved H2-blokkere udelukkes). |
| --- | --- |

2.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i Kommissionens definition af det relevante produktmarked (dvs. markedet for orale formuleringer af receptpligtige PPI'er, hvorved H2-blokkere udelukkes).

| 3. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i Kommissionens definition af det relevante geografiske marked (især markedets nationale karakter). |
| --- | --- |

3.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige i Kommissionens definition af det relevante geografiske marked (især markedets nationale karakter).

| 4. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at AstraZeneca har en dominerende stilling på hvert af de relevante markeder. |
| --- | --- |

4.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at AstraZeneca har en dominerende stilling på hvert af de relevante markeder.

| 5. | Et flertal af medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at AstraZeneca har misbrugt sin dominerende stilling ved sit mønster af urigtige oplysninger, som blev fremsat over en lang periode til patentkontorerne i Belgien, Danmark, Tyskland, Nederlandene, Norge og Det Forenede Kongerige og over for nationale domstole i Tyskland og Norge, idet det tages i betragtning, at mønstret af urigtige oplysninger var en del af AstraZenecas strategi for Omeprazol. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig. |
| --- | --- |

5.

Et flertal af medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at AstraZeneca har misbrugt sin dominerende stilling ved sit mønster af urigtige oplysninger, som blev fremsat over en lang periode til patentkontorerne i Belgien, Danmark, Tyskland, Nederlandene, Norge og Det Forenede Kongerige og over for nationale domstole i Tyskland og Norge, idet det tages i betragtning, at mønstret af urigtige oplysninger var en del af AstraZenecas strategi for Omeprazol. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig.

| 6. | Et flertal af medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at AstraZeneca har misbrugt sin dominerende stilling ved systematisk at misbruge procedurerne for autorisation af farmaceutiske produkter ved selektiv afregistrering af Losec-kapsler i Danmark, Sverige og Norge kombineret med et skift fra Losec-kapsler til Losec MUPS-tabletter som en del af AZ's LPPS-strategi. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig, og et andet mindretal er uenige. |
| --- | --- |

6.

Et flertal af medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i, at AstraZeneca har misbrugt sin dominerende stilling ved systematisk at misbruge procedurerne for autorisation af farmaceutiske produkter ved selektiv afregistrering af Losec-kapsler i Danmark, Sverige og Norge kombineret med et skift fra Losec-kapsler til Losec MUPS-tabletter som en del af AZ's LPPS-strategi. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig, og et andet mindretal er uenige.

| 7. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen om overtrædelsens alvor. |
| --- | --- |

7.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen om overtrædelsens alvor.

| 8. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i dens betragtninger med hensyn til, at der er formildende omstændigheder (dette er nyt i sagen). |
| --- | --- |

8.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg er enige med Kommissionen i dens betragtninger med hensyn til, at der er formildende omstændigheder (dette er nyt i sagen).

| 9. | Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de øvrige spørgsmål, der blev rejst under drøftelserne. |
| --- | --- |

9.

Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de øvrige spørgsmål, der blev rejst under drøftelserne.

| 10. | Medlemmerne af det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at offentliggøre denne udtalelse. |
| --- | --- |

10.

Medlemmerne af det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at offentliggøre denne udtalelse.

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/3

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/A/37.507 — AstraZeneca

(udarbejdet i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse 2001/462/EF, EKSF af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(2006/C 291/03)

Udkastet til beslutning i ovennævnte sag giver anledning til følgende bemærkninger:

Undersøgelsen blev indledt efter en fælles klage af 12. maj 1999 fra virksomhederne Generics (Det Forenede Kongerige) Ltd og Scandinavian Pharmaceuticals Generics AB (herefter omtales disse begge som »Generics« eller »klageren«) efter EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54 mod medicinalvirksomhederne Astra AB (nu AstraZeneca AB) og AstraZeneca Plc (herefter omtales disse begge som »AstraZeneca«) (1) efter artikel 3 i Rådets forordning nr. 17/62 (2).

Sagen vedrører AstraZeneca's misbrug af statslige procedurer med henblik på at afskære generiske producenter og parallelimportører fra at konkurrere med AstraZeneca's produkt, »Losec«. Der er tale om misbrug af patentsystemet, idet der bevidst er givet forkerte oplysninger til patentkontorer med det formål at få udvidet den grundlæggende patentbeskyttelse af Losec og misbrug af systemet til autorisering af medicinmarkedsføring ved afregistrering af den oprindelige tabletudgave af Losec i udvalgte lande med henblik på at forhindre autorisering af generiske udgaver af Losec og udelukke parallelhandel.

Den 29. juli 2003 blev der efter artikel 2 i forordning nr. 2842/98 (3) sendt en klagepunktsskrivelse til AstraZeneca. Samtidig modtog AstraZeneca en liste over dokumenter i Kommissionens journal sammen med kopier af tilgængelige dokumenter fra denne liste på to cd-rom.

AstraZeneca indsendte en fælles besvarelse, der blev modtaget den 3. december 2003, og udbad sig en mundtlig høring efter artikel 5 i Kommissionens forordning nr. 2842/98.

Hvad angår aktindsigt, skal det bemærkes, at AstraZeneca fandt, at Kommissionens tjenestegrene var forpligtet til at tage notater fra møderne med klageren, og at disse notater burde indgå i journalen. Generaldirektoratet for Konkurrence gjorde opmærksom på, at man i den endelige beslutning udelukkende agtede at forholde sig til klagerens skriftlige erklæringer i forbindelse med de pågældende møder. Generaldirektoratet mente ikke, at det var forpligtet til at tage notater fra disse møder, medmindre sådanne notater skulle anvendes som bevismateriale til den endelige beslutning. Jeg finder, at dette synspunkt understøttes af retspraksis i Retten i Første Instans (sag nr. T-191/98 og T-212/98 til T-214/98 — Atlantic Container Line, præmis 377, 386, 394-395). På grundlag af denne retspraksis er notater, som Kommissionen frit kan vælge at tage under møder med klageren, interne dokumenter, som principielt ikke behøver blive offentliggjort, medmindre Kommissionen gør brug af dem i sin endelige beslutning.

Klageren fik udleveret en ikke-fortrolig udgave af klagepunktsmeddelelsen den 7. november 2003 og en ikke-fortrolig udgave af AstraZeneca's besvarelse den 8. januar 2004. Klageren fremsatte sine bemærkninger til klagepunktsmeddelelsen den 16. december 2003, som blev fremsendt til AstraZeneca.

Da to tidligere ansatte i AstraZeneca skulle have mulighed for at deltage i den mundtlige høring, blev denne noget forsinket. Den fandt sted den 16. og 17. februar 2004. Både AstraZeneca og Generics sendte repræsentanter. Både før og efter den mundtlige høring, den 9. marts 2004, fremsendte AstraZeneca nye oplysninger, især som svar på emner, der var taget under på den mundtlige høring.

Ved brev af 23. november 2004 gav Kommissionen AstraZeneca mulighed for at fremsætte bemærkninger til en række faktuelle elementer og overvejelser, der ikke udtrykkelig fremgik af klagepunktsmeddelelsen, og som Kommissionen kunne henvise til i den endelige beslutning vedrørende AstraZeneca (»faktumbrev«). Efter anmodning udsatte jeg fristen for at fremsætte bemærkninger til dette brev til den 13. januar 2005. Desuden sørgede jeg for, at AstraZeneca fik alle yderligere ikke-fortrolige dokumenter, der var indsat Kommissionens journal i sagen, efter at klagepunktsmeddelelsen var udsendt. AstraZeneca fremsatte sine bemærkninger i faktumbrev af 21. januar 2005.

Det er min overbevisning, at beslutningsudkastet kun indeholder indsigelser, som parterne har haft mulighed for at udtale sig om.

På baggrund af ovenstående finder jeg, at parternes ret til at blive hørt er blevet fuldt ud respekteret i denne sag.

Bruxelles, den 31. maj 2005

Serge DURANDE

---

(1)  Med virkning fra den 6. april 1999 fusionerede Astra AB med Zeneca Group Plc, og derved blev det britiske selskab AstraZeneca Plc stiftet.

1

(2)  Rådets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om gennemførelse af EF-traktatens artikel 85 og 86 (EFT L 13 af 21.2.1962, s. 204).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2842/98 af 22. december 1998 om høring af parter i visse procedurer efter EF-traktatens artikel 85 og 86 (EFT L 354 af 30.12.1998, s. 18).

3

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/5

---

STATSSTØTTE — DET FORENEDE KONGERIGE

Statsstøtte nr. C 39/06 (ex NN 94/05)

Ordning for førstegangsandelshavere

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(2006/C 291/04)

(EØS-relevant tekst)

Ved brev af 13. september 2006, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtte.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender |
| DG FISH/D/3 »Juridiske spørgsmål« |
| B-1049 Bruxelles |
| fax (32-2) 295 19 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender

DG FISH/D/3 »Juridiske spørgsmål«

B-1049 Bruxelles

fax (32-2) 295 19 42

Disse bemærkninger vil blive meddelt Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

I juni 2004 blev Kommissionen informeret om, at »Shetland Islands Council«, den offentlige myndigheder på Shetlandsøerne i Det Forenede Kongerige, havde ydet støtte, som muligvis var ulovlig statsstøtte, til fiskerisektoren.

I henhold til ordningen for førstegangsandelshavere blev der ydet støtte som et bidrag, der skulle modsvare egenbidraget til køb af en andel i et eksisterende eller nyt fiskerfartøj. Der blev ydet støtte på 50 % af udgifterne til erhvervelse af andelen, med et maksimumsbeløb på 7 500 GBP i tilfælde af et bestående fartøj og 15 000 GBP i tilfælde af et nyt fartøj og med en maksimumsandel på 25 % af fartøjets værdi, til personer på mindst 18 år, der endnu ikke havde andel i et fiskerfartøj. Støtten blev ydet på den betingelse, at fartøjet blev anvendt til fuldtidsfiskeri i de efterfølgende fem år, og at støttemodtageren beholdt sin andel i fartøjet i en periode på fem år fra modtagelsen af støtten.

I henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger. Ifølge Det Forenede Kongerige har ordningen været anvendt fra 1982 til 14. januar 2005. Det Forenede Kongerige bekræftede imidlertid, at ordningen aldrig var blevet meddelt Kommissionen, og som resultat heraf skal støtteforanstaltningen betragtes som ny støtte.

Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (1) fastsætter ikke nogen forældelsesfrist for undersøgelse af ulovlig støtte. Denne forordnings artikel 15 fastsætter imidlertid, at Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år, og at forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren, og at den pågældende frist afbrydes, hvis Kommissionen træffer foranstaltninger. Følgelig finder Kommissionen, at det ikke er nødvendigt i dette tilfælde at undersøge støtte, der er ydet mere end ti år før, Kommissionen traf nogen foranstaltning desangående. Kommissionen mener, at forældelsesfristen blev afbrudt af dens anmodning om oplysninger, der blev sendt til Det Forenede Kongerige den 24. august 2004. Følgelig gælder forældelsesfristen for støtte ydet før den 24. august 1994, og Kommissionen vurderer i det følgende kun støtte, der er ydet ved beslutninger truffet mellem den 24. august 1994 og den 14. januar 2005. I henhold til Kommissionens oplysninger ser det ud til, at der i det tidsrum er blevet ydet omkring 8 000 000 GBP under den pågældende støtteforanstaltning.

Ordningen forekommer at være statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87. Statsstøtte kan erklæres for forenelig med fællesmarkedet, hvis den er i overensstemmelse med en af undtagelserne i EF-traktaten. Statsstøtte til fiskerisektoren kan erklæres for forenelig med fællesmarkedet, hvis den overholder betingelserne i de retningslinjer for behandling af statsstøtte til fiskeri og akvakultur, der fandt anvendelse på det tidspunkt, støtten blev ydet (2).

Hvad angår støtte til erhvervelse af en andel i et brugt fartøj, kan støtten i henhold til retningslinjerne fra 1994, 1997 og 2001 erklæres for forenelig med fællesmarkedet, når støtten har til hensigt at sætte havfiskere i stand til at erhverve sig en andel i eller at erstatte et fartøj efter totalskade, og fartøjet ikke er mere end 20 år gammelt og kan anvendes i mindst 10 år endnu. Retningslinjerne fra 2004 er strengere og henviser til de betingelser, der er fastsat i artikel 12, stk. 3, litra d) og stk. 4, litra f) i forordning (EF) nr. 2792/1999, der indeholder yderligere krav vedrørende støttemodtagerens alder og fartøjets samlede længde. I henhold til retningslinjerne fra 1994 og 1997 må den samlede støtte ikke overstige 30 % af de faktiske omkostninger ved fartøjets erhvervelse. I 2001-retningslinjerne blev satsen sænket til 20 %.

Den ydede støtte til erhvervelse af en andel i et brugt fartøj synes således ikke at være i overensstemmelse med retningslinjernes betingelser. Desuden giver støtteordningen mulighed for støtte op til maksimalt 25 % af de faktiske omkostninger ved erhvervelse af fartøjet, hvilket ikke ville være i overensstemmelse med 2001-retningslinjerne.

Hvad angår støtte til erhvervelse af en andel i et nyt fartøj, kan støtte til bygning af nye fiskerfartøjer ifølge pkt. 2.2.3.1. i retningslinjerne fra 1994 og 1997 erklæres forenelig med fællesmarkedet, hvis den er i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 3699/93. Fartøjerne skal være bygget i henhold til det flerårige udviklingsprogram (FUP) og skal overholde gældende forordninger og direktiver om hygiejne og sikkerhed samt fællesskabsbestemmelser om fartøjers størrelse. Fartøjerne skal være registreret i fiskerfartøjsregistret.

Ifølge 2001-retningslinjerne henvises der til betingelserne i forordning (EF) nr. 2792/1999, hvor det hedder, at tilgang af ny kapacitet skal udlignes med udtagning uden offentlig støtte af mindst samme kapacitet som den nye kapacitetstilgang til de pågældende fartøjskategorier. Indtil den 31. december 2001 skulle kapacitetsudtagningen være mindst 30 % større end tilgangen af ny kapacitet, hvis målsætningerne ikke var overholdt. Det gælder ligeledes, at støtten kun må gives, når medlemsstaten har indgivet oplysninger om anvendelsen af det flerårige udviklingsprogram (FUP), jf. artikel 5 i den pågældende forordning, og har opfyldt sine forpligtelser i henhold til forordning (EØF) nr. 2930/86 om definition af fiskerfartøjers karakteristika, har opfyldt betingelserne i artikel 6 i forordning (EF) nr. 2792/1999 og har overholdt de overordnede FUP-mål.

Da støtteordningen ikke henviser til hverken fiskerflådens størrelse eller hygiejne- og sikkerhedskrav, og der ikke er nogen forpligtelse til at registrere fartøjet i fiskerfartøjsregistret, har Kommissionen på nuværende tidspunkt sine alvorlige tvivl om foreneligheden af støtte til erhvervelse af en andel i et nyt fartøj, der er ydet efter 1. juli 2001.

I lyset af ovenstående analyse har Kommissionen besluttet ikke at gøre indsigelser mod denne støtteordning, for så vidt angår støtte ydet til erhvervelse af en andel i et nyt fartøj inden den 1. juli 2001. Hvad imidlertid angår støtte ydet i henhold til ordningen for erhvervelse af en andel i et nyt fartøj efter den 1. juli 2001 og al støtte ydet til erhvervelse af en andel i et brugt fartøj, har Kommissionen dog i øjeblikket alvorlige tvivl med hensyn til dens forenelighed med fællesmarkedet.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan ulovligt udbetalt støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

| »(1) | The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

»(1)

The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty.

1.   PROCEDURE

| (2) | By letter of 15 June 2004 the Commission was informed by a citizen of the UK of unlawful aid granted by the authorities of the Shetland Islands of the UK. By letters of 24 August 2004, 4 February, 11 May and 16 December 2005 the Commission has requested the UK authorities to provide information about these measures, to which the UK authorities responded by letters of 10 December 2004, 6 April, 8 September 2005 and 31 January 2006. |
| --- | --- |

(2)

By letter of 15 June 2004 the Commission was informed by a citizen of the UK of unlawful aid granted by the authorities of the Shetland Islands of the UK. By letters of 24 August 2004, 4 February, 11 May and 16 December 2005 the Commission has requested the UK authorities to provide information about these measures, to which the UK authorities responded by letters of 10 December 2004, 6 April, 8 September 2005 and 31 January 2006.

2.   DESCRIPTION

| (3) | The Shetland Islands Council (SIC), the public authority in Shetland, has made payments to the fisheries sector under the scope of two general aid measures named “Aid to the Fish Catching and Processing Industry” and “Aid to the Fish Farming Industry”, which actually consisted of several different types of aid schemes. One of these schemes is the so-called First time shareholders scheme. Under the First time shareholders scheme, which was applied from 1982 until 14 January 2005, grants could be given as contribution to matching own financial contribution for the purchase of a share in an existing or new fishing vessel. Aid was only granted to persons over 18 years old that did not yet own a share in a fishing vessel. |
| --- | --- |

(3)

The Shetland Islands Council (SIC), the public authority in Shetland, has made payments to the fisheries sector under the scope of two general aid measures named “Aid to the Fish Catching and Processing Industry” and “Aid to the Fish Farming Industry”, which actually consisted of several different types of aid schemes. One of these schemes is the so-called First time shareholders scheme. Under the First time shareholders scheme, which was applied from 1982 until 14 January 2005, grants could be given as contribution to matching own financial contribution for the purchase of a share in an existing or new fishing vessel. Aid was only granted to persons over 18 years old that did not yet own a share in a fishing vessel.

| (4) | Aid was granted for 50 % of the acquisition costs of the share, with a maximum of GBP 7 500 in case of an existing vessel and GBP 15 000 in case of a new vessel. The other 50 % may only be financed by the beneficiaries own contribution, derived either from his own savings or from any interest-free family loan. The amount of aid may never exceed 25 % of the value of the vessel. |
| --- | --- |

(4)

Aid was granted for 50 % of the acquisition costs of the share, with a maximum of GBP 7 500 in case of an existing vessel and GBP 15 000 in case of a new vessel. The other 50 % may only be financed by the beneficiaries own contribution, derived either from his own savings or from any interest-free family loan. The amount of aid may never exceed 25 % of the value of the vessel.

| (5) | The aid was granted under the condition that the vessel is used for full time fishing for the next 5 years and that the beneficiary retained his share in the vessel for a period of five years from receipt of the aid. |
| --- | --- |

(5)

The aid was granted under the condition that the vessel is used for full time fishing for the next 5 years and that the beneficiary retained his share in the vessel for a period of five years from receipt of the aid.

3.   COMMENTS FROM THE UNITED KINGDOM

| (6) | The United Kingdom states that the aid measures concerned have already been applied already before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. The United Kingdom is however not able to provide any evidence of the existence of these measures at the time of accession. |
| --- | --- |

(6)

The United Kingdom states that the aid measures concerned have already been applied already before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. The United Kingdom is however not able to provide any evidence of the existence of these measures at the time of accession.

| (7) | The United Kingdom confirms that the aid measures have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). The United Kingdom states however that the expenditure and application of the measures have been reported yearly to the Commission by way of the annual State aid inventory and that the officials responsible for the aids believed that by transmitting the annual reports no notification of the aid would be necessary. |
| --- | --- |

(7)

The United Kingdom confirms that the aid measures have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). The United Kingdom states however that the expenditure and application of the measures have been reported yearly to the Commission by way of the annual State aid inventory and that the officials responsible for the aids believed that by transmitting the annual reports no notification of the aid would be necessary.

| (8) | Finally the United Kingdom states that where the measures and the amendments to the schemes might have been applied without prior notification to the Commission, they were applied in accordance with the conditions laid down in the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the time aid was granted under the measures. |
| --- | --- |

(8)

Finally the United Kingdom states that where the measures and the amendments to the schemes might have been applied without prior notification to the Commission, they were applied in accordance with the conditions laid down in the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the time aid was granted under the measures.

| (9) | In addition, with regard to the First time shareholder scheme the United Kingdom states that the scheme was in operation until 14 January 2005, but that actually no assistance has been awarded during the financial years 2003/2004 and 2004/2005 as there were no applications. Furthermore, they state that they consider the aid to have been compatible with Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the times concerned. |
| --- | --- |

(9)

In addition, with regard to the First time shareholder scheme the United Kingdom states that the scheme was in operation until 14 January 2005, but that actually no assistance has been awarded during the financial years 2003/2004 and 2004/2005 as there were no applications. Furthermore, they state that they consider the aid to have been compatible with Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture applicable at the times concerned.

4.   ASSESSMENT

| (10) | It must be determined first if the scheme can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market. |
| --- | --- |

(10)

It must be determined first if the scheme can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market.

| (11) | Aid has been granted to a limited number of companies within the fisheries sector and is thus of a selective nature. The aids have been granted by the Shetland Islands Council, the public authority of Shetland, from State resources and are in the benefit of these companies which are in direct competition with other companies in the fisheries sector of both within the United Kingdom as well as in other Member States. Therefore, the measures distort or threaten to distort competition and appear to be State aid in the sense of Article 87 of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(11)

Aid has been granted to a limited number of companies within the fisheries sector and is thus of a selective nature. The aids have been granted by the Shetland Islands Council, the public authority of Shetland, from State resources and are in the benefit of these companies which are in direct competition with other companies in the fisheries sector of both within the United Kingdom as well as in other Member States. Therefore, the measures distort or threaten to distort competition and appear to be State aid in the sense of Article 87 of the EC Treaty.

4.1.   Legality

| (12) | According to the United Kingdom, the two general schemes have been applied before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. However, the Commission notes that according to the provided information, the First time shareholders scheme was put in place only 1982. In any event, due to the absence of past records, the United Kingdom acknowledged that it is not able to provide evidence that the aid measures existed already before the United Kingdom joined the union and thus would have to be regarded as existing aids. In addition, the United Kingdom confirmed that the aid schemes have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). As a result, the aid measures have to be considered as new aid. |
| --- | --- |

(12)

According to the United Kingdom, the two general schemes have been applied before the accession of the United Kingdom to the European Economic Community. However, the Commission notes that according to the provided information, the First time shareholders scheme was put in place only 1982. In any event, due to the absence of past records, the United Kingdom acknowledged that it is not able to provide evidence that the aid measures existed already before the United Kingdom joined the union and thus would have to be regarded as existing aids. In addition, the United Kingdom confirmed that the aid schemes have been changed over the years and that these changes have not been notified to the Commission in accordance with Article 88(3) of the EC Treaty (former Article 93(3)). As a result, the aid measures have to be considered as new aid.

| (13) | The Commission regrets that the United Kingdom did not respect Article 88(3) of the EC Treaty, under which Member State are obliged to inform the Commission of any plans to grant or alter aid. In this respect the United Kingdom has stated that its authorities were mistakenly convinced that the inclusion of the measures into the annual State aid inventory, yearly submitted to the Commission, would be sufficient to inform the Commission of the aid in question. It must be noted however that such reporting to the Commission can not be considered as notification of the aid as required under Article 88(3) of the EC Treaty. |
| --- | --- |

(13)

The Commission regrets that the United Kingdom did not respect Article 88(3) of the EC Treaty, under which Member State are obliged to inform the Commission of any plans to grant or alter aid. In this respect the United Kingdom has stated that its authorities were mistakenly convinced that the inclusion of the measures into the annual State aid inventory, yearly submitted to the Commission, would be sufficient to inform the Commission of the aid in question. It must be noted however that such reporting to the Commission can not be considered as notification of the aid as required under Article 88(3) of the EC Treaty.

4.2.   Basis for the assessment

| (14) | Council Regulation (EC) No 659/1999 (3) does not lay down any limitation period for the examination of unlawful aid within the meaning of Article 1(f) thereof, i.e. aid implemented before the Commission is able to reach a conclusion about its compatibility with the common market. However, Article 15 of that Regulation stipulates that the powers of the Commission to recover aid is subject to a limitation period of ten years, that the limitation period begins on the day on which the aid is awarded to the beneficiary and that that limitation period is interrupted by any action taken by the Commission. Consequently, the Commission considers that it is not necessary in this case to examine the aid covered by the limitation period, i.e. aid granted more than ten years before any measure taken by the Commission concerning it. |
| --- | --- |

(14)

Council Regulation (EC) No 659/1999 (3) does not lay down any limitation period for the examination of unlawful aid within the meaning of Article 1(f) thereof, i.e. aid implemented before the Commission is able to reach a conclusion about its compatibility with the common market. However, Article 15 of that Regulation stipulates that the powers of the Commission to recover aid is subject to a limitation period of ten years, that the limitation period begins on the day on which the aid is awarded to the beneficiary and that that limitation period is interrupted by any action taken by the Commission. Consequently, the Commission considers that it is not necessary in this case to examine the aid covered by the limitation period, i.e. aid granted more than ten years before any measure taken by the Commission concerning it.

| (15) | The Commission considers that in this case the limitation period was interrupted by its request for information sent to the United Kingdom on 24 August 2004. Accordingly, the limitation period applies to aid granted to beneficiaries before 24 August 1994. Consequently, the Commission will asses below only the aid granted by decisions taken between 24 August 1994 and January 2005. It seems that during that time approximately GBP 8 000 000 have been granted under the scheme. |
| --- | --- |

(15)

The Commission considers that in this case the limitation period was interrupted by its request for information sent to the United Kingdom on 24 August 2004. Accordingly, the limitation period applies to aid granted to beneficiaries before 24 August 1994. Consequently, the Commission will asses below only the aid granted by decisions taken between 24 August 1994 and January 2005. It seems that during that time approximately GBP 8 000 000 have been granted under the scheme.

| (16) | State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC Treaty. As regards the State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture. According to point 5.3 of the current Guidelines (4) an “unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force. The aid is thus to be assessed on the compatibility with the Guidelines of 1994, 1997 and 2001 (5). |
| --- | --- |

(16)

State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC Treaty. As regards the State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture. According to point 5.3 of the current Guidelines (4) an “unlawful aid” within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force. The aid is thus to be assessed on the compatibility with the Guidelines of 1994, 1997 and 2001 (5).

4.3.   Used vessels

4.3.1.   Guidelines of 1994, 1997 and 2001

| (17) | With regard to aid for the acquisition of a share in a second hand vessel, according to point 2.2.3.3 of the 1994, 1997 and 2001 Guidelines, such aid may be deemed compatible with the common market when the vessel can be used for at least another 10 years. Under the 1994, 1997 Guidelines the vessel has to be at least 10 years old, under the 2001 Guidelines 20 years. According to all guidelines the aid should be intended to enable sea-fishermen to acquire part ownership or to replace a vessel after its total loss. |
| --- | --- |

(17)

With regard to aid for the acquisition of a share in a second hand vessel, according to point 2.2.3.3 of the 1994, 1997 and 2001 Guidelines, such aid may be deemed compatible with the common market when the vessel can be used for at least another 10 years. Under the 1994, 1997 Guidelines the vessel has to be at least 10 years old, under the 2001 Guidelines 20 years. According to all guidelines the aid should be intended to enable sea-fishermen to acquire part ownership or to replace a vessel after its total loss.

| (18) | With regard to the aid rate, under the 1994 and 1997 Guidelines the total amount of aid to be granted may not exceed 50 % of the participation rate provided for in Annex IV to Regulation (EC) No 3699/93, applying the scale relating to construction aid set out in that Annex. As Shetland is an Objective I region, the maximum participation rate is set at 60 %. Thus the aid for sea-fishermen to acquire part ownership of a second hand vessel may not exceed 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel. |
| --- | --- |

(18)

With regard to the aid rate, under the 1994 and 1997 Guidelines the total amount of aid to be granted may not exceed 50 % of the participation rate provided for in Annex IV to Regulation (EC) No 3699/93, applying the scale relating to construction aid set out in that Annex. As Shetland is an Objective I region, the maximum participation rate is set at 60 %. Thus the aid for sea-fishermen to acquire part ownership of a second hand vessel may not exceed 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel.

| (19) | Under the 2001 Guidelines this provision is amended and it is stated that the rate of the aid may not exceed in subsidy equivalent 20 % of the actual cost of the acquisition of the vessel. |
| --- | --- |

(19)

Under the 2001 Guidelines this provision is amended and it is stated that the rate of the aid may not exceed in subsidy equivalent 20 % of the actual cost of the acquisition of the vessel.

4.3.2.   Compatibility

| (20) | Under the scheme aid was granted for individuals who acquired for the first time a share in a second hand vessel. According to the Guidelines aid could only be granted with regard to vessels, not older than 20 years, that could be used for at least another 10 years. The scheme does not contain any conditions with regard to the age of the vessels. The fact that the beneficiaries of the aid are obliged to keep their share in the vessel for at least another five years and to use the vessel for fishing during those years seems to insure that aid is granted for vessels that are still operational and to be used for some years. However, this condition is insufficient to comply with the requirements established in point 2.2.3.3. of the 1994, the 1997 as well as the 2001 Guidelines. |
| --- | --- |

(20)

Under the scheme aid was granted for individuals who acquired for the first time a share in a second hand vessel. According to the Guidelines aid could only be granted with regard to vessels, not older than 20 years, that could be used for at least another 10 years. The scheme does not contain any conditions with regard to the age of the vessels. The fact that the beneficiaries of the aid are obliged to keep their share in the vessel for at least another five years and to use the vessel for fishing during those years seems to insure that aid is granted for vessels that are still operational and to be used for some years. However, this condition is insufficient to comply with the requirements established in point 2.2.3.3. of the 1994, the 1997 as well as the 2001 Guidelines.

| (21) | In addition, according to the information provided, under the scheme the aid may not exceed 25 % of the value of the vessel. Under to the 1994 and 1997 Guidelines, applicable until 1 July 2001, it is allowed to grant aid with a maximum of 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel and thus the aid rate of the scheme of 25 % is compatible with that condition. |
| --- | --- |

(21)

In addition, according to the information provided, under the scheme the aid may not exceed 25 % of the value of the vessel. Under to the 1994 and 1997 Guidelines, applicable until 1 July 2001, it is allowed to grant aid with a maximum of 30 % of the actual costs of the acquisition of the vessel and thus the aid rate of the scheme of 25 % is compatible with that condition.

| (22) | However the 2001 Guidelines, which Member States were to apply as from 1 July 2001, require that the aid shall not exceed 20 % of the actual costs of the acquisition of the vessel. The aid rate of the scheme of 25 % therefore no longer complies with the conditions established under the Guidelines. Therefore, from 1 July 2001, the aid rate of the scheme of 25 % exceeds seems no longer compatible. |
| --- | --- |

(22)

However the 2001 Guidelines, which Member States were to apply as from 1 July 2001, require that the aid shall not exceed 20 % of the actual costs of the acquisition of the vessel. The aid rate of the scheme of 25 % therefore no longer complies with the conditions established under the Guidelines. Therefore, from 1 July 2001, the aid rate of the scheme of 25 % exceeds seems no longer compatible.

| (23) | With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in used vessels. |
| --- | --- |

(23)

With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in used vessels.

4.4.   New vessels

4.4.1.   Guidelines of 1994 and 1997

| (24) | With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 1994 and the 1997 Guidelines apply. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 3699/93 (6). |
| --- | --- |

(24)

With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 1994 and the 1997 Guidelines apply. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 3699/93 (6).

Regulation (EC) No 3699/93

| (25) | According to the conditions laid down in Articles 7 and 10 and Annex III (paragraph 1.3) of Regulation (EC) No 3699/93, the vessels must be built in compliance with the objectives set for the size of the fishing fleet of the Member State concerned under the mulitannual guidance programme (MAGP) and must comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register. |
| --- | --- |

(25)

According to the conditions laid down in Articles 7 and 10 and Annex III (paragraph 1.3) of Regulation (EC) No 3699/93, the vessels must be built in compliance with the objectives set for the size of the fishing fleet of the Member State concerned under the mulitannual guidance programme (MAGP) and must comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register.

4.4.2.   Guidelines of 2001

| (26) | With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 2001 Guidelines applies. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 2792/1999 (7). |
| --- | --- |

(26)

With regard to aid for the acquisition of a share in new vessels, point 2.2.3.1 of the 2001 Guidelines applies. According to those guidelines, aid for the construction of new fishing vessels may be deemed compatible with the common market provided that it complies with the relevant conditions of Regulation (EC) No 2792/1999 (7).

Regulation (EC) No 2792/1999

| (27) | Articles 6, 7, 9 and 10 and Annex III (point 1.3) of Regulation (EC) No 2792/1999 (8), as applicable until 1 January 2003, require that the entry of new capacity is compensated by the withdrawal of a capacity without public aid which is at least equal to the new capacity introduced in the segments concerned. Until 31 December 2001, where the objectives were not yet respected, the withdrawal of capacity should at least be 30 % more than the new capacity introduced. |
| --- | --- |

(27)

Articles 6, 7, 9 and 10 and Annex III (point 1.3) of Regulation (EC) No 2792/1999 (8), as applicable until 1 January 2003, require that the entry of new capacity is compensated by the withdrawal of a capacity without public aid which is at least equal to the new capacity introduced in the segments concerned. Until 31 December 2001, where the objectives were not yet respected, the withdrawal of capacity should at least be 30 % more than the new capacity introduced.

| (28) | The aid may only be granted where the Member State has submitted the information concerning the application of the Multi-annual Guidance Programme (MAGP) as required under Article 5 of that Regulation and furthermore, has complied with its obligations under Regulation (EEC) No 2930/86 concerning the characteristics of fishing vessels, has implemented the arrangements under Article 6 of Regulation (EC) No 2792/1999 and has complied with the overall MAGP-objectives. |
| --- | --- |

(28)

The aid may only be granted where the Member State has submitted the information concerning the application of the Multi-annual Guidance Programme (MAGP) as required under Article 5 of that Regulation and furthermore, has complied with its obligations under Regulation (EEC) No 2930/86 concerning the characteristics of fishing vessels, has implemented the arrangements under Article 6 of Regulation (EC) No 2792/1999 and has complied with the overall MAGP-objectives.

| (29) | When the vessel is deleted from the fishing vessel register of the Community, within 10 years from construction, the aid should be recovered pro rata temporis. |
| --- | --- |

(29)

When the vessel is deleted from the fishing vessel register of the Community, within 10 years from construction, the aid should be recovered pro rata temporis.

| (30) | Finally, the vessels must be built to comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register and must be entered in the Community fishing fleet register. |
| --- | --- |

(30)

Finally, the vessels must be built to comply with the regulations and directives governing hygiene and safety and Community provisions concerning the dimension of vessels. The vessels have to be registered in the fleet register and must be entered in the Community fishing fleet register.

| (31) | With regard to the compatibility of aid for the construction of new fishing vessels with the common market, the 2001 Guidelines aid also make reference to the provisions of Regulation (EC) No 2792/1999 as mentioned above. |
| --- | --- |

(31)

With regard to the compatibility of aid for the construction of new fishing vessels with the common market, the 2001 Guidelines aid also make reference to the provisions of Regulation (EC) No 2792/1999 as mentioned above.

Regulation (EC) No 2369/2002

| (32) | However, on 1 January 2003 the relevant Articles and Annex of Regulation (EC) No. 2792/1999 were amended by Regulation (EC) No 2369/2002 (9). This amendment introduced the phasing out of aid for construction of new fishing vessels. According to the amended provisions, the conditions have been broadened in the sense that aid for the renewal of fishing vessels may only be granted until 31 December 2004 and for vessels of less than 400 GT. |
| --- | --- |

(32)

However, on 1 January 2003 the relevant Articles and Annex of Regulation (EC) No. 2792/1999 were amended by Regulation (EC) No 2369/2002 (9). This amendment introduced the phasing out of aid for construction of new fishing vessels. According to the amended provisions, the conditions have been broadened in the sense that aid for the renewal of fishing vessels may only be granted until 31 December 2004 and for vessels of less than 400 GT.

4.4.3.   Compatibility

| (33) | Under the scheme grants can be given for the purchase of a share in a new fishing vessel. Aid can only be granted to persons over 18 years old that do not yet own a share in a fishing vessel. The beneficiary is obliged to use the vessel for fishing for the following 5 years and must retain their share in the vessel for at least the same period. In case of breach of the conditions under the scheme the authorities can require pro rata temporis repayment of the aid. |
| --- | --- |

(33)

Under the scheme grants can be given for the purchase of a share in a new fishing vessel. Aid can only be granted to persons over 18 years old that do not yet own a share in a fishing vessel. The beneficiary is obliged to use the vessel for fishing for the following 5 years and must retain their share in the vessel for at least the same period. In case of breach of the conditions under the scheme the authorities can require pro rata temporis repayment of the aid.

| (34) | As the scheme seems to make no reference to the reference level for the size of the fishing fleet nor to the hygiene and safety requirement and there is obligation for the registration of the vessel in the fleet register, the Commission at this stage has serious doubts that the conditions for the acquisition of a share in a new vessel during the period starting from 1 July 2001 can be considered compatible with the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture. |
| --- | --- |

(34)

As the scheme seems to make no reference to the reference level for the size of the fishing fleet nor to the hygiene and safety requirement and there is obligation for the registration of the vessel in the fleet register, the Commission at this stage has serious doubts that the conditions for the acquisition of a share in a new vessel during the period starting from 1 July 2001 can be considered compatible with the Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture.

| (35) | Furthermore the scheme does not seem to contain any provisions with regard to the additional requirements introduced by Regulation (EC) No 2369/2002 (point 32), applicable as from 1 January 2003. Although the United Kingdom has stated that no aid has been granted under the scheme during the financial years 2003/2004 and 2004/2005, aid has been granted during the financial year 2002/2003 which could include aid granted after 1 January 2003. Therefore at this stage the Commission also has doubts whether the additional conditions established by Regulation (EC) No. 2369/2002 have been complied with. |
| --- | --- |

(35)

Furthermore the scheme does not seem to contain any provisions with regard to the additional requirements introduced by Regulation (EC) No 2369/2002 (point 32), applicable as from 1 January 2003. Although the United Kingdom has stated that no aid has been granted under the scheme during the financial years 2003/2004 and 2004/2005, aid has been granted during the financial year 2002/2003 which could include aid granted after 1 January 2003. Therefore at this stage the Commission also has doubts whether the additional conditions established by Regulation (EC) No. 2369/2002 have been complied with.

| (36) | With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in new vessels after 1 July 2001. Aid granted before that date however is deemed to be compatible with the guidelines in force at the time the aid was granted and thus compatible with the common market. |
| --- | --- |

(36)

With regard to the above, the Commission at this stage has serious doubts on the compatibility with the common market of the aid granted for the acquisition of a share in new vessels after 1 July 2001. Aid granted before that date however is deemed to be compatible with the guidelines in force at the time the aid was granted and thus compatible with the common market.

5.   DECISION

| (37) | In view of the foregoing analysis the Commission has decided not to raise any objections to this aid scheme as far as it concerns the aid granted for the acquisition of a share in a new vessel granted before 1 July 2001. |
| --- | --- |

(37)

In view of the foregoing analysis the Commission has decided not to raise any objections to this aid scheme as far as it concerns the aid granted for the acquisition of a share in a new vessel granted before 1 July 2001.

| (38) | With regard to the aid granted under the scheme for the acquisition of a share in a new vessel after 1 July 2001 and all aid granted for the acquisition of a share in second hand vessels, the Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of these aids with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty. |
| --- | --- |

(38)

With regard to the aid granted under the scheme for the acquisition of a share in a new vessel after 1 July 2001 and all aid granted for the acquisition of a share in second hand vessels, the Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of these aids with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty.

| (39) | In the light of the foregoing conditions, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to further assess the aid, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(39)

In the light of the foregoing conditions, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to further assess the aid, within one month of the date of receipt of this letter. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately.

| (40) | The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88 (3) of the EC Treaty has suspensory effect and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(40)

The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88 (3) of the EC Treaty has suspensory effect and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (41) | The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.« |
| --- | --- |

(41)

The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.«

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93, EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

1

(2)  EFT C 260 af 17.9.94, s. 3, EFT C 100 af 27.3.1997, s. 12, EFT C 19 af 20.1.2001, s. 7 og EUT C 229 af 14.9.2004, s. 5.

2

(3)  Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty, OJ L 83, 27.3.1999, p. 1. Regulation as amended by the Act of Accession of 2003.

3

(4)  OJ C 229, 14.9.2004, p. 5.

4

(5)  OJ C 260, 17.9.1994, p. 3; OJ C 100, 27.3.1997, p. 12 and OJ C 19, 20.1.2001, p. 7.

5

(6)  Council Regulation (EC) 3699/93 of 21 December 1993 laying down the criteria and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries and aquaculture sector and the processing and the marketing of its products, OJ L 346, 31.12.1993, p. 1.

6

(7)  Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector OJ L 337, 30.12.1999, p.10, as last amended by Regulation (EC) No 485/2005, OJ L 81, 30.3.2005, p. 1.

7

(8)  Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector OJ L 337, 30.12.1999, p.10, as last amended by Regulation (EC) No 485/2005, OJ L 81, 30.3.2005, p. 1.

8

(9)  OJ L 358, 31.12.2002, p. 49.

9

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/10

---

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i medfør af artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

(2006/C 291/05)

Denne offentliggørelse giver mulighed for at gøre indsigelse mod registreringen i medfør af artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Indsigelserne skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder fra datoen for nærværende offentliggørelse.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Registreringsansøgning i henhold til artikel 5 og artikel 17, stk. 2

»RISO DI BARAGGIA BIELLESE E VERCELLESE«

EF-nr.: IT/PDO/005/0337/26.2.2004

BOB ( X ) BGB ( )

Dette resume er blevet udarbejdet udelukkende til informativt brug. Interesserede kan få yderligere oplysninger i den fuldstændige varespecifikation hos de italienske myndigheder i pkt. 1 eller hos Europa-Kommissionen (1).

1.   Ansvarlig myndighed i medlemsstaten

| Navn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma |
| Tlf.: | (39-06) 481 99 68 |
| Telefax: | (39-06) 42 01 31 26 |
| e-mail: | qtc3@politicheagricole.it |

Navn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresse:

Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma

Tlf.:

(39-06) 481 99 68

Telefax:

(39-06) 42 01 31 26

e-mail:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Ansøgende sammenslutning

| Navn: | Associazione Riso di Baraggia Biellese e Vercellese |
| --- | --- |
| Adresse: | Via F.lli Bandiera, 16 — c/o Consorzio di Bonifica della Baraggia Biellese e Vercellese — I-13100 Vercelli |
| Tlf.: | (39-0161) 28 38 11 |
| Telefax: | (39-0161) 25 74 25 |
| e-mail: | — |
| Sammensætning: | Producenter/forarbejdningsvirksomheder ( X ) andet ( ) |

Navn:

Associazione Riso di Baraggia Biellese e Vercellese

Adresse:

Via F.lli Bandiera, 16 — c/o Consorzio di Bonifica della Baraggia Biellese e Vercellese — I-13100 Vercelli

Tlf.:

(39-0161) 28 38 11

Telefax:

(39-0161) 25 74 25

e-mail:

—

Sammensætning:

Producenter/forarbejdningsvirksomheder ( X ) andet ( )

3.   Produktets art

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn; ubehandlet eller forarbejdet, bilag II — Ris.

4.   Varespecifikation (sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1   Navn: »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese«

4.2   Beskrivelse: Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese« dækker udelukkende det risprodukt, der opnås ved forarbejdning af rå ris eller uafskallet ris til »integrale«, »raffinato« og »parboiled« ris.

De rissorter, der anvendes til dyrkningen, er de nedenfor anførte med tilhørende egenskaber:

Nedenfor er angivet de biometriske og fysisk-kemiske egenskaber, der sammen med ovennævnte parametre kendetegner de pågældende rissorter.

4.3   Geografisk område: Dyrkningsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese« ligger i den nordøstlige del af Piemonte, i Biella- og Vercelli-provinsen og omfatter følgende kommuner: Albano Vercellese, Arborio, Balocco, Brusnengo, Buronzo, Carisio, Casanova Elvo, Castelletto Cervo, Cavaglià, Collobiano, Dorzano, Formigliana, Gattinara, Ghislarengo, Gifflenga, Greggio, Lenta, Massazza, Masserano, Mottalciata, Oldenico, Rovasenda, Roasio, Salussola, San Giacomo Vercellese, Santhià, Villanova Biellese og Villarboit.

4.4   Bevis for oprindelse: Hver fase i produktionsprocessen kontrolleres af kontrolinstansen i pkt. 4.7. efter bestemmelserne i kontrolplanen, idet alle indgående og udgående produkter registreres. På denne måde, og ved at de pågældende dyrkede marker, producenter, forarbejdningsvirksomheder og pakkevirksomheder samt de producerede, emballerede og etiketterede mængder opføres i særlige registre, der føres af kontrolinstansen, sikres produktets sporbarhed. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre, underkastes kontrol fra kontrolinstansens side, i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen og den pågældende kontrolplan.

4.5   Fremstillingsmetode: Varespecifikationen fastsætter bl.a., hvordan gødskningen skal foretages for at opnå et sundt og perfekt modent produkt. Kvælstofholdige og tungmetalholdige gødningsstoffer er forbudt. Behandling med fungicider og insekticider skal være gennemført mindst 40 dage inden høsten, medmindre andet er fastsat i gældende lovgivning om anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. De nødvendige riskorn til udsæd skal være et sædprodukt, der er certificeret af E.N.S.E. for at garantere sortens renhed, spiringskvalitet og fravær af parasitter.

Tørringen af råris skal foretages med midler og på måder, der forhindrer eller mindsker mest muligt kontaminering af risenes skaller med eventuelle rester af brændstof og eksterne lugte. Der foretrækkes tørringsanlæg med indirekte varme, så vidt muligt drevet af gas, LPG eller lignende.

Råris, der oplagres og udbydes til salg med henblik på forarbejdning, må ikke indholde over 14 % fugtighed.

Ved opbevaring af råris skal risavleren træffe alle foranstaltninger til at minimere tilstedeværelse af dyre- og svampeparasitter og unormal gæring. Ved sommerens slutning, og under alle omstændigheder inden rishøsten og den efterfølgende oplagring, skal der foretages følgende:

Følgende behandlinger af råris er tilladt:

Forarbejdning til »riso integrale« (brune ris) eller den efterfølgende raffinering af produktet

Afskalning: fjernelse af riskornets avner og efterfølgende kalibrering.

Forarbejdning til »riso raffinato« (hvide ris)

Raffinering eller afslibning — Fjernelse af riskornenes celluloseskal ved afslibning: denne forarbejdning skal gennemføres således, at raffineringsgraden kan defineres som »2. grad«.

Raffineringsteknikkerne skal følge metoder, der forhindrer, at riskornene beskadiges.

4.6   Tilknytning: Produktionsområdet som defineret i pkt. 4.3 består af et enkelt kerneområde med planeringsvanskeligheder på grund af jordens ler- og jernindhold, der omsættes til forskellige overrislingsniveauer. Desuden er klimaet karakteriseret ved temmelig kølige sommermåneder og ved hyppige termiske inversioner, der fremmes af de kolde vinde, der blæser ned fra bjergene. Tilstedeværelsen af kolde vandløb i området, der ligger ved foden af Alpene, gør desuden sit til, at dette område er det første, der overrisles af bjergvandløbene.

Resultatet af disse særlige forhold i produktionsområdet er, at »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese« er kendetegnet ved gode kogeegenskaber, større konsistens og ringe klæbrighed. Disse egenskaber anerkendes enstemmigt af forbrugerne og tilskrives i øvrigt det lavere udbytte og længere vækstkredsløb end ris fra andre områder.

Lige siden begyndelsen af 1900-tallet blev ris — der er en traditionel afgrøde i Baraggia — ligeledes anvendt som folkekært symbol selv i sporten, navnlig cykelsporten med stjerner som Coppi, Bartali og Magni blandt andre.

Mangfoldigheden i Baraggia og dens ris blev i ca. 50 år beskrevet i »Giornale di Risicoltura« (risavlernes blad), der blev udgivet en gang om måneden fra 1912 til 1952 af det tidligere »Istituto Sperimentale di Risicoltura di Vercelli«, der ofte indholdt videnskabelige artikler for at fremme de særlige egenskaber i Baraggia-området og for den ris, der blev produceret der. Samme institut erhvervede i 1931 i Villarboit kommune (i midten af Baraggia-risdyrkningsområdet) en risavlsbedrift og benyttede dette forskningscenter til at videreudvikle de særlige egenskaber af Baraggia-områdets produkter. Fra 1952 blev nævnte månedsblad efterfulgt af bladet »Il Riso«, der udgives af Det Nationale Risorgan (E.N.R.), hvor forskellige artikler fremhævede de særlige egenskaber ved den ris, der produceres i dette område.

Dyrkningen af ris i det begrænsede Baraggia-område fandt sted i begyndelsen af det 17. århundrede og dokumenteres også i notarakter fra 1606 i Salussola kommune, der ligger i det afgrænsede område.

4.7   Kontrolinstans:

| Navn: | Ente Nazionale Risi |
| --- | --- |
| Adresse: | Piazza Pio XI — I-20123 Milano |
| Tlf.: | (39-02) 885 51 11 |
| Telefax: | — |
| e-mail: | — |

Navn:

Ente Nazionale Risi

Adresse:

Piazza Pio XI — I-20123 Milano

Tlf.:

(39-02) 885 51 11

Telefax:

—

e-mail:

—

4.8   Mærkning: Produktet BOB »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese« skal for at afsættes til konsum på etiketten bære den præcise betegnelse for den sort, der dyrkes i området (og ikke en tilsvarende, selv om den er godkendt efter gældende regler). Der findes forskellige emballageformer, afhængig af bestemmelsesmarkedet. Pakninger med D.O.P. »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese« til detailsalg, skal være af følgende vægt udtrykt i kg: 0,250 — 0,500 — 1,0 — 2,0 — 5,0 — 10,0 — 25,0, og skal bestå af poser, stofposer eller plastposer, der er godkendt til fødevarer og pakker af forskellige materialer, der er tilladt ved lov om fødevareemballering.

Følgende skal være trykt på emballagen:

EU's BOB-mærke

logoet for D.O.P. »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese«, der skal tydeligt fremstå på emballagen med bogstaver, der i størrelse og farve udskiller sig fra resten, ved siden af EU-mærket

risavlernes og rismøllernes egne mærker, navne og sortangivelse.

Salgsfremmende og misvisende oplysninger er forbudt.

De produkter, hvortil der er blevet anvendt BGB »Riso di Baraggia Biellese e Vercellese«, også efter forarbejdning, kan markedsføres i pakninger, der er påført henvisning til den pågældende betegnelse, uden af EF-mærket anføres, hvis:

produktet med beskyttet betegnelse, certificeret som sådant, er den eneste varekategori, der indgår i produktet;

de, der anvender produktet med beskyttet betegnelse, har fået tilladelse af indehaverne af den registrerede intellektuelle ejendomsret til betegnelsen BOB forsamlet i en sammenslutning under Ministero delle Politiche Agricole Alimentari Forestali (Landbrugsministeriet). Denne sammenslutning står også for optegnelsen i de rette registre og kontrollerer, at den beskyttede betegnelse anvendes korrekt. Findes der ikke en sådan sammenslutning, udføres de ovenfor nævnte funktioner af MIPAAF, der er den nationale myndighed med ansvar for anvendelse af forordning (EØF) nr. 2081/92.

Logoet for betegnelsen »RISO DI BARAGGIA Biellese e Vercellese«, hvis farvesammensætning er detaljeret beskrevet i varespecifikationen, er rundt og forneden i forgrunden er der tre side om side opretstående hvide riskorn, således som de normalt vises og er synlige for forbrugerne. Øverst på riskornene ses den lille fuge, hvor kimen sad før forarbejdningen.

På en hvid baggrund i midten af logoet er der en stiliseret tegning af Monte Rosa-massivet, fra hvis højder løber de kolde vandløb, der direkte og primært bruges til overrisling af rismarkerne i Baraggia, der er eneste ophav til produkterne »RISO DI BARAGGIA Biellese e Vercellese«.

Oven over tegningen er skrevet navnet »RISO DI BARAGGIA« og nedenunder angivelsen af det administrative område »Biellese e Vercellese«.

4.9   Nationale bestemmelser: —

---

(1)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kvalitetspolitik for landbrugsprodukter, B-1049 Bruxelles.

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/15

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2006/C 291/06)

| Godkendelsesdato | 12.10.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 131/06 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Titel | Groeifaciliteit |
| Retsgrundlag | Wet van 29 februari 1996, houdende vaststelling van regels inzake de verstrekking van subsidies door de Minister van Economische Zaken (Kaderwet EZ-subsidies); |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Støtteform | Garanti |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 900 mio. EUR |
| Støtteintensitet | Foranstaltning, der ikke udgør støtte |
| Varighed | 1.6.2006 — 1.6.2012 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministry of Economic Affairs |
| Bezuidenhoutseweg 20 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

Godkendelsesdato

12.10.2006

Sag nr.

N 131/06

Medlemsstat

Nederlandene

Titel

Groeifaciliteit

Retsgrundlag

Wet van 29 februari 1996, houdende vaststelling van regels inzake de verstrekking van subsidies door de Minister van Economische Zaken (Kaderwet EZ-subsidies);

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Støtteform

Garanti

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 900 mio. EUR

Støtteintensitet

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Varighed

1.6.2006 — 1.6.2012

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministry of Economic Affairs

Bezuidenhoutseweg 20

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 12.10.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 349/06 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | Ile-de-France |
| Titel | Aide à la formation en faveur de Rioglass France SA |
| Retsgrundlag | Protocole d'accord pour la formation des salariés Thomson Vidéoglass Bagneaux-sur-Loing du 21 octobre 2005 |
| Støtteordning | Individuel støtte |
| Formål | Uddannelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: EUR 1,5 millioner |
| Varighed | 1.11.2005 — 1.4.2007 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministère de l'emploi, de la cohésion sociale et du logement + Conseil régional Ile-de-France |

Godkendelsesdato

12.10.2006

Sag nr.

N 349/06

Medlemsstat

Frankrig

Region

Ile-de-France

Titel

Aide à la formation en faveur de Rioglass France SA

Retsgrundlag

Protocole d'accord pour la formation des salariés Thomson Vidéoglass Bagneaux-sur-Loing du 21 octobre 2005

Støtteordning

Individuel støtte

Formål

Uddannelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: EUR 1,5 millioner

Varighed

1.11.2005 — 1.4.2007

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministère de l'emploi, de la cohésion sociale et du logement + Conseil régional Ile-de-France

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 11.1.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 613/05 |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Titel | Změna úlevy spotřební daně a provozních subvencí na bionaftu (Česká republika) |
| Retsgrundlag | Nařízení vlády ze 7. prosince 2005, kterým se mění nařízení vlády č. 148/2005 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 77 mio. EUR |
| Varighed | 1.1.2006 — 31.12.2006 |
| Økonomisk sektor | Energi |

Godkendelsesdato

11.1.2006

Sag nr.

N 613/05

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Titel

Změna úlevy spotřební daně a provozních subvencí na bionaftu (Česká republika)

Retsgrundlag

Nařízení vlády ze 7. prosince 2005, kterým se mění nařízení vlády č. 148/2005

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 77 mio. EUR

Varighed

1.1.2006 — 31.12.2006

Økonomisk sektor

Energi

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 20.10.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N. 625/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Piemonte |
| Titel | Bando regionale sulla ricerca industriale e attività di sviluppo precompetitivo |
| Retsgrundlag | Determinazione dirigenziale n. 501 del 25.7.2006 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 32 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 50 % |
| Varighed | 31.12.2008 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Regione Piemonte |
| Piazza Castello 165 |
| Torino (Italia) |

Godkendelsesdato

20.10.2006

Sag nr.

N. 625/06

Medlemsstat

Italien

Region

Piemonte

Titel

Bando regionale sulla ricerca industriale e attività di sviluppo precompetitivo

Retsgrundlag

Determinazione dirigenziale n. 501 del 25.7.2006

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 32 mio. EUR

Støtteintensitet

50 %

Varighed

31.12.2008

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Regione Piemonte

Piazza Castello 165

Torino (Italia)

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 19.1.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 643/05 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Titel | Milieu-investeringsaftrek (MIA) |
| Retsgrundlag | Artikel 3.42a van de Wet inkomstenbelasting 2001 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Mindskelse af skattegrundlaget |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 91 — 123 mio EUR |
| Varighed | 1.12.2006 — 31.12.2009 |

Godkendelsesdato

19.1.2006

Sag nr.

N 643/05

Medlemsstat

Nederlandene

Titel

Milieu-investeringsaftrek (MIA)

Retsgrundlag

Artikel 3.42a van de Wet inkomstenbelasting 2001

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Mindskelse af skattegrundlaget

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 91 — 123 mio EUR

Varighed

1.12.2006 — 31.12.2009

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Beslutning vedtaget den | 26.9.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N. 51/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Støtteordning | Poste Italiane SpA: kompensation fra staten for selskabets forpligtelse til at levere offentlige posttjenester for 2000-2005 |
| Retsgrundlag | Contratto di programma 2000-2002 tra il Ministero del tesoro, del bilancio e della programmazione economica e le Poste italiane SpA, Contratto di programma 2003-2005 tra il Ministero delle comunicazioni di concerto con il Ministero dell'economia e delle finanze e la società per azioni Poste Italiane |
| Foranstaltningens art | Forenelig støtte |
| Formål | Tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Rammebeløb | 2,4 mia. EUR i hele perioden |
| Varighed | 2000-2005 |
| Berørte sektorer | Postsektoren |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministero dell'economia e delle finanze |

Beslutning vedtaget den

26.9.2006

Sag nr.

N. 51/06

Medlemsstat

Italien

Støtteordning

Poste Italiane SpA: kompensation fra staten for selskabets forpligtelse til at levere offentlige posttjenester for 2000-2005

Retsgrundlag

Contratto di programma 2000-2002 tra il Ministero del tesoro, del bilancio e della programmazione economica e le Poste italiane SpA, Contratto di programma 2003-2005 tra il Ministero delle comunicazioni di concerto con il Ministero dell'economia e delle finanze e la società per azioni Poste Italiane

Foranstaltningens art

Forenelig støtte

Formål

Tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse

Støtteform

Direkte tilskud

Rammebeløb

2,4 mia. EUR i hele perioden

Varighed

2000-2005

Berørte sektorer

Postsektoren

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministero dell'economia e delle finanze

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 8.11.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 54/06 |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Region | Olomouc |
| Titel | Vysoká škola logistiky, o.p.s |
| Retsgrundlag | Ad hoc-kontrakter |
| Foranstaltningstype | Foranstaltning, der ikke udgør støtte |
| Rammebeløb | 229 000 EUR |
| Støtteintensitet | Foranstaltning, der ikke udgør støtte |
| Økonomisk sektor | Uddannelse |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Magistrát města Přerova, Česká republika |

Godkendelsesdato

8.11.2006

Sag nr.

NN 54/06

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Region

Olomouc

Titel

Vysoká škola logistiky, o.p.s

Retsgrundlag

Ad hoc-kontrakter

Foranstaltningstype

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Rammebeløb

229 000 EUR

Støtteintensitet

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Økonomisk sektor

Uddannelse

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Magistrát města Přerova, Česká republika

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/19

---

Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(2006/C 291/07)

Kommissionen har modtaget en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 (2). Undersøgelsen er begrænset til varens anvendelsesområde.

Anmodningen blev indgivet af European Federation of the Plywood Industry (FEIC) (»ansøgeren«).

1.   Varen

Den undersøgte vare er okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film eller andre materialer, og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), normalt henhørende under KN-kode ex 4412 13 10. KN-koden angives kun til orientering.

2.   Gældende foranstaltninger

De i øjeblikket gældende foranstaltninger er en endelig antidumpingtold, som er indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1942/2004 (3) på importen af okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film eller andre materialer, henhørende under KN-kode ex 4412 13 10(Taric-kode 4412131010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

3.   Begrundelse for undersøgelsen

Ansøgeren har fremlagt tilstrækkelige beviser for, at anvendelsesområdet for de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkeligt til at modvirke den skadevoldende dumping.

Ansøgeren hævder, at der er kommet nye varetyper på markedet, f.eks. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke er over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag er af bintangor, red canarium, kedondong eller visse andre arter, der ikke er belagt med en permanent film eller andre materialer, henhørende under KN-kode ex 4412 13 10, ex 4412 13 90 og ex 4412 14 00. KN-koderne anføres blot til orientering. Varerne bør være omfattet af foranstaltningerne, da de har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og endelige anvendelsesformål som den vare, der er omfattet af de eksisterende foranstaltninger. Den pågældende vare og de nye varetyper bør derfor anses for at være én og samme vare.

4.   Procedure

Kommissionen har efter høring af Det Rådgivende Udvalg fastslået, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at indlede en delvis interimsundersøgelse, og den indleder en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til definitionen af den pågældende vare. Undersøgelsen vil vise, om der er behov for at ændre de eksisterende foranstaltningers anvendelsesområde.

a)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til undersøgelsen, vil den sende spørgeskemaer til ansøgeren, importørerne, brugerne, de eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina og myndighederne i de berørte eksporterende lande. Disse oplysninger og den tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 5, litra a).

b)   Indsamling af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle berørte parter opfordres hermed til at tilkendegive deres synspunkter, fremsende andre oplysninger end besvarelser af spørgeskemaet og fremlægge dokumentation herfor. Disse oplysninger og den tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 5, litra a).

Kommissionen kan endvidere høre berørte parter, hvis de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. En sådan anmodning skal indgives inden for fristen i punkt 5, litra b).

5.   Frister

a)   For at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaet og andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle berørte parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og afgive besvarelser af spørgeskemaer eller alle andre oplysninger senest 40 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Der gøres opmærksom på, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for ovennævnte frist.

b)   Høringer

Alle berørte parter kan desuden anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 40 dage.

6.   Skriftlige redegørelser, besvarelser af spørgeskemaet og korrespondance

Alle redegørelser og anmodninger fra berørte parter skal indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den pågældendes navn, adresse, e-mail-adresse og telefon- og faxnummer. Alle skriftlige redegørelser, herunder de oplysninger, der anmodes om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som videregives af de berørte parter som fortroligt materiale, skal være forsynet med påtegningen »Limited«
   (4) og skal i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag forsynet med påtegningen »FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES«.

Kommissionens adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |
| fax (32-2) 295 65 05. |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor: J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

fax (32-2) 295 65 05.

7.   Manglende samarbejde

Hvis en af de berørte parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for fristerne eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der i henhold til grundforordningens artikel 18 træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

Konstateres det, at en berørt part har meddelt urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en berørt part udviser manglende eller begrænset samarbejdsvilje, og der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde udvist samarbejdsvilje.

8.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen skal afsluttes senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 5.

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2)  EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17.

(3)  EUT L 336 af 12.11.2004, s. 4.

(4)  Dette betyder, at dokumentet kun er til intern brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det er et fortroligt dokument i henhold til artikel 19 i grundforordningen og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelsen af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/21

---

MERVÆRDIAFGIFT (MOMS)

(FRITAGET INVESTERINGSGULD)

Liste over guldmønter, der opfylder kriterierne i artikel 26b, litra a), nr. ii), i Rådets direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 som ændret ved Rådets direktiv 98/80/EF af 12. oktober 1998 (særordning for investeringsguld)

(2006/C 291/08)

Gældende for 2007

BEGRUNDELSE

| a) | Denne liste er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne har sendt til Kommissionen inden for den frist, der er fastsat i artikel 26b, litra A), i sjette momsdirektiv (som ændret ved direktiv 98/80/EF af 12. oktober 1998). |
| --- | --- |

a)

Denne liste er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne har sendt til Kommissionen inden for den frist, der er fastsat i artikel 26b, litra A), i sjette momsdirektiv (som ændret ved direktiv 98/80/EF af 12. oktober 1998).

| b) | De mønter, der er medtaget på denne liste, anses for at opfylde kriterierne i artikel 26b, og vil derfor blive behandlet som investeringsguld. Leveringer af disse mønter fritages derfor for moms i hele 2007. |
| --- | --- |

b)

De mønter, der er medtaget på denne liste, anses for at opfylde kriterierne i artikel 26b, og vil derfor blive behandlet som investeringsguld. Leveringer af disse mønter fritages derfor for moms i hele 2007.

| c) | Fritagelsen gælder for alle emissioner af en given mønt på denne liste, undtagen emissioner af mønter med en lødighed på mindre end 900 promille. |
| --- | --- |

c)

Fritagelsen gælder for alle emissioner af en given mønt på denne liste, undtagen emissioner af mønter med en lødighed på mindre end 900 promille.

| d) | Leveringer af mønter, der ikke er medtaget på denne liste, vil imidlertid også være fritaget, hvis den pågældende mønt opfylder de kriterier for fritagelse, der er fastsat i sjette momsdirektiv. |
| --- | --- |

d)

Leveringer af mønter, der ikke er medtaget på denne liste, vil imidlertid også være fritaget, hvis den pågældende mønt opfylder de kriterier for fritagelse, der er fastsat i sjette momsdirektiv.

| e) | Listen er angivet i alfabetisk rækkefølge efter landenes navn og mønternes benævnelse. Inden for en given møntkategori er møntenhederne angivet efter voksende værdi. |
| --- | --- |

e)

Listen er angivet i alfabetisk rækkefølge efter landenes navn og mønternes benævnelse. Inden for en given møntkategori er møntenhederne angivet efter voksende værdi.

| f) | På listen benævnes mønternes valuta, sådan som det er anført på dem. Hvis valutabetegnelsen ikke er anført på mønten med latinske bogstaver, er den så vidt muligt angivet i parentes. |
| --- | --- |

f)

På listen benævnes mønternes valuta, sådan som det er anført på dem. Hvis valutabetegnelsen ikke er anført på mønten med latinske bogstaver, er den så vidt muligt angivet i parentes.

| UDSTEDELSESLAND | MØNTERNES BENÆVNELSE |
| --- | --- |
| AFGHANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  ( AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBANIEN | 50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE |
| ALDERNEY | 25 POUNDS |
| ANDORRA | 50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO |
| AUSTRALIEN | 5 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= POUND) |
| BAHAMAS | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BELGIEN | 10 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  100 EURO
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BOLIVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRASILIEN | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS) |
| BRITISKE JOMFRUØER | 100 DOLLARS |
| BULGARIEN | 10 LEVA
  100 LEVA |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS |
| CAYMANØERNE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| CHILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS |
| COLOMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| CONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| COOKØERNE | 100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| COSTA RICA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES |
| CÔTE D'IVOIRE | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| CYPERN | 50 POUNDS |
| DOMINIKANSKE REPUBLIK, DEN | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| ECUADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ETIOPIEN | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FIJI | 200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPPINERNE | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FORENEDE ARABISKE EMIRATER, DE | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| FORENEDE KONGERIGE, DET | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  50 PENCE
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| FRANKRIG | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 2 CROWNS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| GUATAMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONGKONG | 1 000 DOLLARS |
| INDIEN | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONESIEN | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRAN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| ISLAND | 500 KRONUR |
| ISLE OF MAN | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| ISRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAICA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDAN | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAVIEN | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KENYA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KINA | 5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 ( YUAN)
  1 000 (YUAN) |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LETLAND | 100 LATUS |
| LIBERIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| LUXEMBOURG | 5 EURO
  20 FRANCS |
| MACAO | 500 PATACAS
  1 000 PATACAS |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALAYSIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI) |
| MARSHALLØERNE | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURITIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEXICO | 2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS
  1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA |
| MONACO | 20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIET | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK) |
| NEDERLANDENE | (2 DUKAAT)
  1 GULDEN
  5 GULDEN |
| NEDERLANDSKE ANTILLER, DE | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NEW ZEALAND | 10 DOLLARS
  150 DOLLARS |
| NICARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NORGE | 1 500 KRONER |
| OMAN | 25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA NY GUINEA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POLEN | 50 ZLOTY (Golden Eagle)
  100 ZLOTY (Golden Eagle)
  100 ZLOTY
  200 ZLOTY (Golden Eagle)
  200 ZLOTY
  500 ZLOTY (Golden Eagle) |
| PORTUGAL | 100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  10 000 REIS |
| RHODESIA | 10 SHILLINGS
  1 POUND
  5 POUNDS |
| RUSLAND | 25 ROUBLES
  50 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES) |
| RWANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SALOMONØERNE | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SAN MARINO | 1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDI-ARABIEN | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SCHWEIZ | 10 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIEN | 10 DINARA |
| SEYCHELLERNE | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SIERRA LEONE | 1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SINGAPORE | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SLOVENIEN | 5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS |
| SOMALIA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SPANIEN | 10 (ESCUDOS)
  10 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  100 (REALES) |
| SUDAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAM | 100 GULDEN |
| SWAZILAND | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SYDAFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| SYDKOREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| SYRIEN | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| TANZANIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TCHAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| THAILAND | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TJEKKIET | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| TJEKKOSLOVAKIET | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TUNESIEN | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURKS- OG CAICOSØERNE | 100 CROWNS |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| TYRKIET | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UNGARN | 1 DUKAT
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  20 KORONA
  100 KORONA |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| USA | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS |
| VATIKANET | 20 LIRE |
| VENEZUELA | (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| VESTSAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| ZAIRE | 100 ZAIRES |
| ZAMBIA | 250 KWACHA |
| ÆKVATORIALGUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| ØSTRIG | 20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUCATS)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |

UDSTEDELSESLAND

MØNTERNES BENÆVNELSE

AFGHANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(Formula AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBANIEN

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

ALDERNEY

25 POUNDS

ANDORRA

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTINA

1 ARGENTINO

AUSTRALIEN

5 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= Formula POUND)

BAHAMAS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BELGIEN

10 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

100 EURO

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BOLIVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRASILIEN

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

BRITISKE JOMFRUØER

100 DOLLARS

BULGARIEN

10 LEVA

100 LEVA

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

CAYMANØERNE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

CHILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

COLOMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

CONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

COOKØERNE

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

COSTA RICA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

CÔTE D'IVOIRE

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CUBA

4 PESOS

5 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

CYPERN

50 POUNDS

DOMINIKANSKE REPUBLIK, DEN

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

ECUADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ETIOPIEN

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FIJI

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPPINERNE

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FORENEDE ARABISKE EMIRATER, DE

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

FORENEDE KONGERIGE, DET

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

50 PENCE

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

FRANKRIG

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

2 CROWNS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUATAMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONGKONG

1 000 DOLLARS

INDIEN

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONESIEN

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRAN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

ISLAND

500 KRONUR

ISLE OF MAN

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

ISRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAICA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDAN

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAVIEN

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

KATANGA

5 FRANCS

KENYA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KINA

5 (YUAN)

10 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 ( YUAN)

1 000 (YUAN)

KIRIBATI

150 DOLLARS

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LETLAND

100 LATUS

LIBERIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

LUXEMBOURG

5 EURO

20 FRANCS

MACAO

500 PATACAS

1 000 PATACAS

MALAWI

250 KWACHA

MALAYSIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

MARSHALLØERNE

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURITIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEXICO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

MONACO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIET

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

NEDERLANDENE

(2 DUKAAT)

1 GULDEN

5 GULDEN

NEDERLANDSKE ANTILLER, DE

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NEW ZEALAND

10 DOLLARS

150 DOLLARS

NICARAGUA

50 CORDOBAS

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NORGE

1 500 KRONER

OMAN

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA NY GUINEA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POLEN

50 ZLOTY (Golden Eagle)

100 ZLOTY (Golden Eagle)

100 ZLOTY

200 ZLOTY (Golden Eagle)

200 ZLOTY

500 ZLOTY (Golden Eagle)

PORTUGAL

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

10 000 REIS

RHODESIA

10 SHILLINGS

1 POUND

5 POUNDS

RUSLAND

25 ROUBLES

50 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

RWANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SALOMONØERNE

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SAN MARINO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDI-ARABIEN

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SCHWEIZ

10 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIEN

10 DINARA

SEYCHELLERNE

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SIERRA LEONE

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SINGAPORE

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SLOVENIEN

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

SOMALIA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SPANIEN

10 (ESCUDOS)

10 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

100 (REALES)

SUDAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAM

100 GULDEN

SWAZILAND

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SYDAFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

1/2 SOVEREIGN (=Formula POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

SYDKOREA

2 500 WON

20 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

SYRIEN

(1/2 POUND)

(1 POUND)

TANZANIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TCHAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

THAILAND

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TJEKKIET

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

TJEKKOSLOVAKIET

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TUNESIEN

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

5 PIASTRES

TURKS- OG CAICOSØERNE

100 CROWNS

TUVALU

50 DOLLARS

TYRKIET

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UNGARN

1 DUKAT

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

20 KORONA

100 KORONA

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

USA

25 DOLLARS

50 DOLLARS

VATIKANET

20 LIRE

VENEZUELA

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

VESTSAMOA

50 TALA

100 TALA

ZAIRE

100 ZAIRES

ZAMBIA

250 KWACHA

ÆKVATORIALGUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

ØSTRIG

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUCATS)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/34

---

Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland

(2006/C 291/09)

Kommissionen har modtaget en klage indgivet i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, (»grundforordningen«) (1), hvori det hævdes, at ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland (»de pågældende lande«), importeres til dumpingpriser, hvorved der forvoldes EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

1.   Klagen

Klagen blev indgivet den 16. oktober 2006 af Comité de Liaison des Industries de Ferroalliages (Euroalliages), (»klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del — i dette tilfælde over 50 % — af den samlede produktion i Fællesskabet af ferrosilicium.

2.   Varen

Den vare, der hævdes indført til dumpingpriser, er ferrosilicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland (»de pågældende lande«). Varen angives normalt under KN-kode 7202 21, 7202 29 10 og 7202 29 90. Disse KN-koder angives kun til orientering.

3.   Påstand om dumping

For så vidt angår Egypten og Rusland er påstanden om dumping baseret på en sammenligning af den normale værdi fastsat på grundlag af hjemmemarkedspriserne og eksportpriserne på den pågældende vare ved salg til eksport til Fællesskabet.

Påstanden om, at der finder dumping sted for så vidt angår Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, er baseret på en sammenligning af en beregnet normal værdi og eksportpriserne for den pågældende vare ved salg til eksport til Fællesskabet.

På baggrund af bestemmelserne i artikel 2, stk. 7, i grundforordningen fastsatte klageren den normale værdi for Folkerepublikken Kina og Kasakhstan på grundlag af en beregnet normal værdi i et land med markedsøkonomi, jf. punkt 5, stk. 1, litra d). Påstanden om dumping er baseret på en sammenligning mellem den således beregnede normale værdi og eksportpriserne på den pågældende vare ved salg til eksport til Fællesskabet.

På dette grundlag er de beregnede dumpingmargener betydelige for alle de pågældende eksportlande.

4.   Påstand om skade

Klageren har fremlagt bevis for, at importen af den pågældende vare fra Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland samlet er steget i absolutte tal og målt i markedsandel.

Det påstås, at den importerede vares mængde og priser bl.a. har haft negative virkninger for EF-erhvervsgrenens markedsandel, salgsmængder og priser, og at dette har haft betydelige negative følger for EF-erhvervsgrenens samlede resultater og finansielle situation.

5.   Procedure

Da Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg har fastslået, at klagen er indgivet af eller på vegne af EF-erhvervsgrenen, og at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en procedure, indleder den hermed en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5.

5.1.   Procedure for fastsættelse af dumping og skade

Undersøgelsen vil fastslå, om den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland importeres til dumpingpriser, og om denne dumping har forvoldt skade.

a)   Stikprøver

I betragtning af det store antal parter, der er involveret i denne procedure, kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.

i)   Stikprøver af importører

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle importører eller deres repræsentanter om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres selskab eller selskaber inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | selskabets samlede omsætning i EUR i perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006 |
| --- | --- |

—

selskabets samlede omsætning i EUR i perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006

| — | antal ansatte i alt |
| --- | --- |

—

antal ansatte i alt

| — | nøjagtig beskrivelse af selskabets aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare |
| --- | --- |

—

nøjagtig beskrivelse af selskabets aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare

| — | mængden i tons og værdien i EUR af importen til og videresalget på markedet i Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland i perioden 1. oktober 2005 til 30. september 2006 |
| --- | --- |

—

mængden i tons og værdien i EUR af importen til og videresalget på markedet i Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland i perioden 1. oktober 2005 til 30. september 2006

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne selskaber (2), der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, samt nøjagtig angivelse af disse selskabers aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne selskaber (2), der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, samt nøjagtig angivelse af disse selskabers aktiviteter

| — | alle andre relevante oplysninger, som kunne være nyttige for Kommissionen ved udvælgelsen af stikprøven |
| --- | --- |

—

alle andre relevante oplysninger, som kunne være nyttige for Kommissionen ved udvælgelsen af stikprøven

| — | ved at indgive ovenstående oplysninger indvilger selskabet i at indgå i stikprøven. Hvis selskabet udvælges til at deltage i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis selskabet anfører, at det ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil det blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Følgerne af manglende samarbejde er beskrevet i punkt 8 nedenfor. |
| --- | --- |

—

ved at indgive ovenstående oplysninger indvilger selskabet i at indgå i stikprøven. Hvis selskabet udvælges til at deltage i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis selskabet anfører, at det ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil det blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Følgerne af manglende samarbejde er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

Kommissionen vil endvidere kontakte alle kendte importørsammenslutninger for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af importører.

ii)   Endelig udtagning af stikprøven

Alle berørte parter, der ønsker at meddele oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven, skal gøre dette inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. ii).

Kommissionen har til hensigt at foretage den endelige udtagning af stikprøven efter at have hørt de berørte parter, der har givet udtryk for, at de er villige til at indgå i stikprøven.

Selskaber, der indgår i stikprøven, skal besvare et spørgeskema inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. iii), og samarbejde inden for rammerne af undersøgelsen.

Hvis der ikke udvises tilstrækkelig samarbejdsvilje, kan Kommissionen træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 4, og artikel 18. Afgørelser truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger kan være mindre gunstige for den berørte part, jf. punkt 8 i denne meddelelse.

b)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, sender den spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, til alle producentsammenslutninger i EF, til eksportører og producenter i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland, til alle sammenslutninger af eksportører/producenter, til de importører, der indgår i stikprøven, til alle sammenslutninger af importører, der er anført i klagen, og til myndighederne i de pågældende eksportlande.

Eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, Egypten, Kasakhstan, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Rusland.

Alle berørte parter bør omgående og senest inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. i), kontakte Kommissionen pr. fax for at få fastslået, om de er opført i klagen, og om nødvendigt anmode om et spørgeskema, idet fristen i punkt 6, litra a), nr. ii), gælder for alle sådanne berørte parter.

c)   Indsamling af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle berørte parter opfordres hermed til at tilkendegive deres synspunkter, fremsende andre oplysninger end det besvarede spørgeskema og fremlægge dokumentation herfor. Disse oplysninger og dokumentationen herfor skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. ii).

Kommissionen kan endvidere høre berørte parter, såfremt de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. Anmodningen skal indgives inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. iii).

d)   Udvælgelse af et land med markedsøkonomi

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkes det at vælge Norge som et passende land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Folkerepublikken Kina og Kasakhstan. Berørte parter anmodes om at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg inden for den særlige frist i punkt 6, litra c).

e)   Markedsøkonomisk status

For de eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina og Kasakhstan, som hævder og fremlægger tilstrækkeligt bevis for, at de arbejder på markedsøkonomiske vilkår, dvs. at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), vil den normale værdi blive fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Eksportører/producenter, som agter at fremsætte behørigt begrundede krav, skal gøre det inden for den særlige frist i punkt 6, litra d). Kommissionen sender formularer hertil til alle eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, der er nævnt i klagen, og til alle eksportører/producenter i Kasakhstan, der indgår i stikprøven, og til alle sammenslutninger af eksportører/producenter, der er nævnt i klagen, samt til myndighederne i Folkerepublikken Kina og Kasakhstan.

5.2.   Procedure for vurdering af Fællesskabets interesser

Hvis det kan godtgøres, at der forekommer dumping, som forvolder væsentlig skade, vil der i henhold til grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Fællesskabets interesser at indføre antidumpingforanstaltninger. Med henblik herpå kan EF-erhvervsgrenen, importørerne og deres repræsentative sammenslutninger samt repræsentative brugere og repræsentative forbrugerorganisationer give sig til kende og indgive oplysninger til Kommissionen inden for den generelle frist i punkt 6, litra a), nr. ii), forudsat at de kan godtgøre, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den pågældende vare. De parter, der har handlet i overensstemmelse med foregående punktum, kan inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. iii), anmode om at blive hørt, idet de skal angive de særlige årsager til, at de bør høres. Der gøres opmærksom på, at oplysninger, der indgives i henhold til artikel 21, kun tages i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet.

6.   Frister

a)   Generelle frister

(i)   Anmodning om et spørgeskema eller andre formularer

Alle berørte parter bør anmode om spørgeskemaer eller andre formularer hurtigst muligt og senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

(ii)   For parter, der ønsker at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaer og alle andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle berørte parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og afgive besvarelser af spørgeskemaer eller alle andre oplysninger senest 40 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Der gøres opmærksom på, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for den ovennævnte frist.

Selskaber, der er udtaget til en stikprøve, skal indgive besvarelserne af spørgeskemaet inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. iii).

(iii)   Høringer

Berørte parter kan også anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 40 dage.

b)   Særlig frist for udtagning af stikprøver

| (i) | De oplysninger, der er nævnt i punkt 5, stk. 1, litra a), nr. i), skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, idet Kommissionen påtænker at høre berørte parter, der har givet udtryk for, at de er rede til at indgå i stikprøven, om den endelige udtagning inden for en frist på 21 dage fra offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(i)

De oplysninger, der er nævnt i punkt 5, stk. 1, litra a), nr. i), skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, idet Kommissionen påtænker at høre berørte parter, der har givet udtryk for, at de er rede til at indgå i stikprøven, om den endelige udtagning inden for en frist på 21 dage fra offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| (ii) | Alle andre oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven som omhandlet i punkt 5, stk.1, litra a), nr. ii), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(ii)

Alle andre oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven som omhandlet i punkt 5, stk.1, litra a), nr. ii), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| (iii) | Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter, at de har fået meddelelse herom. |
| --- | --- |

(iii)

Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter, at de har fået meddelelse herom.

c)   Særlig frist for udvælgelsen af et land med markedsøkonomi

Parter i undersøgelsen kan fremsætte bemærkninger til valget af Norge, der som nævnt i punkt 5, stk. 1, litra d), påtænkes anvendt som land med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Folkerepublikken Kina og Kasakhstan. Disse bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

d)   Særlig frist for fremsættelse af krav om markedsøkonomisk status og/eller individuel behandling

Behørigt dokumenterede krav om markedsøkonomisk status (jf. punkt 5. stk.1, litra e)) og/eller om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

7.   Skriftlige redegørelser, besvarelser af spørgeskemaet og korrespondance

Alle redegørelser og anmodninger fra berørte parter skal indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den pågældendes navn, adresse, e-mail-adresse og telefon- og faxnummer. Alle skriftlige redegørelser, herunder de oplysninger, der anmodes om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaet og korrespondance, som interesserede parter videregiver som fortroligt materiale, skal forsynes med påtegningen »Limited« (3) og skal i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag, som skal forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«.

Kommissionens adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor: J-79 — 5/16 |
| B-1049 Bruxelles. |
| Fax (32-2) 295 65 05. |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor: J-79 — 5/16

B-1049 Bruxelles.

Fax (32-2) 295 65 05.

8.   Manglende samarbejde

Hvis en af de berørte parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger, undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en berørt part har indgivet urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en berørt part helt eller delvis undlader at samarbejde, og resultatet af undersøgelsen derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde udvist samarbejdsvilje.

9.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen vil i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 9, blive afsluttet senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. I henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 1, kan der ikke træffes midlertidige foranstaltninger senere end 9 måneder efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

(2)  Udtrykket forretningsmæssigt forbundne selskaber er defineret i artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

(3)  Dette betyder, at dokumentet kun er til intern brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det er et fortroligt dokument i henhold til artikel 19 i grundforordningen og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/38 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/38

---

Frankrigs ændring af en pålagt forpligtelse til offentlig tjeneste for så vidt angår ruteflyvning mellem Paris (Orly) og Béziers

(2006/C 291/10)

| 1. | Frankrig har besluttet med virkning fra den 25. marts 2007 at ændre forpligtelsen til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning mellem Paris (Orly) og Béziers, offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95 af 19. april 2002 i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

1.

Frankrig har besluttet med virkning fra den 25. marts 2007 at ændre forpligtelsen til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning mellem Paris (Orly) og Béziers, offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95 af 19. april 2002 i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet.

2.   Forpligtelserne til offentlig tjeneste omfatter følgende:

2.1.   Mindste antal beflyvninger

Følgende minimum tilbydes alle dage bortset fra fri- og helligdage:

| — | 2 daglige returflyvninger, hver mandag til fredag året rundt |
| --- | --- |

—

2 daglige returflyvninger, hver mandag til fredag året rundt

| — | 1 daglig returflyvning, hver søndag året rundt |
| --- | --- |

—

1 daglig returflyvning, hver søndag året rundt

| — | 3 ekstra ugentlige returflyvninger, i 13 uger om året |
| --- | --- |

—

3 ekstra ugentlige returflyvninger, i 13 uger om året

| — | 1 ekstra daglig returflyvning, hver lørdag eller søndag, i 13 uger om året. |
| --- | --- |

—

1 ekstra daglig returflyvning, hver lørdag eller søndag, i 13 uger om året.

På fri- og helligdage udbydes mindst én returflyvning.

2.2.   Flytype og mindstekapacitet

Flyvningerne skal foretages med et trykreguleret fly med en kapacitet på mindst 48 pladser.

2.3.   Fartplan

Fartplanen skal gøre det muligt for rejsende fra mandag til og med fredag at foretage en returflyvning samme dag med mindst syv timer på bestemmelsesstedet, både i Paris og i Béziers.

2.4.   Administration af flyvningerne

Flyvningerne administreres ved hjælp af mindst ét edb-reservationssystem.

2.5.   Driftens kontinuitet

Undtagen i tilfælde af force majeure må antallet af aflyste flyvninger, som direkte skyldes luftfartsselskabet, ikke overstige 3 % af det pålagte mindste antal flyvninger pr. driftsår.

Luftfartsselskabet må kun afbryde beflyvningen med et forudgående varsel på mindst seks måneder.

Luftfartsselskaberne gøres opmærksom på, at manglende opfyldelse af forpligtelserne til offentlig tjeneste medfører administrative og/eller retslige sanktioner.

| 3. | Der gøres opmærksom på, at visse ankomst- og afgangstidspunkter i Orly-lufthavnen i øjeblikket er forbeholdt den ordinære forbindelse mellem Paris (Orly) og Béziers i henhold til bestemmelserne i artikel 9 i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne. Luftfartsselskaber, som er interesseret i at beflyve denne rute, kan indhente yderligere oplysninger om disse ankomst- og afgangstidspunkter hos koordinatoren for lufthavnene i Paris. |
| --- | --- |

3.

Der gøres opmærksom på, at visse ankomst- og afgangstidspunkter i Orly-lufthavnen i øjeblikket er forbeholdt den ordinære forbindelse mellem Paris (Orly) og Béziers i henhold til bestemmelserne i artikel 9 i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne. Luftfartsselskaber, som er interesseret i at beflyve denne rute, kan indhente yderligere oplysninger om disse ankomst- og afgangstidspunkter hos koordinatoren for lufthavnene i Paris.

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/39

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte

(2006/C 291/11)

(EØS-relevant tekst)

| Sag nr. | XT 38/06 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Region | Hele landet |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Det græske teknologiclusterinitiativ støttes under det græske udviklingsministeriums auspicier og fokuserer på oprettelse og udvikling af konkurrencedygtige teknologiclusters inden for videnintensive og eksportorienterede segmenter. De udvalgte clusters består hovedsagelig af SMV'er. |
| Retsgrundlag | Νόμος 1514/85 όπως τροποποιήθηκε από το Νόμο 2919/01. Ο ρόλος του Ερευνητικού Κέντρου «Αθηνά» περιγράφεται στο Άρθρο 8 του Νόμου 2919/01 και το Προεδρικό Διάταγμα 145/03 όπως τροποποιήθηκαν από το άρθρο 9 του Νόμου 3438/06 και το άρθρο 15 του Νόμου 3460/06. |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Samlet årlig støtte | 2006: 200 000 EUR
  2007: 200 000 EUR
  2008: 106 000 EUR |
| Samlet støtte
  Det faktiske beløb kan variere fra år til år, men totalbeløbet ligger fast. | 287 000 EUR |
| Maksimal støtteintensitet | Den maksimale støtteintensitet holdes under lofterne i forordning (EF) nr. 68/2001, ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004. |
| Gennemførelsestidspunkt | Første indkaldelse af forslag i begyndelsen af august 2006. |
| Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed | Indtil den 31. december 2008. Retlige forpligtelser indtil 31. december 2006. |
| Støttens formål | Programmet skal støtte clusterinitiativer med tilskud i en kortere periode (2006-2008) til generel og specifik træning af SMV'er og andre virksomheder. Målet med støtten er at hjælpe til en udvidelse af clustermedlemmernes aktiviteter, fremme udbredelse af teknologi og knowhow blandt medlemmerne, fokusere på udnyttelse af evnerig menneskelig kapital og forbedre de involverede virksomheders kvalifikationer. |
| Berørte sektorer | Mikroelektronik og integrerede systemer, med undtagelse af virksomheder med tilknytning til produktion, forarbejdning eller markedsføring af produkter opført på listen i bilag I til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Υπουργείο Ανάπτυξης, Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας, Ερευνητικό Κέντρο »Αθηνά« |
| Γ. Αναστασίου 13 |
| GR-11527 Αθήνα |

Sag nr.

XT 38/06

Medlemsstat

Grækenland

Region

Hele landet

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Det græske teknologiclusterinitiativ støttes under det græske udviklingsministeriums auspicier og fokuserer på oprettelse og udvikling af konkurrencedygtige teknologiclusters inden for videnintensive og eksportorienterede segmenter. De udvalgte clusters består hovedsagelig af SMV'er.

Retsgrundlag

Νόμος 1514/85 όπως τροποποιήθηκε από το Νόμο 2919/01. Ο ρόλος του Ερευνητικού Κέντρου «Αθηνά» περιγράφεται στο Άρθρο 8 του Νόμου 2919/01 και το Προεδρικό Διάταγμα 145/03 όπως τροποποιήθηκαν από το άρθρο 9 του Νόμου 3438/06 και το άρθρο 15 του Νόμου 3460/06.

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Samlet årlig støtte

2006: 200 000 EUR

2007: 200 000 EUR

2008: 106 000 EUR

Samlet støtte

Det faktiske beløb kan variere fra år til år, men totalbeløbet ligger fast.

287 000 EUR

Maksimal støtteintensitet

Den maksimale støtteintensitet holdes under lofterne i forordning (EF) nr. 68/2001, ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004.

Gennemførelsestidspunkt

Første indkaldelse af forslag i begyndelsen af august 2006.

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil den 31. december 2008. Retlige forpligtelser indtil 31. december 2006.

Støttens formål

Programmet skal støtte clusterinitiativer med tilskud i en kortere periode (2006-2008) til generel og specifik træning af SMV'er og andre virksomheder. Målet med støtten er at hjælpe til en udvidelse af clustermedlemmernes aktiviteter, fremme udbredelse af teknologi og knowhow blandt medlemmerne, fokusere på udnyttelse af evnerig menneskelig kapital og forbedre de involverede virksomheders kvalifikationer.

Berørte sektorer

Mikroelektronik og integrerede systemer, med undtagelse af virksomheder med tilknytning til produktion, forarbejdning eller markedsføring af produkter opført på listen i bilag I til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Υπουργείο Ανάπτυξης, Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας, Ερευνητικό Κέντρο »Αθηνά«

Γ. Αναστασίου 13

GR-11527 Αθήνα

| (Udviklingsministeriet, generalsekretariatet for forskning og teknologi, forskningscentret »Athina«. |
| --- |
| G. Anastasiou 13 |
| GR-11527 Athen) |

(Udviklingsministeriet, generalsekretariatet for forskning og teknologi, forskningscentret »Athina«.

G. Anastasiou 13

GR-11527 Athen)

Andre oplysninger

Ordningen er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 68/2001, ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004. Støtten vedrører aktion 4.6.3 i det operationelle program for fremme af konkurrenceevnen, som samfinansieres med strukturfondsmidler.

| Sag nr. | XT 47/06 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | Kärnten |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Kärntens fremstød på uddannelsesområdet over for virksomheder |
| Retsgrundlag | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Samlet årlig støtte | 1,2 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstem-melse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 | Ja | Generelle uddannelsesforanstaltninger






  — | Store virksomheder 50 % |

Sag nr.

XT 47/06

Medlemsstat

Østrig

Region

Kärnten

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Kärntens fremstød på uddannelsesområdet over for virksomheder

Retsgrundlag

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Samlet årlig støtte

1,2 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstem-melse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Ja

Generelle uddannelsesforanstaltninger

—

Store virksomheder 50 %

| — | Små og mellemstore virksomheder (SMV) 70 % |
| --- | --- |

—

Små og mellemstore virksomheder (SMV) 70 %

| — | Maksimumsstøtteintensitet: 70 % af de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

—

Maksimumsstøtteintensitet: 70 % af de støtteberettigede omkostninger

Særlige uddannelsesforanstaltninger

| — | Store virksomheder 25 % |
| --- | --- |

—

Store virksomheder 25 %

| — | Små og mellemstore virksomheder (SMV) 35 % |
| --- | --- |

—

Små og mellemstore virksomheder (SMV) 35 %

| — | Maksimumsstøtteintensitet: 35 % af de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

—

Maksimumsstøtteintensitet: 35 % af de støtteberettigede omkostninger

Gennemførelsestidspunkt

Fra 1.6.2004

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31.12.2007

Støttens formål

Generel uddannelse

Styrkelse af potentialet af menneskelige ressourcer gennem uddannelse

Fremme af virksomhedernes vækstmuligheder gennem fremtidsorienteret stategi for personaleudvikling

Særlig uddannelse

Berørte sektorer

Begrænset til følgende sektorer

Ja

Andre områder inden for fremstillings-virksomhed

Fremstilling af maskiner og udstyr (NACE 29, 34, 35)

Træ- og træindustri (NACE 20)

Fremstilling af kemikalier (NACE 24)

Forskning og udvikling (NACE 73)

Fremstilling og forarbejdning af papirmasse (NACE 21)

Andre tjenesteydelser

Elektronik, software og hardware og datakommunikation (NACE 30–33, 72)

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| A-9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

A-9020 Klagenfurt

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 5

Ja

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/41

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2006/C 291/12)

| Vedtagelsesdato | 18.9.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 556/06 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Wales |
| Støtteordning | Oksekøds kvalitet |
| Retsgrundlag | Section 1 of The Welsh Development Agency Act 1975 (as amended) |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Kvalitet |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 410 000 GBP (600 000 EUR) |
| Støtteintensitet | 40 % |
| Varighed | 2 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Hybu Cig Cymru |
| Aberystwyth |
| Ceredigion SY233YA |
| United Kingdom |

Vedtagelsesdato

18.9.2006

Sag nr.

N 556/06

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Wales

Støtteordning

Oksekøds kvalitet

Retsgrundlag

Section 1 of The Welsh Development Agency Act 1975 (as amended)

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Kvalitet

Støtteform

Tilskud

Budget

410 000 GBP (600 000 EUR)

Støtteintensitet

40 %

Varighed

2 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Hybu Cig Cymru

Aberystwyth

Ceredigion SY233YA

United Kingdom

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 2.10.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 18/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Støtteordning | Udviklingsstøtte til små og mellemstore virksomheder og foreninger af sådanne inden for hesteopdræt |
| Retsgrundlag | Real Decreto 1200/2005, du 10 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones estatales destinadas al sector equino
  Proyecto de Real Decreto ..../2006, por el que se modifica el Real Decreto 1200/2005 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Investeringer, teknisk støtte, kvalitetsprodukter, producentgrupper, reklame |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 7,35 mio. EUR |
| Støtteintensitet | Forskellige beløb |
| Varighed | 5 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Autoridades competentes de las 17 Comunidades Autónomas del Reino de España |

Vedtagelsesdato

2.10.2006

Sag nr.

N 18/06

Medlemsstat

Spanien

Støtteordning

Udviklingsstøtte til små og mellemstore virksomheder og foreninger af sådanne inden for hesteopdræt

Retsgrundlag

Real Decreto 1200/2005, du 10 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones estatales destinadas al sector equino

Proyecto de Real Decreto ..../2006, por el que se modifica el Real Decreto 1200/2005

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Investeringer, teknisk støtte, kvalitetsprodukter, producentgrupper, reklame

Støtteform

Tilskud

Budget

7,35 mio. EUR

Støtteintensitet

Forskellige beløb

Varighed

5 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Autoridades competentes de las 17 Comunidades Autónomas del Reino de España

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 18.9.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 154/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Veneto |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Interventioner i landbrugsområder, der blev ramt af naturbegivenheder (hagl, stormvejr og styrtregn fra 29. juni til 31. juli 2005 i regionen Veneto, provinserne Padua, Vicenza og Verona) |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Individuel støtte |
| Formål | Kompensation for beskadigelser af landbrugsstrukturer som følge af ugunstige vejrforhold. |
| Budget | 560 000 EUR |
| Støtteintensitet | Op til 100 % af beskadigelsernes værdi |
| Varighed | Gennemførelse af en støtteordning, som Kommissionen har godkendt. |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Andre oplysninger | Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/2004 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005). |

Vedtagelsesdato

18.9.2006

Sag nr.

N 154/06

Medlemsstat

Italien

Region

Veneto

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Interventioner i landbrugsområder, der blev ramt af naturbegivenheder (hagl, stormvejr og styrtregn fra 29. juni til 31. juli 2005 i regionen Veneto, provinserne Padua, Vicenza og Verona)

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Individuel støtte

Formål

Kompensation for beskadigelser af landbrugsstrukturer som følge af ugunstige vejrforhold.

Budget

560 000 EUR

Støtteintensitet

Op til 100 % af beskadigelsernes værdi

Varighed

Gennemførelse af en støtteordning, som Kommissionen har godkendt.

Erhvervssektorer

Landbrug

Andre oplysninger

Gennemførelse af den ordning, som Kommissionen godkendte i forbindelse med statsstøttesag NN 54/A/2004 (Kommissionens brev K(2005) 1622 endelig af 7. juni 2005).

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 2.10.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 474/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Campania |
| Støtteordning | Interventioner i landbrugsområder, der blev ramt af naturbegivenheder (frost den 25. og 26. januar 2006 i visse kommuner i provinsen Salerno i regionen Campania). |
| Retsgrundlag | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Dårlige vejrforhold |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | Se sag NN 54/A/04 |
| Støtteintensitet | Op til 100 % |
| Varighed | Indtil alle betalinger er udført. |
| Erhvervssektorer | Landbrug |

Vedtagelsesdato

2.10.2006

Sag nr.

N 474/06

Medlemsstat

Italien

Region

Campania

Støtteordning

Interventioner i landbrugsområder, der blev ramt af naturbegivenheder (frost den 25. og 26. januar 2006 i visse kommuner i provinsen Salerno i regionen Campania).

Retsgrundlag

Decreto legislativo n. 102/2004

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Dårlige vejrforhold

Støtteform

Tilskud

Budget

Se sag NN 54/A/04

Støtteintensitet

Op til 100 %

Varighed

Indtil alle betalinger er udført.

Erhvervssektorer

Landbrug

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/43

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4415 — Motorola/Symbol)

(2006/C 291/13)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 23. november 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Motorola Inc. (»Motorola« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol med hele selskabet Symbol Technologies Inc. (»Symbol« — USA), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 23. november 2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Motorola Inc. (»Motorola« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol med hele selskabet Symbol Technologies Inc. (»Symbol« — USA), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Motorola: trådløse håndsæt, kommunikations- og netsystemer, bredbåndsprodukter |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Motorola: trådløse håndsæt, kommunikations- og netsystemer, bredbåndsprodukter

| — | Symbol: robuste (»rugged«) bærbare computere, inddateringsudstyr og datascannere, infrastruktur til trådløse lokale net, radiofrekvensidentifikation. |
| --- | --- |

—

Symbol: robuste (»rugged«) bærbare computere, inddateringsudstyr og datascannere, infrastruktur til trådløse lokale net, radiofrekvensidentifikation.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4415 — Motorola/Symbol sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4415 — Motorola/Symbol sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/44

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4481 — Onex Corporation/Sitel Corporation)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2006/C 291/14)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 22. november2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Onex Corporation (»Onex«, Canada) gennem opkøb af aktier via sit fuldt ejede datterselskab ClientLogic Corporation (»ClientLogic«, Canada) erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Sitel Corporation (»Sitel«, USA). |
| --- | --- |

1.

Den 22. november2006 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Onex Corporation (»Onex«, Canada) gennem opkøb af aktier via sit fuldt ejede datterselskab ClientLogic Corporation (»ClientLogic«, Canada) erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Sitel Corporation (»Sitel«, USA).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Onex: erhvervelse, forvaltning og afståelse af kapitalandele i virksomheder på en bred vifte af markeder |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Onex: erhvervelse, forvaltning og afståelse af kapitalandele i virksomheder på en bred vifte af markeder

| — | ClientLogic: tjenester i forbindelse med outsourcing af virksomheders arbejdsopgaver vedrørende kundeservice |
| --- | --- |

—

ClientLogic: tjenester i forbindelse med outsourcing af virksomheders arbejdsopgaver vedrørende kundeservice

| — | Sitel: tjenester i forbindelse med outsourcing af virksomheders arbejdsopgaver vedrørende kundeservice |
| --- | --- |

—

Sitel: tjenester i forbindelse med outsourcing af virksomheders arbejdsopgaver vedrørende kundeservice

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4481 — Onex Corporation/Sitel Corporation sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4481 — Onex Corporation/Sitel Corporation sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/45

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4421 — OJSC Novolipetsk Steel/Duferco/JV)

(2006/C 291/15)

(EØS-relevant tekst)

Den 20. november 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4421. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4421. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/45

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4293 — Nordic Capital Fund VI/ICA MENY)

(2006/C 291/16)

(EØS-relevant tekst)

Den 8. september 2006 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4293. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32006M4293. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/46

---

Retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af handelen i EØS-aftalens artikel 53 og 54

(2006/C 291/17)

| A. | Denne meddelelse udsendes i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«) og aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«). |
| --- | --- |

A.

Denne meddelelse udsendes i henhold til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«) og aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«).

| B. | Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har udsendt en meddelelse med titlen »Retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af handelen i traktatens artikel 81 og 82« (1). I denne meddelelse, som er en akt uden bindende virkning, opstilles de principper, der lægges til grund ved fortolkningen af samhandelspåvirkningsbegrebet i EF-traktatens artikel 81 og 82. Desuden redegøres der for den metodologi, der benyttes ved anvendelsen af dette begreb, og formålet med meddelelsen er, at den skal tjene som en vejledning. |
| --- | --- |

B.

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har udsendt en meddelelse med titlen »Retningslinjer vedrørende begrebet påvirkning af handelen i traktatens artikel 81 og 82« (1). I denne meddelelse, som er en akt uden bindende virkning, opstilles de principper, der lægges til grund ved fortolkningen af samhandelspåvirkningsbegrebet i EF-traktatens artikel 81 og 82. Desuden redegøres der for den metodologi, der benyttes ved anvendelsen af dette begreb, og formålet med meddelelsen er, at den skal tjene som en vejledning.

| C. | EFTA-Tilsynsmyndigheden finder, at den ovennævnte meddelelse er relevant for EØS. For at opretholde lige konkurrencevilkår og sikre en ensartet anvendelse af EØS-konkurrencereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde har EFTA-Tilsynsmyndigheden derfor vedtaget nærværende meddelelse på grundlag af de beføjelser, den har i medfør af artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen. Den agter at følge de principper og regler, der opstilles i ovennævnte meddelelse, når den anvender de relevante EØS-regler i konkrete sager (2). |
| --- | --- |

C.

EFTA-Tilsynsmyndigheden finder, at den ovennævnte meddelelse er relevant for EØS. For at opretholde lige konkurrencevilkår og sikre en ensartet anvendelse af EØS-konkurrencereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde har EFTA-Tilsynsmyndigheden derfor vedtaget nærværende meddelelse på grundlag af de beføjelser, den har i medfør af artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen. Den agter at følge de principper og regler, der opstilles i ovennævnte meddelelse, når den anvender de relevante EØS-regler i konkrete sager (2).

| D. | Formålet med nærværende meddelelse er i særdeleshed at opstille principperne for, hvordan samhandelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 53 og 54 skal fortolkes. Meddelelsen redegør for, hvordan samhandelspåvirkningsbegrebet anvendes i EFTA-søjlen, og skal tjene som en vejledning. |
| --- | --- |

D.

Formålet med nærværende meddelelse er i særdeleshed at opstille principperne for, hvordan samhandelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 53 og 54 skal fortolkes. Meddelelsen redegør for, hvordan samhandelspåvirkningsbegrebet anvendes i EFTA-søjlen, og skal tjene som en vejledning.

| E. | Nærværende meddelelse finder anvendelse i sager, hvor EFTA-Tilsynsmyndigheden er den kompetente tilsynsmyndighed i henhold til EØS-aftalens artikel 56. |
| --- | --- |

E.

Nærværende meddelelse finder anvendelse i sager, hvor EFTA-Tilsynsmyndigheden er den kompetente tilsynsmyndighed i henhold til EØS-aftalens artikel 56.

1.   INDLEDNING

| 1. | EØS-aftalens artikel 53 og 54 finder anvendelse på virksomheders horisontale og vertikale aftaler og adfærd, der »kan påvirke handelen mellem de kontraherende parter«. |
| --- | --- |

1.

EØS-aftalens artikel 53 og 54 finder anvendelse på virksomheders horisontale og vertikale aftaler og adfærd, der »kan påvirke handelen mellem de kontraherende parter«.

| 2. | Begrebet påvirkning af handelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen (»EØS-landene«) er allerede blevet indgående belyst i den retspraksis, der findes om EFTA-Domstolens fortolkning af EØS-aftalens artikel 53 og 54 og EU-domstolenes fortolkning af de tilsvarende bestemmelser — artikel 81 og 82 — i EF-traktaten (3). |
| --- | --- |

2.

Begrebet påvirkning af handelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen (»EØS-landene«) er allerede blevet indgående belyst i den retspraksis, der findes om EFTA-Domstolens fortolkning af EØS-aftalens artikel 53 og 54 og EU-domstolenes fortolkning af de tilsvarende bestemmelser — artikel 81 og 82 — i EF-traktaten (3).

| 3. | Disse retningslinjer følger de principper, EFTA-Domstolen og EU-domstolene har opstillet om fortolkningen af samhandelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 53 og 54 og de tilsvarende bestemmelser i EF-traktaten. De opstiller desuden en rettesnor for, hvornår aftaler generelt ikke antages at kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart (den såkaldte NAAT-regel, der står for »no appreciable affectation of trade«). Retningslinjerne tager ikke sigte på at være udtømmende. Formålet er at redegøre for, hvilke metoder der benyttes ved anvendelse af begrebet påvirkning af handelen, og forklare, hvordan det anvendes i de situationer, der hyppigst forekommer. Selv om disse retningslinjer ikke er bindende for EFTA-staternes domstole og myndigheder, tager de også sigte på at vejlede dem om anvendelsen af samhandelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 53 og 54. |
| --- | --- |

3.

Disse retningslinjer følger de principper, EFTA-Domstolen og EU-domstolene har opstillet om fortolkningen af samhandelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 53 og 54 og de tilsvarende bestemmelser i EF-traktaten. De opstiller desuden en rettesnor for, hvornår aftaler generelt ikke antages at kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart (den såkaldte NAAT-regel, der står for »no appreciable affectation of trade«). Retningslinjerne tager ikke sigte på at være udtømmende. Formålet er at redegøre for, hvilke metoder der benyttes ved anvendelse af begrebet påvirkning af handelen, og forklare, hvordan det anvendes i de situationer, der hyppigst forekommer. Selv om disse retningslinjer ikke er bindende for EFTA-staternes domstole og myndigheder, tager de også sigte på at vejlede dem om anvendelsen af samhandelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 53 og 54.

| 4. | Disse retningslinjer omhandler ikke spørgsmålet om, hvad der udgør en mærkbar begrænsning af konkurrencen efter artikel 53, stk. 1. Dette spørgsmål, der adskiller sig fra spørgsmålet om, hvorvidt en aftale er egnet til mærkbart at påvirke handelen mellem EØS-lande, behandles i EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af konkurrencen i henhold til EØS-aftalens artikel 53, stk. 1 (»bagatelmeddelelsen«) (4). Formålet er heller ikke at opstille retningslinjer for handelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, der omhandler statsstøtte. |
| --- | --- |

4.

Disse retningslinjer omhandler ikke spørgsmålet om, hvad der udgør en mærkbar begrænsning af konkurrencen efter artikel 53, stk. 1. Dette spørgsmål, der adskiller sig fra spørgsmålet om, hvorvidt en aftale er egnet til mærkbart at påvirke handelen mellem EØS-lande, behandles i EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af konkurrencen i henhold til EØS-aftalens artikel 53, stk. 1 (»bagatelmeddelelsen«) (4). Formålet er heller ikke at opstille retningslinjer for handelspåvirkningsbegrebet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, der omhandler statsstøtte.

| 5. | Disse retningslinjer, herunder NAAT-reglen, foregriber ikke den fortolkning af EØS-aftalens artikel 53 og 54, som EFTA-Domstolen, EF-Domstolen og Førsteinstansretten måtte anlægge. |
| --- | --- |

5.

Disse retningslinjer, herunder NAAT-reglen, foregriber ikke den fortolkning af EØS-aftalens artikel 53 og 54, som EFTA-Domstolen, EF-Domstolen og Førsteinstansretten måtte anlægge.

2.   HANDELSPÅVIRKNINGSKRITERIET

2.1.   Generelle principper

| 6. | Artikel 53, stk. 1, fastsætter, at »alle aftaler mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis, der kan påvirke handelen mellem de kontraherende parter, og som har til formål eller følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for det af denne aftale omfattede område, er uforenelige med denne aftales funktion og er forbudt«. For nemheds skyld bruges her udtrykket »aftaler« til under ét at betegne »aftaler, vedtagelser inden for sammenslutninger og samordnet praksis«. |
| --- | --- |

6.

Artikel 53, stk. 1, fastsætter, at »alle aftaler mellem virksomheder, alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis, der kan påvirke handelen mellem de kontraherende parter, og som har til formål eller følge at hindre, begrænse eller fordreje konkurrencen inden for det af denne aftale omfattede område, er uforenelige med denne aftales funktion og er forbudt«. For nemheds skyld bruges her udtrykket »aftaler« til under ét at betegne »aftaler, vedtagelser inden for sammenslutninger og samordnet praksis«.

| 7. | I artikel 54 fastsættes det, at »en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på det af denne aftale omfattede område eller en væsentlig del heraf er uforenelig med denne aftales funktion og forbudt i den udstrækning, samhandelen mellem de kontraherende parter herved kan påvirkes.« I det følgende benyttes udtrykket »adfærd« om dominerende virksomheders adfærd. |
| --- | --- |

7.

I artikel 54 fastsættes det, at »en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på det af denne aftale omfattede område eller en væsentlig del heraf er uforenelig med denne aftales funktion og forbudt i den udstrækning, samhandelen mellem de kontraherende parter herved kan påvirkes.« I det følgende benyttes udtrykket »adfærd« om dominerende virksomheders adfærd.

| 8. | Handelspåvirkningskriteriet er også afgørende for anvendelsesområdet for artikel 3 i Kapitel II i protokol nr. 4 til tilsyns- og domstolsaftalen (»Kapitel II«) om anvendelsen af konkurrencereglerne i EØS-aftalens artikel 53 og 54 (5). |
| --- | --- |

8.

Handelspåvirkningskriteriet er også afgørende for anvendelsesområdet for artikel 3 i Kapitel II i protokol nr. 4 til tilsyns- og domstolsaftalen (»Kapitel II«) om anvendelsen af konkurrencereglerne i EØS-aftalens artikel 53 og 54 (5).

| 9. | I henhold til artikel 3, stk. 1, i Kapitel II skal EØS-landenes konkurrencemyndigheder og domstole anvende artikel 53 på aftaler, vedtagelser inden for virksomhedssammenslutninger og samordnet praksis, som omhandlet i EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, der kan påvirke handelen mellem EØS-lande som omhandlet i den nævnte artikel, når de anvender national konkurrenceret på sådanne aftaler, vedtagelser og samordnet praksis. Tilsvarende gælder, at når EØS-landenes konkurrencemyndigheder og domstole anvender national lovgivning på et misbrug af dominerende stilling, der er ulovligt i henhold til EØS-aftalens artikel 54, skal de også anvende EØS-aftalens artikel 54. Artikel 3, stk. 1, forpligter således EØS-landenes konkurrencemyndigheder og domstole til også at anvende artikel 53 og 54, når de anvender national konkurrenceret på aftaler og samordnet praksis, som kan påvirke samhandelen mellem EØS-lande. På den anden side forpligter bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, ikke de nationale konkurrencemyndigheder og domstole til at anvende national konkurrenceret, når de anvender artikel 53 og 54 på aftaler, vedtagelser og samordnet praksis samt misbrug af dominerende stillinger, som kan påvirke samhandelen mellem EØS-landene. De kan i sådanne tilfælde vælge ene og alene at anvende EØS' konkurrenceregler. |
| --- | --- |

9.

I henhold til artikel 3, stk. 1, i Kapitel II skal EØS-landenes konkurrencemyndigheder og domstole anvende artikel 53 på aftaler, vedtagelser inden for virksomhedssammenslutninger og samordnet praksis, som omhandlet i EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, der kan påvirke handelen mellem EØS-lande som omhandlet i den nævnte artikel, når de anvender national konkurrenceret på sådanne aftaler, vedtagelser og samordnet praksis. Tilsvarende gælder, at når EØS-landenes konkurrencemyndigheder og domstole anvender national lovgivning på et misbrug af dominerende stilling, der er ulovligt i henhold til EØS-aftalens artikel 54, skal de også anvende EØS-aftalens artikel 54. Artikel 3, stk. 1, forpligter således EØS-landenes konkurrencemyndigheder og domstole til også at anvende artikel 53 og 54, når de anvender national konkurrenceret på aftaler og samordnet praksis, som kan påvirke samhandelen mellem EØS-lande. På den anden side forpligter bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, ikke de nationale konkurrencemyndigheder og domstole til at anvende national konkurrenceret, når de anvender artikel 53 og 54 på aftaler, vedtagelser og samordnet praksis samt misbrug af dominerende stillinger, som kan påvirke samhandelen mellem EØS-landene. De kan i sådanne tilfælde vælge ene og alene at anvende EØS' konkurrenceregler.

| 10. | Af artikel 3, stk. 2, følger desuden, at anvendelsen af national konkurrenceret ikke må føre til forbud mod aftaler, vedtagelser inden for virksomhedssammenslutninger og samordnet praksis, som kan påvirke samhandelen mellem EØS-lande, men som ikke begrænser konkurrencen som omhandlet i EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, eller som opfylder betingelserne i EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, eller er omfattet af en retsakt svarende til en af de EU-forordninger vedtaget med henblik på anvendelse af EF-traktatens artikel 81, stk. 3, der er nævnt i Bilag XIV til EØS-aftalen. EFTA-staterne er dog ikke efter bestemmelserne i Kapitel II afskåret fra at vedtage en mere restriktiv national lovgivning, der forbyder eller sanktionerer ensidig adfærd fra virksomheders side, og at anvende den på deres område. |
| --- | --- |

10.

Af artikel 3, stk. 2, følger desuden, at anvendelsen af national konkurrenceret ikke må føre til forbud mod aftaler, vedtagelser inden for virksomhedssammenslutninger og samordnet praksis, som kan påvirke samhandelen mellem EØS-lande, men som ikke begrænser konkurrencen som omhandlet i EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, eller som opfylder betingelserne i EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, eller er omfattet af en retsakt svarende til en af de EU-forordninger vedtaget med henblik på anvendelse af EF-traktatens artikel 81, stk. 3, der er nævnt i Bilag XIV til EØS-aftalen. EFTA-staterne er dog ikke efter bestemmelserne i Kapitel II afskåret fra at vedtage en mere restriktiv national lovgivning, der forbyder eller sanktionerer ensidig adfærd fra virksomheders side, og at anvende den på deres område.

| 11. | Endelig bør det nævnes, at artikel 3, stk. 3, i Kapitel II fastsætter, at med forbehold af de almindelige principper og andre bestemmelser i EØS-retten finder artikel 3, stk. 1 og 2, ikke anvendelse, når konkurrencemyndigheder og domstole i EFTA-staterne anvender national fusionskontrollovgivning, og de udelukker heller ikke anvendelse af bestemmelser i national lovgivning, der i hovedsagen forfølger et andet mål end det, der forfølges i EØS-aftalens artikel 53 og 54. |
| --- | --- |

11.

Endelig bør det nævnes, at artikel 3, stk. 3, i Kapitel II fastsætter, at med forbehold af de almindelige principper og andre bestemmelser i EØS-retten finder artikel 3, stk. 1 og 2, ikke anvendelse, når konkurrencemyndigheder og domstole i EFTA-staterne anvender national fusionskontrollovgivning, og de udelukker heller ikke anvendelse af bestemmelser i national lovgivning, der i hovedsagen forfølger et andet mål end det, der forfølges i EØS-aftalens artikel 53 og 54.

| 12. | Handelspåvirkningskriteriet er et autonomt kriterium i EØS-retten, der skal vurderes særskilt i hvert enkelt tilfælde. Det er et jurisdiktionskriterium, som definerer anvendelsesområdet for EØS' konkurrenceregler (6). EØS' konkurrenceregler finder ikke anvendelse på aftaler og adfærd, der ikke er egnet til at påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. |
| --- | --- |

12.

Handelspåvirkningskriteriet er et autonomt kriterium i EØS-retten, der skal vurderes særskilt i hvert enkelt tilfælde. Det er et jurisdiktionskriterium, som definerer anvendelsesområdet for EØS' konkurrenceregler (6). EØS' konkurrenceregler finder ikke anvendelse på aftaler og adfærd, der ikke er egnet til at påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart.

| 13. | Det er handelspåvirkningskriteriet, der afgør, om artikel 53 og 54 finder anvendelse på aftaler og adfærd, der kan have et vist mindstemål af grænseoverskridende virkninger inden for det af EØS-aftalen omfattede område (»EØS«). Den pågældende aftale eller adfærd skal kunne påvirke handelen mellem EØS-lande »mærkbart« (7). |
| --- | --- |

13.

Det er handelspåvirkningskriteriet, der afgør, om artikel 53 og 54 finder anvendelse på aftaler og adfærd, der kan have et vist mindstemål af grænseoverskridende virkninger inden for det af EØS-aftalen omfattede område (»EØS«). Den pågældende aftale eller adfærd skal kunne påvirke handelen mellem EØS-lande »mærkbart« (7).

| 14. | I relation til EØS-aftalens artikel 53 er det aftalen som sådan, der skal kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Det kræves ikke, at hver eneste del af aftalen, herunder alle de konkurrencebegrænsninger, aftalen indebærer, skal kunne påvirke handelen. (8) Kan aftalen som helhed påvirke handelen mellem EØS-lande, finder EØS' konkurrenceregler anvendelse på hele aftalen, også de dele af den, der ikke i sig selv påvirker handelen mellem EØS-lande. Såfremt de kontraktlige relationer mellem de samme virksomheder omfatter flere forskellige aktiviteter, skal disse aktiviteter for at indgå i den samme aftale være direkte knyttet til og udgøre en integrerende del af den samme overordnede aftale (9). I modsat fald udgør hver aktivitet en særskilt aftale. |
| --- | --- |

14.

I relation til EØS-aftalens artikel 53 er det aftalen som sådan, der skal kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Det kræves ikke, at hver eneste del af aftalen, herunder alle de konkurrencebegrænsninger, aftalen indebærer, skal kunne påvirke handelen. (8) Kan aftalen som helhed påvirke handelen mellem EØS-lande, finder EØS' konkurrenceregler anvendelse på hele aftalen, også de dele af den, der ikke i sig selv påvirker handelen mellem EØS-lande. Såfremt de kontraktlige relationer mellem de samme virksomheder omfatter flere forskellige aktiviteter, skal disse aktiviteter for at indgå i den samme aftale være direkte knyttet til og udgøre en integrerende del af den samme overordnede aftale (9). I modsat fald udgør hver aktivitet en særskilt aftale.

| 15. | Det er også uden betydning, om en bestemt virksomheds deltagelse i aftalen mærkbart påvirker handelen mellem EØS-lande (10). At en virksomheds eget bidrag til en aftale, som i sig selv kan påvirke handelen mellem EØS-lande, er ubetydeligt, bevirker ikke, at den ikke er omfattet af EØS' konkurrenceregler. |
| --- | --- |

15.

Det er også uden betydning, om en bestemt virksomheds deltagelse i aftalen mærkbart påvirker handelen mellem EØS-lande (10). At en virksomheds eget bidrag til en aftale, som i sig selv kan påvirke handelen mellem EØS-lande, er ubetydeligt, bevirker ikke, at den ikke er omfattet af EØS' konkurrenceregler.

| 16. | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, er det ikke nødvendigt at påvise en forbindelse mellem den konkrete konkurrencebegrænsning og aftalens egnethed til at påvirke handelen mellem EØS-lande. Ikke-konkurrencebegrænsende aftaler kan også påvirke handelen mellem EØS-lande. F.eks. kan selektive distributionsaftaler, som er baseret på rent kvalitative udvælgelseskriterier, der er begrundet i produkternes art, og som ikke er konkurrencebegrænsende efter artikel 53, stk. 1, godt påvirke handelen mellem EØS-lande. De konkrete konkurrencebegrænsninger i en aftale kan dog være et klart tegn på, at aftalen kan påvirke handelen mellem EØS-lande. F.eks. kan en distributionsaftale, der indeholder et eksportforbud, ifølge sin natur påvirke handelen mellem EØS-lande, om end ikke nødvendigvis mærkbart (11). |
| --- | --- |

16.

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, er det ikke nødvendigt at påvise en forbindelse mellem den konkrete konkurrencebegrænsning og aftalens egnethed til at påvirke handelen mellem EØS-lande. Ikke-konkurrencebegrænsende aftaler kan også påvirke handelen mellem EØS-lande. F.eks. kan selektive distributionsaftaler, som er baseret på rent kvalitative udvælgelseskriterier, der er begrundet i produkternes art, og som ikke er konkurrencebegrænsende efter artikel 53, stk. 1, godt påvirke handelen mellem EØS-lande. De konkrete konkurrencebegrænsninger i en aftale kan dog være et klart tegn på, at aftalen kan påvirke handelen mellem EØS-lande. F.eks. kan en distributionsaftale, der indeholder et eksportforbud, ifølge sin natur påvirke handelen mellem EØS-lande, om end ikke nødvendigvis mærkbart (11).

| 17. | I relation til artikel 54 er det misbruget af en dominerende stilling, der skal kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Det betyder dog ikke, at alle elementer i dette misbrug skal vurderes hver for sig. En adfærd, der indgår som et led i en dominerende virksomheds overordnede strategi, skal vurderes ud fra dens samlede virkninger. Hvor en dominerende virksomhed anlægger forskellige former for adfærd til virkeliggørelse af det samme mål, f.eks. eliminering eller udtrængning af konkurrenter, finder artikel 54 anvendelse på alle disse former for adfærd, når blot mindst en af dem kan påvirke handelen mellem EØS-lande (12). |
| --- | --- |

17.

I relation til artikel 54 er det misbruget af en dominerende stilling, der skal kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Det betyder dog ikke, at alle elementer i dette misbrug skal vurderes hver for sig. En adfærd, der indgår som et led i en dominerende virksomheds overordnede strategi, skal vurderes ud fra dens samlede virkninger. Hvor en dominerende virksomhed anlægger forskellige former for adfærd til virkeliggørelse af det samme mål, f.eks. eliminering eller udtrængning af konkurrenter, finder artikel 54 anvendelse på alle disse former for adfærd, når blot mindst en af dem kan påvirke handelen mellem EØS-lande (12).

| 18. | Af selve ordlyden i EØS-aftalens artikel 53 og 54 og EU-domstolenes retspraksis følger, at der ved anvendelsen af handelspåvirkningskriteriet især skal tages stilling til følgende tre elementer:






  (a) | »Handel mellem de kontraherende stater« |
| --- | --- | --- |

18.

Af selve ordlyden i EØS-aftalens artikel 53 og 54 og EU-domstolenes retspraksis følger, at der ved anvendelsen af handelspåvirkningskriteriet især skal tages stilling til følgende tre elementer:

(a)

»Handel mellem de kontraherende stater«

| (b) | »Kan påvirke« |
| --- | --- |

(b)

»Kan påvirke«

| (c) | Mærkbarheden |
| --- | --- |

(c)

Mærkbarheden

2.2.   Begrebet »handel mellem de kontraherende stater«

| 19. | Begrebet »handel« dækker ikke kun over den traditionelle samhandel med varer og tjenester på tværs af landegrænser (13). Det er et bredere begreb, der dækker enhver form for grænseoverskridende økonomisk virksomhed, herunder også etablering (14). Denne fortolkning stemmer overens med det i EØS-aftalen nedfældede overordnede mål om at fremme den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og kapital. |
| --- | --- |

19.

Begrebet »handel« dækker ikke kun over den traditionelle samhandel med varer og tjenester på tværs af landegrænser (13). Det er et bredere begreb, der dækker enhver form for grænseoverskridende økonomisk virksomhed, herunder også etablering (14). Denne fortolkning stemmer overens med det i EØS-aftalen nedfældede overordnede mål om at fremme den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og kapital.

| 20. | Ifølge fast retspraksis omfatter begrebet »handel« også de tilfælde, hvor aftaler eller adfærd påvirker konkurrencestrukturerne på markedet. Aftaler og adfærd, der påvirker konkurrencestrukturerne inden for EØS ved at eliminere eller true med at eliminere en konkurrent, der er aktiv inden for EØS, kan være underlagt EØS' konkurrenceregler (15). Hvis en virksomhed elimineres eller risikerer at blive elimineret, er der tale om påvirkning af konkurrencestrukturerne inden for EØS og dermed også af de økonomiske aktiviteter, den pågældende virksomhed udøver. |
| --- | --- |

20.

Ifølge fast retspraksis omfatter begrebet »handel« også de tilfælde, hvor aftaler eller adfærd påvirker konkurrencestrukturerne på markedet. Aftaler og adfærd, der påvirker konkurrencestrukturerne inden for EØS ved at eliminere eller true med at eliminere en konkurrent, der er aktiv inden for EØS, kan være underlagt EØS' konkurrenceregler (15). Hvis en virksomhed elimineres eller risikerer at blive elimineret, er der tale om påvirkning af konkurrencestrukturerne inden for EØS og dermed også af de økonomiske aktiviteter, den pågældende virksomhed udøver.

| 21. | Kravet om, at der skal foreligge en påvirkning af handelen »mellem de kontraherende stater«, indebærer, at der må være en påvirkning af den grænseoverskridende økonomiske aktivitet mellem mindst to EØS-lande. Det kræves ikke, at aftalen eller adfærden påvirker handelen mellem hele et EØS-land og hele et andet EØS-land. Artikel 53 og 54 vil kunne finde anvendelse også i tilfælde, hvor der kun er tale om en del af et EØS-land, forudsat at påvirkningen af handelen er mærkbar (16). |
| --- | --- |

21.

Kravet om, at der skal foreligge en påvirkning af handelen »mellem de kontraherende stater«, indebærer, at der må være en påvirkning af den grænseoverskridende økonomiske aktivitet mellem mindst to EØS-lande. Det kræves ikke, at aftalen eller adfærden påvirker handelen mellem hele et EØS-land og hele et andet EØS-land. Artikel 53 og 54 vil kunne finde anvendelse også i tilfælde, hvor der kun er tale om en del af et EØS-land, forudsat at påvirkningen af handelen er mærkbar (16).

| 22. | Handelspåvirkningskriteriets anvendelse er uafhængig af definitionen af relevante geografiske markeder. Der kan være tale om påvirkning af handelen mellem EØS-lande også i tilfælde, hvor det relevante marked er et nationalt eller subnationalt marked (17). |
| --- | --- |

22.

Handelspåvirkningskriteriets anvendelse er uafhængig af definitionen af relevante geografiske markeder. Der kan være tale om påvirkning af handelen mellem EØS-lande også i tilfælde, hvor det relevante marked er et nationalt eller subnationalt marked (17).

2.3.   »Kan påvirke«

| 23. | Formuleringen »kan påvirke« definerer, hvilke krav der stilles til påvirkningen af handelen mellem EØS-lande. Ifølge de standardkriterier, EF-Domstolen har opstillet, betyder »kan påvirke«, at det »på grund af samtlige objektive, retlige eller faktiske forhold kan forudses med tilstrækkelig sandsynlighed, at aftalen direkte eller indirekte, aktuelt eller potentielt øver indflydelse på varehandelen mellem medlemslandene«. (18)
   (19) Som nævnt i punkt 20, har Domstolen desuden opstillet et sæt kriterier for, om en aftale eller adfærd påvirker konkurrencestrukturerne. I de tilfælde, hvor aftalen eller adfærden kan påvirke konkurrencestrukturerne inden for EØS, finder EØS' konkurrenceregler anvendelse. |
| --- | --- |

23.

Formuleringen »kan påvirke« definerer, hvilke krav der stilles til påvirkningen af handelen mellem EØS-lande. Ifølge de standardkriterier, EF-Domstolen har opstillet, betyder »kan påvirke«, at det »på grund af samtlige objektive, retlige eller faktiske forhold kan forudses med tilstrækkelig sandsynlighed, at aftalen direkte eller indirekte, aktuelt eller potentielt øver indflydelse på varehandelen mellem medlemslandene«. (18)
   (19) Som nævnt i punkt 20, har Domstolen desuden opstillet et sæt kriterier for, om en aftale eller adfærd påvirker konkurrencestrukturerne. I de tilfælde, hvor aftalen eller adfærden kan påvirke konkurrencestrukturerne inden for EØS, finder EØS' konkurrenceregler anvendelse.

| 24. | De kriterier angående handelsstrømmene, som EF-Domstolen har opstillet, har følgende hovedelementer, som gennemgås i det følgende:






  (a) | »tilstrækkelig sandsynlighed på grund af objektive, retlige eller faktiske forhold« |
| --- | --- | --- |

24.

De kriterier angående handelsstrømmene, som EF-Domstolen har opstillet, har følgende hovedelementer, som gennemgås i det følgende:

(a)

»tilstrækkelig sandsynlighed på grund af objektive, retlige eller faktiske forhold«

| (b) | »indflydelse på varehandelen mellem medlemslandene« |
| --- | --- |

(b)

»indflydelse på varehandelen mellem medlemslandene«

| (c) | »direkte eller indirekte, aktuel eller potentiel« indflydelse på varehandelen. |
| --- | --- |

(c)

»direkte eller indirekte, aktuel eller potentiel« indflydelse på varehandelen.

2.3.1.   Tilstrækkelig sandsynlighed på grund af objektive, retlige eller faktiske forhold

| 25. | Vurderingen af handelspåvirkningen foretages ud fra objektive faktorer. Der behøver ikke at være nogen subjektiv intention fra de implicerede virksomheders side. Men hvis det kan påvises, at virksomhederne havde til hensigt at påvirke handelen mellem EØS-lande, f.eks. fordi de har søgt at forhindre eksport til eller import fra andre EØS-lande, er det en relevant faktor, som skal tages med i betragtning. |
| --- | --- |

25.

Vurderingen af handelspåvirkningen foretages ud fra objektive faktorer. Der behøver ikke at være nogen subjektiv intention fra de implicerede virksomheders side. Men hvis det kan påvises, at virksomhederne havde til hensigt at påvirke handelen mellem EØS-lande, f.eks. fordi de har søgt at forhindre eksport til eller import fra andre EØS-lande, er det en relevant faktor, som skal tages med i betragtning.

| 26. | Ordene »kan påvirke« og EF-Domstolens henvisning til »tilstrækkelig sandsynlighed« indebærer, at anvendelsen af EØS' konkurrenceregler ikke forudsætter, at aftalen eller adfærden rent faktisk vil påvirke eller har påvirket handelen mellem EØS-lande. Det er tilstrækkeligt, at aftalen eller adfærden »kan« have en sådan virkning (20). |
| --- | --- |

26.

Ordene »kan påvirke« og EF-Domstolens henvisning til »tilstrækkelig sandsynlighed« indebærer, at anvendelsen af EØS' konkurrenceregler ikke forudsætter, at aftalen eller adfærden rent faktisk vil påvirke eller har påvirket handelen mellem EØS-lande. Det er tilstrækkeligt, at aftalen eller adfærden »kan« have en sådan virkning (20).

| 27. | Det er ikke nødvendigt at beregne det faktiske omfang af den handel mellem EØS-lande, der påvirkes af aftalen eller adfærden. Er der tale om aftaler indeholdende et forbud mod eksport til andre EØS-lande, er det f.eks. ikke nødvendigt at beregne, hvor stor parallelhandelen mellem de pågældende EØS-lande ville have været uden aftalen. Denne fortolkning stemmer overens med, at handelspåvirkningskriteriet er et jurisdiktionskriterium. EØS's konkurrenceregler finder anvendelse på aftaler og adfærd, der kan have grænseoverskridende virkninger, uanset om den konkrete aftale eller adfærd rent faktisk har haft sådanne virkninger eller ej. |
| --- | --- |

27.

Det er ikke nødvendigt at beregne det faktiske omfang af den handel mellem EØS-lande, der påvirkes af aftalen eller adfærden. Er der tale om aftaler indeholdende et forbud mod eksport til andre EØS-lande, er det f.eks. ikke nødvendigt at beregne, hvor stor parallelhandelen mellem de pågældende EØS-lande ville have været uden aftalen. Denne fortolkning stemmer overens med, at handelspåvirkningskriteriet er et jurisdiktionskriterium. EØS's konkurrenceregler finder anvendelse på aftaler og adfærd, der kan have grænseoverskridende virkninger, uanset om den konkrete aftale eller adfærd rent faktisk har haft sådanne virkninger eller ej.

| 28. | Denne vurdering af påvirkningen af handelen foretages ud fra flere forskellige faktorer, der ikke nødvendigvis er afgørende hver for sig (21). De relevante faktorer omfatter bl.a. arten af aftalen eller adfærden samt de implicerede virksomheders position og størrelse (22). |
| --- | --- |

28.

Denne vurdering af påvirkningen af handelen foretages ud fra flere forskellige faktorer, der ikke nødvendigvis er afgørende hver for sig (21). De relevante faktorer omfatter bl.a. arten af aftalen eller adfærden samt de implicerede virksomheders position og størrelse (22).

| 29. | Aftalens eller adfærdens art er en kvalitativ indikator, der siger noget om, hvorvidt aftalen kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Nogle aftaler og former for adfærd kan ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande, mens andre må analyseres nærmere, hvad dette punkt angår. Som eksempel på den førstnævnte type kan nævnes grænseoverskridende karteller, mens joint ventures, der udelukkende opererer på et enkelt EØS-lands område, er eksempler på den sidstnævnte. Dette aspekt behandles mere indgående i afsnit 3 nedenfor, der drejer sig om forskellige kategorier af aftaler og adfærd. |
| --- | --- |

29.

Aftalens eller adfærdens art er en kvalitativ indikator, der siger noget om, hvorvidt aftalen kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Nogle aftaler og former for adfærd kan ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande, mens andre må analyseres nærmere, hvad dette punkt angår. Som eksempel på den førstnævnte type kan nævnes grænseoverskridende karteller, mens joint ventures, der udelukkende opererer på et enkelt EØS-lands område, er eksempler på den sidstnævnte. Dette aspekt behandles mere indgående i afsnit 3 nedenfor, der drejer sig om forskellige kategorier af aftaler og adfærd.

| 30. | Arten af de produkter, aftalerne eller adfærden omfatter, siger også noget om, hvorvidt handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket (23). Hvor der er tale om produkter, der let handles over grænserne eller er vigtige for virksomheder, der ønsker at trænge ind på markedet i andre EØS-lande eller ekspandere dér, vil EØS' jurisdiktion være mere indlysende end i de tilfælde, hvor der som følge af produkternes art kun er begrænset efterspørgsel efter produkter udbudt af udbydere fra andre EØS-lande, og hvor produkterne kun har begrænset betydning i relation til etablering eller ekspansion i et andet EØS-land. Begrebet etablering omfatter også de situationer, hvor virksomheder med hjemsted i et EØS-land opretter agenturer, afdelinger eller filialer i et andet EØS-land. |
| --- | --- |

30.

Arten af de produkter, aftalerne eller adfærden omfatter, siger også noget om, hvorvidt handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket (23). Hvor der er tale om produkter, der let handles over grænserne eller er vigtige for virksomheder, der ønsker at trænge ind på markedet i andre EØS-lande eller ekspandere dér, vil EØS' jurisdiktion være mere indlysende end i de tilfælde, hvor der som følge af produkternes art kun er begrænset efterspørgsel efter produkter udbudt af udbydere fra andre EØS-lande, og hvor produkterne kun har begrænset betydning i relation til etablering eller ekspansion i et andet EØS-land. Begrebet etablering omfatter også de situationer, hvor virksomheder med hjemsted i et EØS-land opretter agenturer, afdelinger eller filialer i et andet EØS-land.

| 31. | De deltagende virksomheders position på markedet og deres salgsvolumen giver kvantitative indikationer om, hvorvidt aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Dette aspekt, der indgår som en integrerende del af vurderingen af mærkbarheden, behandles i afsnit 2.4 nedenfor. |
| --- | --- |

31.

De deltagende virksomheders position på markedet og deres salgsvolumen giver kvantitative indikationer om, hvorvidt aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Dette aspekt, der indgår som en integrerende del af vurderingen af mærkbarheden, behandles i afsnit 2.4 nedenfor.

| 32. | Ud over de allerede nævnte faktorer er det også nødvendigt at tage hensyn til den lovgivningsmæssige og faktiske kontekst, aftalen eller adfærden indgår i. Den konkrete økonomiske og lovgivningsmæssige kontekst er relevant for, hvilket potentiale aftalen eller adfærden har for at påvirke handelen mellem EØS-lande. Hvis der findes absolutte barrierer, som intet har med den pågældende aftale eller praksis at gøre, der lægger hindringer i vejen for handel mellem EØS-lande, vil handelen kun kunne påvirkes, hvis disse barrierer må antages at ville forsvinde i en overskuelig fremtid. Er der ikke tale om absolutte barrierer, men blot om barrierer, der vanskeliggør grænseoverskridende virksomhed, er det overordentligt vigtigt at sikre, at en aftale eller en adfærd ikke lægger yderligere hindringer i vejen for handel. Hvis dette er tilfældet, vil handelen mellem EØS-lande kunne blive påvirket. |
| --- | --- |

32.

Ud over de allerede nævnte faktorer er det også nødvendigt at tage hensyn til den lovgivningsmæssige og faktiske kontekst, aftalen eller adfærden indgår i. Den konkrete økonomiske og lovgivningsmæssige kontekst er relevant for, hvilket potentiale aftalen eller adfærden har for at påvirke handelen mellem EØS-lande. Hvis der findes absolutte barrierer, som intet har med den pågældende aftale eller praksis at gøre, der lægger hindringer i vejen for handel mellem EØS-lande, vil handelen kun kunne påvirkes, hvis disse barrierer må antages at ville forsvinde i en overskuelig fremtid. Er der ikke tale om absolutte barrierer, men blot om barrierer, der vanskeliggør grænseoverskridende virksomhed, er det overordentligt vigtigt at sikre, at en aftale eller en adfærd ikke lægger yderligere hindringer i vejen for handel. Hvis dette er tilfældet, vil handelen mellem EØS-lande kunne blive påvirket.

2.3.2.   »Indflydelse på varehandelen mellem medlemslandene«

| 33. | For at artikel 53 og 54 finder anvendelse, skal der være en indflydelse på »varehandelen« mellem EØS-landene. |
| --- | --- |

33.

For at artikel 53 og 54 finder anvendelse, skal der være en indflydelse på »varehandelen« mellem EØS-landene.

| 34. | Udtrykket »varehandelen« mellem EØS-landene er neutralt. Det er ikke nogen betingelse, at handelen begrænses eller mindskes (24). Varehandelen kan også blive påvirket, når en aftale eller en adfærd fører til en stigning i varehandelen. For EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, hvis handelen mellem EØS-lande må antages at ville udvikle sig anderledes med aftalen eller adfærden, end den sandsynligvis ville have gjort uden aftalen eller adfærden (25). |
| --- | --- |

34.

Udtrykket »varehandelen« mellem EØS-landene er neutralt. Det er ikke nogen betingelse, at handelen begrænses eller mindskes (24). Varehandelen kan også blive påvirket, når en aftale eller en adfærd fører til en stigning i varehandelen. For EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, hvis handelen mellem EØS-lande må antages at ville udvikle sig anderledes med aftalen eller adfærden, end den sandsynligvis ville have gjort uden aftalen eller adfærden (25).

| 35. | Denne fortolkning afspejler, at handelspåvirkningskriteriet er et jurisdiktionskriterium, der anvendes til at sondre mellem de aftaler og former for adfærd, der kan have grænseoverskridende virkninger, således at de skal behandles efter EØS' konkurrenceregler, og de aftaler og former for adfærd, der ikke har. |
| --- | --- |

35.

Denne fortolkning afspejler, at handelspåvirkningskriteriet er et jurisdiktionskriterium, der anvendes til at sondre mellem de aftaler og former for adfærd, der kan have grænseoverskridende virkninger, således at de skal behandles efter EØS' konkurrenceregler, og de aftaler og former for adfærd, der ikke har.

2.3.3.   »Direkte eller indirekte, aktuel eller potentiel indflydelse« på varehandelen

| 36. | Den indflydelse, aftaler og adfærd har på handelen mellem EØS-lande, kan være »direkte eller indirekte, aktuel eller potentiel«. |
| --- | --- |

36.

Den indflydelse, aftaler og adfærd har på handelen mellem EØS-lande, kan være »direkte eller indirekte, aktuel eller potentiel«.

| 37. | En direkte indflydelse på handelen mellem EØS-lande opstår normalt i relation til de produkter, der er genstand for en aftale eller adfærd. Hvis producenterne af et givet produkt i forskellige EØS-lande f.eks. aftaler at dele markeder, påvirker det handelen mellem EØS-lande på markedet for de pågældende produkter. Et andet eksempel på en direkte indflydelse er, når en udbyder indskrænker forhandlerrabatterne til kun at gælde produkter solgt i den medlemsstat, hvor forhandlerne er etableret. En sådan praksis forhøjer den relative pris på varer til eksport og gør eksportsalg mindre attraktivt og mindre konkurrencedygtigt. |
| --- | --- |

37.

En direkte indflydelse på handelen mellem EØS-lande opstår normalt i relation til de produkter, der er genstand for en aftale eller adfærd. Hvis producenterne af et givet produkt i forskellige EØS-lande f.eks. aftaler at dele markeder, påvirker det handelen mellem EØS-lande på markedet for de pågældende produkter. Et andet eksempel på en direkte indflydelse er, når en udbyder indskrænker forhandlerrabatterne til kun at gælde produkter solgt i den medlemsstat, hvor forhandlerne er etableret. En sådan praksis forhøjer den relative pris på varer til eksport og gør eksportsalg mindre attraktivt og mindre konkurrencedygtigt.

| 38. | En indirekte indflydelse opstår ofte i relation til produkter, der er beslægtede med dem, der er genstand for en aftale eller adfærd. Der kan f.eks. opstå en indirekte påvirkning, hvor en aftale eller adfærd har indvirkning på de grænseoverskridende aktiviteter i virksomheder, der anvender eller på anden måde har brug for de produkter, der er genstand for aftalen eller adfærden (26). En sådan påvirkning kan f.eks. opstå, hvor aftalen eller adfærden angår et mellemliggende produkt, som ikke er genstand for handel, men som anvendes til at levere et færdigprodukt, der er genstand for handel. EF-Domstolen har statueret, at handelen mellem medlemsstater kunne påvirkes af en aftale, der indebar fastsættelse af priserne på spiritus brugt til fremstilling af cognac (27). Råmaterialet blev ikke eksporteret, men det blev færdigproduktet cognac. I sådanne tilfælde finder EU's konkurrenceregler altså anvendelse, hvis aftalen eller adfærden kan påvirke handelen med færdigproduktet mærkbart. |
| --- | --- |

38.

En indirekte indflydelse opstår ofte i relation til produkter, der er beslægtede med dem, der er genstand for en aftale eller adfærd. Der kan f.eks. opstå en indirekte påvirkning, hvor en aftale eller adfærd har indvirkning på de grænseoverskridende aktiviteter i virksomheder, der anvender eller på anden måde har brug for de produkter, der er genstand for aftalen eller adfærden (26). En sådan påvirkning kan f.eks. opstå, hvor aftalen eller adfærden angår et mellemliggende produkt, som ikke er genstand for handel, men som anvendes til at levere et færdigprodukt, der er genstand for handel. EF-Domstolen har statueret, at handelen mellem medlemsstater kunne påvirkes af en aftale, der indebar fastsættelse af priserne på spiritus brugt til fremstilling af cognac (27). Råmaterialet blev ikke eksporteret, men det blev færdigproduktet cognac. I sådanne tilfælde finder EU's konkurrenceregler altså anvendelse, hvis aftalen eller adfærden kan påvirke handelen med færdigproduktet mærkbart.

| 39. | En indirekte indflydelse på handelen mellem EØS-lande kan også opstå i relation til de produkter, der er genstand for aftalen eller adfærden. Aftaler, hvor en fabrikant begrænser garantien til kun at gælde produkter solgt af forhandlere inden for deres etableringsland, gør det f.eks. mindre attraktivt for forbrugere fra andre EØS-lande at købe produktet, fordi de ikke ville være i stand til at gøre garantien gældende (28). Det bliver vanskeligere for officielle forhandlere og parallelforhandlere at eksportere produktet, fordi det i forbrugernes øjne er mindre attraktivt uden fabrikantens garanti (29). |
| --- | --- |

39.

En indirekte indflydelse på handelen mellem EØS-lande kan også opstå i relation til de produkter, der er genstand for aftalen eller adfærden. Aftaler, hvor en fabrikant begrænser garantien til kun at gælde produkter solgt af forhandlere inden for deres etableringsland, gør det f.eks. mindre attraktivt for forbrugere fra andre EØS-lande at købe produktet, fordi de ikke ville være i stand til at gøre garantien gældende (28). Det bliver vanskeligere for officielle forhandlere og parallelforhandlere at eksportere produktet, fordi det i forbrugernes øjne er mindre attraktivt uden fabrikantens garanti (29).

| 40. | En aktuel indflydelse på handelsstrømmene mellem EØS-lande er en indflydelse, aftalen eller adfærden får i praksis, når den eller det føres ud i livet. En aftale mellem en leverandør og en distributør i en og samme medlemsstat, der f.eks. indeholder forbud mod eksport til andre EØS-lande, må antages at få aktuel indflydelse på handelen mellem EØS-lande. Uden aftalen ville distributøren frit have kunnet eksportere. Der erindres dog om, at en aktuel påvirkning ikke kræves bevist. Det er tilstrækkeligt, at aftalen eller adfærden kan have en sådan virkning. |
| --- | --- |

40.

En aktuel indflydelse på handelsstrømmene mellem EØS-lande er en indflydelse, aftalen eller adfærden får i praksis, når den eller det føres ud i livet. En aftale mellem en leverandør og en distributør i en og samme medlemsstat, der f.eks. indeholder forbud mod eksport til andre EØS-lande, må antages at få aktuel indflydelse på handelen mellem EØS-lande. Uden aftalen ville distributøren frit have kunnet eksportere. Der erindres dog om, at en aktuel påvirkning ikke kræves bevist. Det er tilstrækkeligt, at aftalen eller adfærden kan have en sådan virkning.

| 41. | En potentiel indflydelse er en indflydelse, der med en tilstrækkelig grad af sandsynlighed kan antages at opstå i fremtiden. Med andre ord må der tages hensyn til den forudselige udvikling på markedet (30). Selv om handelen ikke kan blive påvirket på det tidspunkt, hvor aftalen indgås eller adfærden udøves, finder artikel 53 og 54 stadigvæk anvendelse, hvis de faktorer, der førte til aftalens indgåelse, må antages at ville ændre sig i en forudselig fremtid. I den forbindelse er det relevant at se på, hvilke virkninger liberaliseringsforanstaltninger optaget i EØS-aftalen eller vedtaget af det pågældende EØS-land og andre forudselige foranstaltninger, der tager sigte på at fjerne lovmæssige handelsbarrierer, vil få. |
| --- | --- |

41.

En potentiel indflydelse er en indflydelse, der med en tilstrækkelig grad af sandsynlighed kan antages at opstå i fremtiden. Med andre ord må der tages hensyn til den forudselige udvikling på markedet (30). Selv om handelen ikke kan blive påvirket på det tidspunkt, hvor aftalen indgås eller adfærden udøves, finder artikel 53 og 54 stadigvæk anvendelse, hvis de faktorer, der førte til aftalens indgåelse, må antages at ville ændre sig i en forudselig fremtid. I den forbindelse er det relevant at se på, hvilke virkninger liberaliseringsforanstaltninger optaget i EØS-aftalen eller vedtaget af det pågældende EØS-land og andre forudselige foranstaltninger, der tager sigte på at fjerne lovmæssige handelsbarrierer, vil få.

| 42. | Desuden gælder, at selv om markedsforholdene på et givet tidspunkt ikke virker fremmende for handel på tværs af grænserne, f.eks. fordi priserne ligger på nogenlunde samme niveau i de pågældende EØS-lande, kan der stadigvæk være tale om en påvirkning af handelen, hvis situationen vil kunne ændre sig som følge af ændringer i markedsvilkårene (31). Det afgørende er, om aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande, og ikke, om det på et givet tidspunkt rent faktisk er tilfældet. |
| --- | --- |

42.

Desuden gælder, at selv om markedsforholdene på et givet tidspunkt ikke virker fremmende for handel på tværs af grænserne, f.eks. fordi priserne ligger på nogenlunde samme niveau i de pågældende EØS-lande, kan der stadigvæk være tale om en påvirkning af handelen, hvis situationen vil kunne ændre sig som følge af ændringer i markedsvilkårene (31). Det afgørende er, om aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande, og ikke, om det på et givet tidspunkt rent faktisk er tilfældet.

| 43. | At der i analysen af påvirkningen af handelen mellem EØS-lande tages hensyn til en indirekte og en potentiel indflydelse, betyder ikke, at denne analyse kan baseres på en fjern og hypotetisk påvirkning. Sandsynligheden for, at en konkret aftale vil få indirekte og potentielle virkninger, skal forklares af den myndighed eller part, der gør en mærkbar påvirkning af handelen mellem EØS-lande gældende. Hypotetiske og teoretiske virkninger er ikke tilstrækkelige til at fastslå, at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse. F.eks. vil en aftale, der fører til højere priser på et produkt, der ikke er genstand for handel, reducere forbrugernes disponible indkomst. Når forbrugerne har færre penge til rådighed, vil de måske købe færre produkter importeret fra andre EØS-lande. Men forbindelsen mellem sådanne indkomsteffekter og handel mellem EØS-lande er generelt for vag til i sig selv at bevirke, at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse. |
| --- | --- |

43.

At der i analysen af påvirkningen af handelen mellem EØS-lande tages hensyn til en indirekte og en potentiel indflydelse, betyder ikke, at denne analyse kan baseres på en fjern og hypotetisk påvirkning. Sandsynligheden for, at en konkret aftale vil få indirekte og potentielle virkninger, skal forklares af den myndighed eller part, der gør en mærkbar påvirkning af handelen mellem EØS-lande gældende. Hypotetiske og teoretiske virkninger er ikke tilstrækkelige til at fastslå, at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse. F.eks. vil en aftale, der fører til højere priser på et produkt, der ikke er genstand for handel, reducere forbrugernes disponible indkomst. Når forbrugerne har færre penge til rådighed, vil de måske købe færre produkter importeret fra andre EØS-lande. Men forbindelsen mellem sådanne indkomsteffekter og handel mellem EØS-lande er generelt for vag til i sig selv at bevirke, at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse.

2.4.   Mærkbarheden

2.4.1.   Hovedprincip

| 44. | Handelspåvirkningskriteriet indeholder også et kvantitativt element, idet EØS' konkurrenceregler kun finder anvendelse på aftaler og adfærd med virkninger af en vis størrelsesorden (32). Aftaler og adfærd falder ikke ind under artikel 53 og 54, hvis de kun påvirker markedet ubetydeligt, fordi de implicerede virksomheder står svagt på markedet for de relevante produkter (33). Mærkbarheden kan i særdeleshed vurderes på grundlag af de relevante virksomheders position og størrelse på markedet for de berørte produkter. |
| --- | --- |

44.

Handelspåvirkningskriteriet indeholder også et kvantitativt element, idet EØS' konkurrenceregler kun finder anvendelse på aftaler og adfærd med virkninger af en vis størrelsesorden (32). Aftaler og adfærd falder ikke ind under artikel 53 og 54, hvis de kun påvirker markedet ubetydeligt, fordi de implicerede virksomheder står svagt på markedet for de relevante produkter (33). Mærkbarheden kan i særdeleshed vurderes på grundlag af de relevante virksomheders position og størrelse på markedet for de berørte produkter.

| 45. | Vurderingen af mærkbarhed afhænger af omstændighederne i hver enkelt sag, i særdeleshed aftalens eller adfærdens art, de relevante produkters art og de deltagende virksomheders position på markedet. Kan aftalen eller adfærden ifølge selve sin natur påvirke handelen mellem EØS-lande, er mærkbarhedstærsklen lavere, end hvis der ikke var tale om en aftale eller en adfærd, der ifølge sin natur kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Jo stærkere de deltagende virksomheder står på markedet, desto mere sandsynligt er det, at en aftale eller en adfærd, som kan påvirke handelen mellem EØS-lande, vil blive anset for at kunne gøre det mærkbart (34). |
| --- | --- |

45.

Vurderingen af mærkbarhed afhænger af omstændighederne i hver enkelt sag, i særdeleshed aftalens eller adfærdens art, de relevante produkters art og de deltagende virksomheders position på markedet. Kan aftalen eller adfærden ifølge selve sin natur påvirke handelen mellem EØS-lande, er mærkbarhedstærsklen lavere, end hvis der ikke var tale om en aftale eller en adfærd, der ifølge sin natur kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Jo stærkere de deltagende virksomheder står på markedet, desto mere sandsynligt er det, at en aftale eller en adfærd, som kan påvirke handelen mellem EØS-lande, vil blive anset for at kunne gøre det mærkbart (34).

| 46. | I flere sager angående import og eksport har EF-Domstolen statueret, at mærkbarhedskriteriet var opfyldt, når de deltagende virksomheders salg tegnede sig for ca. 5 % af markedet (35). Markedsandelen alene er dog ikke altid blevet betragtet som den afgørende faktor. Der må i særdeleshed også tages hensyn til virksomhedernes omsætning inden for de relevante produkter (36). |
| --- | --- |

46.

I flere sager angående import og eksport har EF-Domstolen statueret, at mærkbarhedskriteriet var opfyldt, når de deltagende virksomheders salg tegnede sig for ca. 5 % af markedet (35). Markedsandelen alene er dog ikke altid blevet betragtet som den afgørende faktor. Der må i særdeleshed også tages hensyn til virksomhedernes omsætning inden for de relevante produkter (36).

| 47. | Mærkbarheden kan altså måles både absolut (omsætning) og relativt, ved at sammenligne de deltagende virksomheders position med andre aktører på markedet (markedsandel). Denne fokusering på de deltagende virksomheders position og betydning stemmer overens med begrebet »kan påvirke«, der indebærer, at vurderingen skal baseres på, om aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande og ikke på dens virkninger på de faktiske strømme af varer og tjenester på tværs af grænserne. De deltagende virksomheders position på markedet og deres omsætning af de relevante produkter indikerer, om en aftale eller en adfærd kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Disse to elementer kommer til udtryk i den NAAT-regel, der er omhandlet i punkt 52 og 53. |
| --- | --- |

47.

Mærkbarheden kan altså måles både absolut (omsætning) og relativt, ved at sammenligne de deltagende virksomheders position med andre aktører på markedet (markedsandel). Denne fokusering på de deltagende virksomheders position og betydning stemmer overens med begrebet »kan påvirke«, der indebærer, at vurderingen skal baseres på, om aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande og ikke på dens virkninger på de faktiske strømme af varer og tjenester på tværs af grænserne. De deltagende virksomheders position på markedet og deres omsætning af de relevante produkter indikerer, om en aftale eller en adfærd kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Disse to elementer kommer til udtryk i den NAAT-regel, der er omhandlet i punkt 52 og 53.

| 48. | Ved anvendelsen af mærkbarhedskriteriet skal der ikke nødvendigvis fastlægges en definition af de relevante markeder og foretages beregninger af markedsandele (37). En virksomheds absolutte salg kan være en tilstrækkelig begrundelse for at konkludere, at påvirkningen af handelen er mærkbar. Det gælder i særdeleshed ved aftaler og adfærd, der ifølge deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, f.eks. fordi de omhandler import eller eksport, eller fordi de omfatter flere EØS-lande. At størrelsen af omsætningen inden for de produkter, der er omfattet af aftalen, under sådanne omstændigheder kan være tilstrækkelig til, at handelen mellem EØS-lande kan anses at blive påvirket mærkbart, afspejles i den positive formodning, der beskrives i punkt 53. |
| --- | --- |

48.

Ved anvendelsen af mærkbarhedskriteriet skal der ikke nødvendigvis fastlægges en definition af de relevante markeder og foretages beregninger af markedsandele (37). En virksomheds absolutte salg kan være en tilstrækkelig begrundelse for at konkludere, at påvirkningen af handelen er mærkbar. Det gælder i særdeleshed ved aftaler og adfærd, der ifølge deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, f.eks. fordi de omhandler import eller eksport, eller fordi de omfatter flere EØS-lande. At størrelsen af omsætningen inden for de produkter, der er omfattet af aftalen, under sådanne omstændigheder kan være tilstrækkelig til, at handelen mellem EØS-lande kan anses at blive påvirket mærkbart, afspejles i den positive formodning, der beskrives i punkt 53.

| 49. | Aftaler og adfærd skal altid ses i den økonomiske og retlige kontekst, hvori de indgår. For vertikale aftalers vedkommende kan det være nødvendigt at tage hensyn til eventuelle kumulative virkninger af parallelle net af tilsvarende aftaler (38). Selv om en enkelt aftale eller et enkelt net af aftaler ikke kan påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart, vil parallelle net af aftaler taget som helhed kunne have en sådan virkning. Dette kræver dog, at den enkelte aftale eller nettet af aftaler yder et betydeligt bidrag til den samlede påvirkning af handelen (39). |
| --- | --- |

49.

Aftaler og adfærd skal altid ses i den økonomiske og retlige kontekst, hvori de indgår. For vertikale aftalers vedkommende kan det være nødvendigt at tage hensyn til eventuelle kumulative virkninger af parallelle net af tilsvarende aftaler (38). Selv om en enkelt aftale eller et enkelt net af aftaler ikke kan påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart, vil parallelle net af aftaler taget som helhed kunne have en sådan virkning. Dette kræver dog, at den enkelte aftale eller nettet af aftaler yder et betydeligt bidrag til den samlede påvirkning af handelen (39).

2.4.2.   Kvantificering af mærkbarheden

| 50. | Det er ikke muligt for alle kategorier af aftaler at opstille generelle kvantitative regler for, hvornår handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket mærkbart. Der kan dog peges på, hvornår handelen normalt ikke vil kunne blive mærkbart påvirket. For det første har EFTA-Tilsynsmyndigheden i sin meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af konkurrencen i henhold til EØS-aftalens artikel 53, stk. 1 (»bagatelmeddelelsen«) (40), anført, at aftaler mellem små og mellemstore virksomheder (SMV) som defineret i Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 112/96/COL af 11. september 1996 (41) normalt ikke vil kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Årsagen til denne formodning er, at små og mellemstore virksomheder normalt opererer lokalt eller højst regionalt. Små og mellemstore virksomheder kan dog blive underlagt EØS' konkurrenceregler, specielt hvis de går ind i grænseoverskridende erhvervsvirksomhed. For det andet finder Tilsynsmyndigheden det hensigtsmæssigt, at der opstilles en hovedregel for, hvornår handelen normalt ikke vil kunne blive mærkbart påvirket, altså et standardkriterium for mangel på mærkbar påvirkning af handelen mellem EØS-lande (NAAT-reglen). Ved anvendelsen af artikel 53 vil Tilsynsmyndigheden betragte dette standardkriterium som en gendrivelig negativ formodning gældende for alle aftaler i artikel 53, stk. 1's forstand, uanset hvilke former for konkurrencebegrænsninger de indeholder, herunder også konkurrencebegrænsninger, der er defineret som alvorlige begrænsninger i retsakter svarende til Kommissionens gruppefritagelsesforordninger nævnt i Bilag XIV til EØS-aftalen. I de tilfælde, hvor denne formodning gælder, vil Tilsynsmyndigheden normalt ikke indlede procedure, hverken efter anmodning eller på eget initiativ. Hvor virksomhederne i god tro antager, at deres aftale er omfattet af denne negativformodning, vil Tilsynsmyndigheden ikke pålægge bøder. |
| --- | --- |

50.

Det er ikke muligt for alle kategorier af aftaler at opstille generelle kvantitative regler for, hvornår handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket mærkbart. Der kan dog peges på, hvornår handelen normalt ikke vil kunne blive mærkbart påvirket. For det første har EFTA-Tilsynsmyndigheden i sin meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af konkurrencen i henhold til EØS-aftalens artikel 53, stk. 1 (»bagatelmeddelelsen«) (40), anført, at aftaler mellem små og mellemstore virksomheder (SMV) som defineret i Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 112/96/COL af 11. september 1996 (41) normalt ikke vil kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Årsagen til denne formodning er, at små og mellemstore virksomheder normalt opererer lokalt eller højst regionalt. Små og mellemstore virksomheder kan dog blive underlagt EØS' konkurrenceregler, specielt hvis de går ind i grænseoverskridende erhvervsvirksomhed. For det andet finder Tilsynsmyndigheden det hensigtsmæssigt, at der opstilles en hovedregel for, hvornår handelen normalt ikke vil kunne blive mærkbart påvirket, altså et standardkriterium for mangel på mærkbar påvirkning af handelen mellem EØS-lande (NAAT-reglen). Ved anvendelsen af artikel 53 vil Tilsynsmyndigheden betragte dette standardkriterium som en gendrivelig negativ formodning gældende for alle aftaler i artikel 53, stk. 1's forstand, uanset hvilke former for konkurrencebegrænsninger de indeholder, herunder også konkurrencebegrænsninger, der er defineret som alvorlige begrænsninger i retsakter svarende til Kommissionens gruppefritagelsesforordninger nævnt i Bilag XIV til EØS-aftalen. I de tilfælde, hvor denne formodning gælder, vil Tilsynsmyndigheden normalt ikke indlede procedure, hverken efter anmodning eller på eget initiativ. Hvor virksomhederne i god tro antager, at deres aftale er omfattet af denne negativformodning, vil Tilsynsmyndigheden ikke pålægge bøder.

| 51. | Medmindre andet følger af punkt 53 nedenfor, indebærer denne negative definition af mærkbarhed ikke, at aftaler og adfærd, der ikke opfylder det nedenfor opstillede kriterium, automatisk kan påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Det må vurderes fra sag til sag. |
| --- | --- |

51.

Medmindre andet følger af punkt 53 nedenfor, indebærer denne negative definition af mærkbarhed ikke, at aftaler og adfærd, der ikke opfylder det nedenfor opstillede kriterium, automatisk kan påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Det må vurderes fra sag til sag.

| 52. | EFTA-Tilsynsmyndigheden finder, at en aftale i princippet ikke kan påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart, når følgende kumulative betingelser er opfyldt:






  (a) | Parterne har ikke på nogen af de relevante markeder inden for EØS, der berøres af aftalen, en samlet markedsandel på over 5 %. |
| --- | --- | --- |

52.

EFTA-Tilsynsmyndigheden finder, at en aftale i princippet ikke kan påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart, når følgende kumulative betingelser er opfyldt:

(a)

Parterne har ikke på nogen af de relevante markeder inden for EØS, der berøres af aftalen, en samlet markedsandel på over 5 %.

| (b) | For horisontale aftalers vedkommende har de deltagende virksomheder (42) ikke en samlet årlig omsætning inden for EØS inden for de produkter, der er omfattet af aftalen, på over 40 mio. EUR. For aftaler om fælles indkøb er det parternes sammenlagte indkøb af aftaleprodukterne, der lægges til grund som relevant omsætning.
  For vertikale aftalers vedkommende har leverandøren af de produkter, der er omfattet af aftalen, ikke en samlet årlig omsætning inden for EØS på over 40 mio. EUR. For licensaftaler beregnes den relevante omsætning som summen af licenstagernes samlede omsætning inden for de produkter, hvortil licensteknologien anvendes, og licensgiverens egen omsætning inden for disse produkter. For aftaler indgået mellem en køber og flere leverandører er det køberens samlede indkøb af aftaleprodukter, der lægges til grund som relevant omsætning. |
| --- | --- |

(b)

For horisontale aftalers vedkommende har de deltagende virksomheder (42) ikke en samlet årlig omsætning inden for EØS inden for de produkter, der er omfattet af aftalen, på over 40 mio. EUR. For aftaler om fælles indkøb er det parternes sammenlagte indkøb af aftaleprodukterne, der lægges til grund som relevant omsætning.

For vertikale aftalers vedkommende har leverandøren af de produkter, der er omfattet af aftalen, ikke en samlet årlig omsætning inden for EØS på over 40 mio. EUR. For licensaftaler beregnes den relevante omsætning som summen af licenstagernes samlede omsætning inden for de produkter, hvortil licensteknologien anvendes, og licensgiverens egen omsætning inden for disse produkter. For aftaler indgået mellem en køber og flere leverandører er det køberens samlede indkøb af aftaleprodukter, der lægges til grund som relevant omsætning.

Tilsynsmyndigheden vil anvende den samme formodning, når den ovennævnte omsætningstærskel ikke overskrides med mere end 10 % i to på hinanden følgende kalenderår, og den ovennævnte markedsandelstærskel ikke overskrides med mere end 2 procentpoint. I tilfælde, hvor aftalen omhandler et marked, der endnu ikke eksisterer, men er under udvikling, og hvor parterne som følge heraf hverken har en relevant omsætning eller nogen relevant markedsandel, vil Tilsynsmyndigheden ikke anvende formodningen. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at vurdere mærkbarheden på grundlag af parternes position på tilknyttede produktmarkeder eller inden for teknologier af relevans for aftalen.

| 53. | Tilsynsmyndigheden vil også anlægge den betragtning, at når en aftale ifølge selve sin natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, f.eks. fordi den vedrører import eller eksport eller omfatter flere EØS-lande, er der en gendrivelig positiv formodning for, at disse virkninger er mærkbare, når parternes omsætning inden for de af aftalen omfattede produkter beregnet som beskrevet i punkt 52 og 54 overstiger 40 mio. EUR. Når aftaler ifølge selve deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, kan det også ofte formodes, at disse virkninger er mærkbare, når parternes markedsandel overskrider den i forrige punkt nævnte tærskel på 5 %. Denne formodning kan imidlertid ikke gøres gældende, hvis aftalen kun dækker en del af et EØS-lands område, jf. punkt 90 nedenfor. |
| --- | --- |

53.

Tilsynsmyndigheden vil også anlægge den betragtning, at når en aftale ifølge selve sin natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, f.eks. fordi den vedrører import eller eksport eller omfatter flere EØS-lande, er der en gendrivelig positiv formodning for, at disse virkninger er mærkbare, når parternes omsætning inden for de af aftalen omfattede produkter beregnet som beskrevet i punkt 52 og 54 overstiger 40 mio. EUR. Når aftaler ifølge selve deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, kan det også ofte formodes, at disse virkninger er mærkbare, når parternes markedsandel overskrider den i forrige punkt nævnte tærskel på 5 %. Denne formodning kan imidlertid ikke gøres gældende, hvis aftalen kun dækker en del af et EØS-lands område, jf. punkt 90 nedenfor.

| 54. | I relation til omsætningstærsklen på 40 mio. EUR foretages beregningen på grundlag af de deltagende virksomheders samlede salg (jf. punkt 52) inden for EØS af de af aftalen omfattede produkter (aftaleprodukterne) i det sidste regnskabsår, ekskl. skatter og afgifter. Salg mellem enheder, der indgår i samme virksomhed, fratrækkes (43). |
| --- | --- |

54.

I relation til omsætningstærsklen på 40 mio. EUR foretages beregningen på grundlag af de deltagende virksomheders samlede salg (jf. punkt 52) inden for EØS af de af aftalen omfattede produkter (aftaleprodukterne) i det sidste regnskabsår, ekskl. skatter og afgifter. Salg mellem enheder, der indgår i samme virksomhed, fratrækkes (43).

| 55. | Ved anvendelsen af markedsandelstærsklen er det nødvendigt først at afgrænse det relevante marked (44). Det relevante marked er det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked. Markedsandelene beregnes på basis af data om værdien af salget eller efter omstændighederne værdien af indkøbene. Hvis sådanne data ikke er tilgængelige, kan vurderingen foretages på grundlag af anden pålidelig markedsinformation, herunder mængdebaserede data. |
| --- | --- |

55.

Ved anvendelsen af markedsandelstærsklen er det nødvendigt først at afgrænse det relevante marked (44). Det relevante marked er det relevante produktmarked og det relevante geografiske marked. Markedsandelene beregnes på basis af data om værdien af salget eller efter omstændighederne værdien af indkøbene. Hvis sådanne data ikke er tilgængelige, kan vurderingen foretages på grundlag af anden pålidelig markedsinformation, herunder mængdebaserede data.

| 56. | Er der tale om net af aftaler indgået mellem den samme leverandør og forskellige distributører, tages der hensyn til salget i hele nettet. |
| --- | --- |

56.

Er der tale om net af aftaler indgået mellem den samme leverandør og forskellige distributører, tages der hensyn til salget i hele nettet.

| 57. | Kontrakter, der indgår i en og samme forretningstransaktion, udgør én aftale med henblik på anvendelse af NAAT-reglen (45). En virksomhed kan ikke komme ned under denne tærskel blot ved at opsplitte en aftale, der ud fra et økonomisk perspektiv udgør et hele. |
| --- | --- |

57.

Kontrakter, der indgår i en og samme forretningstransaktion, udgør én aftale med henblik på anvendelse af NAAT-reglen (45). En virksomhed kan ikke komme ned under denne tærskel blot ved at opsplitte en aftale, der ud fra et økonomisk perspektiv udgør et hele.

3.   OVENNÆVNTE PRINCIPPERS ANVENDELSE PÅ HYPPIGT FOREKOMMENDE AFTALER OG MISBRUG

| 58. | EFTA-Tilsynsmyndigheden vil anvende den negativformodning, der blev beskrevet i det foregående afsnit, på alle aftaler, også aftaler, der ifølge selve deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, såvel som aftaler, der omhandler handel med virksomheder i tredjelande, jf. afsnit 3.3 nedenfor. |
| --- | --- |

58.

EFTA-Tilsynsmyndigheden vil anvende den negativformodning, der blev beskrevet i det foregående afsnit, på alle aftaler, også aftaler, der ifølge selve deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande, såvel som aftaler, der omhandler handel med virksomheder i tredjelande, jf. afsnit 3.3 nedenfor.

| 59. | Hvor denne negativformodning ikke finder anvendelse, vil EFTA-Tilsynsmyndigheden tage hensyn til kvalitative elementer i relation til aftalens eller adfærdens art og arten af de produkter, der er tale om, jf. punkt 29 og 30 ovenfor. Betydningen af aftalens art afspejles også i den positivformodning, der er omhandlet i punkt 53, hvad angår mærkbarheden af aftaler, der ifølge selve deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande. For yderligere at belyse anvendelsen af handelspåvirkningsbegrebet vil det være nyttigt at se nærmere på forskellige typer hyppigt forekommende aftaler og adfærd. |
| --- | --- |

59.

Hvor denne negativformodning ikke finder anvendelse, vil EFTA-Tilsynsmyndigheden tage hensyn til kvalitative elementer i relation til aftalens eller adfærdens art og arten af de produkter, der er tale om, jf. punkt 29 og 30 ovenfor. Betydningen af aftalens art afspejles også i den positivformodning, der er omhandlet i punkt 53, hvad angår mærkbarheden af aftaler, der ifølge selve deres natur kan påvirke handelen mellem EØS-lande. For yderligere at belyse anvendelsen af handelspåvirkningsbegrebet vil det være nyttigt at se nærmere på forskellige typer hyppigt forekommende aftaler og adfærd.

| 60. | I de følgende afsnit trækkes en hovedskillelinje mellem aftaler og adfærd, der omfatter flere EØS-lande, og aftaler og adfærd, der er begrænset til et enkelt EØS-land eller en del af et enkelt EØS-land. Disse to hovedkategorier opdeles derefter i yderligere underkategorier alt efter arten af den pågældende aftale eller adfærd. Desuden behandles også aftaler og adfærd, der involverer tredjelande. |
| --- | --- |

60.

I de følgende afsnit trækkes en hovedskillelinje mellem aftaler og adfærd, der omfatter flere EØS-lande, og aftaler og adfærd, der er begrænset til et enkelt EØS-land eller en del af et enkelt EØS-land. Disse to hovedkategorier opdeles derefter i yderligere underkategorier alt efter arten af den pågældende aftale eller adfærd. Desuden behandles også aftaler og adfærd, der involverer tredjelande.

3.1.   Aftaler og misbrug, der omfatter eller fungerer i flere EØS-lande

| 61. | Aftaler og adfærd, der omfatter eller fungerer i flere EØS-lande, kan næsten altid ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Når den relevante omsætning overskrider de tærskler, der er nævnt i punkt 53, vil det derfor i de fleste tilfælde ikke være nødvendigt at foretage en indgående analyse af, om handelen mellem EØS-lande vil kunne blive påvirket. Men for at give en rettesnor også i disse tilfælde og illustrere, hvordan de i afsnit 2 opstillede principper anvendes, gives i det følgende en beskrivelse af, hvilke faktorer der normalt lægges til grund ved afgørelsen af, om EØS' konkurrenceregler finder anvendelse. |
| --- | --- |

61.

Aftaler og adfærd, der omfatter eller fungerer i flere EØS-lande, kan næsten altid ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Når den relevante omsætning overskrider de tærskler, der er nævnt i punkt 53, vil det derfor i de fleste tilfælde ikke være nødvendigt at foretage en indgående analyse af, om handelen mellem EØS-lande vil kunne blive påvirket. Men for at give en rettesnor også i disse tilfælde og illustrere, hvordan de i afsnit 2 opstillede principper anvendes, gives i det følgende en beskrivelse af, hvilke faktorer der normalt lægges til grund ved afgørelsen af, om EØS' konkurrenceregler finder anvendelse.

3.1.1.   Aftaler om import og eksport

| 62. | Aftaler mellem virksomheder i to eller flere EØS-lande, der omhandler import og eksport, kan ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Uanset om disse aftaler er konkurrencebegrænsende eller ej, har de direkte indflydelse på varehandelen mellem EØS-lande. I Kerpen & Kerpen-sagen, der drejede sig om en aftale mellem en fransk producent og en tysk forhandler, som omfattede over 10 % af cementeksporten fra Frankrig til Tyskland, der i alt udgjorde 350 000 t om året, statuerede EF-Domstolen, at det var umuligt at antage, at en sådan aftale ikke (mærkbart) kunne påvirke handelen mellem EU's medlemsstater (46). |
| --- | --- |

62.

Aftaler mellem virksomheder i to eller flere EØS-lande, der omhandler import og eksport, kan ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Uanset om disse aftaler er konkurrencebegrænsende eller ej, har de direkte indflydelse på varehandelen mellem EØS-lande. I Kerpen & Kerpen-sagen, der drejede sig om en aftale mellem en fransk producent og en tysk forhandler, som omfattede over 10 % af cementeksporten fra Frankrig til Tyskland, der i alt udgjorde 350 000 t om året, statuerede EF-Domstolen, at det var umuligt at antage, at en sådan aftale ikke (mærkbart) kunne påvirke handelen mellem EU's medlemsstater (46).

| 63. | Denne kategori omfatter aftaler, der pålægger begrænsninger i import og eksport, herunder begrænsninger i købernes adgang til aktivt og passivt salg eller videresalg til kunder i andre EØS-lande (47). I disse tilfælde er der en iboende sammenhæng mellem konkurrencebegrænsningen og handelspåvirkningen, eftersom selve formålet med konkurrencebegrænsningen er at hindre de strømme af varer og tjenester mellem EØS-lande, der ellers ville være mulige. Det er uden betydning, om aftaleparterne er lokaliseret i samme EØS-land eller i forskellige EØS-lande. |
| --- | --- |

63.

Denne kategori omfatter aftaler, der pålægger begrænsninger i import og eksport, herunder begrænsninger i købernes adgang til aktivt og passivt salg eller videresalg til kunder i andre EØS-lande (47). I disse tilfælde er der en iboende sammenhæng mellem konkurrencebegrænsningen og handelspåvirkningen, eftersom selve formålet med konkurrencebegrænsningen er at hindre de strømme af varer og tjenester mellem EØS-lande, der ellers ville være mulige. Det er uden betydning, om aftaleparterne er lokaliseret i samme EØS-land eller i forskellige EØS-lande.

3.1.2.   Karteller omfattende flere EØS-lande

| 64. | Kartelaftaler såsom prisfastsættelses- og markedsdelingsaftaler omfattende flere EØS-lande kan ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Grænseoverskridende karteller resulterer i ensartede konkurrenceforhold og påvirker integrationen af handelen ved at fastlåse de traditionelle handelsmønstre (48). Når virksomheder aftaler at fordele geografiske områder mellem sig, kan det føre til en eliminering eller en begrænsning af salget til disse områder fra andre områder. Når virksomheder aftaler priser, eliminerer de konkurrencen og enhver prisforskel, som konkurrencen ville resultere i, og som kunne få både konkurrenter og kunder til at gå ind i grænseoverskridende handel. Når virksomheder aftaler salgskvoter, fastlåses de traditionelle handelsmønstre. De pågældende virksomheder undlader at ekspandere og dermed også at sælge til potentielle kunder i andre EØS-lande. |
| --- | --- |

64.

Kartelaftaler såsom prisfastsættelses- og markedsdelingsaftaler omfattende flere EØS-lande kan ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Grænseoverskridende karteller resulterer i ensartede konkurrenceforhold og påvirker integrationen af handelen ved at fastlåse de traditionelle handelsmønstre (48). Når virksomheder aftaler at fordele geografiske områder mellem sig, kan det føre til en eliminering eller en begrænsning af salget til disse områder fra andre områder. Når virksomheder aftaler priser, eliminerer de konkurrencen og enhver prisforskel, som konkurrencen ville resultere i, og som kunne få både konkurrenter og kunder til at gå ind i grænseoverskridende handel. Når virksomheder aftaler salgskvoter, fastlåses de traditionelle handelsmønstre. De pågældende virksomheder undlader at ekspandere og dermed også at sælge til potentielle kunder i andre EØS-lande.

| 65. | De virkninger, grænseoverskridende karteller har, er generelt også ifølge selve deres natur mærkbare på grund af kartelmedlemmernes markedsposition. Karteldannelser finder normalt kun sted, når de deltagende virksomheder tilsammen sidder på en stor del af markedet, eftersom det sætter dem i stand til at hæve prisen eller indskrænke udbuddet. |
| --- | --- |

65.

De virkninger, grænseoverskridende karteller har, er generelt også ifølge selve deres natur mærkbare på grund af kartelmedlemmernes markedsposition. Karteldannelser finder normalt kun sted, når de deltagende virksomheder tilsammen sidder på en stor del af markedet, eftersom det sætter dem i stand til at hæve prisen eller indskrænke udbuddet.

3.1.3.   Horisontale samarbejdsaftaler omfattende flere EØS-lande

| 66. | Dette afsnit drejer sig om forskellige typer horisontale samarbejdsaftaler. Horisontale samarbejdsaftaler kan f.eks. være aftaler mellem to eller flere virksomheder om at samarbejde om udøvelsen af en bestemt økonomisk aktivitet, såsom produktion eller distribution (49). Sådanne aftaler benævnes ofte joint ventures. Joint ventures, der på et varigt grundlag udøver alle en selvstændig økonomisk enheds funktioner, falder imidlertid ind under fusionsforordningen (50). På EØS-plan behandles sådanne selvstændigt fungerende joint ventures ikke efter EØS-aftalens artikel 53 og 54, undtagen hvor fusionsforordningens artikel 2, stk. 4, finder anvendelse (51). I dette afsnit beskæftiger vi os derfor ikke med selvstændigt fungerende joint ventures. I ikke-selvstændigt fungerende joint ventures optræder joint venture-virksomheden ikke som en selvstændig udbyder (eller aftager) på noget marked. Den betjener blot moderselskaberne, der selv opererer på markedet (52). |
| --- | --- |

66.

Dette afsnit drejer sig om forskellige typer horisontale samarbejdsaftaler. Horisontale samarbejdsaftaler kan f.eks. være aftaler mellem to eller flere virksomheder om at samarbejde om udøvelsen af en bestemt økonomisk aktivitet, såsom produktion eller distribution (49). Sådanne aftaler benævnes ofte joint ventures. Joint ventures, der på et varigt grundlag udøver alle en selvstændig økonomisk enheds funktioner, falder imidlertid ind under fusionsforordningen (50). På EØS-plan behandles sådanne selvstændigt fungerende joint ventures ikke efter EØS-aftalens artikel 53 og 54, undtagen hvor fusionsforordningens artikel 2, stk. 4, finder anvendelse (51). I dette afsnit beskæftiger vi os derfor ikke med selvstændigt fungerende joint ventures. I ikke-selvstændigt fungerende joint ventures optræder joint venture-virksomheden ikke som en selvstændig udbyder (eller aftager) på noget marked. Den betjener blot moderselskaberne, der selv opererer på markedet (52).

| 67. | Joint ventures, der opererer i to eller flere medlemsstater, eller hvis produktion sælges af moderselskaberne i to eller flere medlemsstater, påvirker parternes kommercielle aktiviteter i de pågældende dele af EØS. Sådanne aftaler kan derfor normalt ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande i forhold til den situation, der ville bestå uden aftalen (53). Der er tale om påvirkning af handelsmønstrene, når virksomheder overfører deres aktiviteter til et joint venture eller bruger det til at etablere en ny forsyningskilde inden for EØS. |
| --- | --- |

67.

Joint ventures, der opererer i to eller flere medlemsstater, eller hvis produktion sælges af moderselskaberne i to eller flere medlemsstater, påvirker parternes kommercielle aktiviteter i de pågældende dele af EØS. Sådanne aftaler kan derfor normalt ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande i forhold til den situation, der ville bestå uden aftalen (53). Der er tale om påvirkning af handelsmønstrene, når virksomheder overfører deres aktiviteter til et joint venture eller bruger det til at etablere en ny forsyningskilde inden for EØS.

| 68. | Handelen vil også kunne blive påvirket, hvis et joint venture producerer et input til moderselskaberne, som moderselskaberne derefter videreforarbejder eller inkorporerer i et produkt. Det kan antages at være tilfældet, når det pågældende input tidligere blev købt hos leverandører i andre EØS-lande, når moderselskaberne tidligere producerede dette input i andre EØS-lande, eller når færdigproduktet sælges i mere end et EØS-land. |
| --- | --- |

68.

Handelen vil også kunne blive påvirket, hvis et joint venture producerer et input til moderselskaberne, som moderselskaberne derefter videreforarbejder eller inkorporerer i et produkt. Det kan antages at være tilfældet, når det pågældende input tidligere blev købt hos leverandører i andre EØS-lande, når moderselskaberne tidligere producerede dette input i andre EØS-lande, eller når færdigproduktet sælges i mere end et EØS-land.

| 69. | Ved vurdering af mærkbarheden er det vigtigt at tage hensyn til moderselskabernes salg af de produkter, der har relation til aftalen, og ikke blot til salget i det joint venture, der etableres ved aftalen, eftersom dette ikke opererer som en selvstændig enhed på noget marked. |
| --- | --- |

69.

Ved vurdering af mærkbarheden er det vigtigt at tage hensyn til moderselskabernes salg af de produkter, der har relation til aftalen, og ikke blot til salget i det joint venture, der etableres ved aftalen, eftersom dette ikke opererer som en selvstændig enhed på noget marked.

3.1.4.   Vertikale aftaler, der fungerer i flere EØS-lande

| 70. | Vertikale aftaler og net af tilsvarende vertikale aftaler, der fungerer i flere EØS-lande, kan normalt påvirke handelen mellem EØS-lande, hvis de fører til, at handelen styres ad bestemte kanaler. Net af selektive distributionsaftaler, der fungerer i to eller flere EØS-lande, resulterer i en styring af handelen gennem bestemte kanaler, fordi de begrænser adgangen til at forhandle det pågældende produkt til nettets medlemmer og dermed påvirker handelsmønstrene i forhold til den situation, der ville bestå uden aftalen (54). |
| --- | --- |

70.

Vertikale aftaler og net af tilsvarende vertikale aftaler, der fungerer i flere EØS-lande, kan normalt påvirke handelen mellem EØS-lande, hvis de fører til, at handelen styres ad bestemte kanaler. Net af selektive distributionsaftaler, der fungerer i to eller flere EØS-lande, resulterer i en styring af handelen gennem bestemte kanaler, fordi de begrænser adgangen til at forhandle det pågældende produkt til nettets medlemmer og dermed påvirker handelsmønstrene i forhold til den situation, der ville bestå uden aftalen (54).

| 71. | Handelen mellem EØS-lande kan også påvirkes af vertikale aftaler, der har markedsafskærmende virkninger. Det kan f.eks. være tilfældet med aftaler, hvor forhandlere i flere EØS-lande aftaler kun at købe hos en bestemt leverandør eller kun at sælge dennes produkter. Sådanne aftaler kan begrænse handelen mellem de EØS-lande, hvor aftalerne fungerer, eller fra de EØS-lande, der ikke er omfattet af aftalerne. Markedsafskærmningen kan bero på individuelle aftaler eller net af aftaler. Hvis en aftale eller net af aftaler omfattende flere EØS-lande har markedsafskærmende virkninger, vil den normalt ifølge selve sin natur kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. |
| --- | --- |

71.

Handelen mellem EØS-lande kan også påvirkes af vertikale aftaler, der har markedsafskærmende virkninger. Det kan f.eks. være tilfældet med aftaler, hvor forhandlere i flere EØS-lande aftaler kun at købe hos en bestemt leverandør eller kun at sælge dennes produkter. Sådanne aftaler kan begrænse handelen mellem de EØS-lande, hvor aftalerne fungerer, eller fra de EØS-lande, der ikke er omfattet af aftalerne. Markedsafskærmningen kan bero på individuelle aftaler eller net af aftaler. Hvis en aftale eller net af aftaler omfattende flere EØS-lande har markedsafskærmende virkninger, vil den normalt ifølge selve sin natur kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart.

| 72. | Aftaler mellem leverandører og forhandlere, der omhandler prisbinding og omfatter to eller flere EØS-lande, kan normalt også ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande (55). Sådanne aftaler ændrer de prisniveauer, der sandsynligvis ville have været gældende uden aftalerne, og påvirker dermed handelsmønstrene. |
| --- | --- |

72.

Aftaler mellem leverandører og forhandlere, der omhandler prisbinding og omfatter to eller flere EØS-lande, kan normalt også ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande (55). Sådanne aftaler ændrer de prisniveauer, der sandsynligvis ville have været gældende uden aftalerne, og påvirker dermed handelsmønstrene.

3.1.5.   Misbrug af en dominerende stilling, der omfatter flere EØS-lande

| 73. | Når der er tale om misbrug af en dominerende stilling, er det nyttigt at sondre mellem de former for misbrug, der skaber barrierer for adgangen til markedet eller eliminerer konkurrenter (ekskluderende misbrug), og de former for misbrug, hvor den dominerende virksomhed udnytter sin økonomiske styrke, f.eks. ved at anvende for høje priser eller diskriminerende priser (udnyttende misbrug). Begge former for misbrug kan udøves enten gennem aftaler, der ligeledes falder ind under artikel 53, stk. 1, eller gennem en ensidig adfærd, der hvad EØS' konkurrenceregler angår udelukkende er omfattet af artikel 54. |
| --- | --- |

73.

Når der er tale om misbrug af en dominerende stilling, er det nyttigt at sondre mellem de former for misbrug, der skaber barrierer for adgangen til markedet eller eliminerer konkurrenter (ekskluderende misbrug), og de former for misbrug, hvor den dominerende virksomhed udnytter sin økonomiske styrke, f.eks. ved at anvende for høje priser eller diskriminerende priser (udnyttende misbrug). Begge former for misbrug kan udøves enten gennem aftaler, der ligeledes falder ind under artikel 53, stk. 1, eller gennem en ensidig adfærd, der hvad EØS' konkurrenceregler angår udelukkende er omfattet af artikel 54.

| 74. | Hvis der ydes diskriminerende rabatter, vil det begunstige eller ramme den dominerende virksomheds kunder, og det vil ændre deres konkurrencedygtighed og påvirke handelen mellem EØS-lande. |
| --- | --- |

74.

Hvis der ydes diskriminerende rabatter, vil det begunstige eller ramme den dominerende virksomheds kunder, og det vil ændre deres konkurrencedygtighed og påvirke handelen mellem EØS-lande.

| 75. | Hvis en dominerende virksomhed misbruger sin stilling ved at anlægge en ekskluderende adfærd i mere end et EØS-land, kan dette misbrug normalt ifølge selve sin natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Det har konkurrenceskadelige virkninger inden for et område, der er mere omfattende end et enkelt EØS-land, hvilket kan antages at kanalisere handelen bort fra det forløb, den ville have haft uden misbruget. Det kan f.eks. påvirke handelsmønstrene, at den dominerende virksomhed yder loyalitetsrabatter. De kunder, der falder ind under den ekskluderende rabatordning, vil sandsynligvis købe mindre hos den dominerende virksomheds konkurrenter, end de ellers ville have gjort. Et misbrug af dominerende stilling, der direkte tager sigte på at eliminere en konkurrent, f.eks. ved at anvende underbudspriser, vil også kunne påvirke handelen mellem EØS-lande på grund af de virkninger, det har for konkurrencestrukturerne inden for EØS (56). Hvis en dominerende virksomhed med sin adfærd søger at eliminere en konkurrent, der opererer i mere end et EØS-land, vil det kunne påvirke samhandelen på mere end en måde. For det første er der risiko for, at den berørte konkurrent vil ophøre med at være en forsyningskilde inden for EØS. Selv om den pågældende virksomhed måske ikke trænges ud af markedet, må dens fremtidige adfærd i konkurrencen antages at blive påvirket, hvilket også kan påvirke handelen mellem EØS-lande. For det andet kan misbruget påvirke andre konkurrenter. Den dominerende virksomhed kan gennem sin adfærd signalere til sine konkurrenter, at den vil skride ind over for forsøg på at tage konkurrencen op med den. For det tredje kan selve den omstændighed, at en konkurrent elimineres, være tilstrækkeligt til, at handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket. Det kan være tilfældet, selv hvor den virksomhed, der elimineres, primært eksporterer til tredjelande (57). I det øjeblik, hvor konkurrencestrukturerne inden for EØS risikerer at blive yderligere forringet, finder EØS' konkurrenceregler anvendelse. |
| --- | --- |

75.

Hvis en dominerende virksomhed misbruger sin stilling ved at anlægge en ekskluderende adfærd i mere end et EØS-land, kan dette misbrug normalt ifølge selve sin natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Det har konkurrenceskadelige virkninger inden for et område, der er mere omfattende end et enkelt EØS-land, hvilket kan antages at kanalisere handelen bort fra det forløb, den ville have haft uden misbruget. Det kan f.eks. påvirke handelsmønstrene, at den dominerende virksomhed yder loyalitetsrabatter. De kunder, der falder ind under den ekskluderende rabatordning, vil sandsynligvis købe mindre hos den dominerende virksomheds konkurrenter, end de ellers ville have gjort. Et misbrug af dominerende stilling, der direkte tager sigte på at eliminere en konkurrent, f.eks. ved at anvende underbudspriser, vil også kunne påvirke handelen mellem EØS-lande på grund af de virkninger, det har for konkurrencestrukturerne inden for EØS (56). Hvis en dominerende virksomhed med sin adfærd søger at eliminere en konkurrent, der opererer i mere end et EØS-land, vil det kunne påvirke samhandelen på mere end en måde. For det første er der risiko for, at den berørte konkurrent vil ophøre med at være en forsyningskilde inden for EØS. Selv om den pågældende virksomhed måske ikke trænges ud af markedet, må dens fremtidige adfærd i konkurrencen antages at blive påvirket, hvilket også kan påvirke handelen mellem EØS-lande. For det andet kan misbruget påvirke andre konkurrenter. Den dominerende virksomhed kan gennem sin adfærd signalere til sine konkurrenter, at den vil skride ind over for forsøg på at tage konkurrencen op med den. For det tredje kan selve den omstændighed, at en konkurrent elimineres, være tilstrækkeligt til, at handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket. Det kan være tilfældet, selv hvor den virksomhed, der elimineres, primært eksporterer til tredjelande (57). I det øjeblik, hvor konkurrencestrukturerne inden for EØS risikerer at blive yderligere forringet, finder EØS' konkurrenceregler anvendelse.

| 76. | Hvis en dominerende virksomhed misbruger sin dominerende stilling i form af en ekskluderende eller udnyttende adfærd i mere end et EØS-land, vil dette misbrug ifølge selve sin natur også kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. I betragtning af den dominerende virksomheds position på markedet og den omstændighed, at misbruget udøves i flere EØS-lande, vil dets omfang og sandsynlige virkninger for handelsmønstrene normalt være af en sådan karakter, at handelen mellem EØS-lande kan blive mærkbart påvirket. Er der tale om et udnyttende misbrug, f.eks. i form af prisdiskrimination, vil det påvirke handelspartnernes stilling i konkurrencen i flere EØS-lande. Er der tale om et ekskluderende misbrug, herunder adfærd, der tager sigte på at eliminere en konkurrent, vil det påvirke konkurrenternes aktiviteter i flere EØS-lande. Selve eksistensen af en dominerende stilling i flere EØS-lande indebærer, at konkurrencen allerede er afsvækket på en væsentlig del af EØS-området (58). Hvis en dominerende virksomhed gennem misbrug af sin stilling yderligere svækker konkurrencen, f.eks. ved at eliminere en konkurrent, vil det normalt kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. |
| --- | --- |

76.

Hvis en dominerende virksomhed misbruger sin dominerende stilling i form af en ekskluderende eller udnyttende adfærd i mere end et EØS-land, vil dette misbrug ifølge selve sin natur også kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. I betragtning af den dominerende virksomheds position på markedet og den omstændighed, at misbruget udøves i flere EØS-lande, vil dets omfang og sandsynlige virkninger for handelsmønstrene normalt være af en sådan karakter, at handelen mellem EØS-lande kan blive mærkbart påvirket. Er der tale om et udnyttende misbrug, f.eks. i form af prisdiskrimination, vil det påvirke handelspartnernes stilling i konkurrencen i flere EØS-lande. Er der tale om et ekskluderende misbrug, herunder adfærd, der tager sigte på at eliminere en konkurrent, vil det påvirke konkurrenternes aktiviteter i flere EØS-lande. Selve eksistensen af en dominerende stilling i flere EØS-lande indebærer, at konkurrencen allerede er afsvækket på en væsentlig del af EØS-området (58). Hvis en dominerende virksomhed gennem misbrug af sin stilling yderligere svækker konkurrencen, f.eks. ved at eliminere en konkurrent, vil det normalt kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart.

3.2.   Aftaler og misbrug, der omfatter et enkelt EØS-land eller kun en del af et EØS-land

| 77. | Er der tale om aftaler eller misbrug omfattende et enkelt EØS-land, kan det være nødvendigt at foretage en mere indgående undersøgelse af, om de kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Der erindres om, at for at der kan være tale om en påvirkning af handelen mellem EØS-landene, skal der ikke nødvendigvis opstå en begrænsning af handelen. Det er tilstrækkeligt, at varehandelen mellem EØS-lande kan blive påvirket mærkbart. I mange tilfælde, hvor kun et enkelt EØS-land er berørt, vil det påståede misbrugs karakter og i særdeleshed dets egnethed til at afskærme det nationale marked dog være et vigtigt tegn på, at aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande. De eksempler, der nævnes i det følgende, er ikke udtømmende. De illustrerer blot en række tilfælde, hvor aftaler, der kun berører en enkelt medlemsstats område, kan anses at kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. |
| --- | --- |

77.

Er der tale om aftaler eller misbrug omfattende et enkelt EØS-land, kan det være nødvendigt at foretage en mere indgående undersøgelse af, om de kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Der erindres om, at for at der kan være tale om en påvirkning af handelen mellem EØS-landene, skal der ikke nødvendigvis opstå en begrænsning af handelen. Det er tilstrækkeligt, at varehandelen mellem EØS-lande kan blive påvirket mærkbart. I mange tilfælde, hvor kun et enkelt EØS-land er berørt, vil det påståede misbrugs karakter og i særdeleshed dets egnethed til at afskærme det nationale marked dog være et vigtigt tegn på, at aftalen eller adfærden kan påvirke handelen mellem EØS-lande. De eksempler, der nævnes i det følgende, er ikke udtømmende. De illustrerer blot en række tilfælde, hvor aftaler, der kun berører en enkelt medlemsstats område, kan anses at kunne påvirke handelen mellem EØS-lande.

3.2.1.   Karteller, der omfatter et enkelt EØS-land

| 78. | Horisontale karteller, der omfatter hele et EØS-lands område, kan normalt påvirke handelen mellem EØS-lande. EU-domstolene har således i flere sager statueret, at aftaler, der omfatter hele en medlemsstats område, ifølge selve deres natur forstærker markedsdelingen på et nationalt grundlag ved at hindre den økonomiske integration, EF-traktaten tager sigte på at skabe (59). |
| --- | --- |

78.

Horisontale karteller, der omfatter hele et EØS-lands område, kan normalt påvirke handelen mellem EØS-lande. EU-domstolene har således i flere sager statueret, at aftaler, der omfatter hele en medlemsstats område, ifølge selve deres natur forstærker markedsdelingen på et nationalt grundlag ved at hindre den økonomiske integration, EF-traktaten tager sigte på at skabe (59).

| 79. | At sådanne aftaler kan føre til markedsopdeling på det indre marked, beror på, at virksomheder, der deltager i karteller i et enkelt EØS-land, normalt er nødt til at søge at udelukke konkurrenter fra andre EØS-lande (60). Gør de ikke det, og handles (61) det produkt, aftalen omhandler, over grænserne, risikerer kartellet at blive undermineret af konkurrence fra virksomheder fra andre EØS-lande. Sådanne aftaler kan normalt også ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart i betragtning af, hvor stor en del af markedet sådanne karteller er nødt til at dække for at virke effektivt. |
| --- | --- |

79.

At sådanne aftaler kan føre til markedsopdeling på det indre marked, beror på, at virksomheder, der deltager i karteller i et enkelt EØS-land, normalt er nødt til at søge at udelukke konkurrenter fra andre EØS-lande (60). Gør de ikke det, og handles (61) det produkt, aftalen omhandler, over grænserne, risikerer kartellet at blive undermineret af konkurrence fra virksomheder fra andre EØS-lande. Sådanne aftaler kan normalt også ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart i betragtning af, hvor stor en del af markedet sådanne karteller er nødt til at dække for at virke effektivt.

| 80. | Eftersom handelspåvirkningskriteriet også omfatter potentielle virkninger, har det ingen afgørende betydning, om der rent faktisk anlægges en sådan adfærd over for konkurrenter fra andre EØS-lande på noget tidspunkt. Hvis kartelprisen svarer nogenlunde til den pris, der gælder i andre EØS-lande, har kartelmedlemmerne måske ikke noget umiddelbart behov for at skride ind over for konkurrenter fra andre EØS-lande. Det afgørende er, om de kan antages at ville gøre det, hvis markedsvilkårene ændrer sig. Sandsynligheden herfor afhænger af, om der findes naturlige handelsbarrierer på markedet, herunder især, om produktet handles på tværs af grænserne eller ej. I en sag, der drejede sig om banktjenester til privatkunder (62) har EF-Domstolen f.eks. statueret, at handelen ikke ville kunne blive mærkbart påvirket, fordi der kun var et meget begrænset potentiale for handel med de produkter, der var tale om i den pågældende sag, og fordi de ikke indgik som en vigtig faktor i de beslutninger, virksomheder fra andre EU-lande træffer om, hvorvidt de vil etablere sig i den pågældende medlemsstat (63). |
| --- | --- |

80.

Eftersom handelspåvirkningskriteriet også omfatter potentielle virkninger, har det ingen afgørende betydning, om der rent faktisk anlægges en sådan adfærd over for konkurrenter fra andre EØS-lande på noget tidspunkt. Hvis kartelprisen svarer nogenlunde til den pris, der gælder i andre EØS-lande, har kartelmedlemmerne måske ikke noget umiddelbart behov for at skride ind over for konkurrenter fra andre EØS-lande. Det afgørende er, om de kan antages at ville gøre det, hvis markedsvilkårene ændrer sig. Sandsynligheden herfor afhænger af, om der findes naturlige handelsbarrierer på markedet, herunder især, om produktet handles på tværs af grænserne eller ej. I en sag, der drejede sig om banktjenester til privatkunder (62) har EF-Domstolen f.eks. statueret, at handelen ikke ville kunne blive mærkbart påvirket, fordi der kun var et meget begrænset potentiale for handel med de produkter, der var tale om i den pågældende sag, og fordi de ikke indgik som en vigtig faktor i de beslutninger, virksomheder fra andre EU-lande træffer om, hvorvidt de vil etablere sig i den pågældende medlemsstat (63).

| 81. | I hvilket omfang kartelmedlemmer holder øje med priser og konkurrenter i andre EØS-lande, kan sige noget om, i hvilket omfang de produkter, karteller omfatter, handles over grænserne. En sådan overvågning er tegn på, at konkurrence og konkurrenter fra andre EØS-lande opfattes som en potentiel trussel mod kartellet. Kan det påvises, at kartelmedlemmerne bevidst har fastlagt deres prisniveau på grundlag af prisniveauerne i andre EØS-lande (»limit pricing«), er det tegn på, at de pågældende produkter handles, og at handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket. |
| --- | --- |

81.

I hvilket omfang kartelmedlemmer holder øje med priser og konkurrenter i andre EØS-lande, kan sige noget om, i hvilket omfang de produkter, karteller omfatter, handles over grænserne. En sådan overvågning er tegn på, at konkurrence og konkurrenter fra andre EØS-lande opfattes som en potentiel trussel mod kartellet. Kan det påvises, at kartelmedlemmerne bevidst har fastlagt deres prisniveau på grundlag af prisniveauerne i andre EØS-lande (»limit pricing«), er det tegn på, at de pågældende produkter handles, og at handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket.

| 82. | Handelen vil normalt også kunne blive påvirket, når medlemmerne af et nationalt kartel søger at dæmpe konkurrencetruslen fra konkurrenter fra andre EØS-lande ved at tilskynde dem til at gå med i den konkurrencebegrænsende aftale, eller hvis deres udelukkelse fra aftalen stiller dem ringere i konkurrencen (64). I sådanne tilfælde forhindrer aftalen enten disse konkurrenter i at udnytte enhver konkurrencefordel, de måtte have, eller den øger deres omkostninger ved at gøre det med de deraf negative virkninger for deres konkurrencedygtighed og deres salg. I begge tilfælde lægger aftalen hindringer i vejen for konkurrenter fra andre EØS-lande på det pågældende nationale marked. Det samme gælder, når en kartelaftale, der kun omfatter et enkelt EØS-land, indgås mellem virksomheder, der sælger produkter importeret fra andre EØS-lande (65). |
| --- | --- |

82.

Handelen vil normalt også kunne blive påvirket, når medlemmerne af et nationalt kartel søger at dæmpe konkurrencetruslen fra konkurrenter fra andre EØS-lande ved at tilskynde dem til at gå med i den konkurrencebegrænsende aftale, eller hvis deres udelukkelse fra aftalen stiller dem ringere i konkurrencen (64). I sådanne tilfælde forhindrer aftalen enten disse konkurrenter i at udnytte enhver konkurrencefordel, de måtte have, eller den øger deres omkostninger ved at gøre det med de deraf negative virkninger for deres konkurrencedygtighed og deres salg. I begge tilfælde lægger aftalen hindringer i vejen for konkurrenter fra andre EØS-lande på det pågældende nationale marked. Det samme gælder, når en kartelaftale, der kun omfatter et enkelt EØS-land, indgås mellem virksomheder, der sælger produkter importeret fra andre EØS-lande (65).

3.2.2.   Horisontale samarbejdsaftaler, der omfatter et enkelt EØS-land

| 83. | Horisontale samarbejdsaftaler og specielt ikke-selvstændigt fungerende joint ventures, jf. punkt 66 ovenfor, der kun berører et enkelt EØS-land og ikke direkte omhandler import og eksport, kan ikke ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Det kan derfor i hvert enkelt tilfælde være nødvendigt at foretage en omhyggelig vurdering af, om den konkrete aftale kan påvirke handelen mellem EØS-lande. |
| --- | --- |

83.

Horisontale samarbejdsaftaler og specielt ikke-selvstændigt fungerende joint ventures, jf. punkt 66 ovenfor, der kun berører et enkelt EØS-land og ikke direkte omhandler import og eksport, kan ikke ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. Det kan derfor i hvert enkelt tilfælde være nødvendigt at foretage en omhyggelig vurdering af, om den konkrete aftale kan påvirke handelen mellem EØS-lande.

| 84. | Horisontale samarbejdsaftaler kan i særdeleshed påvirke handelen mellem EØS-lande, når de har markedsafskærmende virkninger. Det kan være tilfældet med aftaler, der fastsætter standardiserings- og certificeringssystemer for en hel branche, og som virksomheder fra andre EØS-lande enten ikke kan deltage i, eller som lettere kan opfyldes af virksomheder fra det pågældende EØS-land, fordi de er baseret på nationale normer og traditioner. Sådanne aftaler kan gøre det vanskeligere for virksomheder fra andre EØS-lande at trænge ind på det nationale marked. |
| --- | --- |

84.

Horisontale samarbejdsaftaler kan i særdeleshed påvirke handelen mellem EØS-lande, når de har markedsafskærmende virkninger. Det kan være tilfældet med aftaler, der fastsætter standardiserings- og certificeringssystemer for en hel branche, og som virksomheder fra andre EØS-lande enten ikke kan deltage i, eller som lettere kan opfyldes af virksomheder fra det pågældende EØS-land, fordi de er baseret på nationale normer og traditioner. Sådanne aftaler kan gøre det vanskeligere for virksomheder fra andre EØS-lande at trænge ind på det nationale marked.

| 85. | Handelen kan også blive påvirket, når et joint venture resulterer i, at virksomheder fra andre EØS-lande udelukkes fra en vigtig distributionskanal eller afsætningsmulighed. Hvis f.eks. to eller flere forhandlere, som er etableret i samme EØS-land og tegner sig for en betydelig andel af importen af det pågældende produkt, etablerer et indkøbs-joint venture, hvori de samler alle deres indkøb af dette produkt, vil den deraf følgende mindskelse af antallet af distributionskanaler gøre det vanskeligere for leverandører fra andre EØS-lande at få adgang til det pågældende nationale marked. Handelen kan derfor blive påvirket (66). Den kan også blive påvirket, hvis virksomheder, der tidligere importerede et bestemt produkt, etablerer et joint venture, som får til opgave at producere netop dette produkt. I så fald fører aftalen til en ændring af handelsmønstrene mellem EØS-landene sammenlignet med den situation, der bestod før aftalen. |
| --- | --- |

85.

Handelen kan også blive påvirket, når et joint venture resulterer i, at virksomheder fra andre EØS-lande udelukkes fra en vigtig distributionskanal eller afsætningsmulighed. Hvis f.eks. to eller flere forhandlere, som er etableret i samme EØS-land og tegner sig for en betydelig andel af importen af det pågældende produkt, etablerer et indkøbs-joint venture, hvori de samler alle deres indkøb af dette produkt, vil den deraf følgende mindskelse af antallet af distributionskanaler gøre det vanskeligere for leverandører fra andre EØS-lande at få adgang til det pågældende nationale marked. Handelen kan derfor blive påvirket (66). Den kan også blive påvirket, hvis virksomheder, der tidligere importerede et bestemt produkt, etablerer et joint venture, som får til opgave at producere netop dette produkt. I så fald fører aftalen til en ændring af handelsmønstrene mellem EØS-landene sammenlignet med den situation, der bestod før aftalen.

3.2.3.   Vertikale aftaler, der omfatter et enkelt EØS-land

| 86. | Vertikale aftaler omfattende hele et EØS-lands område vil navnlig kunne påvirke handelen mellem EØS-lande, når de gør det vanskeligere for virksomheder fra andre EØS-lande at trænge ind på det pågældende nationale marked, enten ved at eksportere til det eller ved at etablere sig der (markedsafskærmende virkning). Når vertikale aftaler indebærer sådanne markedsafskærmende virkninger, bidrager de til en opdeling af markedet på et nationalt grundlag og lægger dermed hindringer i vejen for den økonomiske integration, EØS-aftalen sigter på at skabe (67). |
| --- | --- |

86.

Vertikale aftaler omfattende hele et EØS-lands område vil navnlig kunne påvirke handelen mellem EØS-lande, når de gør det vanskeligere for virksomheder fra andre EØS-lande at trænge ind på det pågældende nationale marked, enten ved at eksportere til det eller ved at etablere sig der (markedsafskærmende virkning). Når vertikale aftaler indebærer sådanne markedsafskærmende virkninger, bidrager de til en opdeling af markedet på et nationalt grundlag og lægger dermed hindringer i vejen for den økonomiske integration, EØS-aftalen sigter på at skabe (67).

| 87. | En sådan markedsafskærmning kan f.eks. opstå, når leverandører påtvinger køberne eksklusive købsforpligtelser (68). I Delimitis-sagen (69), der drejede sig om aftaler mellem et bryggeri og ejerne af udskænkningssteder, hvor de sidstnævnte forpligtede sig til udelukkende at købe øl hos det pågældende bryggeri, definerede EF-Domstolen begrebet markedsafskærmning som mangelen på reelle og konkrete muligheder for at få adgang til markedet som følge af aftalerne. Aftaler skaber normalt kun væsentlige barrierer for adgangen til markedet, når de omfatter en betydelig del af markedet. I den sammenhæng kan markedsandel og markedsdækning bruges som indikatorer. Ved vurderingen må der ikke alene tages hensyn til den konkrete aftale eller det konkrete aftalenet, men også til andre parallelle net af aftaler med tilsvarende virkninger (70). |
| --- | --- |

87.

En sådan markedsafskærmning kan f.eks. opstå, når leverandører påtvinger køberne eksklusive købsforpligtelser (68). I Delimitis-sagen (69), der drejede sig om aftaler mellem et bryggeri og ejerne af udskænkningssteder, hvor de sidstnævnte forpligtede sig til udelukkende at købe øl hos det pågældende bryggeri, definerede EF-Domstolen begrebet markedsafskærmning som mangelen på reelle og konkrete muligheder for at få adgang til markedet som følge af aftalerne. Aftaler skaber normalt kun væsentlige barrierer for adgangen til markedet, når de omfatter en betydelig del af markedet. I den sammenhæng kan markedsandel og markedsdækning bruges som indikatorer. Ved vurderingen må der ikke alene tages hensyn til den konkrete aftale eller det konkrete aftalenet, men også til andre parallelle net af aftaler med tilsvarende virkninger (70).

| 88. | Vertikale aftaler, der dækker hele et EØS-lands område og drejer sig om produkter, der handles over grænserne, vil også kunne påvirke handelen mellem EØS-lande, selv om de ikke skaber direkte handelshindringer. Aftaler, hvor virksomheder foretager prisbinding, kan direkte påvirke handelen mellem EØS-lande ved at øge importen fra andre EØS-lande og mindske eksporten fra det pågældende EØS-land (71). Aftaler, der indebærer prisbinding, kan også påvirke handelsmønstrene på stort set samme måde som horisontale karteller. I det omfang, hvor den pris, der fremkommer som resultat af prisbindingen, er højere end den, der gælder i andre EØS-lande, kan den kun opretholdes, hvis det er muligt at kontrollere importen fra andre EØS-lande. |
| --- | --- |

88.

Vertikale aftaler, der dækker hele et EØS-lands område og drejer sig om produkter, der handles over grænserne, vil også kunne påvirke handelen mellem EØS-lande, selv om de ikke skaber direkte handelshindringer. Aftaler, hvor virksomheder foretager prisbinding, kan direkte påvirke handelen mellem EØS-lande ved at øge importen fra andre EØS-lande og mindske eksporten fra det pågældende EØS-land (71). Aftaler, der indebærer prisbinding, kan også påvirke handelsmønstrene på stort set samme måde som horisontale karteller. I det omfang, hvor den pris, der fremkommer som resultat af prisbindingen, er højere end den, der gælder i andre EØS-lande, kan den kun opretholdes, hvis det er muligt at kontrollere importen fra andre EØS-lande.

3.2.4.   Aftaler, der kun omfatter en del af et EØS-land

| 89. | Rent kvalitativt anvendes samme fremgangsmåde ved vurderingen af aftaler, der kun dækker en del af et EØS-land, som ved aftaler, der dækker hele et EØS-lands område. Det betyder, at den i afsnit 2 beskrevne analyse gælder. Ved vurderingen af mærkbarheden må der imidlertid sondres mellem de to kategorier, eftersom der må tages hensyn til, at det kun er en del af et EØS-land, der berøres af aftalen. Der må også tages hensyn til, hvor stor en del af det nationale territorium, der er genstand for handel over grænserne. Hvis det f.eks. på grund af transportomkostninger eller materiellets operationsradius ikke kan betale sig for virksomheder fra andre EØS-lande at operere i hele landet i et andet EØS-land, kan det påvirke handelen, hvis aftalen hindrer adgangen til den del af EØS-landets område, hvor der foregår handel, forudsat at der er tale om en ikke ubetydelig del (72). |
| --- | --- |

89.

Rent kvalitativt anvendes samme fremgangsmåde ved vurderingen af aftaler, der kun dækker en del af et EØS-land, som ved aftaler, der dækker hele et EØS-lands område. Det betyder, at den i afsnit 2 beskrevne analyse gælder. Ved vurderingen af mærkbarheden må der imidlertid sondres mellem de to kategorier, eftersom der må tages hensyn til, at det kun er en del af et EØS-land, der berøres af aftalen. Der må også tages hensyn til, hvor stor en del af det nationale territorium, der er genstand for handel over grænserne. Hvis det f.eks. på grund af transportomkostninger eller materiellets operationsradius ikke kan betale sig for virksomheder fra andre EØS-lande at operere i hele landet i et andet EØS-land, kan det påvirke handelen, hvis aftalen hindrer adgangen til den del af EØS-landets område, hvor der foregår handel, forudsat at der er tale om en ikke ubetydelig del (72).

| 90. | Hvis en aftale hindrer adgangen til et regionalt marked, skal det salgsvolumen, der berøres heraf, være betydeligt i forhold til det samlede salg af de relevante produkter i det pågældende EØS-land, for at handelen kan anses for at blive mærkbart påvirket. Denne vurdering kan ikke foretages alene ud fra den geografiske dækning. Der kan også kun lægges ret begrænset vægt på aftaleparternes markedsandel. Selv om parterne har store markedsandele på et korrekt defineret regionalt marked, kan dette marked rent volumenmæssigt godt være af ubetydelig størrelse i forhold til det samlede salg af de relevante produkter i det pågældende EØS-land. Generelt anses den andel af det nationale markedsvolumen, hvortil adgangen hindres, derfor for at være den bedste indikator for, om aftalen kan påvirke handelen mellem EØS-lande (mærkbart). Hvis aftalen dækker områder med en stærkt koncentration af efterspørgslen, vil det således veje tungere, end hvis den dækker områder med en mindre koncentreret efterspørgsel. For at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, må aftalen hindre adgangen til en betydelig andel af det nationale marked. |
| --- | --- |

90.

Hvis en aftale hindrer adgangen til et regionalt marked, skal det salgsvolumen, der berøres heraf, være betydeligt i forhold til det samlede salg af de relevante produkter i det pågældende EØS-land, for at handelen kan anses for at blive mærkbart påvirket. Denne vurdering kan ikke foretages alene ud fra den geografiske dækning. Der kan også kun lægges ret begrænset vægt på aftaleparternes markedsandel. Selv om parterne har store markedsandele på et korrekt defineret regionalt marked, kan dette marked rent volumenmæssigt godt være af ubetydelig størrelse i forhold til det samlede salg af de relevante produkter i det pågældende EØS-land. Generelt anses den andel af det nationale markedsvolumen, hvortil adgangen hindres, derfor for at være den bedste indikator for, om aftalen kan påvirke handelen mellem EØS-lande (mærkbart). Hvis aftalen dækker områder med en stærkt koncentration af efterspørgslen, vil det således veje tungere, end hvis den dækker områder med en mindre koncentreret efterspørgsel. For at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, må aftalen hindre adgangen til en betydelig andel af det nationale marked.

| 91. | Aftaler med lokal karakter kan ikke i sig selv påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Det gælder også, selv om det lokale marked ligger i et grænseområde. Men hvis det er en betydelig andel af det nationale marked, der afskærmes, vil handelen omvendt kunne blive påvirket, også selv om det pågældende marked ikke ligger i et grænseområde. |
| --- | --- |

91.

Aftaler med lokal karakter kan ikke i sig selv påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Det gælder også, selv om det lokale marked ligger i et grænseområde. Men hvis det er en betydelig andel af det nationale marked, der afskærmes, vil handelen omvendt kunne blive påvirket, også selv om det pågældende marked ikke ligger i et grænseområde.

| 92. | I sager, der falder ind under denne kategori, kan det være nyttigt at holde sig til den retspraksis, der er udviklet i relation til, hvad der skal forstås ved begrebet en væsentlig del af fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 82 (73). Aftaler, der f.eks. forhindrer konkurrenter fra andre EØS-lande i at få adgang til markedet i en del af et EØS-land, der udgør en væsentlig del af EØS, må anses at påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. |
| --- | --- |

92.

I sager, der falder ind under denne kategori, kan det være nyttigt at holde sig til den retspraksis, der er udviklet i relation til, hvad der skal forstås ved begrebet en væsentlig del af fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 82 (73). Aftaler, der f.eks. forhindrer konkurrenter fra andre EØS-lande i at få adgang til markedet i en del af et EØS-land, der udgør en væsentlig del af EØS, må anses at påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart.

3.2.5.   Misbrug af en dominerende stilling, der omfatter et enkelt EØS-land

| 93. | Hvis en virksomhed har en dominerende stilling, der omfatter hele et EØS-lands område, og den misbruger denne stilling ved at holde konkurrenter ude fra markedet, vil det normalt kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. En sådan adfærd vil generelt gøre det vanskeligere for konkurrenter fra andre EØS-lande at trænge ind på markedet, og det kan påvirke handelsmønstrene (74). I Michelin
   (75) statuerede EF-Domstolen f.eks., at et system med loyalitetsrabatter hindrede konkurrenter fra andre medlemsstater i at få adgang til markedet og derfor påvirkede handelen mellem medlemsstater i artikel 82's forstand. I Rennet
   (76) udtalte Domstolen tilsvarende, at et misbrug af dominerende stilling i form af en eksklusiv købsforpligtelse pålagt kunderne virkede markedsafskærmende over for produkter fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

93.

Hvis en virksomhed har en dominerende stilling, der omfatter hele et EØS-lands område, og den misbruger denne stilling ved at holde konkurrenter ude fra markedet, vil det normalt kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. En sådan adfærd vil generelt gøre det vanskeligere for konkurrenter fra andre EØS-lande at trænge ind på markedet, og det kan påvirke handelsmønstrene (74). I Michelin
   (75) statuerede EF-Domstolen f.eks., at et system med loyalitetsrabatter hindrede konkurrenter fra andre medlemsstater i at få adgang til markedet og derfor påvirkede handelen mellem medlemsstater i artikel 82's forstand. I Rennet
   (76) udtalte Domstolen tilsvarende, at et misbrug af dominerende stilling i form af en eksklusiv købsforpligtelse pålagt kunderne virkede markedsafskærmende over for produkter fra andre medlemsstater.

| 94. | Et sådant ekskluderende misbrug af en dominerende stilling, der påvirker konkurrencestrukturerne i et EØS-land, f.eks. ved at eliminere eller true med at eliminere en konkurrent, kan også påvirke handelen mellem EØS-lande. Hvis den virksomhed, der risikerer at blive trængt ud, kun opererer i et enkelt EØS-land, vil dette misbrug normalt ikke kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Men handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket, når den pågældende virksomhed eksporterer til eller importerer fra andre EØS-lande (77), og når den også opererer i andre EØS-lande (78). Handelen kan også blive påvirket gennem de afskrækkende virkninger, misbruget kan have for andre virksomheder. Hvis den dominerende virksomhed gennem en gentaget ekskluderende adfærd har fået ry for at handle aggressivt over for konkurrenter, der søger at tage konkurrencen op med den, vil konkurrenter fra andre EØS-lande sandsynligvis ikke gå så stærkt ind i konkurrencen, og i så fald kan handelen blive påvirket, selv om den direkte ramte virksomhed ikke er fra et andet EØS-land. |
| --- | --- |

94.

Et sådant ekskluderende misbrug af en dominerende stilling, der påvirker konkurrencestrukturerne i et EØS-land, f.eks. ved at eliminere eller true med at eliminere en konkurrent, kan også påvirke handelen mellem EØS-lande. Hvis den virksomhed, der risikerer at blive trængt ud, kun opererer i et enkelt EØS-land, vil dette misbrug normalt ikke kunne påvirke handelen mellem EØS-lande. Men handelen mellem EØS-lande kan blive påvirket, når den pågældende virksomhed eksporterer til eller importerer fra andre EØS-lande (77), og når den også opererer i andre EØS-lande (78). Handelen kan også blive påvirket gennem de afskrækkende virkninger, misbruget kan have for andre virksomheder. Hvis den dominerende virksomhed gennem en gentaget ekskluderende adfærd har fået ry for at handle aggressivt over for konkurrenter, der søger at tage konkurrencen op med den, vil konkurrenter fra andre EØS-lande sandsynligvis ikke gå så stærkt ind i konkurrencen, og i så fald kan handelen blive påvirket, selv om den direkte ramte virksomhed ikke er fra et andet EØS-land.

| 95. | Ved udnyttende former for misbrug, såsom prisdiskrimination og overpriser, kan situationen være mere kompleks. Prisdiskrimination mellem indenlandske kunder vil normalt ikke påvirke handelen mellem EØS-lande. Det kan dog være tilfældet, hvis aftagerne eksporterer og stilles ringere af prisdiskriminationen, eller hvis prisdiskriminationen udøves for at forhindre import (79). Hvis der anvendes lavere priser over for de kunder, som antages at være mest tilbøjelige til at ville importere fra andre EØS-lande, kan det gøre det vanskeligere for konkurrenter fra andre EØS-lande at komme ind på markedet. I disse tilfælde vil handelen mellem EØS-lande kunne blive påvirket. |
| --- | --- |

95.

Ved udnyttende former for misbrug, såsom prisdiskrimination og overpriser, kan situationen være mere kompleks. Prisdiskrimination mellem indenlandske kunder vil normalt ikke påvirke handelen mellem EØS-lande. Det kan dog være tilfældet, hvis aftagerne eksporterer og stilles ringere af prisdiskriminationen, eller hvis prisdiskriminationen udøves for at forhindre import (79). Hvis der anvendes lavere priser over for de kunder, som antages at være mest tilbøjelige til at ville importere fra andre EØS-lande, kan det gøre det vanskeligere for konkurrenter fra andre EØS-lande at komme ind på markedet. I disse tilfælde vil handelen mellem EØS-lande kunne blive påvirket.

| 96. | Så længe en virksomhed har en dominerende stilling, der omfatter hele et EØS-lands område, er det normalt ikke afgørende, om den pågældende virksomheds konkrete misbrug kun omfatter en del af dette område eller berører bestemte købere i landet. En dominerende virksomhed kan lægge betydelige hindringer i vejen for handelen ved at misbruge sin stilling på de områder eller over for de kunder, som sandsynligvis vil have størst betydning for konkurrenter fra andre EØS-lande. Eksempelvis kan nævnes den situation, hvor en bestemt distributionskanal har særlig stor betydning for adgangen til en bred kategori af kunder. Hvis der lægges hindringer i vejen for adgangen til sådanne kanaler, kan det påvirke handelen mellem EØS-lande betydeligt. Ved vurderingen af mærkbarheden må der også tages hensyn til, at selve tilstedeværelsen af en dominerende virksomhed på hele et EØS-lands område kan antages at gøre det vanskeligere at trænge ind på markedet. Ethvert misbrug, der gør det vanskeligere at trænge ind på det nationale marked, må derfor anses for at kunne påvirke handelen mærkbart. Kombinationen mellem den dominerende virksomheds markedsstyrke og den konkurrenceskadelige karakter af virksomhedens adfærd bevirker, at et sådant misbrug ifølge selve sin natur normalt påvirker handelen mærkbart. Men hvis misbruget kun har rent lokal karakter og kun omfatter en ubetydelig del af den dominerende virksomheds salg i det pågældende EØS-land, vil handelen muligvis ikke kunne blive mærkbart påvirket. |
| --- | --- |

96.

Så længe en virksomhed har en dominerende stilling, der omfatter hele et EØS-lands område, er det normalt ikke afgørende, om den pågældende virksomheds konkrete misbrug kun omfatter en del af dette område eller berører bestemte købere i landet. En dominerende virksomhed kan lægge betydelige hindringer i vejen for handelen ved at misbruge sin stilling på de områder eller over for de kunder, som sandsynligvis vil have størst betydning for konkurrenter fra andre EØS-lande. Eksempelvis kan nævnes den situation, hvor en bestemt distributionskanal har særlig stor betydning for adgangen til en bred kategori af kunder. Hvis der lægges hindringer i vejen for adgangen til sådanne kanaler, kan det påvirke handelen mellem EØS-lande betydeligt. Ved vurderingen af mærkbarheden må der også tages hensyn til, at selve tilstedeværelsen af en dominerende virksomhed på hele et EØS-lands område kan antages at gøre det vanskeligere at trænge ind på markedet. Ethvert misbrug, der gør det vanskeligere at trænge ind på det nationale marked, må derfor anses for at kunne påvirke handelen mærkbart. Kombinationen mellem den dominerende virksomheds markedsstyrke og den konkurrenceskadelige karakter af virksomhedens adfærd bevirker, at et sådant misbrug ifølge selve sin natur normalt påvirker handelen mærkbart. Men hvis misbruget kun har rent lokal karakter og kun omfatter en ubetydelig del af den dominerende virksomheds salg i det pågældende EØS-land, vil handelen muligvis ikke kunne blive mærkbart påvirket.

3.2.6.   Misbrug af en dominerende stilling, der kun omfatter en del af et EØS-land

| 97. | Når en dominerende stilling kun omfatter en del af et EØS-land, kan man ligesom for aftalers vedkommende holde sig til betingelsen i artikel 54 om, at den dominerende stilling skal omfatte en væsentlig del af EØS. Hvis den dominerende stilling omfatter en del af et EØS-land, der udgør en væsentlig del af EØS, og misbruget gør det vanskeligere for konkurrenter fra andre EØS-lande at få adgang til det marked, hvor virksomheden er dominerende, må handelen mellem EØS-lande normalt anses for at kunne blive påvirket mærkbart. |
| --- | --- |

97.

Når en dominerende stilling kun omfatter en del af et EØS-land, kan man ligesom for aftalers vedkommende holde sig til betingelsen i artikel 54 om, at den dominerende stilling skal omfatte en væsentlig del af EØS. Hvis den dominerende stilling omfatter en del af et EØS-land, der udgør en væsentlig del af EØS, og misbruget gør det vanskeligere for konkurrenter fra andre EØS-lande at få adgang til det marked, hvor virksomheden er dominerende, må handelen mellem EØS-lande normalt anses for at kunne blive påvirket mærkbart.

| 98. | Ved anvendelsen af dette kriterium må der især tages hensyn til størrelsen af det berørte marked målt i volumen. Regioner og selv en havn eller en lufthavn i et EØS-land kan, alt efter deres betydning, udgøre en væsentlig del af EØS (80). I disse tilfælde må der tages hensyn til, om den pågældende infrastruktur benyttes til grænseoverskridende tjenester, og i så fald i hvilket omfang. Når infrastrukturer som lufthavne og havne har væsentlig betydning for grænseoverskridende tjenester, kan handelen mellem EØS-lande blive påvirket. |
| --- | --- |

98.

Ved anvendelsen af dette kriterium må der især tages hensyn til størrelsen af det berørte marked målt i volumen. Regioner og selv en havn eller en lufthavn i et EØS-land kan, alt efter deres betydning, udgøre en væsentlig del af EØS (80). I disse tilfælde må der tages hensyn til, om den pågældende infrastruktur benyttes til grænseoverskridende tjenester, og i så fald i hvilket omfang. Når infrastrukturer som lufthavne og havne har væsentlig betydning for grænseoverskridende tjenester, kan handelen mellem EØS-lande blive påvirket.

| 99. | Som det er tilfældet i forbindelse med dominerende stillinger, der dækker hele et EØS-lands område, jf. punkt 95 ovenfor, vil handelen muligvis ikke blive mærkbart påvirket, hvis misbruget kun har rent lokal karakter og kun omfatter en ubetydelig del af den dominerende virksomheds salg. |
| --- | --- |

99.

Som det er tilfældet i forbindelse med dominerende stillinger, der dækker hele et EØS-lands område, jf. punkt 95 ovenfor, vil handelen muligvis ikke blive mærkbart påvirket, hvis misbruget kun har rent lokal karakter og kun omfatter en ubetydelig del af den dominerende virksomheds salg.

3.3.   Aftaler og misbrug, der har relation til import og eksport fra eller til virksomheder i tredjelande, og aftaler og adfærd, der involverer virksomheder i tredjelande

3.3.1.   Generelle bemærkninger

| 100. | Artikel 53 og 54 finder anvendelse på aftaler og adfærd, der kan påvirke handelen mellem EØS-lande, også selv om en eller flere af parterne er lokaliseret uden for EØS (81). Artikel 53 og 54 finder anvendelse, uanset hvor virksomhederne er beliggende, eller hvor aftalen er indgået, forudsat at aftalen eller adfærden enten gennemføres inden for EØS (82) eller har virkninger inden for EØS (83). Artikel 53 og 54 kan også finde anvendelse på aftaler og adfærd, der omfatter tredjelande, når de kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Det overordnede princip, der blev opstillet i afsnit 2 ovenfor, og som går ud på, at en aftale eller adfærd direkte eller indirekte, aktuelt eller potentielt skal kunne øve indflydelse på varehandelen mellem EØS-landene, gælder også for aftaler og misbrug, hvori virksomheder med hjemsted i tredjelande er impliceret, eller som omhandler import eller eksport fra eller til tredjelande. |
| --- | --- |

100.

Artikel 53 og 54 finder anvendelse på aftaler og adfærd, der kan påvirke handelen mellem EØS-lande, også selv om en eller flere af parterne er lokaliseret uden for EØS (81). Artikel 53 og 54 finder anvendelse, uanset hvor virksomhederne er beliggende, eller hvor aftalen er indgået, forudsat at aftalen eller adfærden enten gennemføres inden for EØS (82) eller har virkninger inden for EØS (83). Artikel 53 og 54 kan også finde anvendelse på aftaler og adfærd, der omfatter tredjelande, når de kan påvirke handelen mellem EØS-lande. Det overordnede princip, der blev opstillet i afsnit 2 ovenfor, og som går ud på, at en aftale eller adfærd direkte eller indirekte, aktuelt eller potentielt skal kunne øve indflydelse på varehandelen mellem EØS-landene, gælder også for aftaler og misbrug, hvori virksomheder med hjemsted i tredjelande er impliceret, eller som omhandler import eller eksport fra eller til tredjelande.

| 101. | For at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, er det tilstrækkeligt, at en aftale eller en adfærd, der omfatter tredjelande eller virksomheder i tredjelande, kan påvirke den grænseoverskridende økonomiske aktivitet inden for EØS. Foregår der import til et EØS-land, kan det være nok til, at der opstår en sådan virkning. Import kan påvirke konkurrencevilkårene i den importerende medlemsstat, hvilket igen kan få indflydelse på eksporten og på importen af konkurrerende produkter til og fra andre EØS-lande. Med andre ord kan import fra tredjelande, der beror på en aftale eller en adfærd, få handelen mellem EØS-lande til at forløbe anderledes og dermed påvirke handelsmønstrene. |
| --- | --- |

101.

For at EØS' konkurrenceregler finder anvendelse, er det tilstrækkeligt, at en aftale eller en adfærd, der omfatter tredjelande eller virksomheder i tredjelande, kan påvirke den grænseoverskridende økonomiske aktivitet inden for EØS. Foregår der import til et EØS-land, kan det være nok til, at der opstår en sådan virkning. Import kan påvirke konkurrencevilkårene i den importerende medlemsstat, hvilket igen kan få indflydelse på eksporten og på importen af konkurrerende produkter til og fra andre EØS-lande. Med andre ord kan import fra tredjelande, der beror på en aftale eller en adfærd, få handelen mellem EØS-lande til at forløbe anderledes og dermed påvirke handelsmønstrene.

| 102. | Ved anvendelsen af handelspåvirkningskriteriet på de ovenfor omhandlede aftaler og former for adfærd er det bl.a. relevant at se på, hvad aftalens eller adfærdens formål er, således som det kommer til udtryk i dens indhold eller i de implicerede virksomheders intentioner (84). |
| --- | --- |

102.

Ved anvendelsen af handelspåvirkningskriteriet på de ovenfor omhandlede aftaler og former for adfærd er det bl.a. relevant at se på, hvad aftalens eller adfærdens formål er, således som det kommer til udtryk i dens indhold eller i de implicerede virksomheders intentioner (84).

| 103. | Hvor aftalens formål er at begrænse konkurrencen inden for EØS, kan den krævede påvirkning af handelen mellem EØS-lande lettere påvises, end hvor formålet overvejende er at regulere konkurrencen uden for EØS. I det førstnævnte tilfælde påvirker aftalen eller adfærden jo direkte konkurrencen inden for EØS og handelen mellem EØS-lande. Sådanne former for aftaler og adfærd, der kan være rettet mod både eksport og import, kan normalt ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande. |
| --- | --- |

103.

Hvor aftalens formål er at begrænse konkurrencen inden for EØS, kan den krævede påvirkning af handelen mellem EØS-lande lettere påvises, end hvor formålet overvejende er at regulere konkurrencen uden for EØS. I det førstnævnte tilfælde påvirker aftalen eller adfærden jo direkte konkurrencen inden for EØS og handelen mellem EØS-lande. Sådanne former for aftaler og adfærd, der kan være rettet mod både eksport og import, kan normalt ifølge selve deres natur påvirke handelen mellem EØS-lande.

3.3.2.   Aftaler, der tager sigte på at begrænse konkurrencen inden for Fællesskabet

| 104. | Hvor der er tale om import, omfatter denne kategori aftaler, der fører til en afskærmning af det område, der er omfattet af EØS-aftalen (85). Det er f.eks. tilfældet med aftaler, hvorved konkurrenter i EØS og tredjelande opdeler markedet, f.eks. ved at aftale ikke at sælge på hinandens hjemmemarkeder eller ved at indgå gensidige (eksklusive) distributionsaftaler (86). |
| --- | --- |

104.

Hvor der er tale om import, omfatter denne kategori aftaler, der fører til en afskærmning af det område, der er omfattet af EØS-aftalen (85). Det er f.eks. tilfældet med aftaler, hvorved konkurrenter i EØS og tredjelande opdeler markedet, f.eks. ved at aftale ikke at sælge på hinandens hjemmemarkeder eller ved at indgå gensidige (eksklusive) distributionsaftaler (86).

| 105. | Hvor der er tale om eksport, omfatter denne kategori tilfælde, hvor virksomheder, der konkurrerer i to eller flere EØS-lande, aftaler at eksportere visse (overskydende) mængder til tredjelande med det formål at koordinere deres markedsadfærd inden for EØS. Sådanne eksportaftaler mindsker priskonkurrencen ved at reducere udbuddet inden for EØS og påvirker dermed handelen mellem EØS-lande. Uden eksportaftalen kunne disse mængder være solgt inden for EØS (87). |
| --- | --- |

105.

Hvor der er tale om eksport, omfatter denne kategori tilfælde, hvor virksomheder, der konkurrerer i to eller flere EØS-lande, aftaler at eksportere visse (overskydende) mængder til tredjelande med det formål at koordinere deres markedsadfærd inden for EØS. Sådanne eksportaftaler mindsker priskonkurrencen ved at reducere udbuddet inden for EØS og påvirker dermed handelen mellem EØS-lande. Uden eksportaftalen kunne disse mængder være solgt inden for EØS (87).

3.3.3.   Andre aftaler

| 106. | Er der tale om aftaler eller adfærd, der ikke har til formål at begrænse konkurrencen inden for EØS, må der normalt foretages en mere indgående analyse af, om den grænseoverskridende økonomiske aktivitet inden for EØS og dermed handelsmønstrene mellem EØS-lande kan blive påvirket. |
| --- | --- |

106.

Er der tale om aftaler eller adfærd, der ikke har til formål at begrænse konkurrencen inden for EØS, må der normalt foretages en mere indgående analyse af, om den grænseoverskridende økonomiske aktivitet inden for EØS og dermed handelsmønstrene mellem EØS-lande kan blive påvirket.

| 107. | Det er i forbindelse hermed relevant at se på, hvilke virkninger aftalen eller adfærden har for kunder og andre aktører inden for EØS, der har brug for de implicerede virksomheders produkter (88). I sagen vedrørende Compagnie maritime belge (89), der drejede sig om aftaler mellem rederier, der sejlede mellem havne i Fællesskabet og vestafrikanske havne, blev det statueret, at aftalerne direkte kunne påvirke handelen mellem Fællesskabets medlemsstater, fordi de ændrede baglandet for de fællesskabshavne, der var omfattet af aftalen, og fordi de påvirkede de aktiviteter, der blev udøvet af andre virksomheder inden for disse områder. Aftalerne påvirkede nærmere betegnet de virksomheder, der var henvist til at gøre brug af parternes transporttjenester, enten til transport af varer købt eller solgt i tredjelande, eller som et vigtigt input i de tjenester, havnene selv udbød. |
| --- | --- |

107.

Det er i forbindelse hermed relevant at se på, hvilke virkninger aftalen eller adfærden har for kunder og andre aktører inden for EØS, der har brug for de implicerede virksomheders produkter (88). I sagen vedrørende Compagnie maritime belge (89), der drejede sig om aftaler mellem rederier, der sejlede mellem havne i Fællesskabet og vestafrikanske havne, blev det statueret, at aftalerne direkte kunne påvirke handelen mellem Fællesskabets medlemsstater, fordi de ændrede baglandet for de fællesskabshavne, der var omfattet af aftalen, og fordi de påvirkede de aktiviteter, der blev udøvet af andre virksomheder inden for disse områder. Aftalerne påvirkede nærmere betegnet de virksomheder, der var henvist til at gøre brug af parternes transporttjenester, enten til transport af varer købt eller solgt i tredjelande, eller som et vigtigt input i de tjenester, havnene selv udbød.

| 108. | Handelen vil også kunne blive påvirket, når aftalen forhindrer reimport til EØS. Det kan f.eks. være tilfældet med vertikale aftaler mellem udbydere i EØS og distributører i tredjelande, der begrænser adgangen til videresalg uden for et bestemt område, herunder EØS. Hvis der uden aftalen ville have været mulighed og sandsynlighed for videresalg til EØS, vil sådanne aftaler kunne påvirke handelsmønstrene inden for EØS (90). |
| --- | --- |

108.

Handelen vil også kunne blive påvirket, når aftalen forhindrer reimport til EØS. Det kan f.eks. være tilfældet med vertikale aftaler mellem udbydere i EØS og distributører i tredjelande, der begrænser adgangen til videresalg uden for et bestemt område, herunder EØS. Hvis der uden aftalen ville have været mulighed og sandsynlighed for videresalg til EØS, vil sådanne aftaler kunne påvirke handelsmønstrene inden for EØS (90).

| 109. | For at en sådan påvirkning kan være sandsynlig, må der være en betydelig forskel mellem priserne på produkterne i EØS og priserne uden for EØS, og denne prisforskel må ikke blive udhulet af told og transportomkostninger. Desuden må den produktmængde, der eksporteres, tegne sig for en ikke ubetydelig andel af det samlede marked for disse produkter inden for EØS (91). Er der kun tale om ubetydelige mængder sammenlignet med de mængder, der sælges inden for EØS, må den eventuelle reimport anses ikke at kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Ved vurderingen heraf må der alt efter omstændighederne ikke blot tages hensyn til den konkrete aftale, der er indgået mellem parterne men også til enhver kumulativ virkning, som tilsvarende aftaler indgået mellem de samme udbydere og konkurrerende udbydere kan have. Det kan f.eks. være, at den enkelte aftale omfatter en ganske lille mængde, men den samlede mængde, der er omfattet af flere sådanne aftaler, er betydelig. I så fald vil alle aftalerne som helhed kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Der erindres dog om, at som nævnt i punkt 49 skal den enkelte aftale eller net af aftaler yde et væsentligt bidrag til den samlede påvirkning af handelen. |
| --- | --- |

109.

For at en sådan påvirkning kan være sandsynlig, må der være en betydelig forskel mellem priserne på produkterne i EØS og priserne uden for EØS, og denne prisforskel må ikke blive udhulet af told og transportomkostninger. Desuden må den produktmængde, der eksporteres, tegne sig for en ikke ubetydelig andel af det samlede marked for disse produkter inden for EØS (91). Er der kun tale om ubetydelige mængder sammenlignet med de mængder, der sælges inden for EØS, må den eventuelle reimport anses ikke at kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Ved vurderingen heraf må der alt efter omstændighederne ikke blot tages hensyn til den konkrete aftale, der er indgået mellem parterne men også til enhver kumulativ virkning, som tilsvarende aftaler indgået mellem de samme udbydere og konkurrerende udbydere kan have. Det kan f.eks. være, at den enkelte aftale omfatter en ganske lille mængde, men den samlede mængde, der er omfattet af flere sådanne aftaler, er betydelig. I så fald vil alle aftalerne som helhed kunne påvirke handelen mellem EØS-lande mærkbart. Der erindres dog om, at som nævnt i punkt 49 skal den enkelte aftale eller net af aftaler yde et væsentligt bidrag til den samlede påvirkning af handelen.

---

(1)  EUT C 101 af 27.4.2004, s. 81.

(2)  Kompetencen til at behandle individuelle sager, der falder ind under EØS-aftalens artikel 53 og 54, er i henhold til reglerne i EØS-aftalens artikel 56 delt mellem EFTA-Tilsynsmyndigheden og Europa-Kommissionen. Enhver sag kan kun behandles af den ene af de to myndigheder.

(3)  I EØS-aftalens artikel 6 hedder det, at med forbehold af fremtidig udvikling i retspraksis fortolkes bestemmelserne i denne aftale, i det omfang de indholdsmæssigt er identiske med tilsvarende regler i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab samt retsakter udstedt i medfør af disse to traktater, ved deres gennemførelse og anvendelse i overensstemmelse med de relevante afgørelser, der er truffet af De Europæiske Fællesskabers Domstol forud for tidspunktet for undertegnelsen af EØS-aftalen. Med hensyn til relevante afgørelser, der er truffet efter tidspunktet for undertegnelsen af EØS-aftalen, følger det af artikel 3, stk. 2, i aftalen om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, at EFTA-Tilsynsmyndigheden og EFTA-Domstolen skal tage skyldigt hensyn til de heri fastsatte principper.

(4)  EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om aftaler af ringe betydning, der ikke indebærer en mærkbar begrænsning af konkurrencen i henhold til EØS-aftalens artikel 53, stk. 1 (»bagatelmeddelelsen«), EUT C 67 af 20.3.2003, s. 20, og EØS-tillæg til EUT nr. 15 af 20.3.2003, s. 11.

(5)  Når aftalen om ændring af protokol nr. 4 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol af 24. september 2004 er trådt i kraft, vil kapitel II i protokol nr. 4 til tilsyns- og domstolsaftalen i vid udstrækning afspejle Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1) i EFTA-søjlen.

(6)  Se f.eks. forenede sager 56/64 og 58/64, Consten og Grundig, Sml. 1966, s. 429, og forenede sager 6/73 og 7/73, Commercial Solvents, Sml. 1974, s. 223.

(7)  Se herom sag 22/71, Béguelin, Sml. 1971, s. 949, præmis 16, og EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning i NSF,
  EFT L 284 af 16.10.1997, s. 68, nr. 77.

(8)  Se sag 193/83, Windsurfing, Sml. 1986, s. 611, præmis 96, og sag T-77/94, Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwerkerijprodukten, Sml. 1997 II, s. 759, præmis 126.

(9)  Se præmis 142-144 i dommen vedrørende Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwerkerijprodukten, jf. fodnote 8.

(10)  Se f.eks. sag T-2/89, Petrofina, Sml. 1991 II, s. 1087, præmis 226.

(11)  Mærkbarhedskriteriet behandles i afsnit 2.4.

(12)  Se herom sag 85/76, Hoffmann-La Roche, Sml. 1979, s. 461, præmis 126.

(13)  I disse retningslinjer anvendes ordet »produkter« om såvel varer som tjenester.

(14)  Se sag 172/80, Züchner, Sml. 1981, s. 2021, præmis 18. Se også sag C-309/99, Wouters, Sml. 2002, s. I-1577, præmis 95, sag C-475/99, Ambulanz Glöckner, Sml. 2001, s. I-8089, præmis 49, forenede sager C-215/96 og 216/96, Bagnasco, Sml. 1999, s. I-135, præmis 51, sag C-55/96, Job Centre, Sml. 1997, s. I-7119, præmis 37, og sag C-41/90, Höfner og Elser, Sml. 1991, s. I-1979, præmis 33.

(15)  Se f.eks. forenede sager T-24/93 m.fl., Compagnie maritime belge, Sml. 1996, s. II-1201, præmis 203, og præmis 23 i Commercial Solvents-dommen, jf. fodnote 6.

(16)  Se f.eks. forenede sager T-213/95 og T-18/96, SCK og FNK, Sml. 1997 II, s. 1739, og afsnit 3.2.4 og 3.2.6 nedenfor.

(17)  Se afsnit 3.2 nedenfor.

(18)  Se f.eks. Züchner-dommen, jf. fodnote 14, sag 319/54, Kerpen & Kerpen, Sml. 1983, s. 4173, forenede sager 240/82 m.fl., Stichting Sigarettenindustrie, Sml. 1985, s. 3831, præmis 48, og forenede sager T-25/95 m.fl., Cimenteries CBR, Sml. 2000 II, s. 491, præmis 3930.

(19)  I nogle domme, navnlig angående vertikale aftaler, har EF-Domstolen tilføjet, at aftalerne kunne hindre virkeliggørelsen af målene om et fælles marked mellem EU's medlemsstater, se f.eks. sag T-62/98, Volkswagen, Sml. 2000 II, s. 2707, præmis 179, præmis 47 i Bagnasco-dommen, jf. fodnote 14, og sag 56/65, Société Technique Minière, Sml. 1966, s. 337. De virkninger, en aftale kan få for EØS-aftalens funktion, er således en faktor, der kan tages med i betragtning.

(20)  Se f.eks. sag E-7-01, Hegelstad Eiendomsselskap Arvid B. Hegelstad m.fl. og Hydro Texaco AS, 2002 EFTA Court Report 2002, s. 310, samt sag T-228/97, Irish Sugar, Sml. 1999, s. II-2969, præmis 170, og sag 19/77, Miller, Sml. 1978, s. 131, præmis 15.

(21)  Se f.eks. sag C-250/92, Gøttrup-Klim, Sml. 1994 II, s. 5641, præmis 54.

(22)  Se f.eks. sag C-306/96, Javico, Sml. 1998 I, s. 1983, præmis 17, og præmis 18 i Béguelin-dommen, jf. fodnote 7.

(23)  Sammenhold hermed Bagnasco-dommen og Wouters-dommen, jf. fodnote 14.

(24)  Se f.eks. sag T-141/89, Tréfileurope, Sml. 1995 II, s. 791, sag T-29/92, Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO), Sml. 1995 II, s. 289, der drejede sig om eksport, og Kommissionens beslutning i Volkswagen (II), EFT L 262 af 2.10.2001, s. 14.

(25)  Se herom sag 71/74, Frubo, Sml. 1975, s. 563, præmis 38, forenede sager 209/78 m.fl., Van Landewyck, Sml. 1980, s. 3125, præmis 172, sag T-61/89, Dansk Pelsdyravler Forening, Sml. 1992 II, s. 1931, præmis 143, og sag T-65/89, BPB Industries and British Gypsum, Sml. 1993 II, s. 389, præmis 135.

(26)  Se herom sag T-86/95, Compagnie Générale Maritime m.fl., Sml. 2002 II, s. 1011, præmis 148, og præmis 202 i Compagnie Maritime Belge-dommen, jf. fodnote 15.

(27)  Se sag 123/83, BNIC mod Clair, Sml. 1985, s. 391, præmis 29. Se også EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning i NSF, nr. 79, jf. fodnote 7.

(28)  Se Kommissionens beslutning i Zanussi, EFT L 322 af 16.11.1978, s. 36, nr. 11.

(29)  Se herom sag 31/85, ETA Fabrique d'Ebauches, Sml. 1985, s. 3933, præmis 12 og 13.

(30)  Se forenede sager C-241/91 P og C-242/91 P, RTE (Magill), Sml. 1995 I, s. 743, præmis 70, og sag 107/82, AEG, Sml. 1983, s. 3151, præmis 60.

(31)  Se præmis 60 i AEG-dommen, jf. fodnote 30.

(32)  Se sag 5/69, Völk, Sml. 1969, s. 295, præmis 7.

(33)  Se f.eks. præmis 17 i Javico-dommen, jf. fodnote 22, og præmis 138 i BPB Industries og British Gypsum-dommen, jf. fodnote 25.

(34)  Se præmis 138 i BPB Industries og British Gypsum-dommen, jf. fodnote 25.

(35)  Se f.eks. præmis 9 og 10 i Miller-dommen, jf. fodnote 20, og præmis 58 i AEG-dommen, jf. fodnote 30.

(36)  Se forenede sager 100/80 m.fl., Musique Diffusion Française, Sml. 1983, s. 1825, præmis 86. I denne sag tegnede de relevante produkter sig for lige godt 3 % af salget på de berørte nationale markeder. Domstolens statuerede, at aftalerne, der lagde hindringer i vejen for parallelhandel, kunne påvirke handelen mellem medlemsstater mærkbart på grund af parternes store omsætning og produkternes position på markedet sammenlignet med produkter fremstillet af konkurrerende udbydere.

(37)  Se herom præmis 179 og 231 i Volkswagen-dommen, jf. fodnote 16, og sag T-213/00, CMA CGM m.fl., præmis 219 og 220.

(38)  Se f.eks. sag T-7/93, Langnese-Iglo, Sml. 1995 II, s. 1533, præmis 120.

(39)  Se præmis 140 og 141 i dommen vedrørende Vereniging van Groothandelaren in Bloemkwerkerijprodukten, jf. fodnote 8. Se også dommen i Hegelstad, jf. fodnote 20.

(40)  Se EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om aftaler af ringe betydning, jf. fodnote 4, punkt 3.

(41)  I denne afgørelse henvises der til den definition af små og mellemstore virksomheder, der er fastlagt i Europa-Kommissionens henstilling 96/280/EF (EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4). Med virkning fra 1.1.2005 blev denne henstilling erstattet af Kommissionens henstilling om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36, som blev inkorporeret i EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse af 25. september 2004 nr. 131/2004 (EUT L 64 af 10.3.2005, s. 67, og EØS-Tillæg til EUT af 10.3.2005, s. 49).

(42)  Udtrykket »deltagende virksomheder« omfatter også forbundne virksomheder som defineret i punkt 12.2 i EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om aftaler af ringe betydning, se fodnote 4.

(43)  Se fodnote 42.

(44)  Ved afgrænsningen af det relevante marked bør man holde sig til meddelelsen om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med EØS' konkurrenceret (EFT L 200 af 16.7.1998, s. 48, og EØS-Tillæg til EFT nr. 28 af 16.7.1998, s. 3).

(45)  Se også punkt 14 ovenfor.

(46)  Se præmis 8 i Kerpen & Kerpen-dommen, jf. fodnote 18. Det bemærkes, at EF-Domstolen her ikke lagde markedsandelen til grund, men derimod andelen af den franske eksport og produktmængderne.

(47)  Se f.eks. Volkswagen-dommen, jf. fodnote 16, og sag T-175/95, BASF Coatings, Sml. 1999 II, s. 1581. Med hensyn til horisontale aftaler, der hindrer parallelhandel, henvises til dom af 8.11.1983, forenede sager 96/82 m. fl., IAZ International, Sml. 1983, s. 3369, præmis 27.

(48)  Se f.eks. sag T-142/89, Usines Gustave Boël, Sml. 1995 II, s. 867, præmis 102.

(49)  Horisontale samarbejdsaftaler behandles i EFTA-Tilsynsmyndighedens meddelelse om retningslinjer for anvendelsen af EØS-aftalens artikel 53 på horisontale samarbejdsaftaler (EFT C 266 af 31.10.2002, s. 1, og EØS-tillæg til EFT nr. 55 af 31.10.2002, s. 1). Disse retningslinjer omhandler den materielle konkurrenceretlige vurdering af forskellige typer aftaler, men tager ikke stilling til spørgsmålet om påvirkning af handelen.

(50)  Se den retsakt, der er nævnt i punkt 1 i Bilag XIV til EØS-aftalen (forordning (EØF) nr. 139/2004) om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EU-fusionsforordningen), EUT L 24 af 29.1.2004, s.1 (som inkorporeret i EØS-aftalen ved Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 78/2004 af 4. juni 2004, EUT L 219 af 19.6.2004, s. 13, og EØS-tillæg til EUT nr. 32, 19.6.2004, s. 1).

(51)  Kommissionen har udsendt en meddelelse om begrebet selvstændigt fungerende joint ventures i fusionsforordningen, EFT C 66 af 2.3.1998, s. 1, der beskriver, hvad dette begreb dækker. EFTA-Tilsynsmyndigheden har hidtil ikke udsendt nogen meddelelser på fusionsområdet, men Tilsynsmyndigheden følger de principper, der opstilles i Kommissionens fusionsmeddelelser, hvor det er relevant.

(52)  Se f.eks. Kommissionens beslutning i Ford/Volkswagen, EFT L 20 af 28.1.1993, s. 14.

(53)  Se herom præmis 146 i Compagnie Générale Maritime-dommen, jf. fodnote 26.

(54)  Se herom forenede sager 43/82 og 63/82, VBVB og VBBB, Sml. 1984, s. 19, præmis 9.

(55)  Se herom sag T-66/89, Publishers Association, Sml. 1992 II, s. 1995.

(56)  Se herom Commercial Solvents-dommen, jf. fodnote 6, Hoffmann-La Roche-dommen, jf. fodnote 12, præmis 125, og RTE og ITP-dommen, jf. fodnote 30, samt sag 6/72, Continental Can, Sml. 1973, s. 215, præmis 16, og sag 27/76, United Brands, Sml. 1978, s. 207, præmis 197-203.

(57)  Se præmis 32 og 33 i Commercial Solvents-dommen, jf. fodnote 7.

(58)  Det er fast retspraksis, at begrebet dominerende stilling skal forstås som en virksomheds magtposition, som sætter denne i stand til at hindre, at der opretholdes en effektiv konkurrence på det relevante marked, idet den kan udvise en i betydeligt omfang uafhængig adfærd over for sine konkurrenter og kunder og i sidste instans over for forbrugerne, se f.eks. præmis 38 i Hoffmann-La Roche-dommen, jf. fodnote 12.

(59)  Se f.eks. præmis 95 i Wouters-dommen, jf. fodnote 14.

(60)  Se f.eks. sag 246/86, Belasco, Sml. 1989, s. 2117, præmis 32-38.

(61)  Se præmis 34 i den ovennævnte Belasco-dom og den nyere dom i forenede sager T-202/98 m.fl., British Sugar, Sml. 2001 II, s. 2035, præmis 79. Anderledes forholder det sig, hvis der ikke normalt importeres på markedet, se præmis 51 i Bagnasco-dommen, jf. fodnote 14.

(62)  Kautioner for kontokurantkreditter.

(63)  Præmis 51 i den dom, der er nævnt i fodnote 14.

(64)  Se herom sag 45/85, Verband der Sachversicherer, Sml. 1987, s. 405, præmis 50, og sag C-7/95 P, John Deere, Sml. 1998 I, s. 3111. Se også præmis 172 i dommen i Van Landewyck, jf. fodnote 25, hvor EF-Domstolen fremhævede, at aftalen betydeligt mindskede incitamentet til at sælge importerede produkter.

(65)  Se f.eks. Stichting Sigarettenindustrie-dommen, jf. fodnote 18, præmis 49 og 50.

(66)  Se herom sag T-22/97, Kesko, Sml. 1999 II, s. 3775, præmis 109.

(67)  Se f.eks. sag T-65/98, Van den Bergh Foods, Sml. 2003 II, s. ..., og Langnese-Iglo-dommen, jf. fodnote 38, præmis 120.

(68)  Se f.eks. sag C-214/99, Neste, Sml. 2000 I, s. 11121.

(69)  Se sag C-234/89, Delimitis, Sml. 1991 I, s. 935.

(70)  Se præmis 120 i Langnese-Iglo-dommen, jf. fodnote 38. Se også dommen i Hegelstad, jf. fodnote 20.

(71)  Se f.eks. Kommissionens beslutning i Volkswagen (II), jf. fodnote 24, nr. 81 ff.

(72)  Se herom præmis 177-181 i SCK og FNK-dommen, jf. fodnote 16.

(73)  Se hvad angår dette begreb Ambulanz Glöckner-dommen, jf. fodnote 14, præmis 38, sag C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, Sml. 1991, I s. 5889, og sag C-242/95, GT-Link, Sml. 1997, I s. 4449.

(74)  Se præmis 135 i BPB Industries og British Gypsum-dommen, jf. fodnote 25.

(75)  Se sag 322/81, Nederlandse Banden Industrie Michelin, Sml. 1983, s. 3461.

(76)  Se sag 61/80, Coöperative Stremsel- en Kleurselfabriek, Sml. 1981, s. 851, præmis 15.

(77)  Se herom Irish Sugar-dommen, jf. fodnote 20, præmis 169.

(78)  Se præmis 70 i RTE (Magill)-dommen, jf. fodnote 30.

(79)  Se Irish Sugar-dommen, jf. fodnote 20.

(80)  Se f.eks. den i fodnote 73 nævnte dom.

(81)  Se i den forbindelse sag 28/77, Tepea, Sml. 1978, s. 1391, præmis 48, og præmis 16 i Continental Can-dommen, jf. fodnote 56.

(82)  Se forenede sager C-89/85 m. fl., Ahlström Osakeyhtiö (cellulose), Sml. 1988, s. 651, præmis 16.

(83)  Se herom sag T-102/96, Gencor, Sml. 1999 II, s. 753, hvor dette kriterium lægges til grund på fusionsområdet.

(84)  Se herom præmis 19 i Javico-dommen, jf. fodnote 22.

(85)  Se i forbindelse hermed sag 51/75, EMI mod CBS, Sml. 1976, s. 811, præmis 28 og 29.

(86)  Se Kommissionens beslutning i Siemens/Fanuc, EFT L 376 af 31.12.1985. s. 29.

(87)  Se herom forenede sager 29/83 og 30/83, CRAM og Rheinzinc, Sml. 1984, s. 1679, og forenede sager 40/73 m. fl., Suiker Unie, Sml. 1975, s. 1663, præmis 564 og 580.

(88)  Se præmis 22 i Javico-dommen, jf. fodnote 22.

(89)  Se præmis 203 i dommen i Compagnie maritime belge, jf. fodnote 15.

(90)  Se herom Javico-dommen, jf. fodnote 22.

(91)  Se herom præmis 24-26 i Javico-dommen, jf. fodnote 22.

---

Det Stående udvalg for EFTA-staterne

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/66

---

EMAS

Ordning for miljøledelse og miljørevision

Liste over registrerede virksomheder i Norge i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001

(2006/C 291/18)

| Registreringsnummer | Virksomhedens navn og adresse | Tlf.
  Fax
  E-mail | Kontaktperson | Industrisektor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NO-000005 | Kraft Foods Norge AS, avd Disenå |
| N-2114 Disenå |

Registreringsnummer

Virksomhedens navn og adresse

Tlf.

Fax

E-mail

Kontaktperson

Industrisektor

NO-000005

Kraft Foods Norge AS, avd Disenå

N-2114 Disenå

(47) 62 96 82 00

(47) 62 96 82 50

kmellem@krafteurope.com

Kari Benterud Mellem

15.31

NO-000015

| Rescon Mapei AS |
| --- |
| Vallsetveien 6 |
| N-2120 Sagstua |

Rescon Mapei AS

Vallsetveien 6

N-2120 Sagstua

(47) 62 97 20 00

(47) 62 97 20 99

alan.ulstad@resconmapei.no

Alan K. Ulstad

24.66

NO-000016

| Håg ASA |
| --- |
| Sundveien |
| N-7460 Røros |

Håg ASA

Sundveien

N-7460 Røros

(47) 72 40 72 00

(47) 72 40 72 72

mbf@hag.no

Maj Britt Fjerdingen

36.11

NO-000017

| Gyproc AS |
| --- |
| Habornv 59 |
| N-1631 Gamle Fredrikstad |

Gyproc AS

Habornv 59

N-1631 Gamle Fredrikstad

(47) 69 35 75 00

(47) 69 35 75 01

gyprocno@gyproc.com

Jon Gjerløw

26.62

NO-000034

| Savo AS |
| --- |
| Fyrstikkbakken 7 |
| N-0667 Oslo |

Savo AS

Fyrstikkbakken 7

N-0667 Oslo

(47) 22 91 67 00

(47) 22 63 12 09

Birgit Madsen

31.11

NO-000044

| Hydro Aluminium Profiler AS, Magnor |
| --- |
| Gaustadveien |
| N-2240 Magnor |

Hydro Aluminium Profiler AS, Magnor

Gaustadveien

N-2240 Magnor

(47) 62 83 34 15

(47) 62 83 33 00

oyvind.aasen@hydro.com

Øyvind Aasen

27.422

NO-000059

| Ørsta Gruppen AS |
| --- |
| N-6151 Ørsta |

Ørsta Gruppen AS

N-6151 Ørsta

(47) 70 04 70 00

(47) 70 04 70 04

firmapost@orstastaal.no

Rolf O. Hjelle

28.1

NO-000063

| Pyrox AS |
| --- |
| N-5685 Uggdal |

Pyrox AS

N-5685 Uggdal

(47) 53 43 04 00

(47) 53 43 04 04

Eirik Helgesen

29.2

NO-000071

| Forestia AS |
| --- |
| Avd Kvam |
| N-2650 Kvam |

Forestia AS

Avd Kvam

N-2650 Kvam

(47) 62 42 82 00

(47) 61 29 25 30

kvam@forestia.com

Harvey Rønningen

20.200

NO-000083

| Total E & P Norge AS |
| --- |
| Finnestadveien 44 |
| N-4029 Stavanger |

Total E & P Norge AS

Finnestadveien 44

N-4029 Stavanger

(47) 51 50 39 18

(47) 51 50 31 40

firmapost@ep.total.no

Ulf Einar Moltu

11.100

NO-000085

| Kährs Brumunddal AS |
| --- |
| Nygata 4 |
| N-2380 Brumunddal |

Kährs Brumunddal AS

Nygata 4

N-2380 Brumunddal

(47) 62 36 23 00

(47) 62 36 23 01

Knut Midtbruket

20.200

NO-000086

| Grøset Trykk AS |
| --- |
| N-2260 Kirkenær |

Grøset Trykk AS

N-2260 Kirkenær

(47) 62 94 65 00

(47) 62 99 65 01

firmapost@groset.no

Mari L Breen

22.22

NO-000087

| Norske Skogindustrier ASA |
| --- |
| Follum |
| N-3505 Hønefoss |

Norske Skogindustrier ASA

Follum

N-3505 Hønefoss

(47) 32 11 21 00

(47) 32 11 22 00

astrid.broch-due@norske-skog.com

Astrid Broch-Due

21.12

NO-000090

| AS Oppland Metall |
| --- |
| Mattisrudsvingen 2 |
| N-2827 Hunndalen |

AS Oppland Metall

Mattisrudsvingen 2

N-2827 Hunndalen

(47) 61 18 76 70

(47) 61 17 04 71

firmapost@opplandmetall.no

Knut Sørlie

37.00, 60.2

NO-000092

| Forestia AS |
| --- |
| Braskereidfoss |
| N-2435 Braskereidfoss |

Forestia AS

Braskereidfoss

N-2435 Braskereidfoss

(47) 62 42 82 00

(47) 62 42 82 78

braskeriedfoss@forestia.com

Per Olav Løken

20.200

NO-000095

| Grip Senter |
| --- |
| Storgata 23 C |
| N-0184 Oslo |

Grip Senter

Storgata 23 C

N-0184 Oslo

(47) 22 97 98 00

(47) 22 42 75 10

eva-britt.isager@grip.no

Eva Britt Isager

74.2

NO-000096

| Gjøvik Land og Toten Interkommunale Avfallsselskap DA |
| --- |
| Dalborgmarka 100 |
| N-2827 Hunndalen |

Gjøvik Land og Toten Interkommunale Avfallsselskap DA

Dalborgmarka 100

N-2827 Hunndalen

(47) 61 14 55 80

(47) 61 13 22 45

post@glt-avfall.no

Bjørn E. Berg

90

NO-000097

| Hydro Polymers AS |
| --- |
| Rafnes |
| N-3966 Stathelle |

Hydro Polymers AS

Rafnes

N-3966 Stathelle

(47) 35 00 60 94

(47) 35 00 52 98

nils.eirik.stamland@hydro.com

Nils Eirik Stamland

24.140

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/68

---

Tilpasning af aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

(2006/C 291/19)

Aftalerne om tilpasning af protokol 4 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, der blev underskrevet i Bruxelles den 11. marts 2005 og den 10. marts 2006, trådte i kraft den 27. marts 2006.

Disse aftaler og den opdaterede konsoliderede version af aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol er nu tilgængelige på EFTA-sekretariatets websted.

De kan findes ved at klikke her:

| | http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Amendments |
| --- | --- |

http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Amendments

| | http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Documents/ |
| --- | --- |

http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/ESAAndEFTACourtAgreement/Documents/

---

| 30.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 291/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 291/69

---

Liste over markedsføringstilladelser udstedt af EØS-EFTA-staterne i anden halvdel af 2005

(2006/C 291/20)

Under henvisning til afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 74/1999 af 28. maj 1999 opfordres Det Blandede EØS-udvalg til på sit møde den 2. juni 2006 at notere sig følgende lister over markedsføringstilladelser for medicinske specialiteter udstedt i perioden 1. juni-31. december 2005:

| Bilag I | Liste over nye markedsføringstilladelser |
| --- | --- |
| Bilag II | Liste over fornyede markedsføringstilladelser |
| Bilag III | Liste over udvidede markedsføringstilladelser |
| Bilag IV | Liste over tilbagetrukne markedsføringstilladelser |
| Bilag V | Liste over suspenderede markedsføringstilladelser |

Bilag I

Liste over nye markedsføringstilladelser

Bilag II

Liste over fornyede markedsføringstilladelser

Bilag III

Liste over udvidede markedsføringstilladelser

Bilag IV

Liste over tilbagetrukne markedsføringstilladelser

Bilag V

Liste over suspenderede markedsføringstilladelser

---

BILAG I

1.   Nye markedsføringstilladelser:

Følgende markedsføringstilladelser er blevet udstedt i EØS-EFTA-staterne i perioden 1. juni-31. december 2005:

| EU-nummer | Produkt | Land | Udstedelsesdato |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/129/001-003 | Azopt | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/00/131/001-030 | PegIntron | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/134/008-011 | Lantus | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/135/002 | DaTSCAN | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/142/009-010 | NovoMix | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/142/011-016 | NovoMix | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/142/017-022 | NovoMix | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/01/198/007-010 | Glivec | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/02/215/001/NO-010/NO | Pritor Plus | Norge | 7.9.2005 |
| EU/1/02/227/003 | Neulasta | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/02/228/003 | Neupopeg | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/03/255/001-003 | Ventavis | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/03/258/013-014 | Avandamet | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/03/263/001-003/IS | Dukoral, vaccinesuspension og brusegranulat til oral opløsning. | Island | 6.10.2005 |
| EU/1/03/265/003-004 | Bonviva | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/03/266/003-004 | Bondenza | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/03/269/001 | Faslodex | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/03/270/003 | Kentera | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/04/276/021-032 | Abilify | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/04/276/033-035 | Abilify | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/04/279/030-032 | Lyrica | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/04/280/007 | Yentreve | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/04/283/007 | Ariclaim | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/04/289/002 | Angiox | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/04/296/005-006 | Cymbalta | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/04/297/005-006 | Xeristar | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/05/310/001/NO-005/NO | Fosavance | Norge | 6.9.2005 |
| EU/1/05/310/001-005 | Fosavance | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/05/310/001-005/IS | Fosavance tabletter | Island | 20.9.2005 |
| EU/1/05/311/001/NO-003/NO | Tarceva | Norge | 26.9.2005 |
| EU/1/05/311/001-003 | Tarceva | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/05/311/001-003/IS | Tarceva | Island | 18.10.2005 |
| EU/1/05/312/001/IS | Xyrem | Island | 18.11.2005 |
| EU/1/05/312/001/NO | Xyrem | Norge | 18.11.2005 |
| EU/1/05/313/001/NO-009/NO | Vasovist | Norge | 14.10.2005 |
| EU/1/05/313/001-009 | Vasovist | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/313/001-009/IS | Vasovist | Island | 2.11.2005 |
| EU/1/05/314/001 | Kepivance | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/314/001/IS | Kepivance | Island | 24.11.2005 |
| EU/1/05/314/001/NO | Kepivance | Norge | 22.11.2005 |
| EU/1/05/315/001 | Aptivus | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/315/001/IS | Aptivus | Island | 25.11.2005 |
| EU/1/05/315/001/NO | Aptivus | Norge | 2.11.2005 |
| EU/1/05/316/001/NO-014/NO | Procoralan | Norge | 10.11.2005 |
| EU/1/05/316/001-014 | Procoralan | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/316/001-014/IS | Procoralan | Island | 24.11.2005 |
| EU/1/05/317/001/NO-014/NO | Corlentor | Norge | 10.11.2005 |
| EU/1/05/317/001-014 | Corlentor | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/317/001-014/IS | Corlentor | Island | 24.11.2005 |
| EU/1/05/318/001 | Revatio | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/318/001/IS | Revatio | Island | 28.11.2005 |
| EU/1/05/318/001/NO | Revatio | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/05/319/001/NO-002/NO | Xolair | Norge | 7.11.2005 |
| EU/1/05/319/001-002 | Xolair | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/319/001-002/IS | Xolair | Island | 25.11.2005 |
| EU/1/05/320/001 | Noxafil | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/320/001/IS | Noxafil | Island | 20.11.2005 |
| EU/1/05/320/001/NO | Noxafil | Norge | 23.11.2005 |
| EU/1/05/321/001 | Posaconazole SP | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/05/321/001/IS | Posaconazole SP | Island | 24.11.2005 |
| EU/1/05/321/001/NO | Posaconazole SP | Norge | 23.11.2005 |
| EU/2/01/030/003-004 | Virbagen Omega | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/04/047/001-002/IS | Purevax RCPCh Fel V, pulver og solvens til injektionsvæske. | Island | 30.6.2005 |
| EU/2/04/048/001-002/IS | Purevax RCP Fel V, pulver og solvens til injektionsvæske. | Island | 30.6.2005 |
| EU/2/04/049/001-002/IS | Purevax RCCh, pulver og solvens til injektionsvæske. | Island | 30.6.2005 |
| EU/2/04/050/001-002/IS | Purevax RCPCh, pulver og solvens til injektionsvæske. | Island | 30.6.2005 |
| EU/2/04/051/001-002/IS | Purevax RC, pulver og solvens til injektionsvæske. | Island | 30.6.2005 |
| EU/2/04/052/001-002/IS | Purevax RCP, pulver og solvens til injektionsvæske. | Island | 30.6.2005 |
| EU/2/05/053/001 | Naxcel | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/2/05/053/001/IS | Naxcel, injektionsvæske | Island | 9.6.2005 |
| EU/2/05/053/001/NO | Naxcel | Norge | 17.6.2005 |
| EU/2/05/054/001/NO-017/NO | Profender | Norge | 30.8.2005 |
| EU/2/05/054/001-017 | Profender | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/05/054/001-017/IS | Profender spot-on opløsning | Island | 26.8.2005 |
| EU/2/05/055/001/NO-002/NO | Equilis Te | Norge | 12.8.2005 |
| EU/2/05/055/001-002 | Equilis Te | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/05/055/001-002/IS | Equilis Te, injektionsvæske | Island | 2.8.2005 |
| EU/2/05/056/001/NO-002/NO | Equilis Prequenza | Norge | 12.8.2005 |
| EU/2/05/056/001-002 | Equilis Prequenza | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/05/056/001-002/IS | Equilis Prequenza, injektionsvæske | Island | 2.8.2005 |
| EU/2/05/057/001/NO-002/NO | Equilis Prequenza Te | Norge | 12.8.2005 |
| EU/2/05/057/001-002 | Equilis Prequenza Te | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/05/057/001-002/IS | Equilis Prequenza Te, injektionsvæske | Island | 2.8.2005 |
| EU/2/97/004/011 | Metacam | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/2/97/004/012-013 | Metacam | Liechtenstein | 30.9.2005 |

EU-nummer

Produkt

Land

Udstedelsesdato

EU/1/00/129/001-003

Azopt

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/00/131/001-030

PegIntron

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/134/008-011

Lantus

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/135/002

DaTSCAN

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/142/009-010

NovoMix

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/142/011-016

NovoMix

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/142/017-022

NovoMix

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/01/198/007-010

Glivec

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/02/215/001/NO-010/NO

Pritor Plus

Norge

7.9.2005

EU/1/02/227/003

Neulasta

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/02/228/003

Neupopeg

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/03/255/001-003

Ventavis

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/03/258/013-014

Avandamet

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/03/263/001-003/IS

Dukoral, vaccinesuspension og brusegranulat til oral opløsning.

Island

6.10.2005

EU/1/03/265/003-004

Bonviva

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/03/266/003-004

Bondenza

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/03/269/001

Faslodex

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/03/270/003

Kentera

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/04/276/021-032

Abilify

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/04/276/033-035

Abilify

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/04/279/030-032

Lyrica

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/04/280/007

Yentreve

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/04/283/007

Ariclaim

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/04/289/002

Angiox

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/04/296/005-006

Cymbalta

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/04/297/005-006

Xeristar

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/05/310/001/NO-005/NO

Fosavance

Norge

6.9.2005

EU/1/05/310/001-005

Fosavance

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/05/310/001-005/IS

Fosavance tabletter

Island

20.9.2005

EU/1/05/311/001/NO-003/NO

Tarceva

Norge

26.9.2005

EU/1/05/311/001-003

Tarceva

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/05/311/001-003/IS

Tarceva

Island

18.10.2005

EU/1/05/312/001/IS

Xyrem

Island

18.11.2005

EU/1/05/312/001/NO

Xyrem

Norge

18.11.2005

EU/1/05/313/001/NO-009/NO

Vasovist

Norge

14.10.2005

EU/1/05/313/001-009

Vasovist

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/313/001-009/IS

Vasovist

Island

2.11.2005

EU/1/05/314/001

Kepivance

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/314/001/IS

Kepivance

Island

24.11.2005

EU/1/05/314/001/NO

Kepivance

Norge

22.11.2005

EU/1/05/315/001

Aptivus

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/315/001/IS

Aptivus

Island

25.11.2005

EU/1/05/315/001/NO

Aptivus

Norge

2.11.2005

EU/1/05/316/001/NO-014/NO

Procoralan

Norge

10.11.2005

EU/1/05/316/001-014

Procoralan

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/316/001-014/IS

Procoralan

Island

24.11.2005

EU/1/05/317/001/NO-014/NO

Corlentor

Norge

10.11.2005

EU/1/05/317/001-014

Corlentor

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/317/001-014/IS

Corlentor

Island

24.11.2005

EU/1/05/318/001

Revatio

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/318/001/IS

Revatio

Island

28.11.2005

EU/1/05/318/001/NO

Revatio

Norge

11.11.2005

EU/1/05/319/001/NO-002/NO

Xolair

Norge

7.11.2005

EU/1/05/319/001-002

Xolair

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/319/001-002/IS

Xolair

Island

25.11.2005

EU/1/05/320/001

Noxafil

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/320/001/IS

Noxafil

Island

20.11.2005

EU/1/05/320/001/NO

Noxafil

Norge

23.11.2005

EU/1/05/321/001

Posaconazole SP

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/05/321/001/IS

Posaconazole SP

Island

24.11.2005

EU/1/05/321/001/NO

Posaconazole SP

Norge

23.11.2005

EU/2/01/030/003-004

Virbagen Omega

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/04/047/001-002/IS

Purevax RCPCh Fel V, pulver og solvens til injektionsvæske.

Island

30.6.2005

EU/2/04/048/001-002/IS

Purevax RCP Fel V, pulver og solvens til injektionsvæske.

Island

30.6.2005

EU/2/04/049/001-002/IS

Purevax RCCh, pulver og solvens til injektionsvæske.

Island

30.6.2005

EU/2/04/050/001-002/IS

Purevax RCPCh, pulver og solvens til injektionsvæske.

Island

30.6.2005

EU/2/04/051/001-002/IS

Purevax RC, pulver og solvens til injektionsvæske.

Island

30.6.2005

EU/2/04/052/001-002/IS

Purevax RCP, pulver og solvens til injektionsvæske.

Island

30.6.2005

EU/2/05/053/001

Naxcel

Liechtenstein

31.7.2005

EU/2/05/053/001/IS

Naxcel, injektionsvæske

Island

9.6.2005

EU/2/05/053/001/NO

Naxcel

Norge

17.6.2005

EU/2/05/054/001/NO-017/NO

Profender

Norge

30.8.2005

EU/2/05/054/001-017

Profender

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/05/054/001-017/IS

Profender spot-on opløsning

Island

26.8.2005

EU/2/05/055/001/NO-002/NO

Equilis Te

Norge

12.8.2005

EU/2/05/055/001-002

Equilis Te

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/05/055/001-002/IS

Equilis Te, injektionsvæske

Island

2.8.2005

EU/2/05/056/001/NO-002/NO

Equilis Prequenza

Norge

12.8.2005

EU/2/05/056/001-002

Equilis Prequenza

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/05/056/001-002/IS

Equilis Prequenza, injektionsvæske

Island

2.8.2005

EU/2/05/057/001/NO-002/NO

Equilis Prequenza Te

Norge

12.8.2005

EU/2/05/057/001-002

Equilis Prequenza Te

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/05/057/001-002/IS

Equilis Prequenza Te, injektionsvæske

Island

2.8.2005

EU/2/97/004/011

Metacam

Liechtenstein

31.7.2005

EU/2/97/004/012-013

Metacam

Liechtenstein

30.9.2005

---

BILAG II

2.   Fornyede markedsføringstilladelser

Følgende markedsføringstilladelser er blevet fornyet i EØS-EFTA-staterne i perioden 1. juni-31. december 2005:

| EU-nummer | Produkt | Land | Fornyelsesdato |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/129/001/NO-003/NO | Azopt | Norge | 30.6.2005 |
| EU/1/00/129/001-003/IS | Azopt, øjendråber, suspension, 1 % | Island | 30.6.2005 |
| EU/1/05/131/001/NO-005/NO | PegIntron | Norge | 24.6.2005 |
| EU/1/00/131/001-050/IS | PegIntron | Island | 28.6.2005 |
| EU/1/00/131/031-050 | PegIntron | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/05/132/001/NO-005/NO | ViraferonPeg | Norge | 24.6.2005 |
| EU/1/00/132/001-050 | ViraferonPeg | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/00/132/001-050/IS | ViraferonPeg | Island | 28.6.2005 |
| EU/1/00/133/001/NO-008/NO | Optisulin | Norge | 27.7.2005 |
| EU/1/00/133/001-008 | Optisulin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/133/001-008/IS | Optisulin | Island | 29.8.2005 |
| EU/1/00/134/001/NO-029/NO | Lantus | Norge | 27.7.2005 |
| EU/1/00/134/001-007, 012-029 | Lantus | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/134/001-029/IS | Lantus | Island | 29.8.2005 |
| EU/1/00/135/001 | DaTSCAN | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/135/001/NO-002/NO | DaTSCAN | Norge | 20.9.2005 |
| EU/1/00/135/001-002/IS | DaTSCAN | Island | 11.10.2005 |
| EU/1/00/137/001/NO-012/NO | Avandia | Norge | 27.7.2005 |
| EU/1/00/137/001-012 | Avandia | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/137/001-012/IS | Avandia | Island | 16.9.2005 |
| EU/1/00/140/001 | Visudyne | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/00/140/001/IS | Visudyne 15 mg pulver til opløsning til injektionsvæske | Island | 14.7.2005 |
| EU/1/00/140/001/NO | Visudyne | Norge | 27.7.2005 |
| EU/1/00/141/001 | Myocet | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/141/001/IS | Myocet | Island | 13.10.2005 |
| EU/1/00/141/001/NO | Myocet | Norge | 28.9.2005 |
| EU/1/00/142/004/NO-005/NO | NovoMix Penfill | Norge | 13.10.2005 |
| EU/1/00/142/004-005 | NovoMix | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/142/004-005/IS | NovoMix 30 Penfill | Island | 21.10.2005 |
| EU/1/00/142/009/NO-010/NO | NovoMix Flexpen | Norge | 13.10.2005 |
| EU/1/00/142/009-010/IS | NovoMix 30 FlexPen | Island | 21.10.2005 |
| EU/1/00/143/001/NO-006/NO | Kogenate Bayer | Norge | 7.9.2005 |
| EU/1/00/143/001-006 | Kogenate | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/143/001-006/IS | Kogenate Bayer | Island | 7.10.2005 |
| EU/1/00/144/001/NO-003/NO | Helixate NexGen | Norge | 7.9.2005 |
| EU/1/00/144/001-003 | Helixate | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/144/001-003/IS | Helixate NexGen | Island | 7.10.2005 |
| EU/1/00/145/001 | Herceptin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/145/001/IS | Herceptin | Island | 28.11.2005 |
| EU/1/00/145/001/NO | Herceptin | Norge | 23.9.2005 |
| EU/1/00/146/001/NO-029/NO | Keppra | Norge | 8.8.2005 |
| EU/1/00/146/001-029 | Keppra | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/00/146/001-029/IS | Keppra | Island | 12.9.2005 |
| EU/1/00/148/001/NO-004/NO | Agenerase | Norge | 12.12.2005 |
| EU/1/00/148/001-004 | Agenerase | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/148/001-004/IS | Agenerase | Island | 16.12.2005 |
| EU/1/00/149/001 | Panretin | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/149/001/IS | Panretin | Island | 16.12.2005 |
| EU/1/00/149/001/NO | Panretin | Norge | 9.12.2005 |
| EU/1/00/150/001/NO-015/NO | Actos | Norge | 2.11.2005 |
| EU/1/00/150/001-015 | Actos | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/150/001-015/IS | Actos | Island | 11.11.2005 |
| EU/1/00/151/001/NO-013/NO | Glustin | Norge | 2.11.2005 |
| EU/1/00/151/001-013 | Glustin | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/151/001-013/IS | Glustin | Island | 11.11.2005 |
| EU/1/00/152/001-018 | Infanrix hexa | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/153/001-010 | Infanrix penta | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/153/001-010/IS | Infanrix penta | Island | 16.12.2005 |
| EU/1/00/153/001-010/NO | Infanrix penta | Norge | 7.12.2005 |
| EU/1/00152/001-018/NO | Infanrix hexa | Norge | 7.12.2005 |
| EU/1/95/001/001, 003-005, 009, 012, 021-022, 025-028, 031-035/IS | Gonal-F | Island | 15.11.2005 |
| EU/1/95/001/001/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/95/001/003/NO-006/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/95/001/009/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/95/001/012/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/95/001/021/NO-022/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/95/001/025/NO-028/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/95/001/031/NO-035/NO | Gonal-F | Norge | 11.11.2005 |
| EU/1/98/093/002 | Forcaltonin | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/99/127/001/NO-044/NO | IntronA | Norge | 20.6.2005 |
| EU/1/99/127/001-044 | IntronA | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/99/127/001-044/IS | IntronA | Island | 27.6.2005 |
| EU/1/99/128/001/NO-037/NO | Viraferon | Norge | 20.6.2005 |
| EU/1/99/128/001-037 | Viraferon | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/99/128/001-037/IS | Viraferon | Island | 27.6.2005 |
| EU/2/00/018/001 | Incurin | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/2/00/018/001/NO | Incurin | Norge | 16.6.2005 |
| EU/2/00/022//002b-03a | Ibaflin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/00/022/001/NO-017/NO | Ibaflin | Norge | 31.8.2005 |
| EU/2/00/022/001-017/IS | Ibaflin | Island | 15.7.2005 |
| EU/2/00/022/001a | Ibaflin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/00/022/001b-02a | Ibaflin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/00/022/003b-04a | Ibaflin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/00/022/004b | Ibaflin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/00/022/005-017 | Ibaflin | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/2/00/024/001/IS | Pruban | Island | 16.12.2005 |
| EU/2/99/016/001/NO-006/NO | Porcilis Pesti | Norge | 18.7.2005 |
| EU/2/99/016/001-006 | Porcilis Pesti | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/2/99/016/001-006/IS | Porcilis Pesti | Island | 13.7.2005 |
| EU/2/99/017/001/NO-006/NO | Ibraxion | Norge | 2.6.2005 |

EU-nummer

Produkt

Land

Fornyelsesdato

EU/1/00/129/001/NO-003/NO

Azopt

Norge

30.6.2005

EU/1/00/129/001-003/IS

Azopt, øjendråber, suspension, 1 %

Island

30.6.2005

EU/1/05/131/001/NO-005/NO

PegIntron

Norge

24.6.2005

EU/1/00/131/001-050/IS

PegIntron

Island

28.6.2005

EU/1/00/131/031-050

PegIntron

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/05/132/001/NO-005/NO

ViraferonPeg

Norge

24.6.2005

EU/1/00/132/001-050

ViraferonPeg

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/00/132/001-050/IS

ViraferonPeg

Island

28.6.2005

EU/1/00/133/001/NO-008/NO

Optisulin

Norge

27.7.2005

EU/1/00/133/001-008

Optisulin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/133/001-008/IS

Optisulin

Island

29.8.2005

EU/1/00/134/001/NO-029/NO

Lantus

Norge

27.7.2005

EU/1/00/134/001-007, 012-029

Lantus

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/134/001-029/IS

Lantus

Island

29.8.2005

EU/1/00/135/001

DaTSCAN

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/135/001/NO-002/NO

DaTSCAN

Norge

20.9.2005

EU/1/00/135/001-002/IS

DaTSCAN

Island

11.10.2005

EU/1/00/137/001/NO-012/NO

Avandia

Norge

27.7.2005

EU/1/00/137/001-012

Avandia

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/137/001-012/IS

Avandia

Island

16.9.2005

EU/1/00/140/001

Visudyne

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/00/140/001/IS

Visudyne 15 mg pulver til opløsning til injektionsvæske

Island

14.7.2005

EU/1/00/140/001/NO

Visudyne

Norge

27.7.2005

EU/1/00/141/001

Myocet

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/141/001/IS

Myocet

Island

13.10.2005

EU/1/00/141/001/NO

Myocet

Norge

28.9.2005

EU/1/00/142/004/NO-005/NO

NovoMix Penfill

Norge

13.10.2005

EU/1/00/142/004-005

NovoMix

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/142/004-005/IS

NovoMix 30 Penfill

Island

21.10.2005

EU/1/00/142/009/NO-010/NO

NovoMix Flexpen

Norge

13.10.2005

EU/1/00/142/009-010/IS

NovoMix 30 FlexPen

Island

21.10.2005

EU/1/00/143/001/NO-006/NO

Kogenate Bayer

Norge

7.9.2005

EU/1/00/143/001-006

Kogenate

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/143/001-006/IS

Kogenate Bayer

Island

7.10.2005

EU/1/00/144/001/NO-003/NO

Helixate NexGen

Norge

7.9.2005

EU/1/00/144/001-003

Helixate

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/144/001-003/IS

Helixate NexGen

Island

7.10.2005

EU/1/00/145/001

Herceptin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/145/001/IS

Herceptin

Island

28.11.2005

EU/1/00/145/001/NO

Herceptin

Norge

23.9.2005

EU/1/00/146/001/NO-029/NO

Keppra

Norge

8.8.2005

EU/1/00/146/001-029

Keppra

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/00/146/001-029/IS

Keppra

Island

12.9.2005

EU/1/00/148/001/NO-004/NO

Agenerase

Norge

12.12.2005

EU/1/00/148/001-004

Agenerase

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/148/001-004/IS

Agenerase

Island

16.12.2005

EU/1/00/149/001

Panretin

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/149/001/IS

Panretin

Island

16.12.2005

EU/1/00/149/001/NO

Panretin

Norge

9.12.2005

EU/1/00/150/001/NO-015/NO

Actos

Norge

2.11.2005

EU/1/00/150/001-015

Actos

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/150/001-015/IS

Actos

Island

11.11.2005

EU/1/00/151/001/NO-013/NO

Glustin

Norge

2.11.2005

EU/1/00/151/001-013

Glustin

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/151/001-013/IS

Glustin

Island

11.11.2005

EU/1/00/152/001-018

Infanrix hexa

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/153/001-010

Infanrix penta

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/153/001-010/IS

Infanrix penta

Island

16.12.2005

EU/1/00/153/001-010/NO

Infanrix penta

Norge

7.12.2005

EU/1/00152/001-018/NO

Infanrix hexa

Norge

7.12.2005

EU/1/95/001/001, 003-005, 009, 012, 021-022, 025-028, 031-035/IS

Gonal-F

Island

15.11.2005

EU/1/95/001/001/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/95/001/003/NO-006/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/95/001/009/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/95/001/012/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/95/001/021/NO-022/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/95/001/025/NO-028/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/95/001/031/NO-035/NO

Gonal-F

Norge

11.11.2005

EU/1/98/093/002

Forcaltonin

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/99/127/001/NO-044/NO

IntronA

Norge

20.6.2005

EU/1/99/127/001-044

IntronA

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/99/127/001-044/IS

IntronA

Island

27.6.2005

EU/1/99/128/001/NO-037/NO

Viraferon

Norge

20.6.2005

EU/1/99/128/001-037

Viraferon

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/99/128/001-037/IS

Viraferon

Island

27.6.2005

EU/2/00/018/001

Incurin

Liechtenstein

31.7.2005

EU/2/00/018/001/NO

Incurin

Norge

16.6.2005

EU/2/00/022//002b-03a

Ibaflin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/00/022/001/NO-017/NO

Ibaflin

Norge

31.8.2005

EU/2/00/022/001-017/IS

Ibaflin

Island

15.7.2005

EU/2/00/022/001a

Ibaflin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/00/022/001b-02a

Ibaflin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/00/022/003b-04a

Ibaflin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/00/022/004b

Ibaflin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/00/022/005-017

Ibaflin

Liechtenstein

30.9.2005

EU/2/00/024/001/IS

Pruban

Island

16.12.2005

EU/2/99/016/001/NO-006/NO

Porcilis Pesti

Norge

18.7.2005

EU/2/99/016/001-006

Porcilis Pesti

Liechtenstein

31.7.2005

EU/2/99/016/001-006/IS

Porcilis Pesti

Island

13.7.2005

EU/2/99/017/001/NO-006/NO

Ibraxion

Norge

2.6.2005

---

BILAG III

3.   Udvidede markedsføringstilladelser

Følgende markedsføringstilladelser er blevet udvidet i EØS-EFTA-staterne i perioden 1. juni-31. december 2005:

| EU-nummer | Produkt | Land | Udvidelsesdato |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/142/011/NO-013/NO | NovoMix Penfill 50 | Norge | 1.11.2005 |
| EU/1/00/142/001-013/IS | NovoMix 50 Penfill injektionsvæske, suspension | Island | 5.10.2005 |
| EU/1/00/142/014/NO-016/NO | NovoMix Flexpen 50 | Norge | 1.11.2005 |
| EU/1/00/142/014-016/IS | NovoMix 50 FlexPen injektionsvæske, suspension | Island | 5.10.2005 |
| EU/1/00/142/017/NO-019/NO | NovoMix Penfill 70 | Norge | 1.11.2005 |
| EU/1/00/142/017-019/IS | NovoMix 70 Penfill injektionsvæske, suspension | Island | 5.10.2005 |
| EU/1/00/142/020/NO-022/NO | NovoMix Flexpen 70 | Norge | 1.11.2005 |
| EU/1/00/142/020-022/IS | NovoMix 70 FlexPen injektionsvæske, suspension | Island | 5.10.2005 |
| EU/1/03/265/003/NO-004/NO | Bonviva, filmovertrukne tabletter | Norge | 28.9.2005 |
| EU/1/03/265/003-004/IS | Bonviva, filmovertrukne tabletter | Island | 25.10.2005 |
| EU/1/03/266/003/NO-004/NO | Bondenza, filmovertrukne tabletter | Norge | 28.9.2005 |
| EU/1/03/266/003-004/IS | Bondenza, filmovertrukne tabletter | Island | 21.10.2005 |
| EU/1/04/276/021/NO-023/NO | Abilify, smeltetabletter 5 mg | Norge | 18.7.2005 |
| EU/1/04/276/021-023/IS | Abilify, smeltetabletter 5 mg | Island | 14.7.2005 |
| EU/1/04/276/024/NO-026/NO | Abilify, smeltetabletter 10 mg | Norge | 18.7.2005 |
| EU/1/04/276/024-026/IS | Abilify, smeltetabletter 10 mg | Island | 14.7.2005 |
| EU/1/04/276/027/NO-029/NO | Abilify, smeltetabletter 15 mg | Norge | 18.7.2005 |
| EU/1/04/276/027-029/IS | Abilify, smeltetabletter 15 mg | Island | 14.7.2005 |
| EU/1/04/276/030/NO-032/NO | Abilify, smeltetabletter 30 mg | Norge | 18.7.2005 |
| EU/1/04/276/030-032/IS | Abilify, smeltetabletter 30 mg | Island | 14.7.2005 |
| EU/1/04/276/033/NO-035/NO | Abilify 1mg/ml, oral opløsning | Norge | 9.11.2005 |
| EU/1/04/276/033-035/IS | Abilify 1 mg/ml, oral opløsning | Island | 1.12.2005 |
| EU/1/96/026/002/IS | Invirase, filmovertrukne tabletter 500 mg | Island | 19.7.2005 |
| EU/1/96/026/002/NO | Invirase | Norge | 9.6.2005 |
| EU/2/97/004/012/NO-013/NO | Metacam, 0,5 mg/ml oral suspension til hunde | Norge | 5.9.2005 |
| EU/2/97/004/012-013/IS | Metacam, 0,5 mg/ml oral suspension til hunde | Island | 2.9.2005 |

EU-nummer

Produkt

Land

Udvidelsesdato

EU/1/00/142/011/NO-013/NO

NovoMix Penfill 50

Norge

1.11.2005

EU/1/00/142/001-013/IS

NovoMix 50 Penfill injektionsvæske, suspension

Island

5.10.2005

EU/1/00/142/014/NO-016/NO

NovoMix Flexpen 50

Norge

1.11.2005

EU/1/00/142/014-016/IS

NovoMix 50 FlexPen injektionsvæske, suspension

Island

5.10.2005

EU/1/00/142/017/NO-019/NO

NovoMix Penfill 70

Norge

1.11.2005

EU/1/00/142/017-019/IS

NovoMix 70 Penfill injektionsvæske, suspension

Island

5.10.2005

EU/1/00/142/020/NO-022/NO

NovoMix Flexpen 70

Norge

1.11.2005

EU/1/00/142/020-022/IS

NovoMix 70 FlexPen injektionsvæske, suspension

Island

5.10.2005

EU/1/03/265/003/NO-004/NO

Bonviva, filmovertrukne tabletter

Norge

28.9.2005

EU/1/03/265/003-004/IS

Bonviva, filmovertrukne tabletter

Island

25.10.2005

EU/1/03/266/003/NO-004/NO

Bondenza, filmovertrukne tabletter

Norge

28.9.2005

EU/1/03/266/003-004/IS

Bondenza, filmovertrukne tabletter

Island

21.10.2005

EU/1/04/276/021/NO-023/NO

Abilify, smeltetabletter 5 mg

Norge

18.7.2005

EU/1/04/276/021-023/IS

Abilify, smeltetabletter 5 mg

Island

14.7.2005

EU/1/04/276/024/NO-026/NO

Abilify, smeltetabletter 10 mg

Norge

18.7.2005

EU/1/04/276/024-026/IS

Abilify, smeltetabletter 10 mg

Island

14.7.2005

EU/1/04/276/027/NO-029/NO

Abilify, smeltetabletter 15 mg

Norge

18.7.2005

EU/1/04/276/027-029/IS

Abilify, smeltetabletter 15 mg

Island

14.7.2005

EU/1/04/276/030/NO-032/NO

Abilify, smeltetabletter 30 mg

Norge

18.7.2005

EU/1/04/276/030-032/IS

Abilify, smeltetabletter 30 mg

Island

14.7.2005

EU/1/04/276/033/NO-035/NO

Abilify 1mg/ml, oral opløsning

Norge

9.11.2005

EU/1/04/276/033-035/IS

Abilify 1 mg/ml, oral opløsning

Island

1.12.2005

EU/1/96/026/002/IS

Invirase, filmovertrukne tabletter 500 mg

Island

19.7.2005

EU/1/96/026/002/NO

Invirase

Norge

9.6.2005

EU/2/97/004/012/NO-013/NO

Metacam, 0,5 mg/ml oral suspension til hunde

Norge

5.9.2005

EU/2/97/004/012-013/IS

Metacam, 0,5 mg/ml oral suspension til hunde

Island

2.9.2005

---

BILAG IV

4.   Tilbagetrukne markedsføringstilladelser

Følgende markedsføringstilladelser er blevet trukket tilbage i EØS-EFTA-staterne i perioden 1. juni-31. december 2005:

| EU-nummer | Produkt | Land | Tilbagetræk-ningsdato |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/158/001-034/IS | Opulis | Island | 9.9.2005 |
| EU/1/00/168/001/NO-006/NO | Tenecteplase | Norge | 9.8.2005 |
| EU/1/00/168/001-006 | Tenecteplase | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/02/208/001-008/IS | Xapit | Island | 9.9.2005 |
| EU/1/02/210/001/NO-008/NO | Rayzon | Norge | 22.7.2005 |
| EU/1/02/210/001-008 | Rayzon | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/02/210/001-008/IS | Rayzon | Island | 5.7.2005 |
| EU/1/02/242/001-024 | Valdyn | Liechtenstein | 30.9.2005 |
| EU/1/02/242/001-024/IS | Valdyn, filmovertrukne tabletter | Island | 5.7.2005 |
| EU/1/02/244/001/NO-024/NO | Valdyn | Norge | 22.7.2005 |
| EU/1/02/244/001-024/IS | Valdyn | Liechtenstein | 31.7.2005 |
| EU/1/96/009/010/NO-017/NO | Zerit | Norge | 30.9.2005 |
| EU/1/96/009/010-017/IS | Zerit kapsel, langsom frigivelse | Island | 29.11.2005 |
| EU/1/96/023/001 | Cea-Scan | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/96/023/001/IS | CEA-Scan | Island | 9.11.2005 |
| EU/1/97/048/001-014/IS | Infanrix HepB, suspension til injektion | Island | 15.6.2005 |
| EU/2/00/023/001-003 | Pulsaflox | Liechtenstein | 30.11.2005 |

EU-nummer

Produkt

Land

Tilbagetræk-ningsdato

EU/1/00/158/001-034/IS

Opulis

Island

9.9.2005

EU/1/00/168/001/NO-006/NO

Tenecteplase

Norge

9.8.2005

EU/1/00/168/001-006

Tenecteplase

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/02/208/001-008/IS

Xapit

Island

9.9.2005

EU/1/02/210/001/NO-008/NO

Rayzon

Norge

22.7.2005

EU/1/02/210/001-008

Rayzon

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/02/210/001-008/IS

Rayzon

Island

5.7.2005

EU/1/02/242/001-024

Valdyn

Liechtenstein

30.9.2005

EU/1/02/242/001-024/IS

Valdyn, filmovertrukne tabletter

Island

5.7.2005

EU/1/02/244/001/NO-024/NO

Valdyn

Norge

22.7.2005

EU/1/02/244/001-024/IS

Valdyn

Liechtenstein

31.7.2005

EU/1/96/009/010/NO-017/NO

Zerit

Norge

30.9.2005

EU/1/96/009/010-017/IS

Zerit kapsel, langsom frigivelse

Island

29.11.2005

EU/1/96/023/001

Cea-Scan

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/96/023/001/IS

CEA-Scan

Island

9.11.2005

EU/1/97/048/001-014/IS

Infanrix HepB, suspension til injektion

Island

15.6.2005

EU/2/00/023/001-003

Pulsaflox

Liechtenstein

30.11.2005

---

BILAG V

5.   Suspenderede markedsføringstilladelser

Følgende markedsføringstilladelser er blevet suspenderet i EØS-EFTA-staterne i perioden 1. juni-31. december 2005:

| EU-nummer | Produkt | Land | Suspensionsdato |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/147/001/NO-012/NO | Hexavac | Norge | 17.11.2005 |
| EU/1/00/147/001-008 | Hexavac | Liechtenstein | 30.11.2005 |
| EU/1/00/147/001-008/IS | Hexavac | Island | 17.11.2005 |

EU-nummer

Produkt

Land

Suspensionsdato

EU/1/00/147/001/NO-012/NO

Hexavac

Norge

17.11.2005

EU/1/00/147/001-008

Hexavac

Liechtenstein

30.11.2005

EU/1/00/147/001-008/IS

Hexavac

Island

17.11.2005

---