# Eiropas Savienības L 238/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 238 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 23. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 238

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 23. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1080 (2020. gada 22. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1081 (2020. gada 22. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam | 43 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1082 (2020. gada 22. jūlijs), ar ko 315. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 82 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1080 (2020. gada 22. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1081 (2020. gada 22. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

43

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1082 (2020. gada 22. jūlijs), ar ko 315. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

82

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1080

(2020. gada 22. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Komisija 2014. gada maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 470/2014 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes solārā stikla importam (“sākotnējie pasākumi”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2014. gada maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 470/2014 (2) noteica galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) izcelsmes solārā stikla importam (“sākotnējie pasākumi”).

2

| (2) | Pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 12. pantu, Komisija 2015. gada augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1394 (3) grozīja sākotnējos pasākumus. Individuālie antidempinga maksājumi noteikti robežās no 17,5 % līdz 75,4 %. Visiem pārējiem uzņēmumiem piemēro valsts mēroga antidempinga maksājumu 67,1 % (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 12. pantu, Komisija 2015. gada augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1394 (3) grozīja sākotnējos pasākumus. Individuālie antidempinga maksājumi noteikti robežās no 17,5 % līdz 75,4 %. Visiem pārējiem uzņēmumiem piemēro valsts mēroga antidempinga maksājumu 67,1 % (“spēkā esošie pasākumi”).

3

| (3) | Atsevišķās procedūrās Komisija 2014. gada maijā noteica kompensācijas maksājumus 3,2–17,1 % robežās (4). |
| --- | --- |

(3)

Atsevišķās procedūrās Komisija 2014. gada maijā noteica kompensācijas maksājumus 3,2–17,1 % robežās (4).

4

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), EU ProSun Glass (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no solārā stikla kopējā ražošanas apjoma Savienībā, 2019. gada 13. februārī pieprasīja, lai tiktu sākta termiņbeigu pārskatīšana (“pārskatīšanas pieprasījums”). Tas apgalvoja, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), EU ProSun Glass (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no solārā stikla kopējā ražošanas apjoma Savienībā, 2019. gada 13. februārī pieprasīja, lai tiktu sākta termiņbeigu pārskatīšana (“pārskatīšanas pieprasījums”). Tas apgalvoja, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties dempings un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

5

EU ProSun Glass

| (5) | Komisija 2019. gada 14. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2019. gada 14. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāk spēkā esošo pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

1.3.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

1.3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (6) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrētāk, tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzēju, zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, pārskatāmā ražojuma lietotājiem Savienībā un ĶTR iestādēm. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrētāk, tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzēju, zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, pārskatāmā ražojuma lietotājiem Savienībā un ĶTR iestādēm.

| (8) | Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”). |
| --- | --- |

(8)

Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”).

| (9) | Viens no Savienības ražotājiem pieprasīja saglabāt tā nosaukuma konfidencialitāti, pamatojoties uz to, ka tās grupas dalība procedūrā, pie kuras tas pieder, varētu nelabvēlīgi ietekmēt grupas darījumdarbību Ķīnā un varētu izraisīt tās klientu pretpasākumus. Komisija izvērtēja pieprasījumu. Tā uzskatīja, ka ar grupas klātbūtni Ķīnā saistītais apdraudējums ir abstrakts un ar to nepietiek, lai rastos konkrēti pretpasākumu draudi. Komisijas dienestiem netika darīti zināmi konkrēti pierādījumi par šo jautājumu. Turklāt neviens no grupas uzņēmumiem Ķīnā nebija saistīts ar solārā stikla darījumdarbību. Ar šādu pamatojumu Komisija nolēma noraidīt pieprasījumu. |
| --- | --- |

(9)

Viens no Savienības ražotājiem pieprasīja saglabāt tā nosaukuma konfidencialitāti, pamatojoties uz to, ka tās grupas dalība procedūrā, pie kuras tas pieder, varētu nelabvēlīgi ietekmēt grupas darījumdarbību Ķīnā un varētu izraisīt tās klientu pretpasākumus. Komisija izvērtēja pieprasījumu. Tā uzskatīja, ka ar grupas klātbūtni Ķīnā saistītais apdraudējums ir abstrakts un ar to nepietiek, lai rastos konkrēti pretpasākumu draudi. Komisijas dienestiem netika darīti zināmi konkrēti pierādījumi par šo jautājumu. Turklāt neviens no grupas uzņēmumiem Ķīnā nebija saistīts ar solārā stikla darījumdarbību. Ar šādu pamatojumu Komisija nolēma noraidīt pieprasījumu.

| (10) | Uzņēmums par šo jautājumu vērsās pie uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas noraidījumu, jo uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījuma pamatā bija pieņēmumi par iespējamām pretdarbībām, nevis faktiski draudi uzņēmumam vai grupai, un uzņēmums nebija iesniedzis jaunus faktus vai informāciju, kas pamatotu agrākā lēmuma grozīšanu. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmums par šo jautājumu vērsās pie uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas noraidījumu, jo uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījuma pamatā bija pieņēmumi par iespējamām pretdarbībām, nevis faktiski draudi uzņēmumam vai grupai, un uzņēmums nebija iesniedzis jaunus faktus vai informāciju, kas pamatotu agrākā lēmuma grozīšanu.

| (11) | Vairākas personas pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Uzklausīšana starp Komisiju un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem notika 2020. gada 9. janvārī. Uzklausīšana ar REC grupu, Solitek un EU ProSun – apvienību, kas pārstāv vairākus lietotājus,– notika 2020. gada 11. februārī. Uzklausīšanas attiecās uz dažādo personu argumentiem, kas sīkāk izklāstīti 4.–6. iedaļā par kaitējumu un Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(11)

Vairākas personas pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Uzklausīšana starp Komisiju un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem notika 2020. gada 9. janvārī. Uzklausīšana ar REC grupu, Solitek un EU ProSun – apvienību, kas pārstāv vairākus lietotājus,– notika 2020. gada 11. februārī. Uzklausīšanas attiecās uz dažādo personu argumentiem, kas sīkāk izklāstīti 4.–6. iedaļā par kaitējumu un Savienības interesēm.

REC

Solitek

EU ProSun

1.3.3.   Atlase

Atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.3.3.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlasē bija divi Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 80 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Vienīgā saņemtā piezīme no pieprasījuma iesniedzēja bija, ka tas atbalsta izlasi. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Tajā ietilpst šādi divi uzņēmumi:






  — | Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (“
  Saint Gobain Solar
  ”), |
| --- | --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlasē bija divi Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 80 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Vienīgā saņemtā piezīme no pieprasījuma iesniedzēja bija, ka tas atbalsta izlasi. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Tajā ietilpst šādi divi uzņēmumi:

—

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (“
  Saint Gobain Solar
  ”),

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH

Saint Gobain Solar

| — | Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“
  Interfloat grupa”). |
| --- | --- |

—

Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“
  Interfloat grupa”).

Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH

Interfloat

1.3.3.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (14) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju un aicināja tos piedalīties šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju un aicināja tos piedalīties šajā izmeklēšanā.

| (15) | Nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā. |
| --- | --- |

(15)

Nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā.

1.3.3.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

| (16) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(16)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt tā lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā.

| (17) | Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. ĶTR uzņēmums novēloti nosūtīja informāciju, bet galu galā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(17)

Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. ĶTR uzņēmums novēloti nosūtīja informāciju, bet galu galā nesadarbojās.

| (18) | Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. maija verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes uz šo verbālnotu neatbildēja. |
| --- | --- |

(18)

Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. maija verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes uz šo verbālnotu neatbildēja.

1.3.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (19) | Komisija nosūtīja anketas ĶTR valdībai (“ĶV”) un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza abi izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(19)

Komisija nosūtīja anketas ĶTR valdībai (“ĶV”) un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza abi izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (20) | Neskarot pamatregulas 18. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Abu izlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(20)

Neskarot pamatregulas 18. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Abu izlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

1.3.5.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (21) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvotajiem nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu Ķīnas valdībai. Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija arī aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No ĶV netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un noteiktajā termiņā netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (22) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tā, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, provizoriski izvēlējusies Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Bez tam Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(22)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, tā, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, provizoriski izvēlējusies Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Bez tam Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgas reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (23) | Komisija 2019. gada 14. jūnijā ar paziņojumu (“14. jūnija paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti solārā stikla ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nosaka neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību izvēli, Komisija apstiprināja savu nodomu izvēlēties Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija nesaņēma piezīmes par 14. jūnija paziņojumu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2019. gada 14. jūnijā ar paziņojumu (“14. jūnija paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija uzskaitīja visus ražošanas faktorus, kā izejvielas, darbaspēku un enerģiju, kas tiek izmantoti solārā stikla ražošanā. Turklāt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nosaka neizkropļotu cenu vai atsauces vērtību izvēli, Komisija apstiprināja savu nodomu izvēlēties Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija nesaņēma piezīmes par 14. jūnija paziņojumu.

| (24) | Izvēlējusies Turciju par reprezentatīvo valsti, Komisija 2020. gada 17. februārī ar otro paziņojumu (“17. februāra paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par ražotāju Sisecam/Trakya reprezentatīvajā valstī. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(24)

Izvēlējusies Turciju par reprezentatīvo valsti, Komisija 2020. gada 17. februārī ar otro paziņojumu (“17. februāra paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par attiecīgajiem avotiem, kurus tā iecerējusi izmantot normālās vērtības noteikšanai. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA”) un peļņu, pamatojoties uz pieejamo informāciju par ražotāju Sisecam/Trakya reprezentatīvajā valstī. Piezīmes netika saņemtas.

Sisecam/Trakya

1.3.6.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (25) | Komisija 2020. gada 26. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Piezīmes iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, EU ProSun un Savienības FE ražošanas nozares apvienība, Eiropas solārizstrādājumu ražošanas padome (“ESMC”). |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2020. gada 26. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā antidempinga maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Piezīmes iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, EU ProSun un Savienības FE ražošanas nozares apvienība, Eiropas solārizstrādājumu ražošanas padome (“ESMC”).

EU ProSun

ESMC

| (26) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. 2020. gada 9. jūnijā notika uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un EU ProSun. |
| --- | --- |

(26)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. 2020. gada 9. jūnijā notika uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un EU ProSun.

EU ProSun

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (27) | Pārskatāmais ražojums ir tāds Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085) (“pārskatāmais ražojums”, parasti dēvēts par “solāro stiklu”). |
| --- | --- |

(27)

Pārskatāmais ražojums ir tāds Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085) (“pārskatāmais ražojums”, parasti dēvēts par “solāro stiklu”).

2

Taric

| (28) | Solārais stikls var būt ar rakstu vai bez tā, ar caurspīdīgu vai difūzu virsmu vai dažādi apdarinātām malām. Abās stikla pusēs var būt dažādi raksti, vai arī raksts var būt tikai vienā pusē. Solārajam stiklam var būt urbumi, un to var arī apdrukāt, izmantojot, piemēram, keramikas krāsas. Stikla virsmu var apstrādāt, izmantojot dažādas tehnoloģijas. Visbiežākais ir antireflektējošs pārklājums, ko uzliek pirms vai pēc rūdīšanas procesa. Citas tehnoloģijas ļauj solāro stiklu pārklāt ar plāniem funkcionāliem slāņiem, kas nodrošina lielāku caurlaidi, pašattīrīšanos, netīrumu atgrūšanu vai cietības īpašības. |
| --- | --- |

(28)

Solārais stikls var būt ar rakstu vai bez tā, ar caurspīdīgu vai difūzu virsmu vai dažādi apdarinātām malām. Abās stikla pusēs var būt dažādi raksti, vai arī raksts var būt tikai vienā pusē. Solārajam stiklam var būt urbumi, un to var arī apdrukāt, izmantojot, piemēram, keramikas krāsas. Stikla virsmu var apstrādāt, izmantojot dažādas tehnoloģijas. Visbiežākais ir antireflektējošs pārklājums, ko uzliek pirms vai pēc rūdīšanas procesa. Citas tehnoloģijas ļauj solāro stiklu pārklāt ar plāniem funkcionāliem slāņiem, kas nodrošina lielāku caurlaidi, pašattīrīšanos, netīrumu atgrūšanu vai cietības īpašības.

| (29) | Solārais stikls ir viens no komponentiem, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai paredzētu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu (“FE moduļi”), kā arī, piemēram, ūdens uzkarsēšanai izmantotu plakanu fototermālās enerģijas kolektoru (“fototermālie moduļi”) izgatavošanā. To izmanto arī siltumnīcu būvniecībai (tā sauktais “dārzkopības stikls” jeb “siltumnīcu stikls”). |
| --- | --- |

(29)

Solārais stikls ir viens no komponentiem, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai paredzētu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu (“FE moduļi”), kā arī, piemēram, ūdens uzkarsēšanai izmantotu plakanu fototermālās enerģijas kolektoru (“fototermālie moduļi”) izgatavošanā. To izmanto arī siltumnīcu būvniecībai (tā sauktais “dārzkopības stikls” jeb “siltumnīcu stikls”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (30) | Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam solārajam stiklam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam solārajam stiklam un no ĶTR Savienībā importētajam solārajam stiklam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(30)

Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam solārajam stiklam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam solārajam stiklam un no ĶTR Savienībā importētajam solārajam stiklam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (31) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings no ĶTR. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings no ĶTR.

3.1.   Izlasē iekļauto uzņēmumu un ĶV nesadarbošanās

Izlasē iekļauto uzņēmumu un ĶV nesadarbošanās

| (32) | Neviens ražotājs eksportētājs no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tie neiesniedza informāciju attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpat neviens ražotājs eksportētājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(32)

Neviens ražotājs eksportētājs no Ķīnas izmeklēšanā nesadarbojās. Tie neiesniedza informāciju attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgiem kropļojumiem pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāpat neviens ražotājs eksportētājs nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (33) | ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nepievērsās pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (“Ziņojums”) (7). |
| --- | --- |

(33)

ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nepievērsās pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem lietas materiālos, tādiem kā Komisijas dienestu darba dokumentam Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (“Ziņojums”) (7).

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

7

| (34) | Komisija 2019. gada 24. maijā un 25. jūnijā informēja Ķīnas valdību, ka ĶTR eksportētāju/ražotāju nesadarbošanās dēļ tā ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatot savus konstatējumus ar pieejamajiem faktiem. Komisija arī uzsvēra, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt mazāk labvēlīgs, un aicināja to sniegt piezīmes. ĶV piezīmes nesniedza. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2019. gada 24. maijā un 25. jūnijā informēja Ķīnas valdību, ka ĶTR eksportētāju/ražotāju nesadarbošanās dēļ tā ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatot savus konstatējumus ar pieejamajiem faktiem. Komisija arī uzsvēra, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt mazāk labvēlīgs, un aicināja to sniegt piezīmes. ĶV piezīmes nesniedza.

| (35) | Tāpēc tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Jo īpaši Komisija izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un statistiku, kuras pamatā ir dati, ko Komisijai paziņojušas dalībvalstis saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), un Eurostat. Turklāt Komisija izmantoja citus publiski pieejamas informācijas avotus, kā Global Trade Atlas (8) (“GTA”) un Orbis Bureau van Dijk (9) (“Orbis”) datubāzes. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc tālāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. Jo īpaši Komisija izmantoja pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un statistiku, kuras pamatā ir dati, ko Komisijai paziņojušas dalībvalstis saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”), un Eurostat. Turklāt Komisija izmantoja citus publiski pieejamas informācijas avotus, kā Global Trade Atlas (8) (“GTA”) un Orbis Bureau van Dijk (9) (“Orbis”) datubāzes.

Eurostat

Global Trade Atlas

8

GTA

Orbis Bureau van Dijk

9

Orbis

3.2.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (36) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
| --- | --- |

(36)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.

| (37) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

Ja [..] tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (38) | Kā sīkāk paskaidrots 3.2.2. iedaļā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(38)

Kā sīkāk paskaidrots 3.2.2. iedaļā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, bija pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.2.2.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

3.2.2.1.   Ievads

Ievads

| (39) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:







  — | attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes, |
| --- | --- | --- |

(39)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktā ir definēts: “nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā, inter alia, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

nozīmīgi kropļojumi ir kropļojumi, kas rodas, ja paziņotās cenas vai izmaksas, arī izejvielu un enerģijas izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. Novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā,

, iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no turpmāk minētajiem faktoriem:

—

attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes,

| — | valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām, |
| --- | --- |

—

valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām,

| — | diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus, |
| --- | --- |

—

diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus,

| — | bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde, |
| --- | --- |

—

bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde,

| — | izkropļotas algu izmaksas, |
| --- | --- |

—

izkropļotas algu izmaksas,

| — | piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”. |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts”.

| (40) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā minētais saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, citustarp ņem vērā faktoru neizsmeļošo sarakstu, kas iekļauts pirmajā minētajā noteikumā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu, novērtējot to, vai pastāv nozīmīgi kropļojumi, ņem vērā iespējamo ietekmi, kas var būt vienam vai vairākiem no šādiem faktoriem uz cenām un izmaksām pārskatāmā ražojuma eksportētājvalstī. Faktiski, tā kā minētais saraksts nav kumulatīvs, tad nozīmīgu kropļojumu konstatācijai nav jāņem vērā visi faktori. Turklāt, lai pierādītu, ka pastāv viens vai vairāki no sarakstā iekļautajiem faktoriem, var izmantot vienus un tos pašus faktiskos apstākļus. Tomēr ikviens secinājums par nozīmīgiem kropļojumiem 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē ir jāizdara, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumiem. Kopumā novērtējot, vai pastāv kropļojumi, var ņemt vērā arī vispārējo kontekstu un situāciju eksportētājvalstī, jo īpaši tad, ja eksportētājvalsts ekonomikas un administratīvās struktūras pamatelementi paredz, ka valdībai ir ievērojamas pilnvaras iejaukties ekonomikā tādā veidā, ka cenas un izmaksas netiek noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē.

| (41) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”. |
| --- | --- |

(41)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta c) apakšpunktā ir paredzēts: “ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē”.

ja Komisijai ir pamatotas norādes par to, ka konkrētā valstī vai minētās valsts konkrētā nozarē, iespējams, pastāv nozīmīgi kropļojumi, kas minēti b) apakšpunktā, un attiecīgā gadījumā – šīs regulas efektīvas piemērošanas nolūkā Komisija izstrādā, publisko un regulāri atjaunina ziņojumu par b) apakšpunktā minētajiem tirgus apstākļiem minētajā valstī vai nozarē

| (42) | Ievērojot šo noteikumu, Komisija ir publicējusi Ziņojumu par Ķīnu (sk. 33. apsvērumu, 7. zemsvītras piezīmi), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos, un Ziņojums bija to neatņemama sastāvdaļa. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(42)

Ievērojot šo noteikumu, Komisija ir publicējusi Ziņojumu par Ķīnu (sk. 33. apsvērumu, 7. zemsvītras piezīmi), kas apliecina, ka daudzos ekonomikas līmeņos ir būtiska valdības iejaukšanās, ieskaitot konkrētus daudzu būtisku ražošanas faktoru kropļojumus (piemēram, ar zemi, enerģiju, kapitālu, izejvielām un darbaspēku saistītus kropļojumus), kā arī konkrētās nozarēs (piemēram, tērauda un ķīmisko vielu nozarē). Izmeklēšanas sākumposmā Ziņojums tika iekļauts izmeklēšanas materiālos. Sākot izmeklēšanu, ieinteresētās personas tika aicinātas atspēkot izmeklēšanas materiālos ietvertos pierādījumus, sniegt piezīmes par tiem vai papildināt tos, un Ziņojums bija to neatņemama sastāvdaļa. Piezīmes netika saņemtas.

| (43) | Pārskatīšanas pieprasījumā, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, sniegti papildu pierādījumi par to, ka solārā stikla nozarē ir nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tie papildina Ziņojumu. Šie pierādījumi attiecas uz dažādiem kropļojumiem, un ir atrodami tālāk 3.2.2.2.–3.2.2.8. iedaļā. |
| --- | --- |

(43)

Pārskatīšanas pieprasījumā, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, sniegti papildu pierādījumi par to, ka solārā stikla nozarē ir nozīmīgi kropļojumi 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, un tie papildina Ziņojumu. Šie pierādījumi attiecas uz dažādiem kropļojumiem, un ir atrodami tālāk 3.2.2.2.–3.2.2.8. iedaļā.

| (44) | Kā norādīts 33. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(44)

Kā norādīts 33. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (45) | Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(45)

Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija to darīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, ieskaitot Ziņojumā ietvertos pierādījumus, kas balstās uz publiski pieejamiem avotiem. Minētā analīze aptvēra būtisku valdības iejaukšanos ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī konkrēto tirgus situāciju attiecīgajā nozarē, aptverot pārskatāmo ražojumu.

3.2.2.2.   Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

Nozīmīgi kropļojumi, kas ietekmē iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā

| (46) | Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka Ķīnas ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (10). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Lielisks piemērs ir Ķīnas īpašuma tiesības: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij uzturēt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (11). |
| --- | --- |

(46)

Ķīnas ekonomikas sistēmas pamatā ir “sociālistiskās tirgus ekonomikas” koncepcija. Minētā koncepcija ir ietverta Ķīnas konstitūcijā un nosaka Ķīnas ekonomisko pārvaldību. Pamatprincips ir “ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums”. Valsts īpašumā esošā ekonomika ir “valsts ekonomikas vadošais spēks”, un valsts ir pilnvarota “nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi” (10). Tādējādi Ķīnas ekonomikas kopējā struktūra ne tikai ļauj valdībai būtiski iejaukties ekonomikā, bet šādi iejaukties tā ir tieši pilnvarota. Priekšstats par sabiedriskā īpašuma pārākumu pār privāto īpašumu aptver visu tiesību sistēmu, un visos galvenajos tiesību aktos uzsvērts, ka tas ir vispārējs princips. Lielisks piemērs ir Ķīnas īpašuma tiesības: tās attiecas uz sociālisma pirmo fāzi un uztic valstij uzturēt pamata ekonomikas sistēmu, kurā dominē sabiedriskais īpašums. Tiek pieļauti citi īpašuma veidi – likums ļauj tiem attīstīties līdztekus valsts īpašumam (11).

ražošanas līdzekļu sociālistiskais sabiedriskais īpašums, t. i., visas tautas īpašums un darbaļaužu kopīpašums

valsts ekonomikas vadošais spēks

nodrošināt tās nostiprināšanu un izaugsmi

10

11

| (47) | Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (12)Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār Ķīnas ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt saskaņā ar attiecīgajiem Ķīnas tiesību aktiem sociālistiskā tirgus ekonomika attīstās Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) vadībā. Ikvienā līmenī (juridiskajā, institucionālajā, personīgajā) Ķīnas valsts un ĶKP struktūras ir savstarpēji savijušās, veidojot visaptverošu struktūru, kurā nav atšķirama ĶKP un valsts loma. Pēc tam, kad 2018. gada martā tika grozīta Ķīnas konstitūcija, ĶKP vadošā loma kļuva vēl ievērojamāka, jo tā tika vēlreiz apstiprināta konstitūcijas 1. panta tekstā. Minētajā noteikumā aiz jau esošā pirmā teikuma “Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma” tika iekļauts šāds jauns otrais teikums: “Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.” (12)Tas ilustrē neapstrīdamo un aizvien pieaugošo ĶKP kontroli pār Ķīnas ekonomikas sistēmu. Šāda vadošā loma un kontrole ir raksturīga Ķīnas sistēmai, un tā ir ievērojami spēcīgāka, nekā ierasts citās valstīs, kurās valdības īsteno vispārēju makroekonomisko kontroli, kuras ietvaros darbojas brīvā tirgus spēki.

Sociālistiskā sistēma ir Ķīnas Tautas Republikas pamatsistēma

Noteicošā iezīme Ķīnai raksturīgajā sociālismā ir Ķīnas Komunistiskās partijas vadošā loma.

12

| (48) | Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (13). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni. |
| --- | --- |

(48)

Lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku (13). Ķīnas iestāžu izmantotie intervencionistiskie ekonomiskie instrumenti ir daudzveidīgi, un tie ietver rūpniecības plānošanas sistēmu, finanšu sistēmu, kā arī normatīvās vides līmeni.

13

| (49) | Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.2.2.5. iedaļu tālāk) (14). |
| --- | --- |

(49)

Pirmkārt, vispārējās administratīvās kontroles līmenī Ķīnas ekonomikas virzību reglamentē sarežģīta rūpniecības plānošanas sistēma, kas ietekmē visu saimniecisko darbību valstī. Šo plānu kopums aptver plašu un sarežģītu nozaru un starpnozaru politikas jomu matricu un visus valdības līmeņus. Provinču līmeņa plāni ir detalizēti, savukārt valsts plānos izvirzīti plašāki mērķi. Plānos precizēti arī līdzekļi, kā atbalstīt attiecīgās nozares, kā arī termiņi, kuros mērķi ir jāsasniedz. Dažos plānos joprojām ir tieši formulēti produkcijas izlaides mērķi, savukārt iepriekšējos plānošanas ciklos tādi tika izvirzīti vienmēr. Minētajos plānos atbilstoši valdības prioritātēm kā (pozitīvas vai negatīvas) prioritātes tiek izceltas atsevišķas rūpniecības nozares un/vai projekti un tiem tiek izvirzīti konkrēti attīstības mērķi (rūpniecības modernizācija, darbības izvēršana starptautiskā mērogā utt.). Gan privātā, gan valsts īpašumā esošiem ekonomikas dalībniekiem ir efektīvi jāpielāgo sava saimnieciskā darbība plānošanas sistēmas noteiktajai realitātei. Tas skaidrojams ne tikai ar to, ka plāni ir saistoši, bet arī ar to, ka attiecīgās Ķīnas iestādes visos valdības līmeņos ievēro plānu sistēmu un attiecīgi izmanto tām piešķirtās pilnvaras, tādējādi mudinot ekonomikas dalībniekus ievērot plānos noteiktās prioritātes (sk. arī 3.2.2.5. iedaļu tālāk) (14).

14

| (50) | Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī Ķīnas finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk) (15). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (16). |
| --- | --- |

(50)

Otrkārt, finanšu resursu piešķiršanas līmenī Ķīnas finanšu sistēmā dominē valsts īpašumā esošas komercbankas. Veidojot un īstenojot savu aizdevumu politiku, šīm bankām ir jāpielāgojas valdības rūpniecības politikas mērķiem, nevis primāri jānovērtē konkrētā projekta ekonomiskais izdevīgums (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk) (15). Tas pats attiecas uz pārējiem Ķīnas finanšu sistēmas elementiem, tādiem kā kapitāla vērtspapīru tirgi, obligāciju tirgi, privātā kapitāla tirgi u. c. Arī šīs finanšu sektora daļas, kas neietilpst banku nozarē, institucionāli un darbības ziņā nav veidotas tā, lai panāktu finanšu tirgu maksimāli efektīvu darbību, bet gan lai nodrošinātu kontroli un ļautu iejaukties valstij un ĶKP (16).

15

16

| (51) | Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (17). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (18). |
| --- | --- |

(51)

Treškārt, attiecībā uz normatīvo vidi valsts iejaukšanās ekonomikā notiek vairākos veidos. Piemēram, publiskā iepirkuma noteikumi regulāri tiek izmantoti, lai sasniegtu politikas mērķus, nevis ekonomisko efektivitāti, tādējādi apdraudot tirgus principus šajā jomā. Piemērojamie tiesību akti konkrēti paredz, ka publiskā iepirkuma uzdevums ir veicināt valsts politikā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tomēr šo mērķu raksturs nav noteikts, tādējādi lēmumu pieņemšanas struktūrām tiek dota liela rīcības brīvība (17). Līdzīgi arī ieguldījumu jomā Ķīnas valdība saglabā nozīmīgu kontroli un ietekmi kā pār valsts, tā pār privāto ieguldījumu piesaisti un apjomu. Ieguldījumu izvērtēšanu, kā arī dažādus stimulus, ierobežojumus un aizliegumus, kas saistīti ar ieguldījumiem, iestādes izmanto par nozīmīgu instrumentu rūpniecības politikas mērķu atbalstam, piemēram, valsts kontroles saglabāšanai nozīmīgākajās nozarēs vai iekšzemes rūpniecības stiprināšanai (18).

17

18

| (52) | Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (19). |
| --- | --- |

(52)

Kopumā Ķīnas ekonomikas modelis ir balstīts uz konkrētām pamataksiomām, kas paredz un veicina valdības iejaukšanos dažādos veidos. Šāda būtiska valdības iejaukšanās ir pretrunā brīvai tirgus spēku darbībai un tādējādi kropļo resursu efektīvu sadali, kas atbilstu tirgus principiem (19).

19

3.2.2.3.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē: attiecīgajā tirgū lielā mērā darbojas uzņēmumi, kuri pieder eksportētājvalsts iestādēm vai kuru darbību tās kontrolē, stratēģiski uzrauga vai sniedz tiem norādes

| (53) | Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes. |
| --- | --- |

(53)

Ķīnas Tautas Republikas ekonomikā būtiskākā daļa ir uzņēmumi, kuri pieder valstij, kuru darbību tā kontrolē un/vai stratēģiski uzrauga vai kuriem sniedz norādes.

| (54) | Tā kā Ķīna nesadarbojās, tad Komisijai ir ierobežota informācija par to uzņēmumu īpašumtiesību struktūru, kas darbojas solārā stikla nozarē Ķīnas Tautas Republikā. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā Ķīna nesadarbojās, tad Komisijai ir ierobežota informācija par to uzņēmumu īpašumtiesību struktūru, kas darbojas solārā stikla nozarē Ķīnas Tautas Republikā.

| (55) | Attiecībā uz valsts īpašumtiesībām, divi lielākie Ķīnas solārā stikla ražotāji – Xinyi Solar Holdings un Flat Glass grupa – ir privāti subjekti, savukārt citi nozīmīgi ražotāji ir valsts īpašumā esoši uzņēmumi, ieskaitot Dongguan CSG (CSG Holding ietvaros), Luoyang Glass un CNBM. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz valsts īpašumtiesībām, divi lielākie Ķīnas solārā stikla ražotāji – Xinyi Solar Holdings un Flat Glass grupa – ir privāti subjekti, savukārt citi nozīmīgi ražotāji ir valsts īpašumā esoši uzņēmumi, ieskaitot Dongguan CSG (CSG Holding ietvaros), Luoyang Glass un CNBM.

Xinyi Solar Holdings

Flat Glass

Dongguan CSG

CSG Holding

Luoyang Glass

CNBM

| (56) | ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijās uzņēmumos, kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (20). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (21). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār solārā stikla nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.2.2.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(56)

ĶV un ĶKP uztur struktūras, kas nodrošina to pastāvīgu ietekmi uzņēmumos, it sevišķi valsts īpašumā esošajos uzņēmumos (“VU”). Valsts (un daudzējādā ziņā arī ĶKP) ne tikai aktīvi formulē un pārrauga vispārējās ekonomikas politikas īstenošanu atsevišķos VU, bet arī pastāv uz tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā par to darbību. Parasti tas tiek darīts, veicot darbinieku rotāciju starp valdības iestādēm un VU, nodrošinot partijas biedru klātbūtni VU izpildstruktūrās un partijas pirmorganizācijās uzņēmumos, kā arī veidojot VU korporatīvo struktūru (20). Savukārt VU saņem pretī īpašu statusu Ķīnas ekonomikā, kas ietver virkni ekonomisku ieguvumu, jo īpaši aizsardzību pret konkurenci un preferenciālu piekļuvi attiecīgiem izejresursiem, ieskaitot finansējumu (21). Faktori, kas norāda uz valdības kontroli pār solārā stikla nozares uzņēmumiem, ir sīkāk aplūkoti tālāk 3.2.2.4. iedaļā.

20

21

| (57) | Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm solārā stikla nozarē ir izklāstīta tālāk 3.2.2.4. un 3.2.2.5. iedaļā. Tālāk aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās solārā stikla nozarē pat privātā īpašumā esošiem solārā stikla ražotājiem liedz darboties brīvā tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(57)

Analīze par stratēģisko uzraudzību un valsts sniegtajām norādēm solārā stikla nozarē ir izklāstīta tālāk 3.2.2.4. un 3.2.2.5. iedaļā. Tālāk aprakstītā plaša mēroga valdības kontrole un iejaukšanās solārā stikla nozarē pat privātā īpašumā esošiem solārā stikla ražotājiem liedz darboties brīvā tirgus apstākļos.

| (58) | Valdībai plaši iejaucoties solārā stikla ražošanas nozarē un proporcionāli nozīmīgai daļai VU darbojoties nozarē, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts tālāk 3.2.2.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem solārā stikla nozarē attiecas arī stratēģiskā uzraudzība un norādes. |
| --- | --- |

(58)

Valdībai plaši iejaucoties solārā stikla ražošanas nozarē un proporcionāli nozīmīgai daļai VU darbojoties nozarē, pat privātā īpašumā esošajiem ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Patiešām, kā izklāstīts tālāk 3.2.2.5. iedaļā, gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem solārā stikla nozarē attiecas arī stratēģiskā uzraudzība un norādes.

3.2.2.4.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē: valsts ir pārstāvēta uzņēmumos un tādējādi var iejaukties jautājumos par cenām vai izmaksām

| (59) | Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (22), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (23)) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (24). Tika ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošu uzņēmumu, un pieauga spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (25). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, visās nozarēs, ieskaitot solārā stikla nozari. Tādējādi tika konstatēts, ka minētie noteikumi attiecas arī uz solārā stikla ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(59)

Papildus tam, ka ĶV īsteno kontroli pār ekonomiku, izmantojot īpašumtiesības uz VU un citus instrumentus, ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var iejaukties cenās un izmaksās. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības (22), turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trijiem ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā (23)) un uzņēmums nodrošina partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gadā ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, izvirzot priekšplānā “patriotismu” un partijas disciplīnas ievērošanu (24). Tika ziņots, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošu uzņēmumu, un pieauga spiediens uz to, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos (25). Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā, visās nozarēs, ieskaitot solārā stikla nozari. Tādējādi tika konstatēts, ka minētie noteikumi attiecas arī uz solārā stikla ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

22

23

24

25

| (60) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (26). |
| --- | --- |

(60)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (26).

26

| (61) | Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (27). Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta uzņēmumos, ieskaitot VU solārā stikla un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās. |
| --- | --- |

(61)

Valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos (sk. arī 3.2.2.8. iedaļu tālāk), kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk (27). Tādējādi tas, ka valsts ir pārstāvēta uzņēmumos, ieskaitot VU solārā stikla un citās nozarēs (piemēram, finanšu un izejresursu nozarē), ļauj ĶV iejaukties cenās un izmaksās.

27

3.2.2.5.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē: diskriminējoša valsts politika vai pasākumi, kuros priekšroka tiek dota iekšzemes piegādātājiem vai kuri kaut kā citādi ietekmē brīvā tirgus spēkus

| (62) | Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (28). |
| --- | --- |

(62)

Ķīnas ekonomikas virzienu lielā mērā nosaka komplicēta plānošanas sistēma, kurā noteiktas prioritātes un izvirzīti mērķi, kam jābūt centrālās un vietējās valdības uzmanības centrā. Attiecīgi plāni ir visos valdības līmeņos, un tie aptver praktiski visas ekonomikas nozares. Ar plānošanas instrumentiem noteiktie mērķi ir saistoši, un katra pārvaldes līmeņa iestāde uzrauga, kā attiecīgais zemākais valdības līmenis īsteno plānus. Kopumā plānošanas sistēma Ķīnā nodrošina, ka resursi tiek virzīti uz tām nozarēm, kuras valdība atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atkarībā no tirgus spēkiem (28).

28

| (63) | ĶTR Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības trīspadsmitās piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu un tādējādi uz PIP, ir uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru, piemēram, saules enerģijas nozares, pilnveidi un attīstību. 13. piecgades plāns ir 12. piecgades plāna turpinājums, kurā solārā stikla ražošanas nozare ir apstiprināta par galveno ražošanas attīstības jomu. |
| --- | --- |

(63)

ĶTR Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības trīspadsmitās piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu un tādējādi uz PIP, ir uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru, piemēram, saules enerģijas nozares, pilnveidi un attīstību. 13. piecgades plāns ir 12. piecgades plāna turpinājums, kurā solārā stikla ražošanas nozare ir apstiprināta par galveno ražošanas attīstības jomu.

| (64) | 13. piecgades plāna 30. nodaļā ir pausta ĶV apņemšanās “[izveidot] modernu enerģētikas sistēmu”. Minētās nodaļas 1. iedaļā jo īpaši sniegti pārliecinoši pierādījumi, ka ĶV solārā stikla ražošanas nozari joprojām uzskata par veicinātu nozari. Patiešām, 1. iedaļā ir lasāms, ka “[ĶV] turpinās stimulēt (..) fotoelektriskās enerģijas attīstību” un ka “[ĶV] uzlabos atbalsta politiku elektroenerģijas ražošanai no (..) saules enerģijas (..)”. Turklāt “(..) fotoelementu enerģijas attīstība ziemeļu, ziemeļaustrumu un ziemeļrietumu reģionos un piekrastes reģionos” tiks optimizēta enerģētikas attīstības projektu kontekstā. Šie izvilkumi liecina, ka ĶV turpina atbalstīt arī solārā stikla ražošanas nozari, kas ir būtiska saules enerģijas nozares attīstībai. |
| --- | --- |

(64)

13. piecgades plāna 30. nodaļā ir pausta ĶV apņemšanās “[izveidot] modernu enerģētikas sistēmu”. Minētās nodaļas 1. iedaļā jo īpaši sniegti pārliecinoši pierādījumi, ka ĶV solārā stikla ražošanas nozari joprojām uzskata par veicinātu nozari. Patiešām, 1. iedaļā ir lasāms, ka “[ĶV] turpinās stimulēt (..) fotoelektriskās enerģijas attīstību” un ka “[ĶV] uzlabos atbalsta politiku elektroenerģijas ražošanai no (..) saules enerģijas (..)”. Turklāt “(..) fotoelementu enerģijas attīstība ziemeļu, ziemeļaustrumu un ziemeļrietumu reģionos un piekrastes reģionos” tiks optimizēta enerģētikas attīstības projektu kontekstā. Šie izvilkumi liecina, ka ĶV turpina atbalstīt arī solārā stikla ražošanas nozari, kas ir būtiska saules enerģijas nozares attīstībai.

| (65) | Celtniecības materiālu 13. piecgades plānā minēti arī dažādi stikla veidi, ieskaitot augstas tīrības kvarca stiklu un izstrādājumus, augstas veiktspējas daudzfunkcionālu stiklu ar pārklājumu, elektrohromiskā/termohromiskā stikla sagatavošanas tehnoloģiju, tādu stikla izstrādājumu sagatavošanas tehnoloģiju, kuros integrēta fotoelektriska un fototermāla struktūra un funkcija. |
| --- | --- |

(65)

Celtniecības materiālu 13. piecgades plānā minēti arī dažādi stikla veidi, ieskaitot augstas tīrības kvarca stiklu un izstrādājumus, augstas veiktspējas daudzfunkcionālu stiklu ar pārklājumu, elektrohromiskā/termohromiskā stikla sagatavošanas tehnoloģiju, tādu stikla izstrādājumu sagatavošanas tehnoloģiju, kuros integrēta fotoelektriska un fototermāla struktūra un funkcija.

| (66) | Saglabājot subsīdijas samazinātā apjomā, 2018. gadā ĶV izdeva jaunus regulējuma pasākumus attiecībā uz FE iekārtām, proti, 2018. gada paziņojumu par fotoelementu enerģijas ražošanu (tālāk – “politika 531”, kā tā tika paziņota 2018. gada 31. maijā). Saskaņā ar minēto politiku Ķīnas valdība ievērojami samazināja gada kvotu jaunai saules enerģijas jaudai, kas ir tiesīga saņemt valsts subsīdijas. |
| --- | --- |

(66)

Saglabājot subsīdijas samazinātā apjomā, 2018. gadā ĶV izdeva jaunus regulējuma pasākumus attiecībā uz FE iekārtām, proti, 2018. gada paziņojumu par fotoelementu enerģijas ražošanu (tālāk – “politika 531”, kā tā tika paziņota 2018. gada 31. maijā). Saskaņā ar minēto politiku Ķīnas valdība ievērojami samazināja gada kvotu jaunai saules enerģijas jaudai, kas ir tiesīga saņemt valsts subsīdijas.

| (67) | Arī stratēģija Made in China 2025 veicina zaļo attīstību. Made in China 2025 atbalsta stikla nozari, un konkrēti stikls ir iekļauts 2016. gada “Četru būtisko nozares attīstības elementu kataloga” (Made in China 2025) 9. nodaļas “Jaunie materiāli” II apakšiedaļā “Galvenie pamatmateriāli”, proti, 24. punktā uzskaitīti materiāli uz stikla bāzes un 29. punktā uzskaitīti augstas tīrības kvarca stikls un izstrādājumi. |
| --- | --- |

(67)

Arī stratēģija Made in China 2025 veicina zaļo attīstību. Made in China 2025 atbalsta stikla nozari, un konkrēti stikls ir iekļauts 2016. gada “Četru būtisko nozares attīstības elementu kataloga” (Made in China 2025) 9. nodaļas “Jaunie materiāli” II apakšiedaļā “Galvenie pamatmateriāli”, proti, 24. punktā uzskaitīti materiāli uz stikla bāzes un 29. punktā uzskaitīti augstas tīrības kvarca stikls un izstrādājumi.

Made in China 2025

Made in China 2025

Made in China 2025

| (68) | Tāpēc solāro stiklu uzskata par veicinātas ražošanas nozares sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(68)

Tāpēc solāro stiklu uzskata par veicinātas ražošanas nozares sastāvdaļu.

| (69) | Turklāt Valsts padomes lēmumā Nr. 40 par “Pagaidu noteikumu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu” izsludināšanu un īstenošanu (kas kopā ar “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek dēvēti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (29); visām finanšu iestādēm uzdots sniegt kreditēšanas atbalstu tieši veicinātajiem projektiem; apsolīts īstenot “citus preferenciālus politikas virzienus attiecībā uz veicinātajiem projektiem” (30). |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Valsts padomes lēmumā Nr. 40 par “Pagaidu noteikumu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu” izsludināšanu un īstenošanu (kas kopā ar “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek dēvēti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (29); visām finanšu iestādēm uzdots sniegt kreditēšanas atbalstu tieši veicinātajiem projektiem; apsolīts īstenot “citus preferenciālus politikas virzienus attiecībā uz veicinātajiem projektiem” (30).

29

30

| (70) | Turklāt Valsts padomes Lēmums Nr. 9 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (“Lēmums Nr. 9”) “aktīvi mudina” ĶV un publiskā sektora aģentūras “vadīt attiecīgo nozaru attīstību, optimizēt rūpniecības struktūras modernizāciju”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti minēta “saules enerģijas nozarei paredzēta ultradzidra pludinātā stikla” ražošanas veicināšana. Minētais lēmums, kas bija spēkā līdz 2020. gadam, 2019. gadā tika aizstāts ar Valsts attīstības un reformu komisijas Lēmumu Nr. 29 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (2019. gada izdevums)”, kura 12. punkta 2. apakšpunktā bija minēts tas pats. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt Valsts padomes Lēmums Nr. 9 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (“Lēmums Nr. 9”) “aktīvi mudina” ĶV un publiskā sektora aģentūras “vadīt attiecīgo nozaru attīstību, optimizēt rūpniecības struktūras modernizāciju”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti minēta “saules enerģijas nozarei paredzēta ultradzidra pludinātā stikla” ražošanas veicināšana. Minētais lēmums, kas bija spēkā līdz 2020. gadam, 2019. gadā tika aizstāts ar Valsts attīstības un reformu komisijas Lēmumu Nr. 29 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (2019. gada izdevums)”, kura 12. punkta 2. apakšpunktā bija minēts tas pats.

| (71) | Visbeidzot, Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā un ilgā termiņā (2006–2020), kas aptver PIP, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt preferenciālu kreditēšanas atbalstu nozīmīgākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un stiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot preferenciālu nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”. Tā kā vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji ir kvalificējami pie “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem”, minētās valsts nostādnes vēl jo vairāk akcentē solārā stikla ražošanas nozares kā veicinātās nozares statusu. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā un ilgā termiņā (2006–2020), kas aptver PIP, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt preferenciālu kreditēšanas atbalstu nozīmīgākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un stiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot preferenciālu nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”. Tā kā vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji ir kvalificējami pie “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem”, minētās valsts nostādnes vēl jo vairāk akcentē solārā stikla ražošanas nozares kā veicinātās nozares statusu.

| (72) | Redzams, ka ĶV saskaņā ar plašu politikas instrumentu un direktīvu kopumu vada saules enerģijas nozares attīstību kopumā un tādējādi arī solārā stikla ražošanas nozares attīstību. Ar šādiem politikas instrumentiem un direktīvām ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu solārā stikla ražošanas nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos. |
| --- | --- |

(72)

Redzams, ka ĶV saskaņā ar plašu politikas instrumentu un direktīvu kopumu vada saules enerģijas nozares attīstību kopumā un tādējādi arī solārā stikla ražošanas nozares attīstību. Ar šādiem politikas instrumentiem un direktīvām ĶV dod rīkojumus praktiski par ikvienu solārā stikla ražošanas nozares attīstības un darbības aspektu un kontrolē tos.

| (73) | Kopumā Ķīnas valdība ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievēro valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicinātās nozares, ieskaitot solārā stikla ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(73)

Kopumā Ķīnas valdība ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievēro valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicinātās nozares, ieskaitot solārā stikla ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

3.2.2.6.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē: bankrota tiesību, uzņēmējdarbības tiesību vai īpašuma tiesību trūkums, diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde

| (74) | Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot Ķīnu, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (31). |
| --- | --- |

(74)

Lietas materiālos pieejamā informācija liecina, ka Ķīnas bankrota sistēma pietiekami nesasniedz savus galvenos mērķus, tādus kā prasījumu un parādu taisnīga segšana un kreditoru un debitoru likumīgo tiesību un interešu aizsardzība. Tā pamatā, šķiet, ir fakts, ka, lai gan Ķīnas bankrota tiesības formāli balstās uz līdzīgiem principiem kā atbilstīgie tiesību akti citās valstīs, izņemot Ķīnu, Ķīnas sistēmai ir raksturīga sistemātiska nepietiekama tiesību aktu noteikumu izpilde. Vispārzināms, ka bankrotu joprojām ir maz attiecībā pret valsts ekonomikas lielumu jo īpaši tāpēc, ka maksātnespējas procesā ir virkne nepilnību, kas faktiski attur no bankrota pieteikumu iesniegšanas. Turklāt maksātnespējas procesos joprojām ir spēcīga un aktīva valsts loma, un bieži vien tai ir tieša ietekme uz procesu rezultātu (31).

31

| (75) | Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnā (32). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (33). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (34). |
| --- | --- |

(75)

Turklāt īpašuma tiesību sistēmas trūkumi ir īpaši acīmredzami saistībā ar īpašumtiesībām uz zemi un zemes izmantošanas tiesībām Ķīnā (32). Visa zeme pieder Ķīnas valstij (kolektīvajā īpašumā esošā lauku zeme un valsts īpašumā esošā pilsētas zeme). Tās sadale joprojām ir atkarīga tikai no valsts. Pastāv tiesību aktu noteikumi, kuru mērķis ir pārredzamā veidā un par tirgus cenām piešķirt zemes izmantošanas tiesības, piemēram, ieviešot piedāvājumu procedūras. Tomēr minētie noteikumi tiek regulāri pārkāpti: daži pircēji iegūst zemi par velti vai par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu (33). Turklāt, piešķirot zemi, iestādes bieži vien cenšas sasniegt konkrētus politiskos mērķus, ieskaitot ekonomikas plānu īstenošanu (34).

32

33

34

| (76) | Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz solārā stikla ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neadekvāta izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz solārā stikla ražošanas nozari. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka solārā stikla ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai arī to izpilde ir neadekvāta. |
| --- | --- |

(76)

Ļoti līdzīgi kā citās Ķīnas ekonomikas nozarēs, uz solārā stikla ražotājiem attiecas parastie Ķīnas noteikumi par bankrota tiesībām, uzņēmējdarbības tiesībām un īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka uz šiem uzņēmumiem attiecas lejupējie kropļojumi, ko rada bankrota un īpašuma tiesību diskriminējoša piemērošana vai neadekvāta izpilde. Šajā izmeklēšanā netika atklāts nekas tāds, kas liktu šos konstatējumus apšaubīt. Komisija provizoriski secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas un rezultātā, saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības Ķīnas Tautas Republikā, rodas kropļojumi. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, minētie apsvērumi šķiet pilnībā attiecināmi arī uz solārā stikla ražošanas nozari. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka solārā stikla ražošanas nozarē bankrota un īpašuma tiesību aktu piemērošana ir diskriminējoša vai arī to izpilde ir neadekvāta.

3.2.2.7.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē: izkropļotas algu izmaksas

| (77) | Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnā nevar pilnībā attīstīties, jo darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju tiek ierobežotas. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (35). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (36). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (37). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(77)

Uz tirgu balstīta algu sistēma Ķīnā nevar pilnībā attīstīties, jo darba ņēmēju un darba devēju tiesības uz kolektīvu organizāciju tiek ierobežotas. Ķīna nav ratificējusi vairākas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, tās, kas attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīgumu slēgšanu (35). Valsts tiesību aktos noteikts, ka darbojas tikai viena arodbiedrību organizācija. Tomēr šī organizācija nav neatkarīga no valsts iestādēm, un tās iesaistīšanās darba koplīguma slēgšanā un darba ņēmēju tiesību aizsardzībā joprojām ir vāja (36). Turklāt Ķīnas darbaspēka mobilitāti ierobežo mājsaimniecību reģistrācijas sistēma, kas konkrētās administratīvās teritorijas vietējiem iedzīvotājiem ierobežo piekļuvi visam sociālā nodrošinājuma un citu pabalstu klāstam. Rezultātā darba ņēmēji, kuriem nav reģistrēta dzīvesvieta vietējā teritorijā, parasti nonāk neaizsargātā nodarbinātības situācijā un saņem mazākus ienākumus nekā personas, kam ir šāda reģistrēta dzīvesvieta (37). Šie konstatējumi liek secināt, ka algu izmaksas Ķīnā ir izkropļotas.

35

36

37

| (78) | Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz solārā stikla ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi solārā stikla nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma). |
| --- | --- |

(78)

Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz solārā stikla ražošanas nozari neattiektos iepriekš raksturotā Ķīnas darba tiesību sistēma. Tādējādi solārā stikla nozari skar algu izmaksu kropļojumi – gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai tā galvenās izejvielas ražošanā), gan netieši (ja ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma).

3.2.2.8.   Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

Nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē: piekļuve finansējumam, ko piešķir iestādes, kuras īsteno valsts politikas mērķus vai kuru darbība citādi ir atkarīga no valsts

| (79) | Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnā ir dažādos veidos izkropļota. |
| --- | --- |

(79)

Kapitāla pieejamība uzņēmumiem Ķīnā ir dažādos veidos izkropļota.

| (80) | Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (38), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (39), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (40). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicinātām vai citādi nozīmīgām (41). |
| --- | --- |

(80)

Pirmkārt, Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīgs spēcīgs valsts īpašumā esošu banku stāvoklis (38), un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. Līdzīgi kā nefinanšu VU, bankas joprojām ir saistītas ar valsti ne tikai ar īpašuma tiesībām, bet arī ar personīgām attiecībām (lielo valsts īpašumā esošo finanšu iestāžu vadošos darbiniekus ieceļ amatā ĶKP) (39), un, tāpat kā nefinanšu VU, bankas regulāri īsteno valdības izstrādāto valsts politiku. Tādējādi bankas izpilda tieši formulētu ar likumu noteiktu pienākumu veikt darījumus saskaņā ar valsts ekonomiskās un sociālās attīstības vajadzībām un vadoties pēc valsts rūpniecības politikas (40). To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicinātām vai citādi nozīmīgām (41).

38

39

40

41

| (81) | Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus (42), liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme. |
| --- | --- |

(81)

Lai gan ir atzīts, ka dažādi tiesību aktu noteikumi attiecas uz nepieciešamību ievērot normālu banku praksi un tādus prudenciālos noteikumus kā nepieciešamību pārbaudīt aizdevuma ņēmēja kredītspēju, pārliecinoši pierādījumi, ieskaitot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu konstatējumus (42), liecina, ka minētajiem noteikumiem dažādu juridisko instrumentu piemērošanā ir tikai sekundāra nozīme.

42

| (82) | Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt obligāciju reitings un kredītvērtējums dažādu iemeslu dēļ bieži vien ir izkropļoti – arī tādēļ, ka riska novērtējumu ietekmē firmas stratēģiskā nozīme Ķīnas valdībai un implicīto valdības garantiju spēks. Aplēses pārliecina, ka Ķīnas kredītvērtējumi sistemātiski atbilst zemākiem starptautiskajiem vērtējumiem.

| (83) | To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (43). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(83)

To papildina spēkā esoši papildu noteikumi, kuri virza finanses uz nozarēm, ko valdība atzinusi par veicināmām vai citādi nozīmīgām (43). Rezultātā rodas nosliece par labu tam, lai aizdevumus piešķirtu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, lielām privātām firmām ar labiem sakariem un firmām, kas darbojas vadošajās rūpniecības nozarēs, kas nozīmē, ka kapitāla pieejamība un izmaksas nav vienādas visiem tirgus dalībniekiem.

43

| (84) | Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai. |
| --- | --- |

(84)

Otrkārt, lai stimulētu ieguldījumu pieaugumu, aizņemšanās izmaksas tiek mākslīgi uzturētas zemā līmenī. Tādējādi tiek pārmērīgi izmantoti kapitālieguldījumi ar aizvien mazāku ienākumu no ieguldījumiem. To ilustrē nesenais to līdzekļu īpatsvara pieaugums valsts sektorā, kurus uzņēmumi aizņēmušies, kaut arī strauji samazinājusies rentabilitāte, kas liecina, ka mehānismi, kuri darbojas banku sistēmā, neatbilst normālai komerciālai reakcijai.

| (85) | Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu. |
| --- | --- |

(85)

Treškārt, lai gan 2015. gada oktobrī tika panākta nominālās procentu likmes liberalizācija, cenu signāli vēl aizvien neizriet no brīvā tirgus spēkiem, bet tos ietekmē valsts izraisīti kropļojumi. Faktiski to aizdevumu daļa, kam nav pārsniegta atsauces likme, joprojām ir 45 % no visiem aizdevumiem, un šķiet, ka ir pastiprināta mērķtiecīgu kredītu izmantošana, jo kopš 2015. gada šī daļa ir ievērojami palielinājusies, kaut arī ekonomikas apstākļi ir pasliktinājušies. Mākslīgi zemo procentu likmju dēļ cenas ir nesamērīgi zemas, un tas izraisa pārmērīgu kapitāla izmantošanu.

| (86) | Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskārusies ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus. |
| --- | --- |

(86)

Kopējais kreditēšanas pieaugums Ķīnā liecina par mazāku kapitāla sadales efektivitāti, un nav pazīmju, ka kreditēšanas ierobežojumi kļūtu stingrāki, ko varētu gaidīt neizkropļotā tirgus vidē. Rezultātā pēdējos gados ir strauji palielinājies ienākumus nenesošu aizdevumu apjoms. Saskārusies ar situāciju, kad kļūst aizvien vairāk riskanto parādu, Ķīnas valdība ir izvēlējusies izvairīties no maksājumu saistību neizpildes. Tāpēc ar sliktajiem parādiem saistītie jautājumi tiek risināti, refinansējot parādu un tādējādi radot tā sauktos zombijuzņēmumus vai nododot īpašumtiesības uz parādu (piemēram, izmantojot apvienošanos vai parādsaistību kapitalizāciju), bet ne vienmēr novēršot vispārējo parāda problēmu vai risinot tās pamatcēloņus.

| (87) | Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

(87)

Būtībā, kaut arī nesen veikti tirgus liberalizācijas pasākumi, uzņēmumu kredītu sistēmu Ķīnā ietekmē nozīmīgi kropļojumi, ko rada pastāvīgi pieaugošā valsts loma kapitāla tirgos.

| (88) | Nav sniegti pierādījumi par to, ka solārā stikla ražošanas nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītajiem valdības iejaukšanās veidiem finanšu sistēmā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(88)

Nav sniegti pierādījumi par to, ka solārā stikla ražošanas nozare būtu brīva no iepriekš aprakstītajiem valdības iejaukšanās veidiem finanšu sistēmā. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

3.2.2.9.   Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

Aprakstīto kropļojumu sistēmiskais raksturs

| (89) | Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.2.–3.2.2.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par iepriekš 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(89)

Komisija norādīja, ka Ķīnas ekonomikai ir raksturīgi ziņojumā aprakstītie kropļojumi. Pieejamie pierādījumi liecina, ka 3.2.2.2.–3.2.2.5. iedaļā un Ziņojuma A daļā aprakstītie fakti un iezīmes, kas raksturo Ķīnas sistēmu, ir attiecināmi uz visu valsti un visām ekonomikas nozarēm. Tas pats sakāms par iepriekš 3.2.2.6.–3.2.2.8. iedaļā un Ziņojuma B daļā aprakstītajiem ražošanas faktoriem.

| (90) | Lai ražotu solāro stiklu, ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Tā kā Ķīna nesadarbojās, tad par izejresursiem, ko pirka ražotāji Ķīnā, bija pieejama ierobežota informācija. Ja solārā stikla ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem Ķīnā, tad cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(90)

Lai ražotu solāro stiklu, ir vajadzīgs plašs izejresursu klāsts. Tā kā Ķīna nesadarbojās, tad par izejresursiem, ko pirka ražotāji Ķīnā, bija pieejama ierobežota informācija. Ja solārā stikla ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem Ķīnā, tad cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas pie to izmaksām), ir nepārprotami saistītas ar tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (91) | Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo. |
| --- | --- |

(91)

Rezultātā ne vien nav pareizi izmantot pārskatāmā ražojuma iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir skartas arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.), jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma A un B daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti Ķīnā, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. Ne ĶV, ne ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nav snieguši pierādījumus vai argumentus par pretējo.

3.2.2.10.   Secinājumi

Secinājumi

| (92) | Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kur aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par Ķīnas iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī konkrēti solārā stikla ražošanas nozarē, liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. |
| --- | --- |

(92)

Analīze 3.2.2.2.–3.2.2.9. iedaļā, kur aplūkoti visi pieejamie pierādījumi par Ķīnas iejaukšanos savā ekonomikā kopumā, kā arī konkrēti solārā stikla ražošanas nozarē, liecina, ka cenas un izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku attiecīgo minētajā noteikumā uzskaitīto faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka ĶV nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas.

| (93) | Tāpēc Komisija noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī. |
| --- | --- |

(93)

Tāpēc Komisija noteica salikto normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgā reprezentatīvā valstī.

3.2.3.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

3.2.3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (94) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (44), |
| --- | --- | --- |

(94)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (44),

44

| — | pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī,

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, tad priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (95) | Komisija ar 14. jūnija paziņojumu un 17. februāra paziņojumu, kas minēti iepriekš 1.3.5. iedaļā, informēja ieinteresētās personas, ka tā ir iecerējusi izmantot Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. No ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes. |
| --- | --- |

(95)

Komisija ar 14. jūnija paziņojumu un 17. februāra paziņojumu, kas minēti iepriekš 1.3.5. iedaļā, informēja ieinteresētās personas, ka tā ir iecerējusi izmantot Turciju par attiecīgu reprezentatīvo valsti. No ieinteresētajām personām netika saņemtas piezīmes.

3.2.3.2.   Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR

| (96) | Turcija tiek klasificēta pie valstīm ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, jo Pasaules Banka to klasificējusi pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”. Vienīgā cita valsts, kura arī klasificēta pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem” un kurā ražo pārskatāmo ražojumu, ir Malaizija – tur ir divi pārskatāmā ražojuma ražotāji. Tomēr, atšķirībā no Turcijas, nevienam Malaizijas uzņēmumam nebija publiski pieejamu finanšu datu. |
| --- | --- |

(96)

Turcija tiek klasificēta pie valstīm ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, jo Pasaules Banka to klasificējusi pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”. Vienīgā cita valsts, kura arī klasificēta pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem” un kurā ražo pārskatāmo ražojumu, ir Malaizija – tur ir divi pārskatāmā ražojuma ražotāji. Tomēr, atšķirībā no Turcijas, nevienam Malaizijas uzņēmumam nebija publiski pieejamu finanšu datu.

3.2.3.3.   Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī

Pārskatāmā ražojuma ražošana reprezentatīvajā valstī

| (97) | Komisijai pieejamie fakti liecināja, ka Turcijā ir viens pārskatāmā ražojuma ražotājs, proti, Sisecam/Trakya. Turklāt Komisija ar Orbis starpniecību no šā uzņēmuma varēja iegūt publiski pieejamus finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

(97)

Komisijai pieejamie fakti liecināja, ka Turcijā ir viens pārskatāmā ražojuma ražotājs, proti, Sisecam/Trakya. Turklāt Komisija ar Orbis starpniecību no šā uzņēmuma varēja iegūt publiski pieejamus finanšu pārskatus.

Sisecam/Trakya

Orbis

3.2.3.4.   Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (98) | Komisija rūpīgi analizēja visus lietas materiālos pieejamos attiecīgos datus par ražošanas faktoriem Turcijā, un ņēma vērā turpmāk minēto.






  — | Komisija analizēja visu to ražošanas faktoru importa statistiku, kas uzskaitīti 14. jūnija paziņojumā, kurš atjaunināts ar 17. februāra paziņojumu, un secināja, ka PIP laikā ir importēti visi pārskatāmā ražojuma ražošanai nepieciešamie ražošanas faktori. |
| --- | --- | --- |

(98)

Komisija rūpīgi analizēja visus lietas materiālos pieejamos attiecīgos datus par ražošanas faktoriem Turcijā, un ņēma vērā turpmāk minēto.

—

Komisija analizēja visu to ražošanas faktoru importa statistiku, kas uzskaitīti 14. jūnija paziņojumā, kurš atjaunināts ar 17. februāra paziņojumu, un secināja, ka PIP laikā ir importēti visi pārskatāmā ražojuma ražošanai nepieciešamie ražošanas faktori.

| — | Enerģijas statistika (dabasgāzes un elektroenerģijas rūpnieciskās cenas) par PIP bija viegli pieejama Turcijas Statistikas institūta (TurkStat) sniegto datu veidā (45). |
| --- | --- |

—

Enerģijas statistika (dabasgāzes un elektroenerģijas rūpnieciskās cenas) par PIP bija viegli pieejama Turcijas Statistikas institūta (TurkStat) sniegto datu veidā (45).

TurkStat

45

| — | Darbaspēka izmaksu avots ir TurkStat tīmekļa vietnē pieejamā statistika par vidējām darbaspēka izmaksām saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas, parasti dēvētā par NACE, 23. sektorā, kas ietver darbaspēka izmaksas stikla ražošanas nozarē (46). |
| --- | --- |

—

Darbaspēka izmaksu avots ir TurkStat tīmekļa vietnē pieejamā statistika par vidējām darbaspēka izmaksām saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas, parasti dēvētā par NACE, 23. sektorā, kas ietver darbaspēka izmaksas stikla ražošanas nozarē (46).

TurkStat

NACE

46

| (99) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts, ka saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas (PVA) un peļņu. Turklāt ir jānosaka ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas ražošanas faktoros. Kā minēts iepriekš, Komisija uzskatīja, ka par Turcijas ražotāju eksportētāju Sisecam/Trakya ir publiski pieejami finanšu pārskati, kurus varēja izmantot par aizstājēju, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA un peļņu. |
| --- | --- |

(99)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts, ka saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas (PVA) un peļņu. Turklāt ir jānosaka ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas ražošanas faktoros. Kā minēts iepriekš, Komisija uzskatīja, ka par Turcijas ražotāju eksportētāju Sisecam/Trakya ir publiski pieejami finanšu pārskati, kurus varēja izmantot par aizstājēju, lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA un peļņu.

Sisecam/Trakya

3.2.3.5.   Secinājumi par reprezentatīvo valsti

Secinājumi par reprezentatīvo valsti

| (100) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi un lietas materiālos pieejamos datus, lai noteiktu atbilstošās ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija izmantoja Turcijas un Turcijas uzņēmuma Sisecam/Trakya datus. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi un lietas materiālos pieejamos datus, lai noteiktu atbilstošās ražošanas un pārdošanas izmaksas attiecīgā reprezentatīvā valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija izmantoja Turcijas un Turcijas uzņēmuma Sisecam/Trakya datus.

Sisecam/Trakya

3.2.4.   Ražošanas faktori

Ražošanas faktori

| (101) | Kā minēts 14. jūnija paziņojumā un 17. februāra paziņojumā, Komisija analizēja visus pieejamos datus par ražošanas faktoriem un, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, nolēma izmantot šādus avotus un vērtības:

  1. tabula


  Solārā stikla ražošanas faktori










  Ražošanas faktors | HS kods | Importa datu avots, ko Komisija ir iecerējusi izmantot | Mērvienība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Smilts | 250510 | Global Trade Atlas (GTA) (47) | kg |
| Nātrija karbonāts | 283620 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Nekarsēts un nededzināts dolomīts | 251810 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Marmora granulas | 251741 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Nātrija nitrāts | 310250 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Nātrija sulfāts | 283311 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Nātrija piroantimonāts | 284190 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Pārklājuma materiāls (48) | 382499 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Iepakojuma materiāls (49) | 441510 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Iepakojuma materiāls (50) | 441520 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |
| Iepakojuma materiāls (51) | 480439 | Global Trade Atlas (GTA) | kg |

(101)

Kā minēts 14. jūnija paziņojumā un 17. februāra paziņojumā, Komisija analizēja visus pieejamos datus par ražošanas faktoriem un, lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, nolēma izmantot šādus avotus un vērtības:

1. tabula

1. tabula

Solārā stikla ražošanas faktori

Solārā stikla ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Ražošanas faktors

HS kods

HS kods

Importa datu avots, ko Komisija ir iecerējusi izmantot

Importa datu avots, ko Komisija ir iecerējusi izmantot

Mērvienība

Mērvienība

Smilts

250510

Global Trade Atlas (GTA) (47)

Global Trade Atlas

GTA

47

kg

Nātrija karbonāts

283620

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Nekarsēts un nededzināts dolomīts

251810

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Marmora granulas

251741

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Nātrija nitrāts

310250

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Nātrija sulfāts

283311

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Nātrija piroantimonāts

284190

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Pārklājuma materiāls (48)

48

382499

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Iepakojuma materiāls (49)

49

441510

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Iepakojuma materiāls (50)

50

441520

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

Iepakojuma materiāls (51)

51

480439

Global Trade Atlas (GTA)

Global Trade Atlas

GTA

kg

3.2.4.1.   Izejvielas

Izejvielas

| (102) | Solārajam stiklam ražošanas procesā parasti ir vajadzīgs zināms daudzums izejvielu ar zemu dzelzs saturu. Šis process sākas, kad šīs izejvielas ar lauskām kausē ugunsizturīgā tvertnē aptuveni 1 500 °C temperatūrā. Pēc tam šķidro stiklu veido (veltnē) starp diviem ar ūdeni dzesētiem tērauda/sakausējumu veltņiem. Šiem veltņiem var būt negatīvs raksts, ko iespiež šķidrajā stiklā. Alternatīvi tas tiek veidots uz šķidras alvas vannas (pludināts). Veidojas nepārtraukta, neierobežota stikla lente. Šo lenti uzreiz vai pēc pārtraukuma (uz ražošanas līnijas vai ārpus tās) sagriež pēc individuāliem izmēriem. Pēc nerafinētā stikla sagriešanas stikla malu slīpē, stiklu mazgā un pēc tam rūda. Vai nu pirms, vai pēc rūdīšanas uz stikla ar dažādām metodēm var uzklāt funkcionālu slāni. Šis slānis var palielināt caurlaidi vai nodilumpretestību, kā arī atgrūst netīrumus. Gatavajam ražojumam var būt antireflektējošs pārklājums. Solārā stikla izmaksu struktūru lielā mērā ietekmē izejvielu, jo īpaši smilts, un enerģijas izmaksas. |
| --- | --- |

(102)

Solārajam stiklam ražošanas procesā parasti ir vajadzīgs zināms daudzums izejvielu ar zemu dzelzs saturu. Šis process sākas, kad šīs izejvielas ar lauskām kausē ugunsizturīgā tvertnē aptuveni 1 500 °C temperatūrā. Pēc tam šķidro stiklu veido (veltnē) starp diviem ar ūdeni dzesētiem tērauda/sakausējumu veltņiem. Šiem veltņiem var būt negatīvs raksts, ko iespiež šķidrajā stiklā. Alternatīvi tas tiek veidots uz šķidras alvas vannas (pludināts). Veidojas nepārtraukta, neierobežota stikla lente. Šo lenti uzreiz vai pēc pārtraukuma (uz ražošanas līnijas vai ārpus tās) sagriež pēc individuāliem izmēriem. Pēc nerafinētā stikla sagriešanas stikla malu slīpē, stiklu mazgā un pēc tam rūda. Vai nu pirms, vai pēc rūdīšanas uz stikla ar dažādām metodēm var uzklāt funkcionālu slāni. Šis slānis var palielināt caurlaidi vai nodilumpretestību, kā arī atgrūst netīrumus. Gatavajam ražojumam var būt antireflektējošs pārklājums. Solārā stikla izmaksu struktūru lielā mērā ietekmē izejvielu, jo īpaši smilts, un enerģijas izmaksas.

| (103) | Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 3.2.2. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši izkropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši izkropļojumi ietekmē eksporta cenas. Līdzīgi arī netika iekļauti importa dati par importu, ko reprezentatīvajā valstī veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (52) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šādi importa dati katrā ziņā bija nenozīmīgi. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm lielā mērā saglabājās reprezentatīvs 70–100 % robežās no kopējā Turcijā importētā apjoma, izņemot vienu izejvielu (53), kuras apjoms tik un tā bija reprezentatīvs, proti, 21 %. |
| --- | --- |

(103)

Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi 3.2.2. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas Ķīnas Tautas Republikā. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu par to, ka tie paši izkropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka tie paši izkropļojumi ietekmē eksporta cenas. Līdzīgi arī netika iekļauti importa dati par importu, ko reprezentatīvajā valstī veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (52) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs, un šādi importa dati katrā ziņā bija nenozīmīgi. Pēc ĶTR izslēgšanas imports no citām trešām valstīm lielā mērā saglabājās reprezentatīvs 70–100 % robežās no kopējā Turcijā importētā apjoma, izņemot vienu izejvielu (53), kuras apjoms tik un tā bija reprezentatīvs, proti, 21 %.

52

53

| (104) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar Komisijas metodiku, pie šīm importa cenām parasti būtu jāpieskaita ievedmuitas nodokļi, kas noteikti ražošanas faktoriem un materiāliem, kuri importēti Turcijā, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Ņemot vērā konstatējumus 116. un 117. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kas vērsta uz to, lai konstatētu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājies, nevis konstatētu tā precīzu lielumu, Komisija nolēma, ka korekcijas par ievedmuitas nodokļiem un iekšzemes transportu nav vajadzīgas, jo tādu korekciju rezultātā tikai palielinātos normālā vērtība un tādējādi – dempinga starpība. |
| --- | --- |

(104)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar Komisijas metodiku, pie šīm importa cenām parasti būtu jāpieskaita ievedmuitas nodokļi, kas noteikti ražošanas faktoriem un materiāliem, kuri importēti Turcijā, kā arī iekšzemes transporta izmaksas. Ņemot vērā konstatējumus 116. un 117. apsvērumā, kā arī šīs termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas raksturu, kas vērsta uz to, lai konstatētu, vai dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājies, nevis konstatētu tā precīzu lielumu, Komisija nolēma, ka korekcijas par ievedmuitas nodokļiem un iekšzemes transportu nav vajadzīgas, jo tādu korekciju rezultātā tikai palielinātos normālā vērtība un tādējādi – dempinga starpība.

3.2.4.2.   Darbaspēks

Darbaspēks

| (105) | Detalizētu informāciju par algām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs publicē TurkStat. Komisija izmantoja jaunāko pieejamo statistiku (par 2016. gadu) par vidējām darbaspēka izmaksām saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas, parasti dēvētā par NACE, 23. sektorā, kas ietver darbaspēka izmaksas stikla ražošanas nozarē (54). |
| --- | --- |

(105)

Detalizētu informāciju par algām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs publicē TurkStat. Komisija izmantoja jaunāko pieejamo statistiku (par 2016. gadu) par vidējām darbaspēka izmaksām saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas, parasti dēvētā par NACE, 23. sektorā, kas ietver darbaspēka izmaksas stikla ražošanas nozarē (54).

TurkStat

NACE

54

3.2.4.3.   Elektroenerģija

Elektroenerģija

| (106) | Elektroenerģijas cenu uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) regulāros paziņojumos presei publicē TurkStat. Komisija izmantoja 2019. gada 26. martā publicētos datus par elektroenerģijas cenām rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstīgajā patēriņa grupā kurušos par kWh (55) (attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu) (56). |
| --- | --- |

(106)

Elektroenerģijas cenu uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) regulāros paziņojumos presei publicē TurkStat. Komisija izmantoja 2019. gada 26. martā publicētos datus par elektroenerģijas cenām rūpnieciskajiem lietotājiem atbilstīgajā patēriņa grupā kurušos par kWh (55) (attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu) (56).

TurkStat

55

56

3.2.4.4.   Dabasgāze

Dabasgāze

| (107) | Dabasgāzes cenu uzņēmumiem Turcijā regulāros paziņojumos presei publicē TurkStat. Komisija izmantoja atbilstīgo cenu rūpnieciskajiem lietotājiem no 2019. gada 26. marta publikācijas (kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu) (57). |
| --- | --- |

(107)

Dabasgāzes cenu uzņēmumiem Turcijā regulāros paziņojumos presei publicē TurkStat. Komisija izmantoja atbilstīgo cenu rūpnieciskajiem lietotājiem no 2019. gada 26. marta publikācijas (kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu) (57).

TurkStat

57

3.2.4.5.   Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņa un amortizācija

| (108) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta otrajā daļā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt ir jānosaka ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros. |
| --- | --- |

(108)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta otrajā daļā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt ir jānosaka ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība, lai aptvertu izmaksas, kas nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros.

Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (109) | Lai noteiktu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz Sisecam/Trakya datiem, Komisija noteica ražošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību atkarībā no ražotā modeļa. |
| --- | --- |

(109)

Lai noteiktu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību un ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Tāpēc, pamatojoties uz Sisecam/Trakya datiem, Komisija noteica ražošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām. Pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajai izgatavošanas izmaksu vērtībai, lai iegūtu neizkropļotu ražošanas pieskaitāmo izmaksu vērtību atkarībā no ražotā modeļa.

Sisecam/Trakya

| (110) | Lai noteiktu, kāds ir neizkropļots un samērīgs ražošanas pieskaitāmo izmaksu, PVA, peļņas un amortizācijas apjoms, Komisija izmantoja no Orbis iegūtos datus par 2018. gadu uzņēmumam Sisecam/Trakya. |
| --- | --- |

(110)

Lai noteiktu, kāds ir neizkropļots un samērīgs ražošanas pieskaitāmo izmaksu, PVA, peļņas un amortizācijas apjoms, Komisija izmantoja no Orbis iegūtos datus par 2018. gadu uzņēmumam Sisecam/Trakya.

Orbis

Sisecam/Trakya

3.2.5.   Aprēķins

Aprēķins

| (111) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica salikto normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

| (112) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora (materiālu un darbaspēka) izmantošanu solārā stikla ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Šie pieprasījuma iesniedzēja norādītie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti pārbaudē. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Turcijā. |
| --- | --- |

(112)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora (materiālu un darbaspēka) izmantošanu solārā stikla ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Šie pieprasījuma iesniedzēja norādītie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti pārbaudē. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar neizkropļotām vienības izmaksām reprezentatīvajā valstī Turcijā.

| (113) | Kad bija noteiktas neizkropļotas izgatavošanas izmaksas, Komisija piemēroja 108.–110. apsvērumā minētās ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņu un amortizāciju. Tās tika noteiktas, pamatojoties uz Sisecam/Trakya finanšu pārskatiem (sk. 3.2.3. iedaļu). Komisija neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām pieskaitīja šādas pozīcijas:






  — | 109. apsvērumā skaidrotās ražošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizāciju, kuru kopējais apjoms bija 39 % no Sisecam/Trakya materiālu izmaksām, |
| --- | --- | --- |

(113)

Kad bija noteiktas neizkropļotas izgatavošanas izmaksas, Komisija piemēroja 108.–110. apsvērumā minētās ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA, peļņu un amortizāciju. Tās tika noteiktas, pamatojoties uz Sisecam/Trakya finanšu pārskatiem (sk. 3.2.3. iedaļu). Komisija neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām pieskaitīja šādas pozīcijas:

Sisecam/Trakya

—

109. apsvērumā skaidrotās ražošanas pieskaitāmās izmaksas un amortizāciju, kuru kopējais apjoms bija 39 % no Sisecam/Trakya materiālu izmaksām,

Sisecam/Trakya

| — | PVA un citas izmaksas, kas bija 41 % no Sisecam/Trakya materiālu izmaksām, un |
| --- | --- |

—

PVA un citas izmaksas, kas bija 41 % no Sisecam/Trakya materiālu izmaksām, un

Sisecam/Trakya

| — | peļņu 30,8 % no kopējām ražošanas izmaksām, noteiktu, pamatojoties uz Sisecam/Trakya gūto peļņu. |
| --- | --- |

—

peļņu 30,8 % no kopējām ražošanas izmaksām, noteiktu, pamatojoties uz Sisecam/Trakya gūto peļņu.

Sisecam/Trakya

3.2.6.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (114) | Nesadarbošanās dēļ eksporta cenas tika noteiktas, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenas, Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzē norādītos importa datus par importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(114)

Nesadarbošanās dēļ eksporta cenas tika noteiktas, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenas, Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzē norādītos importa datus par importu no Ķīnas.

| (115) | Tā kā šīs cenas tiek ziņotas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (“CIF”) līmenī, tad, atņemot attiecīgu izmaksu summu, kurā ietilpst transports un apdrošināšana no ĶTR līdz Savienības robežai, tās tika koriģētas līdz EXW līmenim. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija korekcijai izmantoja to pašu procentuālo apjomu, kuru sākotnējā antidempinga izmeklēšanā (11,7 %). |
| --- | --- |

(115)

Tā kā šīs cenas tiek ziņotas izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (“CIF”) līmenī, tad, atņemot attiecīgu izmaksu summu, kurā ietilpst transports un apdrošināšana no ĶTR līdz Savienības robežai, tās tika koriģētas līdz EXW līmenim. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija korekcijai izmantoja to pašu procentuālo apjomu, kuru sākotnējā antidempinga izmeklēšanā (11,7 %).

CIF

EXW

3.2.7.   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (116) | Salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu EXW līmenī, Komisija salīdzināja ar eksporta cenu uz Savienību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(116)

Salikto normālo vērtību, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu EXW līmenī, Komisija salīdzināja ar eksporta cenu uz Savienību EXW līmenī.

EXW

EXW

| (117) | Konstatētā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 33 %. |
| --- | --- |

(117)

Konstatētā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, bija 33 %.

CIF

| (118) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka skaitļi, ko Komisija izmantojusi dempinga starpības aprēķināšanai, neatbilst solārā stikla ražotāju reālajai cenu/izmaksu pieredzei un faktam, ka Savienības ražošanas nozares cenas bija zemākas par aprēķināto normālo vērtību un dažkārt arī zemākas par importa cenām. |
| --- | --- |

(118)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka skaitļi, ko Komisija izmantojusi dempinga starpības aprēķināšanai, neatbilst solārā stikla ražotāju reālajai cenu/izmaksu pieredzei un faktam, ka Savienības ražošanas nozares cenas bija zemākas par aprēķināto normālo vērtību un dažkārt arī zemākas par importa cenām.

EU ProSun

| (119) | Komisija atgādināja, ka dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot salikto normālo vērtību, kuras pamatā bija reprezentatīvi trešās valsts dati saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, ar vidējām statistiskajām Ķīnas eksporta cenām uz Savienību, koriģētām EXW līmenī. Tādējādi Savienības ražošanas nozares cenas neietekmē dempinga starpības aprēķinu. |
| --- | --- |

(119)

Komisija atgādināja, ka dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot salikto normālo vērtību, kuras pamatā bija reprezentatīvi trešās valsts dati saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu, ar vidējām statistiskajām Ķīnas eksporta cenām uz Savienību, koriģētām EXW līmenī. Tādējādi Savienības ražošanas nozares cenas neietekmē dempinga starpības aprēķinu.

EXW

3.2.8.   Secinājumi par dempinga turpināšanos

Secinājumi par dempinga turpināšanos

| (120) | Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies. |
| --- | --- |

(120)

Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir turpinājies.

3.3.   Importa iespējamā dinamika gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Importa iespējamā dinamika gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (121) | Dempinga turpināšanās PIP laikā liecina par dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt Komisija analizēja arī to, vai pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, eksporta apjoms par dempinga cenām palielinātos. Lai to izdarītu, Komisija analizēja šādus faktorus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. ĶTR ražotāju/eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija savam vērtējumam saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(121)

Dempinga turpināšanās PIP laikā liecina par dempinga turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt Komisija analizēja arī to, vai pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, eksporta apjoms par dempinga cenām palielinātos. Lai to izdarītu, Komisija analizēja šādus faktorus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. ĶTR ražotāju/eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija savam vērtējumam saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus.

3.3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

| (122) | Nesadarbošanās dēļ neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesniedza informāciju par ražošanas jaudu Ķīnā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares ražošanas jauda pārsniedz 750 milj. m2 gadā (58). Pārskatīšanas pieprasījumā ir pierādījumi, ka tas atbilst 78 % no pasaules solārā stikla ražošanas jaudas (59). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka iekšzemes pieprasījums pēc solārā stikla Ķīnā 2016. gadā ir bijis tikai 600 milj. m2 un PIP otrajā pusē “politikas 531” īstenošanas rezultātā tas ir vēl vairāk samazinājies (60). Šo ietekmi apstiprināja, piemēram, Ķīnas ražotāja eksportētāja gada pārskats (61). Salīdzinājumam, PIP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija [33–38] milj. m2 (151. apsvērums) un pieprasījums Savienībā bija 13–18 milj. m2 (135. un 136. apsvērums). Ķīnas ražošanas jauda tādējādi ievērojami pārsniedz Savienības pieprasījumu (aptuveni 37 reizes), un “politikas 531” rezultātā tā varētu pastiprināti pievērsties Savienības tirgum. |
| --- | --- |

(122)

Nesadarbošanās dēļ neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesniedza informāciju par ražošanas jaudu Ķīnā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares ražošanas jauda pārsniedz 750 milj. m2 gadā (58). Pārskatīšanas pieprasījumā ir pierādījumi, ka tas atbilst 78 % no pasaules solārā stikla ražošanas jaudas (59). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka iekšzemes pieprasījums pēc solārā stikla Ķīnā 2016. gadā ir bijis tikai 600 milj. m2 un PIP otrajā pusē “politikas 531” īstenošanas rezultātā tas ir vēl vairāk samazinājies (60). Šo ietekmi apstiprināja, piemēram, Ķīnas ražotāja eksportētāja gada pārskats (61). Salīdzinājumam, PIP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija [33–38] milj. m2 (151. apsvērums) un pieprasījums Savienībā bija 13–18 milj. m2 (135. un 136. apsvērums). Ķīnas ražošanas jauda tādējādi ievērojami pārsniedz Savienības pieprasījumu (aptuveni 37 reizes), un “politikas 531” rezultātā tā varētu pastiprināti pievērsties Savienības tirgum.

2

58

59

2

60

61

2

2

| (123) | Turklāt, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, Komisija konstatēja, ka PIP laikā ievērojami lielāko daļu no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību veicis viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Šā ražotāja eksportētāja tīmekļa vietnē ir norādīta ražošanas jauda [15–25] tūkst. m2 dienā jeb [5,5–9] milj. m2 gadā. PIP laikā Savienības tirgum tika izmantoti tikai [10–20] % no minētās ražošanas jaudas. Ir ļoti iespējams, ka “politika 531” apvienojumā ar spēkā esošo pasākumu izbeigšanu var izraisīt to, ka lielāka daļa no šīs ražošanas jaudas tiktu izmantota Savienības tirgum. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, Komisija konstatēja, ka PIP laikā ievērojami lielāko daļu no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību veicis viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Šā ražotāja eksportētāja tīmekļa vietnē ir norādīta ražošanas jauda [15–25] tūkst. m2 dienā jeb [5,5–9] milj. m2 gadā. PIP laikā Savienības tirgum tika izmantoti tikai [10–20] % no minētās ražošanas jaudas. Ir ļoti iespējams, ka “politika 531” apvienojumā ar spēkā esošo pasākumu izbeigšanu var izraisīt to, ka lielāka daļa no šīs ražošanas jaudas tiktu izmantota Savienības tirgum.

2

2

| (124) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā lielo ražošanas jaudu kopā ar izmaiņām Ķīnā pastāvošajā pieprasījumā, samērā ierobežoto pieprasījumu Savienībā un pieejamajiem uzņēmuma datiem, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, pieaugtu eksporta apjoms par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(124)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā lielo ražošanas jaudu kopā ar izmaiņām Ķīnā pastāvošajā pieprasījumā, samērā ierobežoto pieprasījumu Savienībā un pieejamajiem uzņēmuma datiem, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, pieaugtu eksporta apjoms par dempinga cenām no ĶTR.

3.3.2.   Eksports uz trešām valstīm

Eksports uz trešām valstīm

| (125) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos, izmantoja pieejamos faktus. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA. Šie dati bija pieejami tikai sešciparu “tarifa koda” līmenī un tādējādi papildus pārskatāmajam ražojumam ietvēra vairākus citus stikla ražojumus. Komisija secināja, ka šie dati nav pietiekami precīzi, lai tos varētu izmantot izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(125)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos, izmantoja pieejamos faktus. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA. Šie dati bija pieejami tikai sešciparu “tarifa koda” līmenī un tādējādi papildus pārskatāmajam ražojumam ietvēra vairākus citus stikla ražojumus. Komisija secināja, ka šie dati nav pietiekami precīzi, lai tos varētu izmantot izmeklēšanā.

GTA

3.3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (126) | Pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka Savienības ražošanas nozare ir vienīgais apjomīgais solārā stikla tirgus, kas palicis ārpus ĶTR, turklāt ĶTR tirgus “politikas 531” rezultātā jau ir piesātināts (62). Lai gan bija spēkā pasākumi, PIP laikā tirgus daļa Ķīnai joprojām bija 9 %, tāpēc Savienības tirgus Ķīnas solārā stikla ražotājiem joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. Kā norādīts 6.2.3. iedaļā, gaidāms arī, ka Savienības tirgus augs. Iepriekš jau minēts, ka izmantot GTA ir problemātiski, un tāpēc nav iespējams precīzi salīdzināt cenas ar datiem, kas attiecas uz eksportu no Ķīnas uz citām valstīm. |
| --- | --- |

(126)

Pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka Savienības ražošanas nozare ir vienīgais apjomīgais solārā stikla tirgus, kas palicis ārpus ĶTR, turklāt ĶTR tirgus “politikas 531” rezultātā jau ir piesātināts (62). Lai gan bija spēkā pasākumi, PIP laikā tirgus daļa Ķīnai joprojām bija 9 %, tāpēc Savienības tirgus Ķīnas solārā stikla ražotājiem joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. Kā norādīts 6.2.3. iedaļā, gaidāms arī, ka Savienības tirgus augs. Iepriekš jau minēts, ka izmantot GTA ir problemātiski, un tāpēc nav iespējams precīzi salīdzināt cenas ar datiem, kas attiecas uz eksportu no Ķīnas uz citām valstīm.

62

GTA

| (127) | Komisija arī norādīja, ka attiecībā uz pārskatāmo ražojumu citās valstīs, proti, Indijā un Turcijā, ir ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas palielina iespējamību, ka eksporta plūsma no ĶTR varētu tikt virzīta uz Savienību. |
| --- | --- |

(127)

Komisija arī norādīja, ka attiecībā uz pārskatāmo ražojumu citās valstīs, proti, Indijā un Turcijā, ir ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas palielina iespējamību, ka eksporta plūsma no ĶTR varētu tikt virzīta uz Savienību.

| (128) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienība ir pievilcīgs tirgus eksportam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(128)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienība ir pievilcīgs tirgus eksportam no Ķīnas.

3.3.4.   Secinājumi par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Secinājumi par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (129) | Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Komisija secināja – pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties antidempinga pasākumu termiņam, palielinātos importa apjomi par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(129)

Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Komisija secināja – pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties antidempinga pasākumu termiņam, palielinātos importa apjomi par dempinga cenām.

3.4.   Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību

| (130) | Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos PIP laikā un par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(130)

Ņemot vērā konstatējumus par dempinga turpināšanos PIP laikā un par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Komisija, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos.

4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

| (131) | PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 11 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(131)

PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 11 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (132) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 12 milj. m2. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, piemēram, pārskatīšanas pieprasījumu un izlasē iekļauto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 13. apsvērumā, izlasē tika iekļauti Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 80 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(132)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 12 milj. m2. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, piemēram, pārskatīšanas pieprasījumu un izlasē iekļauto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 13. apsvērumā, izlasē tika iekļauti Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 80 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.

2

4.2.   Ievadpiezīme

Ievadpiezīme

| (133) | Lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti, dati, kas saistīti ar abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ir norādīti indeksu vai diapazonu veidā. |
| --- | --- |

(133)

Lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti, dati, kas saistīti ar abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ir norādīti indeksu vai diapazonu veidā.

4.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (134) | Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomus Savienības tirgū ar importa apjomiem no ĶTR un trešām valstīm, kas noteikti pēc skaitļiem 14. panta 6. punkta datubāzē. Savienības ražotāju pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Importa apjoms tika salīdzināts ar Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(134)

Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomus Savienības tirgū ar importa apjomiem no ĶTR un trešām valstīm, kas noteikti pēc skaitļiem 14. panta 6. punkta datubāzē. Savienības ražotāju pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Importa apjoms tika salīdzināts ar Eurostat datiem.

Eurostat

| (135) | Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (1 000 m
  2
  ) | 20 000–25 000 | 17 000–22 000 | 16 000–21 000 | 13 000–18 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 89 | 84 | 65 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(135)

Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2015

2016

2017

PIP

Patēriņš (1 000 m
  2
  )

2

20 000–25 000

17 000–22 000

16 000–21 000

13 000–18 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

89

89

84

84

65

65

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (136) | Attiecīgajā periodā pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. Lielākais samazinājums (par 19 procentpunktiem) notika no 2017. gada līdz PIP. Samazinājumu bija izraisījis mazāks pieprasījums no Savienības FE moduļu ražotājiem. |
| --- | --- |

(136)

Attiecīgajā periodā pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. Lielākais samazinājums (par 19 procentpunktiem) notika no 2017. gada līdz PIP. Samazinājumu bija izraisījis mazāks pieprasījums no Savienības FE moduļu ražotājiem.

| (137) | Savienības tirgū solāro stiklu arvien vairāk izmanto siltumnīcu būvniecības tirgū. Tomēr pieprasījums (un saistītais patēriņš) joprojām bija balstīts uz projektiem un bija ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējo solārā stikla patēriņu FE vai saules siltumenerģijas moduļu tirgū. |
| --- | --- |

(137)

Savienības tirgū solāro stiklu arvien vairāk izmanto siltumnīcu būvniecības tirgū. Tomēr pieprasījums (un saistītais patēriņš) joprojām bija balstīts uz projektiem un bija ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējo solārā stikla patēriņu FE vai saules siltumenerģijas moduļu tirgū.

4.4.   Imports no ĶTR Savienībā

Imports no ĶTR Savienībā

4.4.1.   Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

| (138) | Komisija noteica importa apjomu pēc 14. panta 6. punkta datubāzes un salīdzināja to ar Eurostat datiem. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 2. tabulā noteikto patēriņu Savienībā. Attiecīgajā periodā importam no ĶTR Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no ĶTR apjoms (1 000 m2) | 5 133 | 1 169 | 1 423 | 1 208 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 23 | 28 | 24 |
| Importa no ĶTR tirgus daļa (%) | 24 | 6 | 8 | 9 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 26 | 33 | 36 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(138)

Komisija noteica importa apjomu pēc 14. panta 6. punkta datubāzes un salīdzināja to ar Eurostat datiem. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 2. tabulā noteikto patēriņu Savienībā. Attiecīgajā periodā importam no ĶTR Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika:

Eurostat

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

2015

2016

2017

PIP

Importa no ĶTR apjoms (1 000 m2)

2

5 133

1 169

1 423

1 208

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

23

23

28

28

24

24

Importa no ĶTR tirgus daļa (%)

24

6

8

9

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

26

26

33

33

36

36

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (139) | Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 76 % no vairāk nekā 5 milj. m2 2015. gadā līdz 1,2 milj. m2 PIP laikā. Tajā pašā periodā importa no ĶTR tirgus daļa samazinājās no 24 % līdz 9 % (samazinājums par 64 %). Tirgus daļa visvairāk samazinājās (par 74 %) 2015.–2016. gadā pēc tam, kad 2015. gada augustā tika pieņemti absorbcijas novēršanas pasākumi (63) un valsts mēroga antidempinga maksājuma likme tika palielināta no 25 % līdz 67,1 %. Tomēr no 2016. gada līdz PIP importa no ĶTR tirgus daļa palielinājās par 3 procentpunktiem, PIP laikā sasniedzot 9 %. |
| --- | --- |

(139)

Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 76 % no vairāk nekā 5 milj. m2 2015. gadā līdz 1,2 milj. m2 PIP laikā. Tajā pašā periodā importa no ĶTR tirgus daļa samazinājās no 24 % līdz 9 % (samazinājums par 64 %). Tirgus daļa visvairāk samazinājās (par 74 %) 2015.–2016. gadā pēc tam, kad 2015. gada augustā tika pieņemti absorbcijas novēršanas pasākumi (63) un valsts mēroga antidempinga maksājuma likme tika palielināta no 25 % līdz 67,1 %. Tomēr no 2016. gada līdz PIP importa no ĶTR tirgus daļa palielinājās par 3 procentpunktiem, PIP laikā sasniedzot 9 %.

2

2

63

4.4.2.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums (undercutting)

Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums (undercutting)

| (140) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica vidējo importa no ĶTR cenu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Dati tika salīdzināti ar Eurostat datiem. PIP laikā vidējā importa cena bija EUR 6,34 EUR/m2.

  4. tabula


  Importa no ĶTR vidējās cenas | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena (EUR/m2) | 5,02 | 7,66 | 5,79 | 6,34 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 153 | 115 | 126 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(140)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica vidējo importa no ĶTR cenu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Dati tika salīdzināti ar Eurostat datiem. PIP laikā vidējā importa cena bija EUR 6,34 EUR/m2.

Eurostat

2

4. tabula

4. tabula

Importa no ĶTR vidējās cenas

Importa no ĶTR vidējās cenas

2015

2016

2017

PIP

Vidējā importa cena (EUR/m2)

2

5,02

7,66

5,79

6,34

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

153

153

115

115

126

126

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (141) | Attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga par 26 %. Tajā pašā periodā cena Savienības tirgū palielinājās par 19 % (sk. 9. tabulu). |
| --- | --- |

(141)

Attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga par 26 %. Tajā pašā periodā cena Savienības tirgū palielinājās par 19 % (sk. 9. tabulu).

| (142) | Komisija konstatēja, ka importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tā noteica cenu samazinājumu PIP laikā, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī ar atbilstošo vidējo svērto cenu importam no ĶTR, noteiktu izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī un koriģētu, ņemot vērā muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(142)

Komisija konstatēja, ka importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tā noteica cenu samazinājumu PIP laikā, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī ar atbilstošo vidējo svērto cenu importam no ĶTR, noteiktu izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī un koriģētu, ņemot vērā muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas.

EXW

CIF

| (143) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma PIP laikā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar daudzumiem, kas eksportēti uz Savienību. Cenu salīdzinājums liecināja, ka importa no ĶTR vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū ir gandrīz 10 %. |
| --- | --- |

(143)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma PIP laikā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar daudzumiem, kas eksportēti uz Savienību. Cenu salīdzinājums liecināja, ka importa no ĶTR vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū ir gandrīz 10 %.

4.5.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (144) | Importa apjomam no visām pārējām trešām valstīm un tā tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Imports no trešām valstīm | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no visām trešām valstīm


  (1 000 m2) | 579 | 943 | 1 492 | 1 704 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 163 | 258 | 294 |
| Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa (%) | 3 | 5 | 8 | 12 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 183 | 306 | 451 |
| Importa no visām trešām valstīm cena (EUR/m2) | 6,08 | 6,37 | 7,10 | 7,31 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 105 | 117 | 120 |
| Imports no galvenajām trešām valstīm |
| Imports no Turcijas (1 000 m2) | 356 | 785 | 478 | 240 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 221 | 134 | 67 |
| Importa no Turcijas tirgus daļa (%) | 2 | 4 | 3 | 2 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 248 | 159 | 103 |
| Importa no Turcijas cena (EUR/m2) | 5,97 | 6,54 | 6,54 | 6,38 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 110 | 110 | 107 |
| Imports no Malaizijas (1 000 m2) | / | / | 691 | 927 |
| Indekss (2015. gads = 100) | / | / | 100 | 134 |
| Importa no Malaizijas tirgus daļa (%) | / | / | 4 | 7 |
| Indekss (2015. gads = 100) | / | / | 100 | 173 |
| Importa no Malaizijas cena (EUR/m2) | / | / | 8,16 | 8,43 |
| Indekss (2015. gads = 100) | / | / | 100 | 103 |
| Imports no Indijas (1 000 m2) | 101 | 130 | 173 | 462 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 130 | 172 | 460 |
| Importa no Indijas tirgus daļa (%) | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 146 | 204 | 704 |
| Importa no Indijas cena (EUR/m2) | 5,51 | 4,48 | 5,03 | 5,43 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 81 | 91 | 99 |
| Imports no Taivānas (1 000 m2) | 119 | 21 | 98 | 0 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 18 | 83 | 0 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa (%) | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 20 | 98 | 0 |
| Importa no Taivānas cena (EUR/m2) | 6,76 | 7,59 | 6,43 | 4,45 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 112 | 95 | 66 |
| Imports no Ukrainas (1 000 m2) | 3 | 5 | 40 | 68 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 183 | 1 477 | 2 527 |
| Importa no Ukrainas tirgus daļa (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 206 | 1 754 | 3 870 |
| Importa no Ukrainas cena (EUR/m2) | 5,25 | 6,27 | 6,45 | 7,24 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 119 | 123 | 138 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze. |

(144)

Importa apjomam no visām pārējām trešām valstīm un tā tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

2015

2016

2017

PIP

Imports no visām trešām valstīm

Imports no visām trešām valstīm

(1 000 m2)

(1 000 m2

579

579

943

943

1 492

1 492

1 704

1 704

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

163

163

258

258

294

294

Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa (%)

3

5

8

12

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

183

183

306

306

451

451

Importa no visām trešām valstīm cena (EUR/m2)

2

6,08

6,37

7,10

7,31

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

105

105

117

117

120

120

Imports no galvenajām trešām valstīm

Imports no galvenajām trešām valstīm

Imports no Turcijas (1 000 m2)

Imports no Turcijas (1 000 m2

356

356

785

785

478

478

240

240

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

221

221

134

134

67

67

Importa no Turcijas tirgus daļa (%)

2

4

3

2

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

248

248

159

159

103

103

Importa no Turcijas cena (EUR/m2)

2

5,97

6,54

6,54

6,38

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

110

110

110

110

107

107

Imports no Malaizijas (1 000 m2)

Imports no Malaizijas (1 000 m2

/

/

/

/

691

691

927

927

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

/

/

/

/

100

100

134

134

Importa no Malaizijas tirgus daļa (%)

/

/

4

7

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

/

/

/

/

100

100

173

173

Importa no Malaizijas cena (EUR/m2)

2

/

/

8,16

8,43

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

/

/

/

/

100

100

103

103

Imports no Indijas (1 000 m2)

Imports no Indijas (1 000 m2

101

101

130

130

173

173

462

462

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

130

130

172

172

460

460

Importa no Indijas tirgus daļa (%)

0

1

1

3

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

146

146

204

204

704

704

Importa no Indijas cena (EUR/m2)

2

5,51

4,48

5,03

5,43

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

81

81

91

91

99

99

Imports no Taivānas (1 000 m2)

Imports no Taivānas (1 000 m2

119

119

21

21

98

98

0

0

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

18

18

83

83

0

0

Importa no Taivānas tirgus daļa (%)

1

0

1

0

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

20

20

98

98

0

0

Importa no Taivānas cena (EUR/m2)

2

6,76

7,59

6,43

4,45

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

112

112

95

95

66

66

Imports no Ukrainas (1 000 m2)

Imports no Ukrainas (1 000 m2

3

3

5

5

40

40

68

68

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

183

183

1 477

1 477

2 527

2 527

Importa no Ukrainas tirgus daļa (%)

0

0

0

0

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

206

206

1 754

1 754

3 870

3 870

Importa no Ukrainas cena (EUR/m2)

2

5,25

6,27

6,45

7,24

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

119

119

123

123

138

138

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

Avots:

| (145) | Importa apjomi no visām pārējām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 194 %. Šā importa tirgus daļa PIP laikā bija 12 %, tātad palielinājusies, salīdzinot ar 3 % 2015. gadā. Galvenā valsts, kas eksportē uz Savienību un kam nepiemēro pasākumus, ir Malaizija, kura tirgū ienāca tikai 2017. gadā, bet PIP laikā jau bija sasniegusi 7 % tirgus daļu. Ievērojami palielinājies arī eksports no Indijas, PIP laikā sasniedzot 3 % tirgus daļu. Turcijas tirgus daļa samazinājās no aptuveni 4 % 2016. gadā līdz 2 % PIP laikā. Visbeidzot, vidējā cena visam importam no trešām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, PIP laikā sasniedzot 7,31 EUR/m2. |
| --- | --- |

(145)

Importa apjomi no visām pārējām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 194 %. Šā importa tirgus daļa PIP laikā bija 12 %, tātad palielinājusies, salīdzinot ar 3 % 2015. gadā. Galvenā valsts, kas eksportē uz Savienību un kam nepiemēro pasākumus, ir Malaizija, kura tirgū ienāca tikai 2017. gadā, bet PIP laikā jau bija sasniegusi 7 % tirgus daļu. Ievērojami palielinājies arī eksports no Indijas, PIP laikā sasniedzot 3 % tirgus daļu. Turcijas tirgus daļa samazinājās no aptuveni 4 % 2016. gadā līdz 2 % PIP laikā. Visbeidzot, vidējā cena visam importam no trešām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, PIP laikā sasniedzot 7,31 EUR/m2.

2

| (146) | Attiecīgajā periodā, izņemot 2016. gadu, vidējā cena importam no pārējām trešām valstīm bija augstāka nekā vidējā cena importam no Ķīnas. PIP laikā vidējā Ķīnas ražotāju importa cena (6,34 EUR/m2) bija par aptuveni 13 % zemāka nekā vidējā cena importam no citām trešām valstīm (7,31 EUR/m2). |
| --- | --- |

(146)

Attiecīgajā periodā, izņemot 2016. gadu, vidējā cena importam no pārējām trešām valstīm bija augstāka nekā vidējā cena importam no Ķīnas. PIP laikā vidējā Ķīnas ražotāju importa cena (6,34 EUR/m2) bija par aptuveni 13 % zemāka nekā vidējā cena importam no citām trešām valstīm (7,31 EUR/m2).

2

2

4.6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.6.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (147) | Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. |
| --- | --- |

(147)

Ievērojot pamatregulas 3. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

| (148) | Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem un aptvēra ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, dempinga starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(148)

Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem un aptvēra ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, dempinga starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējā dempinga.

| (149) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptvēra vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām. |
| --- | --- |

(149)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptvēra vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

4.6.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.6.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (150) | Komisija noteica ražošanas apjomu un jaudu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(150)

Komisija noteica ražošanas apjomu un jaudu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

| (151) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms
  (1 000 m2) | 15 000–18 000 | 15 000–18 000 | 15 000–18 000 | 11 000–14 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 103 | 99 | 74 |
| Ražošanas jauda
  (1 000 m2) | 38 000–42 000 | 38 000–42 000 | 36 000–41 000 | 33 000–38 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 102 | 95 | 89 |
| Jaudas izmantojums (%) | 35–43 | 35–43 | 36–44 | 30–37 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 101 | 104 | 83 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(151)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2015

2016

2017

PIP

Ražošanas apjoms

(1 000 m2)

2

15 000–18 000

15 000–18 000

15 000–18 000

11 000–14 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

103

103

99

99

74

74

Ražošanas jauda

(1 000 m2)

2

38 000–42 000

38 000–42 000

36 000–41 000

33 000–38 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

102

102

95

95

89

89

Jaudas izmantojums (%)

35–43

35–43

36–44

30–37

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

101

101

104

104

83

83

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (152) | Ražošanas apjoma, jaudas un jaudas izmantojuma uzlabošanās 2015.–2016. gadā atbilda lielāku antidempinga maksājumu noteikšanai pēc absorbcijas izmeklēšanas (64), savukārt pēc tam sekoja Savienības patēriņa samazināšanās, kas aprakstīta 135. apsvērumā. |
| --- | --- |

(152)

Ražošanas apjoma, jaudas un jaudas izmantojuma uzlabošanās 2015.–2016. gadā atbilda lielāku antidempinga maksājumu noteikšanai pēc absorbcijas izmeklēšanas (64), savukārt pēc tam sekoja Savienības patēriņa samazināšanās, kas aprakstīta 135. apsvērumā.

64

| (153) | Kopējais ražošanas apjoms Savienībā 2016. gadā palielinājās par 3 %, tad divus gadus pēc kārtas tas samazinājās, un rezultātā no 2015. gada līdz PIP tas bija samazinājies par 26 %. Līdzīga tendence vērojama attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Svarīgs šīs samazināšanās iemesls ir viena liela Savienības ražotāja bankrots 2017. gadā (Ducatt, kam 2015. gadā bija aptuveni 20 % no ražošanas apjoma Savienībā un aptuveni 15 % no jaudas). |
| --- | --- |

(153)

Kopējais ražošanas apjoms Savienībā 2016. gadā palielinājās par 3 %, tad divus gadus pēc kārtas tas samazinājās, un rezultātā no 2015. gada līdz PIP tas bija samazinājies par 26 %. Līdzīga tendence vērojama attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Svarīgs šīs samazināšanās iemesls ir viena liela Savienības ražotāja bankrots 2017. gadā (Ducatt, kam 2015. gadā bija aptuveni 20 % no ražošanas apjoma Savienībā un aptuveni 15 % no jaudas).

Ducatt

4.6.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

| (154) | Komisija noteica pārdošanas apjomu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (1 000 m2) | 14 000–17 000 | 15 000–18 000 | 14 000–17 000 | 9000–12 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 108 | 97 | 71 |
| Tirgus daļa (%) | 73 | 89 | 84 | 79 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 122 | 115 | 108 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(154)

Komisija noteica pārdošanas apjomu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

2015

2016

2017

PIP

Pārdošanas apjoms (1 000 m2)

2

14 000–17 000

15 000–18 000

14 000–17 000

9000–12 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

108

108

97

97

71

71

Tirgus daļa (%)

73

89

84

79

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

122

122

115

115

108

108

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (155) | No 2015. līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 8 %. 2017. gadā tie bija samazinājušies par 11 % gadā un bija par 3 % mazāki nekā 2015. gadā. PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās ievērojamāk, un PIP laikā tie bija par 29 % mazāki nekā 2015. gadā. Tirgus daļas ziņā tendences ir līdzīgas, bet Savienības ražošanas nozare palielināja savu tirgus daļu no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā, jo patēriņš Savienībā tajā pašā periodā samazinājās par 35 % (sk. 2. tabulu). |
| --- | --- |

(155)

No 2015. līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 8 %. 2017. gadā tie bija samazinājušies par 11 % gadā un bija par 3 % mazāki nekā 2015. gadā. PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās ievērojamāk, un PIP laikā tie bija par 29 % mazāki nekā 2015. gadā. Tirgus daļas ziņā tendences ir līdzīgas, bet Savienības ražošanas nozare palielināja savu tirgus daļu no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā, jo patēriņš Savienībā tajā pašā periodā samazinājās par 35 % (sk. 2. tabulu).

4.6.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (156) | No 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš samazinājās par 35 %. Patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr ražošanas apjoms samazinājās tikai par 26 % un pārdošanas apjoms – par 29 %. Toties Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(156)

No 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš samazinājās par 35 %. Patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr ražošanas apjoms samazinājās tikai par 26 % un pārdošanas apjoms – par 29 %. Toties Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 8 %.

4.6.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (157) | Nodarbinātības un ražīguma datus Komisija noteica, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgajā periodā nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalenti) | 546 | 514 | 458 | 403 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Ražīgums (m2/nodarbinātais) | 29 896 | 32 840 | 35 189 | 29 917 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 110 | 118 | 100 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(157)

Nodarbinātības un ražīguma datus Komisija noteica, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgajā periodā nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2015

2016

2017

PIP

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalenti)

546

514

458

403

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

94

94

84

84

74

74

Ražīgums (m2/nodarbinātais)

2

29 896

32 840

35 189

29 917

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

110

110

118

118

100

100

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (158) | Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %. Šis samazinājums atbilst ražošanas apjoma samazinājumam par 29 % tajā pašā periodā (sk. 6. tabulu). |
| --- | --- |

(158)

Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %. Šis samazinājums atbilst ražošanas apjoma samazinājumam par 29 % tajā pašā periodā (sk. 6. tabulu).

4.6.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (159) | Kā skaidrots 4.4. iedaļā, importa no Ķīnas tirgus daļa kopš 2016. gada palielinājās, PIP laikā sasniedzot 9 %. Kā jau skaidrots 3. iedaļā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājies ievērojamā apmērā un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas vēl aizvien bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(159)

Kā skaidrots 4.4. iedaļā, importa no Ķīnas tirgus daļa kopš 2016. gada palielinājās, PIP laikā sasniedzot 9 %. Kā jau skaidrots 3. iedaļā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings turpinājies ievērojamā apmērā un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas vēl aizvien bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (160) | Kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka pēc absorbcijas novēršanas izmeklēšanas 2015. gadā noteiktā augstākā maksājuma likme ir pozitīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozari, kura ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Tomēr imports par dempinga cenām turpināja izdarīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Kopējā ietekme, ko radījis pieaugošais importa apjoms par zemām dempinga cenām no ĶTR un faktiskā dempinga starpība, nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei pilnībā atgūties no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(160)

Kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka pēc absorbcijas novēršanas izmeklēšanas 2015. gadā noteiktā augstākā maksājuma likme ir pozitīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozari, kura ir atguvusies no iepriekšējā dempinga. Tomēr imports par dempinga cenām turpināja izdarīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Kopējā ietekme, ko radījis pieaugošais importa apjoms par zemām dempinga cenām no ĶTR un faktiskā dempinga starpība, nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei pilnībā atgūties no iepriekšējā dempinga.

4.6.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.6.3.1.   Cenas

Cenas

| (161) | Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienības tirgū (EUR/m2) | 5–8 | 6–9 | 7–10 | 7–10 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2) | 5–8 | 5–8 | 5–8 | 5–8 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 96 | 94 | 98 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(161)

Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas

Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas

2015

2016

2017

PIP

Vienības cena Savienības tirgū (EUR/m2)

2

5–8

6–9

7–10

7–10

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

111

111

117

117

119

119

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)

2

5–8

5–8

5–8

5–8

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

96

96

94

94

98

98

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (162) | Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas kvadrātmetrā palielinājās par 19 %. Savukārt ražošanas izmaksas saglabājās samērā stabilas. |
| --- | --- |

(162)

Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas kvadrātmetrā palielinājās par 19 %. Savukārt ražošanas izmaksas saglabājās samērā stabilas.

4.6.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (163) | Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Darbaspēka izmaksas | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 36 259 | 38 171 | 40 781 | 42 931 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 105 | 112 | 118 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(163)

Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

10. tabula

Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

2015

2016

2017

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

36 259

38 171

40 781

42 931

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

105

105

112

112

118

118

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (164) | Laikā no 2015. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 18 %. |
| --- | --- |

(164)

Laikā no 2015. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 18 %.

4.6.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (165) | Savienības ražošanas nozares krājumu līmeņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11. tabula


  Krājumi | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (1 000 m2) | 1 200–1 500 | 1 300–1 600 | 1 300–1 600 | 1 400–1 700 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 125 | 131 | 132 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 12,5 | 14,4 | 13,7 | 16,2 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 115 | 109 | 129 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(165)

Savienības ražošanas nozares krājumu līmeņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11. tabula

11. tabula

Krājumi

Krājumi

2015

2016

2017

PIP

Krājumi perioda beigās (1 000 m2)

2

1 200–1 500

1 300–1 600

1 300–1 600

1 400–1 700

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

125

125

131

131

132

132

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

12,5

14,4

13,7

16,2

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

115

115

109

109

129

129

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (166) | Attiecīgajā periodā krājumu līmenis palielinājās par 32 % absolūtā izteiksmē un par 29 % relatīvā izteiksmē. Tomēr, ņemot vērā pārskatāmā ražojuma atšķirības izmēru, raksta, pārklājuma u. c. ziņā katram klientam, izlasē iekļautie Savienības ražotāji to ražoja tikai pēc pasūtījuma. Tāpēc šo uzņēmumu krājumos tika reģistrēti ražojumi, kuru ražošana bija sadalīta pa attiecīgo gadu, bet kuri bija paredzēti konkrētam klientam, kuram tos pārdos vēlāk. |
| --- | --- |

(166)

Attiecīgajā periodā krājumu līmenis palielinājās par 32 % absolūtā izteiksmē un par 29 % relatīvā izteiksmē. Tomēr, ņemot vērā pārskatāmā ražojuma atšķirības izmēru, raksta, pārklājuma u. c. ziņā katram klientam, izlasē iekļautie Savienības ražotāji to ražoja tikai pēc pasūtījuma. Tāpēc šo uzņēmumu krājumos tika reģistrēti ražojumi, kuru ražošana bija sadalīta pa attiecīgo gadu, bet kuri bija paredzēti konkrētam klientam, kuram tos pārdos vēlāk.

4.6.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (167) | Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  12. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 10 %–0 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | – 100 | 192 | 236 | 214 |
| Naudas plūsma (1 000 EUR) | 2 000–5 000 | 10 000–13 000 | 15 000–18 000 | 13 000–16 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 437 | 581 | 465 |
| Ieguldījumi (1 000 EUR) | 4 000–7 000 | 0–3 000 | 1 000–4 000 | 1 000–4 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 12 | 23 | 25 |
| Ienākums no ieguldījumiem (% no neto aktīviem) | – 10–0 | 20–30 | 40–50 | 30–40 |
| Indekss (2015. gads = 100) | – 100 | 355 | 549 | 481 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(167)

Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

12. tabula

12. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem

2015

2016

2017

PIP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 10 %–0 %

5 %–15 %

5 %–15 %

5 %–15 %

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

– 100

– 100

192

192

236

236

214

214

Naudas plūsma (1 000 EUR)

2 000–5 000

10 000–13 000

15 000–18 000

13 000–16 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

437

437

581

581

465

465

Ieguldījumi (1 000 EUR)

4 000–7 000

0–3 000

1 000–4 000

1 000–4 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

12

12

23

23

25

25

Ienākums no ieguldījumiem (% no neto aktīviem)

– 10–0

20–30

40–50

30–40

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

– 100

– 100

355

355

549

549

481

481

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (168) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās no [– 10 %–0 %] līdz [5 %–15 %], bet naudas plūsma uzlabojās par 365 %. Attiecīgajā periodā nominālie ieguldījumi samazinājās par 75 %. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts procentos no pamatlīdzekļu grāmatvedības vērtības, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(168)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās no [– 10 %–0 %] līdz [5 %–15 %], bet naudas plūsma uzlabojās par 365 %. Attiecīgajā periodā nominālie ieguldījumi samazinājās par 75 %. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts procentos no pamatlīdzekļu grāmatvedības vērtības, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās.

| (169) | Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Rentabilitātes un naudas plūsmas uzlabošanās dēļ Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu no 2015. gada līdz PIP ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(169)

Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Rentabilitātes un naudas plūsmas uzlabošanās dēļ Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu no 2015. gada līdz PIP ievērojami palielinājās.

4.6.4.   Secinājumi par kaitējumu

Secinājumi par kaitējumu

| (170) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus ietekmēja tas, ka no 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. |
| --- | --- |

(170)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus ietekmēja tas, ka no 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %.

| (171) | Lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare no 2015. līdz 2017. gadam saglabāja samērā stabilu ražošanas apjomu. Ražošanas apjoms no 2017. gada līdz PIP palielinājās ievērojamāk (par 25 %). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(171)

Lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare no 2015. līdz 2017. gadam saglabāja samērā stabilu ražošanas apjomu. Ražošanas apjoms no 2017. gada līdz PIP palielinājās ievērojamāk (par 25 %). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā.

| (172) | Kaut arī 2015. gada augustā pēc absorbcijas novēršanas pasākumiem importa no Ķīnas tirgus daļa sākotnēji samazinājās, PIP laikā importa no Ķīnas tirgus daļa saglabājās samērā ievērojama (9 %). |
| --- | --- |

(172)

Kaut arī 2015. gada augustā pēc absorbcijas novēršanas pasākumiem importa no Ķīnas tirgus daļa sākotnēji samazinājās, PIP laikā importa no Ķīnas tirgus daļa saglabājās samērā ievērojama (9 %).

| (173) | Makroekonomiskie rādītāji atspoguļoja Savienības ražošanas nozares nestabilitāti. Tie uzlabojās pēc absorbcijas novēršanas pasākumu pieņemšanas 2015. gadā, bet pēc tam Savienības patēriņa samazināšanās dēļ pasliktinājās. Kā jau skaidrots 4.6. iedaļā, šīs tendences var novērot attiecībā uz Savienības ražošanas apjomu/ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un ražīgumu. Nodarbināto skaits attiecīgajā periodā stabili samazinājās. |
| --- | --- |

(173)

Makroekonomiskie rādītāji atspoguļoja Savienības ražošanas nozares nestabilitāti. Tie uzlabojās pēc absorbcijas novēršanas pasākumu pieņemšanas 2015. gadā, bet pēc tam Savienības patēriņa samazināšanās dēļ pasliktinājās. Kā jau skaidrots 4.6. iedaļā, šīs tendences var novērot attiecībā uz Savienības ražošanas apjomu/ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un ražīgumu. Nodarbināto skaits attiecīgajā periodā stabili samazinājās.

| (174) | Mikroekonomiskie rādītāji savukārt liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojas. Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas bija stabilas, bet cenas Savienības tirgū palielinājās. Šo pozitīvo situāciju atspoguļoja rentabilitāte, kas palielinājās no [– 10 %–0 %] 2015. gadā līdz [5 %–15 %] PIP laikā. |
| --- | --- |

(174)

Mikroekonomiskie rādītāji savukārt liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojas. Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas bija stabilas, bet cenas Savienības tirgū palielinājās. Šo pozitīvo situāciju atspoguļoja rentabilitāte, kas palielinājās no [– 10 %–0 %] 2015. gadā līdz [5 %–15 %] PIP laikā.

| (175) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare ir lielā mērā atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko radījis imports par dempinga cenām no ĶTR pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā Savienības patēriņa samazināšanos un samērā lielo tirgus daļu importam no Ķīnas par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām bija nestabils. |
| --- | --- |

(175)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare ir lielā mērā atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko radījis imports par dempinga cenām no ĶTR pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā Savienības patēriņa samazināšanos un samērā lielo tirgus daļu importam no Ķīnas par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām bija nestabils.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

5.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (176) | Tā kā Savienības ražošanas nozarei vairs nebija nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pasākumu beigas var novest pie kaitējuma atkārtošanās. |
| --- | --- |

(176)

Tā kā Savienības ražošanas nozarei vairs nebija nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pasākumu beigas var novest pie kaitējuma atkārtošanās.

| (177) | Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(177)

Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums.

| (178) | Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas analīze saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi, Eurostat, 35. apsvērumā minētās datubāzes un pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā ir sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(178)

Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas analīze saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi, Eurostat, 35. apsvērumā minētās datubāzes un pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā ir sniedzis pieprasījuma iesniedzējs.

Eurostat

| (179) | Komisija analizēja arī importa par dempinga cenām iespējamās atkārtošanās ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Analīzē tika ņemts vērā arī iespējamais solārā stikla patēriņa pieaugums Savienībā nākotnē un Savienības ražošanas nozares rentablais stāvoklis attiecīgā perioda beigās. |
| --- | --- |

(179)

Komisija analizēja arī importa par dempinga cenām iespējamās atkārtošanās ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Analīzē tika ņemts vērā arī iespējamais solārā stikla patēriņa pieaugums Savienībā nākotnē un Savienības ražošanas nozares rentablais stāvoklis attiecīgā perioda beigās.

5.2.   Iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, imports par dempinga cenām tiktu novirzīts uz Savienības tirgu

Iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, imports par dempinga cenām tiktu novirzīts uz Savienības tirgu

5.2.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

| (180) | Ķīna ir lielākā solārā stikla ražotāja pasaulē. Kopš 2015. gada tās ražošanas jauda ir ievērojami palielinājusies no 460 milj. m2 2015. gadā līdz gandrīz 770 milj. m2 PIP laikā. Šāda jauda lielā mērā pārsniedza iekšzemes patēriņu, kuru kopš 2018. gada ir negatīvi ietekmējusi Ķīnas valdības “politika 531”, kas minēta 66. apsvērumā. |
| --- | --- |

(180)

Ķīna ir lielākā solārā stikla ražotāja pasaulē. Kopš 2015. gada tās ražošanas jauda ir ievērojami palielinājusies no 460 milj. m2 2015. gadā līdz gandrīz 770 milj. m2 PIP laikā. Šāda jauda lielā mērā pārsniedza iekšzemes patēriņu, kuru kopš 2018. gada ir negatīvi ietekmējusi Ķīnas valdības “politika 531”, kas minēta 66. apsvērumā.

2

2

| (181) | Vienlaikus pierādījumi liecina, ka dažu Ķīnas ražotāju eksportētāju jauda palielinās (65). |
| --- | --- |

(181)

Vienlaikus pierādījumi liecina, ka dažu Ķīnas ražotāju eksportētāju jauda palielinās (65).

65

5.2.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (182) | Savienības tirgus ir samērā liels, un tam ir iespējama turpmāka izaugsme (66). Lai gan sākotnēji, t. i., 2015. un 2016. gadā, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports samazinājās, taču kopš 2016. gada PIP laikā tas palielinājās, sasniedzot tirgus daļu 9 %. Tātad, kaut arī spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir bijis pievilcīgs. |
| --- | --- |

(182)

Savienības tirgus ir samērā liels, un tam ir iespējama turpmāka izaugsme (66). Lai gan sākotnēji, t. i., 2015. un 2016. gadā, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports samazinājās, taču kopš 2016. gada PIP laikā tas palielinājās, sasniedzot tirgus daļu 9 %. Tātad, kaut arī spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir bijis pievilcīgs.

66

| (183) | Turklāt PIP laikā salīdzinājumā ar pašreizējām importa no Ķīnas cenām (sk. 4. un 9. tabulu) Savienības cenas bija relatīvi augstākas. PIP laikā cenas importam no Ķīnas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu cenu ziņā. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienībā ievērojami palielinātos eksporta no Ķīnas patēriņš vienkārši tā zemo cenu dēļ. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt PIP laikā salīdzinājumā ar pašreizējām importa no Ķīnas cenām (sk. 4. un 9. tabulu) Savienības cenas bija relatīvi augstākas. PIP laikā cenas importam no Ķīnas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu cenu ziņā. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienībā ievērojami palielinātos eksporta no Ķīnas patēriņš vienkārši tā zemo cenu dēļ.

| (184) | Turklāt tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret pārskatāmā ražojuma importu Indijā un Turcijā, kas ir citi svarīgi tirgi, ierobežo Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējas eksportēt uz šīm valstīm un vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu, uz kurieni šo eksportu var novirzīt gadījumā, ja pasākumi, kas noteikti solārā stikla importam Savienībā, zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(184)

Turklāt tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret pārskatāmā ražojuma importu Indijā un Turcijā, kas ir citi svarīgi tirgi, ierobežo Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējas eksportēt uz šīm valstīm un vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu, uz kurieni šo eksportu var novirzīt gadījumā, ja pasākumi, kas noteikti solārā stikla importam Savienībā, zaudētu spēku.

5.2.3.   Secinājumi

Secinājumi

| (185) | Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgumu un samērā augstās cenas Savienībā, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, uz Savienību no Ķīnas tiktu eksportēti ievērojami apjomi solārā stikla par dempinga cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(185)

Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgumu un samērā augstās cenas Savienībā, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, uz Savienību no Ķīnas tiktu eksportēti ievērojami apjomi solārā stikla par dempinga cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

5.3.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

| (186) | Komisija pārbaudīja, kā gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu ietekmēti kaitējuma rādītāji. |
| --- | --- |

(186)

Komisija pārbaudīja, kā gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu ietekmēti kaitējuma rādītāji.

| (187) | Savienības ražotāji apgalvoja, ka iespējamais importa par dempinga cenām no Ķīnas pieaugums varētu ļoti negatīvi ietekmēt to finansiālo stāvokli. Pēc to domām, lietotāji sāktu pirkt solāro stiklu par zemām cenām no Ķīnas, nevis saglabātu Savienības ražošanas nozari par galveno piegādātāju. Tie uzskatīja, ka tādējādi solārā stikla apjoms, ko tie pārdotu saviem klientiem, atkarībā no uzņēmuma un klienta samazinātos par 30–75 %. Pamatojoties uz to rīcībā esošajiem Ķīnas cenu piedāvājumiem ar zemām cenām, tie uzskatīja, ka tiktu izdarīts spiediens uz Savienības ražošanas nozares cenām, kas atkarībā no klienta un ražojuma tādējādi samazinātos par 0,9–2,6 EUR/m2. Turklāt Savienības ražotāji uzskatīja, ka mazākā mērā tiktu ietekmēts dārzkopības stikls, jo solārais stikls, ko izmanto siltumnīcu būvniecībai, tiek sagriezts noteiktā formā, pasūtījumi balstās uz projektiem un svarīga nozīme ir savlaicīgai piegādei. |
| --- | --- |

(187)

Savienības ražotāji apgalvoja, ka iespējamais importa par dempinga cenām no Ķīnas pieaugums varētu ļoti negatīvi ietekmēt to finansiālo stāvokli. Pēc to domām, lietotāji sāktu pirkt solāro stiklu par zemām cenām no Ķīnas, nevis saglabātu Savienības ražošanas nozari par galveno piegādātāju. Tie uzskatīja, ka tādējādi solārā stikla apjoms, ko tie pārdotu saviem klientiem, atkarībā no uzņēmuma un klienta samazinātos par 30–75 %. Pamatojoties uz to rīcībā esošajiem Ķīnas cenu piedāvājumiem ar zemām cenām, tie uzskatīja, ka tiktu izdarīts spiediens uz Savienības ražošanas nozares cenām, kas atkarībā no klienta un ražojuma tādējādi samazinātos par 0,9–2,6 EUR/m2. Turklāt Savienības ražotāji uzskatīja, ka mazākā mērā tiktu ietekmēts dārzkopības stikls, jo solārais stikls, ko izmanto siltumnīcu būvniecībai, tiek sagriezts noteiktā formā, pasūtījumi balstās uz projektiem un svarīga nozīme ir savlaicīgai piegādei.

2

| (188) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pieņēmumiem, Savienības ražošanas nozare paredzēja dažādus scenārijus pasākumu iespējamai ietekmei uz to finansiālo stāvokli un simulēja pārdošanas un/vai cenu sarukuma ietekmi uz tās izmaksu struktūru. Vienā no scenārijiem tika ņemts vērā prognozētais tirgus pieaugums. Visos dažādajos scenārijos simulācijas parādīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozarei rastos ievērojami zaudējumi. |
| --- | --- |

(188)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pieņēmumiem, Savienības ražošanas nozare paredzēja dažādus scenārijus pasākumu iespējamai ietekmei uz to finansiālo stāvokli un simulēja pārdošanas un/vai cenu sarukuma ietekmi uz tās izmaksu struktūru. Vienā no scenārijiem tika ņemts vērā prognozētais tirgus pieaugums. Visos dažādajos scenārijos simulācijas parādīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozarei rastos ievērojami zaudējumi.

| (189) | Komisija novērtēja iepriekš minētos scenārijus, lai pārliecinātos, vai tie ir reālistiski. No 2009. līdz 2012. gadam (t. i., pirms pasākumu noteikšanas) solārā stikla imports Savienībā palielinājās no 1,2 milj. m2 2009. gadā līdz 8,35 milj. m2 2012. gadā. Strauji pieaugot importam par zemām cenām, saruka Savienības ražošanas nozares cenas, tā zaudēja tirgus daļu, pasliktinājās rentabilitāte, un rezultātā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums (67). |
| --- | --- |

(189)

Komisija novērtēja iepriekš minētos scenārijus, lai pārliecinātos, vai tie ir reālistiski. No 2009. līdz 2012. gadam (t. i., pirms pasākumu noteikšanas) solārā stikla imports Savienībā palielinājās no 1,2 milj. m2 2009. gadā līdz 8,35 milj. m2 2012. gadā. Strauji pieaugot importam par zemām cenām, saruka Savienības ražošanas nozares cenas, tā zaudēja tirgus daļu, pasliktinājās rentabilitāte, un rezultātā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums (67).

2

2

67

| (190) | Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto, tā pieņēma, ka tad, ja Savienībā tirgū atkal pieaugtu solārā stikla imports no Ķīnas par zemām cenām, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību. |
| --- | --- |

(190)

Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto, tā pieņēma, ka tad, ja Savienībā tirgū atkal pieaugtu solārā stikla imports no Ķīnas par zemām cenām, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību.

| (191) | Uz šāda pamata Komisija aprēķināja, ka tad, ja uz Savienības pārdošanas apjoma rēķina imports no Ķīnas par zemām cenām palielinātos par 3,5 milj. m2, tad, tādējādi samazinoties Savienības ražošanas apjomam un tādēļ nemainīgo izmaksu dēļ pieaugot vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos līdz peļņas un zaudējumu slieksnim (proti, ienākumi būtu līdzvērtīgi nemainīgo un mainīgo izmaksu kopsummai). |
| --- | --- |

(191)

Uz šāda pamata Komisija aprēķināja, ka tad, ja uz Savienības pārdošanas apjoma rēķina imports no Ķīnas par zemām cenām palielinātos par 3,5 milj. m2, tad, tādējādi samazinoties Savienības ražošanas apjomam un tādēļ nemainīgo izmaksu dēļ pieaugot vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos līdz peļņas un zaudējumu slieksnim (proti, ienākumi būtu līdzvērtīgi nemainīgo un mainīgo izmaksu kopsummai).

2

| (192) | Aprēķinā ir ņemts vērā solārā stikla ražošanas raksturs, kas saistīts ar īpaši lielu nemainīgo ražošanas izmaksu īpatsvaru. Turklāt ražošanas procesu nevar apturēt, un pārdošanas apjoma samazināšanās gadījumā ir ierobežotas iespējas līdz minimumam samazināt ražošanas ielaidi (68). Tāpēc ražošanas nozarei ļoti svarīgi ir saglabāt minimālo ražošanas apjomu, lai segtu nemainīgās izmaksas un saglabātu minimālos pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(192)

Aprēķinā ir ņemts vērā solārā stikla ražošanas raksturs, kas saistīts ar īpaši lielu nemainīgo ražošanas izmaksu īpatsvaru. Turklāt ražošanas procesu nevar apturēt, un pārdošanas apjoma samazināšanās gadījumā ir ierobežotas iespējas līdz minimumam samazināt ražošanas ielaidi (68). Tāpēc ražošanas nozarei ļoti svarīgi ir saglabāt minimālo ražošanas apjomu, lai segtu nemainīgās izmaksas un saglabātu minimālos pārdošanas apjomus.

68

| (193) | Šis aprēķins ir piesardzīgs. Ņemot vērā Ķīnas uzņēmumu lielo ražošanas jaudu un to pašreizējās zemās cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt apjomus, kas pārsniedz 3,5 milj. m2, un spiest uz leju Savienības cenas, radot turpmākus zaudējumus un situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(193)

Šis aprēķins ir piesardzīgs. Ņemot vērā Ķīnas uzņēmumu lielo ražošanas jaudu un to pašreizējās zemās cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt apjomus, kas pārsniedz 3,5 milj. m2, un spiest uz leju Savienības cenas, radot turpmākus zaudējumus un situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums.

2

| (194) | Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojot neveido krājumus, tā jāorganizē, pamatojoties uz līgumiem vai pasūtījumiem, kas saņemti no klientiem (sk. 4.6.3.3. iedaļu “Krājumi”). Tāpēc jebkurš būtisks uzņēmumu pārdošanas apjomu samazinājums varētu izraisīt graujošus zaudējumus un bankrotu. |
| --- | --- |

(194)

Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojot neveido krājumus, tā jāorganizē, pamatojoties uz līgumiem vai pasūtījumiem, kas saņemti no klientiem (sk. 4.6.3.3. iedaļu “Krājumi”). Tāpēc jebkurš būtisks uzņēmumu pārdošanas apjomu samazinājums varētu izraisīt graujošus zaudējumus un bankrotu.

5.4.   Secinājumi par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību

Secinājumi par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (195) | Tāpēc Komisija secināja, ka, beidzoties to pasākumu termiņam, kuri noteikti importam no ĶTR, īsā laikā varētu atkārtoties būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(195)

Tāpēc Komisija secināja, ka, beidzoties to pasākumu termiņam, kuri noteikti importam no ĶTR, īsā laikā varētu atkārtoties būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (196) | Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts, ka varētu atkārtoties dempings, kas rada kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, arī Savienības ražošanas nozares un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(196)

Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts, ka varētu atkārtoties dempings, kas rada kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, arī Savienības ražošanas nozares un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (197) | Iepriekš 195. apsvērumā tika secināts, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, ļaujot tai saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un turpināt sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu. |
| --- | --- |

(197)

Iepriekš 195. apsvērumā tika secināts, ka gadījumā, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, ļaujot tai saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un turpināt sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu.

| (198) | Turpretī pasākumu pārtraukšana varētu izraisīt to, ka Savienības tirgū ievērojami pieaug imports no Ķīnas par subsidētām cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi izraisot kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei un apdraudot tās dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(198)

Turpretī pasākumu pārtraukšana varētu izraisīt to, ka Savienības tirgū ievērojami pieaug imports no Ķīnas par subsidētām cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi izraisot kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei un apdraudot tās dzīvotspēju.

6.2.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (199) | Procedūras sākšanas posmā notika saziņa ar vairāk nekā 40 lietotājiem. Četri lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(199)

Procedūras sākšanas posmā notika saziņa ar vairāk nekā 40 lietotājiem. Četri lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (200) | Vairāki solārā stikla lietotāji (FE un fototermālo moduļu ražotāji) iebilda pret pasākumu turpināšanu. |
| --- | --- |

(200)

Vairāki solārā stikla lietotāji (FE un fototermālo moduļu ražotāji) iebilda pret pasākumu turpināšanu.

| (201) | Lietotāju argumenti bija saistīti ar ražošanas izmaksu pieaugumu, solārā stikla ražotāju spēju apmierināt pieprasījumu, plānotajiem ieguldījumiem saules enerģijas paneļu ražošanā un vidiskajiem aspektiem. Tie norādīja arī, ka pēc tam, kad attiecībā uz FE moduļu un elementu importu no Ķīnas tika izbeigti antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi, Savienības ražošanas nozare cieta no Ķīnas piekoptās negodīgās konkurences. Lietotāji uzskatīja par netaisnīgu to, ka, lai gan uz saules enerģijas elementiem un moduļiem pašlaik neattiecas tirdzniecības aizsardzības pasākumi, uz importētu solāro stiklu, kas ir viena no FE moduļu sastāvdaļām, maksājumi vēl aizvien attiecas (69). Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun atkārtoja, ka trūkst saskaņotas pieejas attiecībā uz šo nozari. Lai gan pasākumiem, kas noteikti saules enerģijas moduļu un elementu importam, ir beidzies termiņš, Komisija bija gatava saglabāt pasākumus attiecībā uz solāro stiklu. Līdzīgi pēc informācijas izpaušanas Savienības saules enerģijas nozares apvienība ESMC apgalvoja, ka pašreizējiem Savienības saules enerģijas moduļu ražotājiem būtu grūti saglabāt ievedmuitu solārajam stiklam, jo tā palielina tiem stikla izmaksas, savukārt uz Savienībā importētajiem moduļiem šādi tarifi neattiecas pat tad, ja tiek izmantots Ķīnas stikls. |
| --- | --- |

(201)

Lietotāju argumenti bija saistīti ar ražošanas izmaksu pieaugumu, solārā stikla ražotāju spēju apmierināt pieprasījumu, plānotajiem ieguldījumiem saules enerģijas paneļu ražošanā un vidiskajiem aspektiem. Tie norādīja arī, ka pēc tam, kad attiecībā uz FE moduļu un elementu importu no Ķīnas tika izbeigti antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi, Savienības ražošanas nozare cieta no Ķīnas piekoptās negodīgās konkurences. Lietotāji uzskatīja par netaisnīgu to, ka, lai gan uz saules enerģijas elementiem un moduļiem pašlaik neattiecas tirdzniecības aizsardzības pasākumi, uz importētu solāro stiklu, kas ir viena no FE moduļu sastāvdaļām, maksājumi vēl aizvien attiecas (69). Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun atkārtoja, ka trūkst saskaņotas pieejas attiecībā uz šo nozari. Lai gan pasākumiem, kas noteikti saules enerģijas moduļu un elementu importam, ir beidzies termiņš, Komisija bija gatava saglabāt pasākumus attiecībā uz solāro stiklu. Līdzīgi pēc informācijas izpaušanas Savienības saules enerģijas nozares apvienība ESMC apgalvoja, ka pašreizējiem Savienības saules enerģijas moduļu ražotājiem būtu grūti saglabāt ievedmuitu solārajam stiklam, jo tā palielina tiem stikla izmaksas, savukārt uz Savienībā importētajiem moduļiem šādi tarifi neattiecas pat tad, ja tiek izmantots Ķīnas stikls.

69

EU ProSun

ESMC

| (202) | Komisija atgādināja, ka pasākumu neturpināšana pret saules enerģijas moduļiem 2018. gada septembrī nenozīmē saules enerģijas moduļu ražotāju tiesības uz pasākumu izbeigšanu arī augšupējiem ražojumiem. Toties saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisijai katrā izmeklēšanā ir jāveic Savienības interešu pārbaude pēc būtības. Tāpēc, kā sīkāk izklāstīts tālāk, Komisija pārbaudīja, vai pasākumu turpināšanai attiecībā uz solāro stiklu būtu nesamērīga negatīva ietekme uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(202)

Komisija atgādināja, ka pasākumu neturpināšana pret saules enerģijas moduļiem 2018. gada septembrī nenozīmē saules enerģijas moduļu ražotāju tiesības uz pasākumu izbeigšanu arī augšupējiem ražojumiem. Toties saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisijai katrā izmeklēšanā ir jāveic Savienības interešu pārbaude pēc būtības. Tāpēc, kā sīkāk izklāstīts tālāk, Komisija pārbaudīja, vai pasākumu turpināšanai attiecībā uz solāro stiklu būtu nesamērīga negatīva ietekme uz lietotājiem.

6.2.1.   Ražošanas izmaksas

Ražošanas izmaksas

| (203) | Vairāki lietotāji apgalvoja, ka antidempinga maksājumiem ir negatīva ietekme uz to darījumdarbību, jo maksājumu dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Tas, ka viņiem bija jāmaksā augstākas cenas nekā konkurentiem ārpus Savienības, pēc viņu domām, ir radījis tiešus neizdevīgus konkurences apstākļus Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem salīdzinājumā ar importētajiem saules enerģijas paneļiem. Lietotāji apgalvoja arī, ka FE moduļu dažādās sastāvdaļas pēdējos gados ir kļuvušas ievērojami lētākas, turpretim solārā stikla cena ir saglabājusies tādā pašā līmenī un tāpēc tā relatīvās izmaksas FE moduļos ir palielinājušās. Tādējādi saules enerģijas paneļos solārais stikls tagad ir otrais lielākais izmaksu faktors. |
| --- | --- |

(203)

Vairāki lietotāji apgalvoja, ka antidempinga maksājumiem ir negatīva ietekme uz to darījumdarbību, jo maksājumu dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Tas, ka viņiem bija jāmaksā augstākas cenas nekā konkurentiem ārpus Savienības, pēc viņu domām, ir radījis tiešus neizdevīgus konkurences apstākļus Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem salīdzinājumā ar importētajiem saules enerģijas paneļiem. Lietotāji apgalvoja arī, ka FE moduļu dažādās sastāvdaļas pēdējos gados ir kļuvušas ievērojami lētākas, turpretim solārā stikla cena ir saglabājusies tādā pašā līmenī un tāpēc tā relatīvās izmaksas FE moduļos ir palielinājušās. Tādējādi saules enerģijas paneļos solārais stikls tagad ir otrais lielākais izmaksu faktors.

| (204) | Turklāt lietotāji norādīja, ka, lai gan lielākā daļa no viņu ražotajiem moduļiem ir tā sauktie “stikla/plāksnes” moduļi, t. i., ar stiklu priekšā un plastmasas plāksni aizmugurē, tie aizvien vairāk ražo tā sauktos “stikla/stikla” moduļus, proti, moduļus, kam abās pusēs ir stikls. Tā kā “stikla/stikla” modulim nepieciešams izmantot divas stikla loksnes, nevis vienu, tad ražošanas izmaksās solārā stikla izmaksu īpatsvars divkāršojas. |
| --- | --- |

(204)

Turklāt lietotāji norādīja, ka, lai gan lielākā daļa no viņu ražotajiem moduļiem ir tā sauktie “stikla/plāksnes” moduļi, t. i., ar stiklu priekšā un plastmasas plāksni aizmugurē, tie aizvien vairāk ražo tā sauktos “stikla/stikla” moduļus, proti, moduļus, kam abās pusēs ir stikls. Tā kā “stikla/stikla” modulim nepieciešams izmantot divas stikla loksnes, nevis vienu, tad ražošanas izmaksās solārā stikla izmaksu īpatsvars divkāršojas.

| (205) | EU ProSun, kas pārstāv vairākus lietotājus, apgalvoja, ka saules enerģijas panelī solārā stikla izmaksu īpatsvars bijis 10 %. Divi citi lietotāji apgalvoja, ka tiem stikla izmaksu īpatsvars bijis attiecīgi 7 % un 10 % “stikla/plāksnes” modulim un 14 % un 22 % “stikla/stikla” modulim. |
| --- | --- |

(205)

EU ProSun, kas pārstāv vairākus lietotājus, apgalvoja, ka saules enerģijas panelī solārā stikla izmaksu īpatsvars bijis 10 %. Divi citi lietotāji apgalvoja, ka tiem stikla izmaksu īpatsvars bijis attiecīgi 7 % un 10 % “stikla/plāksnes” modulim un 14 % un 22 % “stikla/stikla” modulim.

EU ProSun

| (206) | Pēc EU ProSun domām, pasākumu ietekme uz izmaksām būtu 3 % “stikla/plāksnes” modulim un 6 % “stikla/stikla” modulim. |
| --- | --- |

(206)

Pēc EU ProSun domām, pasākumu ietekme uz izmaksām būtu 3 % “stikla/plāksnes” modulim un 6 % “stikla/stikla” modulim.

EU ProSun

| (207) | EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības solārā stikla ražošanas nozari, apgalvoja, ka izmaksu ziņā maksājumu ietekme uz moduļa ražošanas izmaksām būtu ierobežota. Tie iesniedza aprēķinus, kas liecina, ka ar pašreizējām solārā stikla cenām Savienībā solārā stikla izmaksu īpatsvars FE modulī ir bijis 4 %. To aprēķini, kuru pamatā ir pašreizējie Ķīnas cenu piedāvājumi, liecina, ka papildu izmaksas spēkā esošo pasākumu dēļ būtu 1,5 % no galīgajām moduļa izmaksām. Tie uzskata, ka papildu izmaksu ietekme uz lietotājiem būtu vēl ierobežotāka, jo lielākā daļa lietotāju Savienībā darbojas tirgus dzīvojamo ēku segmentā un papildus moduļiem pārdod pilnu komplektu, kurā iekļauta uzstādīšana un baterija. Ja pārdod pilnu komplektu, tad stikla izmaksas modulī ir zem 0,5 %. |
| --- | --- |

(207)

EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības solārā stikla ražošanas nozari, apgalvoja, ka izmaksu ziņā maksājumu ietekme uz moduļa ražošanas izmaksām būtu ierobežota. Tie iesniedza aprēķinus, kas liecina, ka ar pašreizējām solārā stikla cenām Savienībā solārā stikla izmaksu īpatsvars FE modulī ir bijis 4 %. To aprēķini, kuru pamatā ir pašreizējie Ķīnas cenu piedāvājumi, liecina, ka papildu izmaksas spēkā esošo pasākumu dēļ būtu 1,5 % no galīgajām moduļa izmaksām. Tie uzskata, ka papildu izmaksu ietekme uz lietotājiem būtu vēl ierobežotāka, jo lielākā daļa lietotāju Savienībā darbojas tirgus dzīvojamo ēku segmentā un papildus moduļiem pārdod pilnu komplektu, kurā iekļauta uzstādīšana un baterija. Ja pārdod pilnu komplektu, tad stikla izmaksas modulī ir zem 0,5 %.

EU ProSun Glass

| (208) | Sākotnējā lietā tika uzskatīts, ka solārais stikls veido tikai nelielu daļu (aptuveni 6–8 %) no saules enerģijas moduļu izmaksām (70). Turklāt, tā kā lietotāji no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus un lietotāji varēja iegādāties stiklu no valstīm, kas nav ĶTR, tika secināts, ka sākotnējo pasākumu ietekme uz saules enerģijas moduļu izmaksām bijusi mazāka par 1 %. |
| --- | --- |

(208)

Sākotnējā lietā tika uzskatīts, ka solārais stikls veido tikai nelielu daļu (aptuveni 6–8 %) no saules enerģijas moduļu izmaksām (70). Turklāt, tā kā lietotāji no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus un lietotāji varēja iegādāties stiklu no valstīm, kas nav ĶTR, tika secināts, ka sākotnējo pasākumu ietekme uz saules enerģijas moduļu izmaksām bijusi mazāka par 1 %.

70

| (209) | Tomēr kopš sākotnējās izmeklēšanas antidempinga pasākumu līmenis ir palielinājies no 25 % līdz 67 %, radot papildu ietekmi uz izmaksām salīdzinājumā ar situāciju sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(209)

Tomēr kopš sākotnējās izmeklēšanas antidempinga pasākumu līmenis ir palielinājies no 25 % līdz 67 %, radot papildu ietekmi uz izmaksām salīdzinājumā ar situāciju sākotnējā izmeklēšanā.

| (210) | Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz lietotāju argumentiem, saules enerģijas moduļu izmaksu struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski mainījusies. Neatkarīga institūta pētījums, kas balstīts uz cenu līmeni 2017.–2018. gadā, liecina, ka modulī solārā stikla izmaksu relatīvais īpatsvars vidēji bijis 9 % (71), un tāpēc tas nav ievērojami lielāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatētajiem 6–8 %. Komisija norādīja, ka tas atbilst lietotāju sniegtajai informācijai, ka modulī stikla izmaksu īpatsvars bijis 7–10 % (sk. 205. apsvērumu). |
| --- | --- |

(210)

Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz lietotāju argumentiem, saules enerģijas moduļu izmaksu struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski mainījusies. Neatkarīga institūta pētījums, kas balstīts uz cenu līmeni 2017.–2018. gadā, liecina, ka modulī solārā stikla izmaksu relatīvais īpatsvars vidēji bijis 9 % (71), un tāpēc tas nav ievērojami lielāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatētajiem 6–8 %. Komisija norādīja, ka tas atbilst lietotāju sniegtajai informācijai, ka modulī stikla izmaksu īpatsvars bijis 7–10 % (sk. 205. apsvērumu).

71

| (211) | Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļas pieaugšanu Komisija konstatēja, ka PIP laikā šā veida moduļu bija aptuveni 10 % no Savienības patēriņa, tāpēc to relatīvā tirgus daļa joprojām bija neliela. Lai gan to tirgus daļa palielinājās, nav paredzams, ka nākamo piecu gadu laikā tā pārsniegs 30 % (72). |
| --- | --- |

(211)

Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļas pieaugšanu Komisija konstatēja, ka PIP laikā šā veida moduļu bija aptuveni 10 % no Savienības patēriņa, tāpēc to relatīvā tirgus daļa joprojām bija neliela. Lai gan to tirgus daļa palielinājās, nav paredzams, ka nākamo piecu gadu laikā tā pārsniegs 30 % (72).

72

| (212) | Visbeidzot, lietotāji vēl aizvien lielāko daļu stikla pirka Savienības tirgū, un vairāki lietotāji apgalvoja, ka turpinātu to darīt pat tad, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(212)

Visbeidzot, lietotāji vēl aizvien lielāko daļu stikla pirka Savienības tirgū, un vairāki lietotāji apgalvoja, ka turpinātu to darīt pat tad, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (213) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktoriem, Komisija konstatēja, ka 205. apsvērumā minētais nelielais solārā stikla īpatsvara relatīvais pieaugums saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksās, “stikla/stikla” moduļu pieaugošā ražošana un pasākumu līmeņa pieaugums ir izraisījis to, ka pasākumi lietotāju izmaksas ietekmē vairāk, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Komisija aplēsa, ka pasākumu ietekme uz FE moduļu ražotāju izmaksām ir bijusi 2–3 %. |
| --- | --- |

(213)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktoriem, Komisija konstatēja, ka 205. apsvērumā minētais nelielais solārā stikla īpatsvara relatīvais pieaugums saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksās, “stikla/stikla” moduļu pieaugošā ražošana un pasākumu līmeņa pieaugums ir izraisījis to, ka pasākumi lietotāju izmaksas ietekmē vairāk, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Komisija aplēsa, ka pasākumu ietekme uz FE moduļu ražotāju izmaksām ir bijusi 2–3 %.

| (214) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka tā informācija 210. apsvērumā, ko par solārā stikla izmaksu īpatsvaru saules enerģijas modulī Komisijas ieguvusi no Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE (“Fraunhofera institūts”), ir novecojusi. Saskaņā ar jauno informāciju, ko EU ProSun saņēmusi no Fraunhofera institūta, solārā stikla izmaksu īpatsvars saules enerģijas modulī kopš 2019. gada ir palielinājies no 9 % līdz 11 %. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka, pamatojoties uz to pašu avotu, “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa nākotnē būšot lielāka, nekā Komisija norādījusi 211. apsvērumā, jo pētījums, uz kuru tajā pašā apsvērumā atsaucas Komisija, attiecas uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Fraunhofera institūta informācija liecina, ka Savienības tirgū “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa varētu būt lielāka. EU ProSun apgalvoja arī, ka patlaban “stikla/stikla” moduļa tirgus daļa esot 18,5 %, nevis 10 %, kā norādīts pētījumā. |
| --- | --- |

(214)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka tā informācija 210. apsvērumā, ko par solārā stikla izmaksu īpatsvaru saules enerģijas modulī Komisijas ieguvusi no Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE (“Fraunhofera institūts”), ir novecojusi. Saskaņā ar jauno informāciju, ko EU ProSun saņēmusi no Fraunhofera institūta, solārā stikla izmaksu īpatsvars saules enerģijas modulī kopš 2019. gada ir palielinājies no 9 % līdz 11 %. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka, pamatojoties uz to pašu avotu, “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa nākotnē būšot lielāka, nekā Komisija norādījusi 211. apsvērumā, jo pētījums, uz kuru tajā pašā apsvērumā atsaucas Komisija, attiecas uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Fraunhofera institūta informācija liecina, ka Savienības tirgū “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa varētu būt lielāka. EU ProSun apgalvoja arī, ka patlaban “stikla/stikla” moduļa tirgus daļa esot 18,5 %, nevis 10 %, kā norādīts pētījumā.

EU ProSun

Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE

EU ProSun

EU ProSun

EU ProSun

| (215) | EU ProSun apgalvoja arī, ka saules enerģijas paneļu ražošanas nozares peļņa lielākoties bijusi mazāka par 5 % vai pat negatīva. Tādējādi tā apgalvoja, ka Savienības saules enerģijas moduļu tirgus strauji reaģē uz cenu izmaiņām un tāpēc, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki. |
| --- | --- |

(215)

EU ProSun apgalvoja arī, ka saules enerģijas paneļu ražošanas nozares peļņa lielākoties bijusi mazāka par 5 % vai pat negatīva. Tādējādi tā apgalvoja, ka Savienības saules enerģijas moduļu tirgus strauji reaģē uz cenu izmaiņām un tāpēc, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki.

EU ProSun

| (216) | Komisija ņēma vērā informāciju, ko apvienībai EU ProSun nosūtīja Fraunhofera institūts, par solārā stikla izmaksu īpatsvara pieaugumu saules enerģijas moduļu izmaksās kopš 2019. gada. Komisija norādīja, ka šī norise nav attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un var būt būtiska tikai tad, ja tiek vērtēts turpmākais slogs saules enerģijas moduļu ražotājiem. Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļu tā ņēma vērā arī informāciju, ka 211. apsvērumā minētais pētījums attiecas uz pasaules tirgu un ka situācija un nākotnes izredzes Savienībā var atšķirties. Tomēr attiecībā uz precīzu tirgus daļu tā uzskatīja, ka EU ProSun minētā 18,5 % tirgus daļa nav pamatota ar pierādījumiem. Analizējot pārbaudītos Savienības ražotāju datus par izmeklēšanas periodu, Komisija konstatēja, ka “stikla/stikla” moduļu pašreizējā tirgus daļa ir tikai 14 %. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā 80 % no solārā stikla pārdošanas apjoma tirgū pārstāvēja divi pārbaudītie ražotāji, tad Komisija secināja, ka šis īpatsvars reprezentē stāvokli tirgū. |
| --- | --- |

(216)

Komisija ņēma vērā informāciju, ko apvienībai EU ProSun nosūtīja Fraunhofera institūts, par solārā stikla izmaksu īpatsvara pieaugumu saules enerģijas moduļu izmaksās kopš 2019. gada. Komisija norādīja, ka šī norise nav attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un var būt būtiska tikai tad, ja tiek vērtēts turpmākais slogs saules enerģijas moduļu ražotājiem. Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļu tā ņēma vērā arī informāciju, ka 211. apsvērumā minētais pētījums attiecas uz pasaules tirgu un ka situācija un nākotnes izredzes Savienībā var atšķirties. Tomēr attiecībā uz precīzu tirgus daļu tā uzskatīja, ka EU ProSun minētā 18,5 % tirgus daļa nav pamatota ar pierādījumiem. Analizējot pārbaudītos Savienības ražotāju datus par izmeklēšanas periodu, Komisija konstatēja, ka “stikla/stikla” moduļu pašreizējā tirgus daļa ir tikai 14 %. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā 80 % no solārā stikla pārdošanas apjoma tirgū pārstāvēja divi pārbaudītie ražotāji, tad Komisija secināja, ka šis īpatsvars reprezentē stāvokli tirgū.

EU ProSun

EU ProSun

| (217) | Turklāt, pat ja “stikla/stikla” moduļu īpatsvars pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda būtu nedaudz palielinājies, tas nemainītu secinājumus, ka izmaksu ietekme uz lietotājiem gadījumā, ja pasākumus saglabātu pašreizējā līmenī, paliktu ierobežota. Kā apstiprināja EU ProSun un vairāki lietotāji, pēdējie minētie no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus, un lietotāji apgalvoja, ka nākotnē tas nemainīsies. Turklāt lietotāji varēja importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no šīm valstīm importētais stikls veidoja 12 % no tirgus daļas (sk. 5. tabulu). |
| --- | --- |

(217)

Turklāt, pat ja “stikla/stikla” moduļu īpatsvars pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda būtu nedaudz palielinājies, tas nemainītu secinājumus, ka izmaksu ietekme uz lietotājiem gadījumā, ja pasākumus saglabātu pašreizējā līmenī, paliktu ierobežota. Kā apstiprināja EU ProSun un vairāki lietotāji, pēdējie minētie no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus, un lietotāji apgalvoja, ka nākotnē tas nemainīsies. Turklāt lietotāji varēja importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no šīm valstīm importētais stikls veidoja 12 % no tirgus daļas (sk. 5. tabulu).

EU ProSun

| (218) | Attiecībā uz lietotāju argumentu, ka, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki, Komisija atgādināja, ka pasākumu saglabāšanai nevajadzētu izraisīt turpmāku cenu pieaugumu, jo tā saglabā tikai spēkā esošos maksājumus solārajam stiklam no Ķīnas. Kā atgādināts 217. apsvērumā, ģeogrāfiskā tuvuma dēļ lietotāji turpinās iegūt lielāko daļu solārā stikla no Savienības ražotājiem un/vai varētu importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, piemēram, Turcijas, Malaizijas un Indijas. |
| --- | --- |

(218)

Attiecībā uz lietotāju argumentu, ka, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki, Komisija atgādināja, ka pasākumu saglabāšanai nevajadzētu izraisīt turpmāku cenu pieaugumu, jo tā saglabā tikai spēkā esošos maksājumus solārajam stiklam no Ķīnas. Kā atgādināts 217. apsvērumā, ģeogrāfiskā tuvuma dēļ lietotāji turpinās iegūt lielāko daļu solārā stikla no Savienības ražotājiem un/vai varētu importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, piemēram, Turcijas, Malaizijas un Indijas.

| (219) | Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanas dēļ tagad ražošanas izmaksas lietotājiem varētu pārsniegt izmaksas, kas radās sākotnējo pasākumu dēļ, ņemot vērā to, ka relatīvo stikla izmaksu īpatsvars kopējās ražošanas izmaksās ir nedaudz palielinājies. Tomēr Komisija secināja, ka salīdzinājumā ar kopējām ražošanas izmaksām izmaksu ietekme uz lietotājiem joprojām būtu ierobežota un tādējādi nekļūtu izšķirīga to darījumdarbības turpināšanai Savienībā. |
| --- | --- |

(219)

Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanas dēļ tagad ražošanas izmaksas lietotājiem varētu pārsniegt izmaksas, kas radās sākotnējo pasākumu dēļ, ņemot vērā to, ka relatīvo stikla izmaksu īpatsvars kopējās ražošanas izmaksās ir nedaudz palielinājies. Tomēr Komisija secināja, ka salīdzinājumā ar kopējām ražošanas izmaksām izmaksu ietekme uz lietotājiem joprojām būtu ierobežota un tādējādi nekļūtu izšķirīga to darījumdarbības turpināšanai Savienībā.

6.2.2.   Solārā stikla ražošanas jauda Savienībā

Solārā stikla ražošanas jauda Savienībā

| (220) | Lietotāji uzskatīja, ka Savienības solārā stikla ražošanas nozarei nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc solārā stikla tirgū. Bez tam tie apgalvoja, ka Savienības solārā stikla ražotāji nav palielinājuši savu jaudu un neplāno to darīt. Tie uzskatīja, ka pašreizējā ražošanas jauda ir mazāka nekā pašreizējais pieprasījums pēc solārā stikla. Pēc lietotāju domām, šī situācija liek tiem izmantot importēto stiklu no citām valstīm, piemēram, Malaizijas vai Turcijas, vai importēt stiklu no Ķīnas ar augstākām izmaksām. Tie apgalvoja, ka no šīm valstīm importētais stikls tomēr ne vienmēr ir pietiekami kvalitatīvs. |
| --- | --- |

(220)

Lietotāji uzskatīja, ka Savienības solārā stikla ražošanas nozarei nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc solārā stikla tirgū. Bez tam tie apgalvoja, ka Savienības solārā stikla ražotāji nav palielinājuši savu jaudu un neplāno to darīt. Tie uzskatīja, ka pašreizējā ražošanas jauda ir mazāka nekā pašreizējais pieprasījums pēc solārā stikla. Pēc lietotāju domām, šī situācija liek tiem izmantot importēto stiklu no citām valstīm, piemēram, Malaizijas vai Turcijas, vai importēt stiklu no Ķīnas ar augstākām izmaksām. Tie apgalvoja, ka no šīm valstīm importētais stikls tomēr ne vienmēr ir pietiekami kvalitatīvs.

| (221) | Savienības ražošanas nozare gluži pretēji uzskatīja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu. Tā apgalvoja, ka nekad nav atteikusies apgādāt nevienu no Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem tādēļ, ka tai trūktu jaudas, kā tas apgalvots. Gluži pretēji, tā bija gatava apspriest iespējamus papildu pasūtījumus un apstiprināja savu spēju piegādāt lielākus apjomus. |
| --- | --- |

(221)

Savienības ražošanas nozare gluži pretēji uzskatīja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu. Tā apgalvoja, ka nekad nav atteikusies apgādāt nevienu no Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem tādēļ, ka tai trūktu jaudas, kā tas apgalvots. Gluži pretēji, tā bija gatava apspriest iespējamus papildu pasūtījumus un apstiprināja savu spēju piegādāt lielākus apjomus.

| (222) | Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka PIP laikā solārā stikla patēriņš bija [13–18] milj. m2 (sk. 2. tabulu). Otrkārt, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms, ko pārbaudīja Komisija, bija [11–14] milj. m2. Treškārt, abu Savienības ražotāju kopējā pārbaudītā jauda bija [14–18] milj. m2. |
| --- | --- |

(222)

Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka PIP laikā solārā stikla patēriņš bija [13–18] milj. m2 (sk. 2. tabulu). Otrkārt, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms, ko pārbaudīja Komisija, bija [11–14] milj. m2. Treškārt, abu Savienības ražotāju kopējā pārbaudītā jauda bija [14–18] milj. m2.

2

2

2

| (223) | Tāpēc Komisija secināja, ka PIP laikā tikai abu pārbaudīto solārā stikla ražotāju neizmantotā jauda bija [5–8,5] milj. m2, ko varētu nodrošināt bez papildu ieguldījumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka šis lietotāju arguments ir nepamatots. |
| --- | --- |

(223)

Tāpēc Komisija secināja, ka PIP laikā tikai abu pārbaudīto solārā stikla ražotāju neizmantotā jauda bija [5–8,5] milj. m2, ko varētu nodrošināt bez papildu ieguldījumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka šis lietotāju arguments ir nepamatots.

2

| (224) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka jau pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda solārā stikla ražotāju ražošanas jauda neatbilda lietotāju pieprasījumam pēc solārā stikla, jo divi lietotāji 2019./2020. gadā ieguldīja jaunā jaudā, kuras kopējais apjoms bija 950 MW. Pamatojoties uz to, EU ProSun apgalvoja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū jau šobrīd nav pietiekams. Atbildot uz šo argumentu, EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības ražotājus, pēc informācijas izpaušanas atkārtoja, ka daži nozīmīgi saules enerģijas paneļu ražotāji, par kuriem EU ProSun bija norādījusi, ka tie darbojas tirgū, jau ir izbeiguši ražošanu. Tāpēc jaunizveidotā jauda ir aizstājusi esošo. |
| --- | --- |

(224)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka jau pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda solārā stikla ražotāju ražošanas jauda neatbilda lietotāju pieprasījumam pēc solārā stikla, jo divi lietotāji 2019./2020. gadā ieguldīja jaunā jaudā, kuras kopējais apjoms bija 950 MW. Pamatojoties uz to, EU ProSun apgalvoja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū jau šobrīd nav pietiekams. Atbildot uz šo argumentu, EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības ražotājus, pēc informācijas izpaušanas atkārtoja, ka daži nozīmīgi saules enerģijas paneļu ražotāji, par kuriem EU ProSun bija norādījusi, ka tie darbojas tirgū, jau ir izbeiguši ražošanu. Tāpēc jaunizveidotā jauda ir aizstājusi esošo.

EU ProSun

EU ProSun

EU ProSun Glass

EU ProSun

| (225) | Komisija vispirms norādīja, ka EU ProSun sniegtā informācija liecina, ka saules enerģijas moduļu ražotāju kopējā jauda 2019. gadā pārsniedza 5 GW. Tomēr tā arī norādīja, ka daži saules enerģijas moduļu ražotāji patiešām jau bija izbeiguši ražošanu. To uzņēmumu kopējā jauda, kuri slēguši ražošanu, pārsniedza 1 GW (73). Tāpēc Komisijas konstatējumi apstiprināja, ka jaunizveidotā jauda daļēji aizstāj dažu EU ProSun minēto uzņēmumu 2019./2020. gadā veiktos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(225)

Komisija vispirms norādīja, ka EU ProSun sniegtā informācija liecina, ka saules enerģijas moduļu ražotāju kopējā jauda 2019. gadā pārsniedza 5 GW. Tomēr tā arī norādīja, ka daži saules enerģijas moduļu ražotāji patiešām jau bija izbeiguši ražošanu. To uzņēmumu kopējā jauda, kuri slēguši ražošanu, pārsniedza 1 GW (73). Tāpēc Komisijas konstatējumi apstiprināja, ka jaunizveidotā jauda daļēji aizstāj dažu EU ProSun minēto uzņēmumu 2019./2020. gadā veiktos ieguldījumus.

EU ProSun

73

EU ProSun

| (226) | Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka esošā un jaunizveidotā jauda ne vienmēr atbilda saules enerģijas moduļu ražošanas izlaidei. EU ProSun dati liecina, ka 2019. gadā tika izmantota mazāk nekā puse no saules enerģijas moduļu ražošanas jaudas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka jaunizveidotā jauda automātiski neatspoguļojās līdzvērtīgā solārā stikla ražošanas izlaidē un pieprasījuma pieaugumā, vismaz uzreiz pēc tās izveides ne. |
| --- | --- |

(226)

Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka esošā un jaunizveidotā jauda ne vienmēr atbilda saules enerģijas moduļu ražošanas izlaidei. EU ProSun dati liecina, ka 2019. gadā tika izmantota mazāk nekā puse no saules enerģijas moduļu ražošanas jaudas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka jaunizveidotā jauda automātiski neatspoguļojās līdzvērtīgā solārā stikla ražošanas izlaidē un pieprasījuma pieaugumā, vismaz uzreiz pēc tās izveides ne.

EU ProSun

| (227) | Treškārt, Komisija atgādināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā papildus diviem pārbaudītajiem solārā stikla ražotājiem bija arī citi solārā stikla ražotāji. Savienības solārā stikla ražošanas nozares sniegtā informācija liecina, ka solārā stikla ražotāju kopējā jauda bija [33–38] milj. m2 (sk. 6. tabulu) (74). Tādējādi solārā stikla kopējā jauda tirgū gandrīz 3 reizes pārsniedz tā pašreizējo ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(227)

Treškārt, Komisija atgādināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā papildus diviem pārbaudītajiem solārā stikla ražotājiem bija arī citi solārā stikla ražotāji. Savienības solārā stikla ražošanas nozares sniegtā informācija liecina, ka solārā stikla ražotāju kopējā jauda bija [33–38] milj. m2 (sk. 6. tabulu) (74). Tādējādi solārā stikla kopējā jauda tirgū gandrīz 3 reizes pārsniedz tā pašreizējo ražošanas apjomu.

2

74

| (228) | Pamatojoties uz minēto, Komisija noraidīja EU ProSun argumentu, ka pašlaik Savienības tirgū trūkst solārā stikla piedāvājuma. |
| --- | --- |

(228)

Pamatojoties uz minēto, Komisija noraidīja EU ProSun argumentu, ka pašlaik Savienības tirgū trūkst solārā stikla piedāvājuma.

EU ProSun

6.2.3.   Tirgus izaugsme nākotnē

Tirgus izaugsme nākotnē

| (229) | Visas ieinteresētās personas piekrita, ka pieprasījums pēc saules enerģijas paneļiem un tādējādi pēc solārā stikla pieaug un turpmākajos gados pieaugs ievērojami. Galvenie virzītājspēki ir Savienības 2030. gadam izvirzītais mērķis atjaunojamo energoresursu jomā, tā iespējamā pārskatīšana ar nolūku to palielināt un Eiropas zaļais kurss vispār, kuras mērķis ir klimatneitralitāte un ES zaļo tehnoloģiju nozares, arī atjaunojamo energoresursu un citu mazoglekļa tehnoloģiju, veicināšana. Izaugsme ir gaidāma visos tirgus segmentos (dzīvojamo ēku, tirdzniecības, rūpniecības un pakalpojumu nozarē) atkarībā no publiskās politikas attīstības katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(229)

Visas ieinteresētās personas piekrita, ka pieprasījums pēc saules enerģijas paneļiem un tādējādi pēc solārā stikla pieaug un turpmākajos gados pieaugs ievērojami. Galvenie virzītājspēki ir Savienības 2030. gadam izvirzītais mērķis atjaunojamo energoresursu jomā, tā iespējamā pārskatīšana ar nolūku to palielināt un Eiropas zaļais kurss vispār, kuras mērķis ir klimatneitralitāte un ES zaļo tehnoloģiju nozares, arī atjaunojamo energoresursu un citu mazoglekļa tehnoloģiju, veicināšana. Izaugsme ir gaidāma visos tirgus segmentos (dzīvojamo ēku, tirdzniecības, rūpniecības un pakalpojumu nozarē) atkarībā no publiskās politikas attīstības katrā dalībvalstī.

| (230) | Patlaban saules enerģijas moduļu ražošanas apjoms Savienībā atbilst 1,7 GW (75). Gaidot lielāku pieprasījumu nākotnē, vairāki lietotāji, kas atrodas Austrijā, Francijā, Vācijā, Itālijā un Slovēnijā, ir paziņojuši, ka gatavojas palielināt ražošanas jaudu. Kopumā un gadījumā, ja jaunie jaudas plāni tiktu pilnībā īstenoti un izmantoti, lietotāju plānotie ieguldījumi nākamajos 2–3 gados papildus 6.2.2. iedaļā minētajiem 900 MW nodrošinātu papildu ražošanas apjomu 2,9 GW apmērā, un tādējādi FE moduļu ražošanas apjoms trīskāršotos. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka viens no plānotajiem ieguldījumiem tā īstenošanas 2. posmā būtu papildu jauda 2 GW. Tā minēja arī Šveices un Vācijas uzņēmumu, kas vēlas ieguldīt GW apjoma ražošanā. |
| --- | --- |

(230)

Patlaban saules enerģijas moduļu ražošanas apjoms Savienībā atbilst 1,7 GW (75). Gaidot lielāku pieprasījumu nākotnē, vairāki lietotāji, kas atrodas Austrijā, Francijā, Vācijā, Itālijā un Slovēnijā, ir paziņojuši, ka gatavojas palielināt ražošanas jaudu. Kopumā un gadījumā, ja jaunie jaudas plāni tiktu pilnībā īstenoti un izmantoti, lietotāju plānotie ieguldījumi nākamajos 2–3 gados papildus 6.2.2. iedaļā minētajiem 900 MW nodrošinātu papildu ražošanas apjomu 2,9 GW apmērā, un tādējādi FE moduļu ražošanas apjoms trīskāršotos. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka viens no plānotajiem ieguldījumiem tā īstenošanas 2. posmā būtu papildu jauda 2 GW. Tā minēja arī Šveices un Vācijas uzņēmumu, kas vēlas ieguldīt GW apjoma ražošanā.

75

EU ProSun

| (231) | Pamatojoties uz to, EU ProSun un daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu saglabāti, to plānotie ieguldījumi tiktu apdraudēti, jo tiem būtu jāsedz papildu izmaksas un tirgū nebūtu pietiekama solārā stikla piedāvājuma. |
| --- | --- |

(231)

Pamatojoties uz to, EU ProSun un daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu saglabāti, to plānotie ieguldījumi tiktu apdraudēti, jo tiem būtu jāsedz papildu izmaksas un tirgū nebūtu pietiekama solārā stikla piedāvājuma.

EU ProSun

| (232) | Savienības solārā stikla ražošanas nozare uzskatīja, ka jaunais paziņotais jaudas palielinājums nāktu tai par labu. Tomēr tās viedoklis ir tāds, ka jaunā plānotā jauda zināmā mērā aizstās iepriekš izbeigtās ražošanas jaudu. Turklāt tā uzskatīja, ka tāpat kā iepriekš jaunie ieguldījumi var netikt veikti, kā paziņots. Bez tam tā apgalvoja, ka jaunās ražotnes, kas tiktu uzceltas, nedarbotos ar pilnu jaudu no darbības sākuma. |
| --- | --- |

(232)

Savienības solārā stikla ražošanas nozare uzskatīja, ka jaunais paziņotais jaudas palielinājums nāktu tai par labu. Tomēr tās viedoklis ir tāds, ka jaunā plānotā jauda zināmā mērā aizstās iepriekš izbeigtās ražošanas jaudu. Turklāt tā uzskatīja, ka tāpat kā iepriekš jaunie ieguldījumi var netikt veikti, kā paziņots. Bez tam tā apgalvoja, ka jaunās ražotnes, kas tiktu uzceltas, nedarbotos ar pilnu jaudu no darbības sākuma.

| (233) | Lai izskatītu šos apgalvojumus, Komisija atkārtoti novērtēja savus konstatējumus. Tā atkārtoja, ka, pirmkārt, pierādījumi lietas materiālos neliecina, ka plānotie ieguldījumi būtu atkarīgi no spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšanas. Faktiski pierādījumi lietas materiālos drīzāk liecina, ka daudzus no paziņotajiem projektiem virza galvenokārt saules enerģijas paneļu tirgus turpmākās izaugsmes perspektīva, nevis tas, vai attiecībā uz solāro stiklu tiek piemēroti pasākumi. Tāpēc lēmumu par to, vai solārajam stiklam noteiktie pasākumi tiks saglabāti, nevar uzskatīt par izšķirīgu faktoru iepriekš minēto paplašināšanas projektu izstrādē vai īstenošanā. |
| --- | --- |

(233)

Lai izskatītu šos apgalvojumus, Komisija atkārtoti novērtēja savus konstatējumus. Tā atkārtoja, ka, pirmkārt, pierādījumi lietas materiālos neliecina, ka plānotie ieguldījumi būtu atkarīgi no spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšanas. Faktiski pierādījumi lietas materiālos drīzāk liecina, ka daudzus no paziņotajiem projektiem virza galvenokārt saules enerģijas paneļu tirgus turpmākās izaugsmes perspektīva, nevis tas, vai attiecībā uz solāro stiklu tiek piemēroti pasākumi. Tāpēc lēmumu par to, vai solārajam stiklam noteiktie pasākumi tiks saglabāti, nevar uzskatīt par izšķirīgu faktoru iepriekš minēto paplašināšanas projektu izstrādē vai īstenošanā.

| (234) | Otrkārt, Komisija atgādināja, ka 6.2.1. iedaļā iekļautā izmaksu ietekmes analīze liecina, ka ar pasākumiem saistītās izmaksas attiecīgajiem lietotājiem ir samērā zemas. Plānotie ieguldījumi šo secinājumu neliek apšaubīt, jo šīs papildu ražošanas izmaksas lietotāju sektorā būtu tikpat ierobežotas. |
| --- | --- |

(234)

Otrkārt, Komisija atgādināja, ka 6.2.1. iedaļā iekļautā izmaksu ietekmes analīze liecina, ka ar pasākumiem saistītās izmaksas attiecīgajiem lietotājiem ir samērā zemas. Plānotie ieguldījumi šo secinājumu neliek apšaubīt, jo šīs papildu ražošanas izmaksas lietotāju sektorā būtu tikpat ierobežotas.

| (235) | Treškārt, pamatojoties uz 6.2.2. iedaļā sniegto analīzi, Komisija vēlreiz atkārtoja, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējā jauda varētu apmierināt pieaugošo pieprasījumu, ko rada plānotie ieguldījumi. Turklāt pieprasījuma pieaugums katrā ziņā būtu pakāpenisks, kas ļautu solārā stikla ražošanas nozarei pielāgoties un vajadzības gadījumā palielināt jaudu, kā tie apgalvo. Turklāt lietotāji arī turpmāk varētu iegūt stiklu no tādām citām valstīm kā Turcijas, Malaizijas un Indijas, kā tas bija PIP laikā. |
| --- | --- |

(235)

Treškārt, pamatojoties uz 6.2.2. iedaļā sniegto analīzi, Komisija vēlreiz atkārtoja, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējā jauda varētu apmierināt pieaugošo pieprasījumu, ko rada plānotie ieguldījumi. Turklāt pieprasījuma pieaugums katrā ziņā būtu pakāpenisks, kas ļautu solārā stikla ražošanas nozarei pielāgoties un vajadzības gadījumā palielināt jaudu, kā tie apgalvo. Turklāt lietotāji arī turpmāk varētu iegūt stiklu no tādām citām valstīm kā Turcijas, Malaizijas un Indijas, kā tas bija PIP laikā.

| (236) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka solārā stikla ražotājiem nebija jaudas, lai apmierinātu nākotnes pieprasījumu pēc solārā stikla. Tā apgalvoja arī, ka lietotāji nevarēja importēt stiklu, jo importētā stikla kvalitāte nebija pietiekama. Lai pamatotu šo argumentu, tā iesniedza viena lietotāja ziņojumu, kurā bija norādīts, ka konkrēts Malaizijas uzņēmums izpildījis pasūtījumu ar defektiem. |
| --- | --- |

(236)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka solārā stikla ražotājiem nebija jaudas, lai apmierinātu nākotnes pieprasījumu pēc solārā stikla. Tā apgalvoja arī, ka lietotāji nevarēja importēt stiklu, jo importētā stikla kvalitāte nebija pietiekama. Lai pamatotu šo argumentu, tā iesniedza viena lietotāja ziņojumu, kurā bija norādīts, ka konkrēts Malaizijas uzņēmums izpildījis pasūtījumu ar defektiem.

EU ProSun

| (237) | Komisija nebija pārliecināta, ka solārā stikla kvalitāte no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecās pasākumi, ir bijusi tik zema, ka to nevarētu uzskatīt par uzticamu alternatīvu Eiropas moduļu ražotājam. Antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz solārā stikla importu no Malaizijas visas personas bija vienisprātis, ka šis imports reāli konkurē ar solāro stiklu, kas ražots Savienībā. Kā norādīts iepriekš, solārā stikla imports Savienībā no Malaizijas palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 7 % tirgus daļu. Tas liecina, ka Malaizijas solārā stikla kvalitāte kopumā ir pietiekami augsta, pat ja atsevišķos gadījumos no minētās valsts piegādātajam importētajam solārajam stiklam bija defekti un tas pilnībā neatbilda saskaņotajiem noteikumiem un specifikācijām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(237)

Komisija nebija pārliecināta, ka solārā stikla kvalitāte no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecās pasākumi, ir bijusi tik zema, ka to nevarētu uzskatīt par uzticamu alternatīvu Eiropas moduļu ražotājam. Antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz solārā stikla importu no Malaizijas visas personas bija vienisprātis, ka šis imports reāli konkurē ar solāro stiklu, kas ražots Savienībā. Kā norādīts iepriekš, solārā stikla imports Savienībā no Malaizijas palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 7 % tirgus daļu. Tas liecina, ka Malaizijas solārā stikla kvalitāte kopumā ir pietiekami augsta, pat ja atsevišķos gadījumos no minētās valsts piegādātajam importētajam solārajam stiklam bija defekti un tas pilnībā neatbilda saskaņotajiem noteikumiem un specifikācijām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (238) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka kaitējums, ko varētu radīt pasākumu saglabāšana solārajam stiklam, tūlītēji ietekmētu vairāk nekā 1 000 darbvietu un aptuveni 50 milj. EUR ieguldījumu un pat vairāk nekā 4 000 darbvietu un vienu miljardu EUR ieguldījumu, kas jāveic nākamo divu gadu laikā. |
| --- | --- |

(238)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka kaitējums, ko varētu radīt pasākumu saglabāšana solārajam stiklam, tūlītēji ietekmētu vairāk nekā 1 000 darbvietu un aptuveni 50 milj. EUR ieguldījumu un pat vairāk nekā 4 000 darbvietu un vienu miljardu EUR ieguldījumu, kas jāveic nākamo divu gadu laikā.

EU ProSun

| (239) | Komisija noraidīja šo argumentu un atgādināja, ka daudzi paplašināšanas plāni, neņemot vērā lēmumu par pasākumu saglabāšanu vai nesaglabāšanu, jau tika īstenoti, kamēr pasākumi jau tika piemēroti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas apkopoti iepriekš 6.2.1.–6.2.3. iedaļā, tā uzskatīja, ka pasākumu saglabāšana neliedz īstenot vairāku lietotāju plānotos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(239)

Komisija noraidīja šo argumentu un atgādināja, ka daudzi paplašināšanas plāni, neņemot vērā lēmumu par pasākumu saglabāšanu vai nesaglabāšanu, jau tika īstenoti, kamēr pasākumi jau tika piemēroti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas apkopoti iepriekš 6.2.1.–6.2.3. iedaļā, tā uzskatīja, ka pasākumu saglabāšana neliedz īstenot vairāku lietotāju plānotos ieguldījumus.

6.2.4.   Secinājumi par lietotāju interesēm

Secinājumi par lietotāju interesēm

| (240) | Lai gan pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes papildus pamatoja, ka pasākumu turpināšana ir pret lietotāju interesēm, tās arī apstiprināja, ka ieguldījumu process nozarē ir tikai sācies. Komisija secināja, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksu struktūru patlaban nav nesamērīga, ka Savienībā pieejamās neizmantotās jaudas, kā arī alternatīvu bezdempinga importa avotu dēļ to piegādes drošība nav apdraudēta un ka to ieguldījumu plāni vēl nav pietiekami īstenoti. |
| --- | --- |

(240)

Lai gan pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes papildus pamatoja, ka pasākumu turpināšana ir pret lietotāju interesēm, tās arī apstiprināja, ka ieguldījumu process nozarē ir tikai sācies. Komisija secināja, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksu struktūru patlaban nav nesamērīga, ka Savienībā pieejamās neizmantotās jaudas, kā arī alternatīvu bezdempinga importa avotu dēļ to piegādes drošība nav apdraudēta un ka to ieguldījumu plāni vēl nav pietiekami īstenoti.

| (241) | Komisija atgādināja, ka tad, ja izrādās, ka tas tā ir un ir mainījušies ilglaicīgi apstākļi, lietotāju ražošanas nozare saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu var iesniegt pieprasījumu pārskatīt pasākumu veidu un/vai līmeni, aptverot tikai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei apvienojumā ar lietotāju ražošanas nozares piegādes situāciju, un rezultātā varētu tikt veikts jauns Savienības interešu novērtējums. |
| --- | --- |

(241)

Komisija atgādināja, ka tad, ja izrādās, ka tas tā ir un ir mainījušies ilglaicīgi apstākļi, lietotāju ražošanas nozare saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu var iesniegt pieprasījumu pārskatīt pasākumu veidu un/vai līmeni, aptverot tikai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei apvienojumā ar lietotāju ražošanas nozares piegādes situāciju, un rezultātā varētu tikt veikts jauns Savienības interešu novērtējums.

6.3.   Vidiskie aspekti

Vidiskie aspekti

| (242) | Lietotāji apgalvoja, ka solārajam stiklam noteikto pasākumu saglabāšana neatbilst Komisijas mērķiem, kas saistīti ar tīras enerģijas izmantošanu. Gluži pretēji, ja solārajam stiklam noteikto pasākumu termiņš tiktu pagarināts, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare nevarētu veikt jaunus ieguldījumus. Turklāt, lai gan ir gaidāms, ka Savienības saules enerģijas moduļu iekārtu tirgus augs, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare tiktu izstumta no tirgus, jo solārā stikla piedāvājuma trūkuma dēļ tā neveiktu plānotos jaunos ieguldījumus un tāpēc nebūtu konkurētspējīga. |
| --- | --- |

(242)

Lietotāji apgalvoja, ka solārajam stiklam noteikto pasākumu saglabāšana neatbilst Komisijas mērķiem, kas saistīti ar tīras enerģijas izmantošanu. Gluži pretēji, ja solārajam stiklam noteikto pasākumu termiņš tiktu pagarināts, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare nevarētu veikt jaunus ieguldījumus. Turklāt, lai gan ir gaidāms, ka Savienības saules enerģijas moduļu iekārtu tirgus augs, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare tiktu izstumta no tirgus, jo solārā stikla piedāvājuma trūkuma dēļ tā neveiktu plānotos jaunos ieguldījumus un tāpēc nebūtu konkurētspējīga.

| (243) | Plašākā Eiropas zaļā kursa kontekstā Komisija 2020. gada martā nāca klajā ar saistoša Eiropas klimata akta priekšlikumu, kura nolūks ir nostiprināt mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti (76). Turklāt Eiropas zaļais kurss ietver skaidru mērķi “sagādāt tīru un drošu enerģiju par pieņemamu cenu” (77), konkrēti tas sasniedzams, pārskatot ES 2030. gadam izvirzīto mērķi atjaunojamo energoresursu jomā ar nolūku to palielināt. |
| --- | --- |

(243)

Plašākā Eiropas zaļā kursa kontekstā Komisija 2020. gada martā nāca klajā ar saistoša Eiropas klimata akta priekšlikumu, kura nolūks ir nostiprināt mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti (76). Turklāt Eiropas zaļais kurss ietver skaidru mērķi “sagādāt tīru un drošu enerģiju par pieņemamu cenu” (77), konkrēti tas sasniedzams, pārskatot ES 2030. gadam izvirzīto mērķi atjaunojamo energoresursu jomā ar nolūku to palielināt.

76

77

| (244) | Abos tirgos, proti, dārzkopības stikla (siltumnīcu stikla) un FE un fototermālo moduļu tirgū, Savienības solārā stikla ražotāji izstrādā jaunus inovatīvus risinājumus, kā uzlabot zaļās enerģijas izmantošanu, sadarbojas ar pētniecības iestādēm un augstskolām un iegulda pētniecībā un izstrādē. Šajā kontekstā Komisija uzskatīja, ka pasākumu turpināšanai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu dzīvotspējīgas solārā stikla ražošanas nozares pastāvēšanu un veicinātu pētniecību un izstrādi šajā jomā. |
| --- | --- |

(244)

Abos tirgos, proti, dārzkopības stikla (siltumnīcu stikla) un FE un fototermālo moduļu tirgū, Savienības solārā stikla ražotāji izstrādā jaunus inovatīvus risinājumus, kā uzlabot zaļās enerģijas izmantošanu, sadarbojas ar pētniecības iestādēm un augstskolām un iegulda pētniecībā un izstrādē. Šajā kontekstā Komisija uzskatīja, ka pasākumu turpināšanai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu dzīvotspējīgas solārā stikla ražošanas nozares pastāvēšanu un veicinātu pētniecību un izstrādi šajā jomā.

| (245) | Turklāt Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu apdraudēta Savienības solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēja un lietotāji (galvenokārt FE moduļu ražotāji) kļūtu atkarīgi no importa, kas visticamāk būtu no Ķīnas. Ja pasākumi zaudētu spēku, tad solārā stikla ražošanas nozare nevarētu arī ieguldīt inovācijā, pētniecībā un izstrādē. Tāpēc, raugoties no vides viedokļa, Komisija uzskatīja, ka ir būtiski saglabāt solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(245)

Turklāt Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu apdraudēta Savienības solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēja un lietotāji (galvenokārt FE moduļu ražotāji) kļūtu atkarīgi no importa, kas visticamāk būtu no Ķīnas. Ja pasākumi zaudētu spēku, tad solārā stikla ražošanas nozare nevarētu arī ieguldīt inovācijā, pētniecībā un izstrādē. Tāpēc, raugoties no vides viedokļa, Komisija uzskatīja, ka ir būtiski saglabāt solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēju.

| (246) | Vienlaikus Komisijas zaļā politika atbalsta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu Savienībā. Galvenais inovācijas potenciāls ir elementu ražošana lejupējā nozarē. Saglabājot pasākumus, šai “zaļās” nozares daļai, t. i., galvenokārt saules enerģijas moduļu ražotājiem, būtu jāsedz dažas papildu izmaksas. Tomēr, ņemot vērā 6.2.1. iedaļā izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka papildu izmaksas lietotājiem nebūtu pietiekami ievērojamas, lai kavētu to darbību vai turpmāku tās izvēršanu. |
| --- | --- |

(246)

Vienlaikus Komisijas zaļā politika atbalsta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu Savienībā. Galvenais inovācijas potenciāls ir elementu ražošana lejupējā nozarē. Saglabājot pasākumus, šai “zaļās” nozares daļai, t. i., galvenokārt saules enerģijas moduļu ražotājiem, būtu jāsedz dažas papildu izmaksas. Tomēr, ņemot vērā 6.2.1. iedaļā izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka papildu izmaksas lietotājiem nebūtu pietiekami ievērojamas, lai kavētu to darbību vai turpmāku tās izvēršanu.

| (247) | Tāpēc Komisija secināja, ka kopumā pasākumu saglabāšana nekaitē Savienības vides politikai. |
| --- | --- |

(247)

Tāpēc Komisija secināja, ka kopumā pasākumu saglabāšana nekaitē Savienības vides politikai.

6.4.   Nesaistīto tirgotāju intereses

Nesaistīto tirgotāju intereses

| (248) | Grupa, kas nodarbojas ar solārā stikla izplatīšanu siltumnīcu būvniecībai, pauda atbalstu pasākumu turpināšanai. Grupa nebija tiešs lietotājs, bet tā cieši sadarbojās ar lietotājiem/lauksaimniekiem, lai atrastu siltumnīcu būvniecībai piemērotu stiklu. Tā apgalvoja, ka siltumnīcu efektivitātes nodrošināšanai ir vajadzīgs augstas kvalitātes stikls ar zemu dzelzs saturu un dažādiem rakstiem. Pēc tās domām, gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, nebūtu iespējama šāda stikla nodrošināšana un cieša sadarbība ar ražotājiem inovatīvu risinājumu atrašanai un tas negatīvi ietekmētu solārā stikla ražošanu Savienībā. Šī grupa uzskatīja, ka līdzīgu stiklu nebija iespējams importēt, jo ražotāji ārvalstīs nevarēja piedāvāt tādu pašu attiecīgo rakstu un variāciju klāstu, lai veiksmīgi pabeigtu savus projektus parastajos termiņos. |
| --- | --- |

(248)

Grupa, kas nodarbojas ar solārā stikla izplatīšanu siltumnīcu būvniecībai, pauda atbalstu pasākumu turpināšanai. Grupa nebija tiešs lietotājs, bet tā cieši sadarbojās ar lietotājiem/lauksaimniekiem, lai atrastu siltumnīcu būvniecībai piemērotu stiklu. Tā apgalvoja, ka siltumnīcu efektivitātes nodrošināšanai ir vajadzīgs augstas kvalitātes stikls ar zemu dzelzs saturu un dažādiem rakstiem. Pēc tās domām, gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, nebūtu iespējama šāda stikla nodrošināšana un cieša sadarbība ar ražotājiem inovatīvu risinājumu atrašanai un tas negatīvi ietekmētu solārā stikla ražošanu Savienībā. Šī grupa uzskatīja, ka līdzīgu stiklu nebija iespējams importēt, jo ražotāji ārvalstīs nevarēja piedāvāt tādu pašu attiecīgo rakstu un variāciju klāstu, lai veiksmīgi pabeigtu savus projektus parastajos termiņos.

6.5.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (249) | Neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nebija datu, tad nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā šo personu interesēm. |
| --- | --- |

(249)

Neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nebija datu, tad nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā šo personu interesēm.

6.6.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (250) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu pret ĶTR izcelsmes solārā stikla importam noteikto galīgo antidempinga pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(250)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu pret ĶTR izcelsmes solārā stikla importam noteikto galīgo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (251) | No iepriekš minētā izriet, ka Ķīnas izcelsmes solārā stikla importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(251)

No iepriekš minētā izriet, ka Ķīnas izcelsmes solārā stikla importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā.

| (252) | Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(252)

Lai iespējami mazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (253) | Kaut arī šā rēķina uzrādīšana ir vajadzīga dalībvalstu muitas dienestiem, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tam nevajadzētu būt vienīgajam elementam, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, būtu jāveic ierastās pārbaudes, un tāpat kā citos gadījumos tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota maksājuma likme. |
| --- | --- |

(253)

Kaut arī šā rēķina uzrādīšana ir vajadzīga dalībvalstu muitas dienestiem, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tam nevajadzētu būt vienīgajam elementam, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, būtu jāveic ierastās pārbaudes, un tāpat kā citos gadījumos tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota maksājuma likme.

| (254) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālā maksājuma likmes, īpaši pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, šādos apstākļos var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un piemērot valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(254)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālā maksājuma likmes, īpaši pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, šādos apstākļos var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un piemērot valsts mēroga maksājumu.

| (255) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(255)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (256) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (78). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(256)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (78). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

78

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (257) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (79) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(257)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (79) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

79

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (258) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(258)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums importētam Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārajam stiklam no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražoto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 71,4 % | B945 |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 75,4 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 35,3 % | B944 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,5 % | B946 |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | 55,9 % | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | 55,9 % | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | 60,6 % | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | 60,6 % | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | 60,6 % | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | 60,6 % | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | 55,9 % | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | 60,6 % | B954 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 67,1 % | B999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

71,4 %

B945

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

75,4 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

35,3 %

B944

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,5 %

B946

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

55,9 %

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

55,9 %

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd; Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

60,6 %

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

60,6 %

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

60,6 %

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

60,6 %

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

55,9 %

B953

Novatech Glass Co., Ltd

60,6 %

B954

Visi pārējie uzņēmumi

67,1 %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst I pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Komisija var grozīt 1. panta 2. punktu, pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas maksājums, ko piemēro izlasē neiekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, ja kāds jauns ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| a) | no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“sākotnējās izmeklēšanas periodā”) vai no 2013. gada 1. decembra līdz 2014. gada 30. novembrim (“absorbcijas izmeklēšanas periods”) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu; |
| --- | --- |

a)

no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim (“sākotnējās izmeklēšanas periodā”) vai no 2013. gada 1. decembra līdz 2014. gada 30. novembrim (“absorbcijas izmeklēšanas periods”) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie antidempinga pasākumi; un

| c) | tas pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību to ievērojamā daudzumā. |
| --- | --- |

c)

tas pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām ir faktiski eksportējis uz Savienību pārskatāmo ražojumu vai arī ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību to ievērojamā daudzumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 142, 14.5.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1394 (2015. gada 13. augusts), ar ko pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas saskaņā ar 12. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 470/2014, kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/588, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 215, 14.8.2015., 42. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 471/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 142, 14.5.2014., 23. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 345, 27.9.2018., 9. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 165, 14.5.2019., 6. lpp.).

6

(7)  
  Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, 20 December 2017, SWD(2017) 483 final/2.

7

Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, 20 December 2017, SWD(2017) 483 final/2

(8)  
  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

8

Global Trade Atlas – GTA

(9)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

9

(10)  Ziņojums, 2. nodaļa, 6. un 7. lpp.

10

(11)  Ziņojums, 2. nodaļa, 10. lpp.

11

(12)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (skatīts 2020. gada 28. februārī).

12

(13)  Ziņojums, 2. nodaļa, 20. un 21. lpp.

13

(14)  Ziņojums, 3. nodaļa, 41., 73. un 74. lpp.

14

(15)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. un 121. lpp.

15

(16)  Ziņojums, 6. nodaļa, 122.–135. lpp.

16

(17)  Ziņojums, 7. nodaļa, 167. un 168. lpp.

17

(18)  Ziņojums, 8. nodaļa, 169. un 170. lpp., 200. un 201. lpp.

18

(19)  Ziņojums, 2. nodaļa, 15. un 16. lpp.; Ziņojums, 4. nodaļa, 50. lpp., 84. lpp.; Ziņojums, 5. nodaļa, 108. un 109. lpp.

19

(20)  Ziņojums, 3. nodaļa, 22.–24. lpp., 5. nodaļa, 97.–108. lpp.

20

(21)  Ziņojums, 5. nodaļa, 104.–109. lpp.

21

(22)  Ziņojums, 5. nodaļa, 100. un 101. lpp.

22

(23)  Ziņojums, 2. nodaļa, 26. lpp.

23

(24)  Ziņojums, 2. nodaļa, 31. un 32. lpp.

24

(25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (skatīts 2019. gada 27. martā).

25

(26)  Ziņojums, 6. un 12. nodaļa.

26

(27)  Ziņojums, 14.1.–14.3. nodaļa.

27

(28)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

28

(29)  
  Chapter II, Article 5 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment.

29

Chapter II, Article 5 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment

(30)  
  Chapter III, Article 17 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment.

30

Chapter III, Article 17 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment

(31)  Ziņojums, 6. nodaļa, 138.–149. lpp.

31

(32)  Ziņojums, 9. nodaļa, 216. lpp.

32

(33)  Ziņojums, 9. nodaļa, 213.–215. lpp.

33

(34)  Ziņojums, 9. nodaļa, 209.–211. lpp.

34

(35)  Ziņojums, 13. nodaļa, 332.–337. lpp.

35

(36)  Ziņojums, 13. nodaļa, 336. lpp.

36

(37)  Ziņojums, 13. nodaļa, 337.–341. lpp.

37

(38)  Ziņojums, 6. nodaļa, 114.–117. lpp.

38

(39)  Ziņojums, 6. nodaļa, 119. lpp.

39

(40)  Ziņojums, 6. nodaļa, 120. lpp.

40

(41)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

41

(42)  Sk., piemēram, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.), Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

42

(43)  Ziņojums, 6. nodaļa, 121., 122., 126.–128., 133.–135. lpp.

43

(44)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

44

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(45)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

45

(46)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008

46

(47)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

47

(48)  Ķīmiskie produkti vai preparāti, kas pārsvarā sastāv no organiskiem savienojumiem, šķidrā veidā 20 °C temperatūrā, citur neminēti.

48

(49)  Koka kastes.

49

(50)  Koka paliktņi un paliktņu apmales.

50

(51)  Papīrs.

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

52

(53)  Mazāk nekā 3 % no visu izejvielu kopapjoma.

53

(54)  http://web.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008

54

(55)  http://www.turkstat.gov.tr/ZipGetir.do?id=27666&class=onceki, pēdējo reizi skatīts 2019. gada 11. martā. 100 kurušu = 1 Turcijas lira.

55

,

(56)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

56

(57)  http://www.turkstat.gov.tr/PreHaberBultenleri.do?id=30608

57

(58)  Pārskatīšanas pieprasījuma 22. lpp.

58

(59)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 21.A pielikumu.

59

(60)  Pārskatīšanas pieprasījuma 34. lpp. un 8.A pielikums.

60

(61)  
  Xinyi Solar Holdings Limited, Annual Report 2019, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, skatīts 2020. gada maijā. “
  [2019.] gads bija pārejas periods Ķīnas FE tirgum. FE projekti no subsīdiju virzītiem projektiem pārgāja uz projektiem bez subsīdijām un regulēto tarifu atbalstītiem projektiem. [..] Novēlota politikas pasludināšana un projektu apstiprināšana šajā gadā ir slāpējusi vēlmi Ķīnā uzstādīt FE iekārtas. [..] Stabilo pieprasījumu pēc FE pasaulē šajā gadā nav nodrošinājusi Ķīna, bet citas valstis.
  ”

61

Xinyi Solar Holdings Limited, Annual Report 2019

[2019.] gads bija pārejas periods Ķīnas FE tirgum. FE projekti no subsīdiju virzītiem projektiem pārgāja uz projektiem bez subsīdijām un regulēto tarifu atbalstītiem projektiem. [..] Novēlota politikas pasludināšana un projektu apstiprināšana šajā gadā ir slāpējusi vēlmi Ķīnā uzstādīt FE iekārtas. [..] Stabilo pieprasījumu pēc FE pasaulē šajā gadā nav nodrošinājusi Ķīna, bet citas valstis.

(62)  Pārskatīšanas pieprasījuma 35. lpp. Skatīt arī 3.2.2.5. iedaļu.

62

(63)  Sk. 2. apsvērumu.

63

(64)  Sk. 2. apsvērumu.

64

(65)  Pārskatīšanas pieprasījums, 3.5. nodaļa.

65

(66)  Pārskatīšanas pieprasījums, 3.5. nodaļa. Sk. arī analīzi 6. iedaļā “Savienības intereses”.

66

(67)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 142, 14.5.2014., 1. lpp.).

67

(68)  Solārā stikla ražošanai nepieciešams bez pārtraukumiem (24 stundas diennaktī/7 dienas nedēļā) karsēt un darbināt krāsni. Procesa tehniskais raksturs ir tāds, ka to nevar apturēt.

68

(69)  Antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi saules enerģijas paneļiem tika noteikti 2013. gada beigās uz 2 gadiem. 2017. gada martā pasākumu termiņš tika pagarināts par 18 mēnešiem (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

69

(70)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1205/2013 (2013. gada 26. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 316, 27.11.2013., 8. lpp.), 157. apsvērums.

70

(71)  
  Avots:
  A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE,

71

Avots:

A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE

https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf.

(72)  
  Avots: Mašīnbūves nozares apvienība (VDMA), https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf.

72

Avots:

VDMA

(73)  Viens no lielākajiem uzņēmumiem, kas izbeidza ražošanu, bija Solarworld, kura jauda, kā liecina ES ProSun dati, bija 700 MW. Uzņēmums izbeidza ražošanu 2018. gadā (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).

73

Solarworld

ES ProSun

(74)  
  F-Solar tīmekļa vietnē norādītā jauda ir 750 tonnas dienā (https://www.fsolar.de/en). Atkarībā no ražojumu klāsta šis apjoms var būt no 20 līdz 30 milj. m2. Bez F-Solar tirgū ir vairāki citi mazāki ražotāji, kā Petra Glass (Austrija), Pressglass (Polija), Sunarc (Dānija), Lambert (Vācija), Onyxsolar (Spānija), Covexglass (Polija), DA Glass (Polija), Schollglass (Polija), tvitec (Spānija), Hecker (Vācija), Ertex solar (Austrija), ILVA Glass (Itālija).

74

F-Solar

2

F-Solar

Petra Glass

Pressglass

Sunarc

Lambert

Onyxsolar

Covexglass

DA Glass

Schollglass

tvitec

Hecker

Ertex solar

ILVA Glass

(75)  
  Avots:
  EU ProSun.

75

Avots:

EU ProSun

(76)  Plašākam ieskatam sk. pielikumu Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, Briselē, 11.12.2019., COM(2019) 640 final, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0014.02/DOC_1&format=PDF.

76

(77)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, Briselē, 11.12.2019., COM(2019) 640 final, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0014.02/DOC_1&format=PDF, 6. lpp.

77

(78)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetsraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

78

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetsraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

(79)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

79

---

1. PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt šādai informācijai:

| 1. | Komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1.

Komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

| 2. | Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais solārais stikls (laukums m2), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

2.

Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais solārais stikls (laukums m2), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

| 3. | Datums un rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas paraksts. |
| --- | --- |

3.

Datums un rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas paraksts.

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1081

(2020. gada 22. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 18. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Komisija 2014. gada maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 471/2014 (2) noteica galīgos antisubsidēšanas kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes solārā stikla importam (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2014. gada maijā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 471/2014 (2) noteica galīgos antisubsidēšanas kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) izcelsmes solārā stikla importam (“sākotnējā izmeklēšana”).

2

| (2) | Pašlaik ir spēkā individuālie kompensācijas maksājumi no 3,2 % līdz 17,1 %. Visiem pārējiem uzņēmumiem piemēro valsts mēroga maksājumu 17,1 % (“spēkā esošie pasākumi”). |
| --- | --- |

(2)

Pašlaik ir spēkā individuālie kompensācijas maksājumi no 3,2 % līdz 17,1 %. Visiem pārējiem uzņēmumiem piemēro valsts mēroga maksājumu 17,1 % (“spēkā esošie pasākumi”).

| (3) | Atsevišķās procedūrās Komisija 2014. gada maijā noteica arī antidempinga maksājumus no 0,4 % līdz 36,1 % (3). Pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas Komisija 2015. gada augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1394 (4) grozīja antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Atsevišķās procedūrās Komisija 2014. gada maijā noteica arī antidempinga maksājumus no 0,4 % līdz 36,1 % (3). Pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas Komisija 2015. gada augustā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1394 (4) grozīja antidempinga pasākumus.

3

4

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), EU ProSun Glass (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no solārā stikla kopējā ražošanas apjoma Savienībā, 2019. gada 13. februārī pieprasīja, lai tiktu sākta termiņbeigu pārskatīšana (“pārskatīšanas pieprasījums”). Tas apgalvoja, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), EU ProSun Glass (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no solārā stikla kopējā ražošanas apjoma Savienībā, 2019. gada 13. februārī pieprasīja, lai tiktu sākta termiņbeigu pārskatīšana (“pārskatīšanas pieprasījums”). Tas apgalvoja, ka, beidzoties sākotnējo pasākumu termiņam, varētu turpināties vai atkārtoties subsidēšana un turpināties vai atkārtoties kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

5

EU ProSun Glass

| (5) | Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija pirms procedūras sākšanas paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija aicināja ĶV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un nonāktu pie risinājuma, kas panākts, abpusēji vienojoties. ĶV pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un tā notika pēc tam 2019. gada 10. maijā. Apspriešanās laikā pie risinājuma abpusējas vienošanās ceļā nenonāca. ĶV sadarbību neturpināja. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija pirms procedūras sākšanas paziņoja Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”), ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu. Komisija aicināja ĶV apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un nonāktu pie risinājuma, kas panākts, abpusēji vienojoties. ĶV pieņēma apspriešanās piedāvājumu, un tā notika pēc tam 2019. gada 10. maijā. Apspriešanās laikā pie risinājuma abpusējas vienošanās ceļā nenonāca. ĶV sadarbību neturpināja.

| (6) | Komisija 2019. gada 14. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu sāk piemērojamo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2019. gada 14. maijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu sāk piemērojamo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

1.3.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

1.3.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (“PIP”) aptvēra laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

1.3.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrētāk, tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzēju, zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, pārskatāmā ražojuma lietotājiem Savienībā un ĶTR iestādēm. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja visas ieinteresētās personas piedalīties izmeklēšanā. Konkrētāk, tā sazinājās ar pieprasījuma iesniedzēju, zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā, zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, pārskatāmā ražojuma lietotājiem Savienībā un ĶTR iestādēm.

| (9) | Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”). |
| --- | --- |

(9)

Visas ieinteresētās personas tika aicinātas termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un apstiprinošus pierādījumus. Ieinteresētajām personām tika dota arī iespēja rakstiski pieprasīt uzklausīšanu Komisijas izmeklēšanas dienestos un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”).

| (10) | Viens no Savienības ražotājiem pieprasīja saglabāt tā nosaukuma konfidencialitāti, pamatojoties uz to, ka tās uzņēmumu grupas dalība procedūrā, pie kuras tas pieder, varētu nelabvēlīgi ietekmēt grupas darījumdarbību Ķīnā, un bažījoties, ka klienti, kurus skar šī izmeklēšana, varētu veikt pretpasākumus. Komisija izvērtēja pieprasījumu. Tā uzskatīja, ka ar grupas klātbūtni Ķīnā saistītais apdraudējums ir abstrakts un ar to nepietiek, lai rastos konkrēti pretpasākumu draudi. Komisijas dienestiem netika darīti zināmi konkrēti pierādījumi par šo jautājumu. Turklāt neviens no grupas uzņēmumiem Ķīnā nebija saistīts konkrēti ar solārā stikla darījumdarbību. Ar šādu pamatojumu Komisija nolēma noraidīt pieprasījumu. |
| --- | --- |

(10)

Viens no Savienības ražotājiem pieprasīja saglabāt tā nosaukuma konfidencialitāti, pamatojoties uz to, ka tās uzņēmumu grupas dalība procedūrā, pie kuras tas pieder, varētu nelabvēlīgi ietekmēt grupas darījumdarbību Ķīnā, un bažījoties, ka klienti, kurus skar šī izmeklēšana, varētu veikt pretpasākumus. Komisija izvērtēja pieprasījumu. Tā uzskatīja, ka ar grupas klātbūtni Ķīnā saistītais apdraudējums ir abstrakts un ar to nepietiek, lai rastos konkrēti pretpasākumu draudi. Komisijas dienestiem netika darīti zināmi konkrēti pierādījumi par šo jautājumu. Turklāt neviens no grupas uzņēmumiem Ķīnā nebija saistīts konkrēti ar solārā stikla darījumdarbību. Ar šādu pamatojumu Komisija nolēma noraidīt pieprasījumu.

| (11) | Uzņēmums par šo jautājumu vērsās pie uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas noraidījumu, jo uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījuma pamatā bija pieņēmumi par iespējamām pretdarbībām, nevis faktiski draudi uzņēmumam vai grupai, un uzņēmums nebija iesniedzis jaunus faktus vai informāciju, kas pamatotu agrākā lēmuma grozīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Uzņēmums par šo jautājumu vērsās pie uzklausīšanas amatpersonas. Uzklausīšanas amatpersona apstiprināja Komisijas noraidījumu, jo uzskatīja, ka anonimitātes pieprasījuma pamatā bija pieņēmumi par iespējamām pretdarbībām, nevis faktiski draudi uzņēmumam vai grupai, un uzņēmums nebija iesniedzis jaunus faktus vai informāciju, kas pamatotu agrākā lēmuma grozīšanu.

| (12) | Vairākas personas pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem notika 2020. gada 9. janvārī. Uzklausīšana ar REC grupu, Solitek un EU ProSun – apvienību, kas pārstāv vairākus lietotājus,– notika 2020. gada 11. februārī. Uzklausīšanas attiecās uz dažādo personu argumentiem, kas sīkāk izklāstīti 4.–6. iedaļā par kaitējumu un Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(12)

Vairākas personas pieprasīja uzklausīšanu Komisijas dienestos. Uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un diviem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem notika 2020. gada 9. janvārī. Uzklausīšana ar REC grupu, Solitek un EU ProSun – apvienību, kas pārstāv vairākus lietotājus,– notika 2020. gada 11. februārī. Uzklausīšanas attiecās uz dažādo personu argumentiem, kas sīkāk izklāstīti 4.–6. iedaļā par kaitējumu un Savienības interesēm.

REC

Solitek

EU ProSun

1.3.3.   Atlase

Atlase

| (13) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

1.3.3.1.   Savienības ražotāju atlase

| (14) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku izlasi no diviem Savienības ražotājiem. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlasē bija divi Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 80 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Vienīgā saņemtā piezīme no pieprasījuma iesniedzēja bija, ka tas atbalsta izlasi. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Tajā ietilpst šādi divi uzņēmumi:






  — | Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (“
  Saint Gobain Solar
  ”), |
| --- | --- | --- |

(14)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi provizorisku izlasi no diviem Savienības ražotājiem. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Izlasē bija divi Savienības ražotāji, kas saražo vairāk nekā 80 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par provizorisko izlasi. Vienīgā saņemtā piezīme no pieprasījuma iesniedzēja bija, ka tas atbalsta izlasi. Izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. Tajā ietilpst šādi divi uzņēmumi:

—

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (“
  Saint Gobain Solar
  ”),

Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH

Saint Gobain Solar

| — | Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“
  Interfloat grupa”). |
| --- | --- |

—

Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (“
  Interfloat grupa”).

Interfloat and GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH

Interfloat

1.3.3.2.   Importētāju atlase

| (15) | Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju un aicināja tos piedalīties šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(15)

Lai izlemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītus importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju un aicināja tos piedalīties šajā izmeklēšanā.

| (16) | Nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā. |
| --- | --- |

(16)

Nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs Savienībā.

1.3.3.3.   Ražotāju eksportētāju atlase Ķīnas Tautas Republikā

| (17) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga ražotāju eksportētāju atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(17)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga ražotāju eksportētāju atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas būtu ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (18) | Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. Viens uzņēmums novēloti nosūtīja informāciju, bet galu galā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(18)

Noteiktajā termiņā nepieteicās neviens uzņēmums no ĶTR. Viens uzņēmums novēloti nosūtīja informāciju, bet galu galā nesadarbojās.

| (19) | Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. maija verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes uz šo verbālnotu neatbildēja. |
| --- | --- |

(19)

Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. maija verbālnotu informēja ĶTR iestādes, ka tā subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās pārbaudē ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. ĶTR iestādes uz šo verbālnotu neatbildēja.

1.3.4.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (20) | Komisija nosūtīja anketas ĶV un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza abi izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(20)

Komisija nosūtīja anketas ĶV un abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. ĶV nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza abi izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (21) | Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Abu atlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(21)

Neskarot pamatregulas 28. panta piemērošanu, Komisija pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Abu atlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

1.3.5.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (22) | Komisija 2020. gada 26. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā kompensācijas maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Piezīmes iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, EU ProSun un Savienības FE ražošanas nozares apvienība, Eiropas solārizstrādājumu ražošanas padome (“ESMC”). |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2020. gada 26. maijā izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā bija iecerējusi saglabāt spēkā kompensācijas maksājumus. Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. Piezīmes iesniedza pieprasījuma iesniedzējs, EU ProSun un Savienības FE ražošanas nozares apvienība, Eiropas solārizstrādājumu ražošanas padome (“ESMC”).

EU ProSun

ESMC

| (23) | Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. 2020. gada 9. jūnijā notika uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un EU ProSun. |
| --- | --- |

(23)

Komisija izvērtēja ieinteresēto personu sniegtās piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. 2020. gada 9. jūnijā notika uzklausīšana starp Komisijas dienestiem un EU ProSun.

EU ProSun

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (24) | Pārskatāmais ražojums ir tāds Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300–2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085) (“pārskatāmais ražojums”, parasti dēvēts par “solāro stiklu”). |
| --- | --- |

(24)

Pārskatāmais ražojums ir tāds Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārais stikls no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300–2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085) (“pārskatāmais ražojums”, parasti dēvēts par “solāro stiklu”).

2

Taric

| (25) | Solārais stikls var būt ar rakstu vai bez tā, ar caurspīdīgu vai difūzu virsmu vai dažādi apdarinātām malām. Abās stikla pusēs var būt dažādi raksti, vai arī raksts var būt tikai vienā pusē. Solārajam stiklam var būt urbumi, un to var arī apdrukāt, izmantojot, piemēram, keramikas krāsas. Stikla virsmu var apstrādāt, izmantojot dažādas tehnoloģijas. Visbiežākais ir antireflektējošs pārklājums, ko uzliek pirms vai pēc rūdīšanas procesa. Citas tehnoloģijas ļauj solāro stiklu pārklāt ar plāniem funkcionāliem slāņiem, kas nodrošina lielāku caurlaidi, pašattīrīšanos, netīrumu atgrūšanu vai cietības īpašības. |
| --- | --- |

(25)

Solārais stikls var būt ar rakstu vai bez tā, ar caurspīdīgu vai difūzu virsmu vai dažādi apdarinātām malām. Abās stikla pusēs var būt dažādi raksti, vai arī raksts var būt tikai vienā pusē. Solārajam stiklam var būt urbumi, un to var arī apdrukāt, izmantojot, piemēram, keramikas krāsas. Stikla virsmu var apstrādāt, izmantojot dažādas tehnoloģijas. Visbiežākais ir antireflektējošs pārklājums, ko uzliek pirms vai pēc rūdīšanas procesa. Citas tehnoloģijas ļauj solāro stiklu pārklāt ar plāniem funkcionāliem slāņiem, kas nodrošina lielāku caurlaidi, pašattīrīšanos, netīrumu atgrūšanu vai cietības īpašības.

| (26) | Solārais stikls ir viens no komponentiem, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai paredzētu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu, kā arī, piemēram, ūdens uzkarsēšanai izmantotu plakanu fototermālās enerģijas kolektoru izgatavošanā. To var izmantot arī siltumnīcu būvniecībā (tā sauktais “dārzkopības stikls” jeb “siltumnīcu stikls”). |
| --- | --- |

(26)

Solārais stikls ir viens no komponentiem, ko izmanto elektroenerģijas ražošanai paredzētu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un plānkārtiņu fotoelektrisko moduļu, kā arī, piemēram, ūdens uzkarsēšanai izmantotu plakanu fototermālās enerģijas kolektoru izgatavošanā. To var izmantot arī siltumnīcu būvniecībā (tā sauktais “dārzkopības stikls” jeb “siltumnīcu stikls”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (27) | Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam solārajam stiklam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam solārajam stiklam un no ĶTR Savienībā importētajam solārajam stiklam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Kā jau ir konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam solārajam stiklam, ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam solārajam stiklam un no ĶTR Savienībā importētajam solārajam stiklam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienādi galalietojumi. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (28) | Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām subsidēšana varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām subsidēšana varētu turpināties vai atkārtoties.

3.1.   Ievads. Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares stāvoklis

Ievads. Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares stāvoklis

| (29) | ĶTR Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības trīspadsmitās piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu un tādējādi uz PIP, ir uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru, piemēram, saules enerģijas nozares, pilnveidi un attīstību. 13. piecgades plāns ir 12. piecgades plāna turpinājums, kurā solārā stikla ražošanas nozare ir apstiprināta par galveno ražošanas attīstības jomu. |
| --- | --- |

(29)

ĶTR Valsts ekonomiskās un sociālās attīstības trīspadsmitās piecgades plānā (“13. piecgades plāns”), kas attiecas uz 2016.–2020. gadu un tādējādi uz PIP, ir uzsvērts ĶV stratēģiskais redzējums attiecībā uz galveno nozaru, piemēram, saules enerģijas nozares, pilnveidi un attīstību. 13. piecgades plāns ir 12. piecgades plāna turpinājums, kurā solārā stikla ražošanas nozare ir apstiprināta par galveno ražošanas attīstības jomu.

| (30) | 13. piecgades plāna 30. nodaļā ir pausta ĶV apņemšanās “[izveidot] modernu enerģētikas sistēmu”. Minētās nodaļas 1. iedaļā jo īpaši sniegti pārliecinoši pierādījumi faktam, ka ĶV solārā stikla ražošanas nozari joprojām uzskata par veicinātu nozari. Patiešām, 1. iedaļā ir lasāms, ka “[ĶV] turpinās stimulēt (..) fotoelektriskās enerģijas attīstību” un ka “[ĶV] uzlabos atbalsta politiku elektroenerģijas ražošanai no (..) saules enerģijas (..)”. Turklāt “(..) fotoelementu enerģijas attīstība ziemeļu, ziemeļaustrumu un ziemeļrietumu reģionos un piekrastes reģionos” tiks optimizēta enerģētikas attīstības projektu kontekstā. Šie izvilkumi liecina, ka ĶV turpina atbalstīt arī saules enerģijas nozari, kurai būtisks ir solārais stikls, un tādējādi tas ir neatņemams elements saules enerģijas nozares attīstībai. |
| --- | --- |

(30)

13. piecgades plāna 30. nodaļā ir pausta ĶV apņemšanās “[izveidot] modernu enerģētikas sistēmu”. Minētās nodaļas 1. iedaļā jo īpaši sniegti pārliecinoši pierādījumi faktam, ka ĶV solārā stikla ražošanas nozari joprojām uzskata par veicinātu nozari. Patiešām, 1. iedaļā ir lasāms, ka “[ĶV] turpinās stimulēt (..) fotoelektriskās enerģijas attīstību” un ka “[ĶV] uzlabos atbalsta politiku elektroenerģijas ražošanai no (..) saules enerģijas (..)”. Turklāt “(..) fotoelementu enerģijas attīstība ziemeļu, ziemeļaustrumu un ziemeļrietumu reģionos un piekrastes reģionos” tiks optimizēta enerģētikas attīstības projektu kontekstā. Šie izvilkumi liecina, ka ĶV turpina atbalstīt arī saules enerģijas nozari, kurai būtisks ir solārais stikls, un tādējādi tas ir neatņemams elements saules enerģijas nozares attīstībai.

| (31) | Celtniecības materiālu 13. piecgades plānā minēti arī dažādi stikla veidi, ieskaitot augstas tīrības kvarca stiklu un izstrādājumus, augstas veiktspējas daudzfunkcionālu stiklu ar pārklājumu, elektrohromiskā/termohromiskā stikla sagatavošanas tehnoloģiju, tādu stikla izstrādājumu sagatavošanas tehnoloģiju, kuros integrēta fotoelektriska un fototermāla struktūra un funkcija. |
| --- | --- |

(31)

Celtniecības materiālu 13. piecgades plānā minēti arī dažādi stikla veidi, ieskaitot augstas tīrības kvarca stiklu un izstrādājumus, augstas veiktspējas daudzfunkcionālu stiklu ar pārklājumu, elektrohromiskā/termohromiskā stikla sagatavošanas tehnoloģiju, tādu stikla izstrādājumu sagatavošanas tehnoloģiju, kuros integrēta fotoelektriska un fototermāla struktūra un funkcija.

| (32) | Saglabājot subsīdijas samazinātā apjomā, 2018. gadā ĶV izdeva jaunus regulējuma pasākumus attiecībā uz FE iekārtām, proti, 2018. gada paziņojumu par fotoelementu enerģijas ražošanu (tālāk – “politika 531”, kā tā tika paziņota 2018. gada 31. maijā). Saskaņā ar minēto politiku Ķīnas valdība ievērojami samazināja gada kvotu jaunai saules enerģijas jaudai, kas ir tiesīga saņemt valsts subsīdijas. |
| --- | --- |

(32)

Saglabājot subsīdijas samazinātā apjomā, 2018. gadā ĶV izdeva jaunus regulējuma pasākumus attiecībā uz FE iekārtām, proti, 2018. gada paziņojumu par fotoelementu enerģijas ražošanu (tālāk – “politika 531”, kā tā tika paziņota 2018. gada 31. maijā). Saskaņā ar minēto politiku Ķīnas valdība ievērojami samazināja gada kvotu jaunai saules enerģijas jaudai, kas ir tiesīga saņemt valsts subsīdijas.

| (33) | Arī stratēģija Made in China 2025 veicina zaļo attīstību. Made in China 2025 atbalsta stikla nozari, un konkrēti stikls ir iekļauts 2016. gada “Četru būtisko nozares attīstības elementu kataloga” (Made in China 2025) 9. nodaļas “Jaunie materiāli” II apakšiedaļā “Galvenie pamatmateriāli”, proti, 24. punktā uzskaitīti materiāli uz stikla bāzes un 29. punktā uzskaitīti augstas tīrības kvarca stikls un izstrādājumi. |
| --- | --- |

(33)

Arī stratēģija Made in China 2025 veicina zaļo attīstību. Made in China 2025 atbalsta stikla nozari, un konkrēti stikls ir iekļauts 2016. gada “Četru būtisko nozares attīstības elementu kataloga” (Made in China 2025) 9. nodaļas “Jaunie materiāli” II apakšiedaļā “Galvenie pamatmateriāli”, proti, 24. punktā uzskaitīti materiāli uz stikla bāzes un 29. punktā uzskaitīti augstas tīrības kvarca stikls un izstrādājumi.

Made in China 2025

Made in China 2025

Made in China 2025

| (34) | Turklāt Valsts padomes lēmumā Nr. 40 par “Pagaidu noteikumu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu” izsludināšanu un īstenošanu (kas kopā ar “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek dēvēti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (7); visām finanšu iestādēm uzdots sniegt kreditēšanas atbalstu tieši veicinātajiem projektiem; apsolīts īstenot “citus preferenciālus politikas virzienus attiecībā uz veicinātajiem projektiem” (8). |
| --- | --- |

(34)

Turklāt Valsts padomes lēmumā Nr. 40 par “Pagaidu noteikumu attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu” izsludināšanu un īstenošanu (kas kopā ar “Pagaidu noteikumiem attiecībā uz rūpniecības strukturālo pielāgojumu veicināšanu” tiek dēvēti par “Lēmumu Nr. 40”) teikts, ka ĶV aktīvi atbalstīs jaunu enerģētikas nozaru attīstību un paātrinās saules enerģētikas attīstību (7); visām finanšu iestādēm uzdots sniegt kreditēšanas atbalstu tieši veicinātajiem projektiem; apsolīts īstenot “citus preferenciālus politikas virzienus attiecībā uz veicinātajiem projektiem” (8).

7

8

| (35) | Turklāt Valsts padomes Lēmums Nr. 9 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (“Lēmums Nr. 9”) “aktīvi mudina” ĶV un publiskā sektora aģentūras “vadīt attiecīgo nozaru attīstību, optimizēt rūpniecības struktūras modernizāciju”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti minēta “saules enerģijas nozarei paredzēta ultradzidra pludinātā stikla” ražošanas veicināšana. Minētais lēmums, kas bija spēkā līdz 2020. gadam, 2019. gadā tika aizstāts ar Valsts attīstības un reformu komisijas Lēmumu Nr. 29 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (2019. gada izdevums)”, kura 12. punkta 2. apakšpunktā bija minēts tas pats. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt Valsts padomes Lēmums Nr. 9 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (“Lēmums Nr. 9”) “aktīvi mudina” ĶV un publiskā sektora aģentūras “vadīt attiecīgo nozaru attīstību, optimizēt rūpniecības struktūras modernizāciju”. Lēmuma Nr. 9 12. punkta 2. apakšpunktā konkrēti minēta “saules enerģijas nozarei paredzēta ultradzidra pludinātā stikla” ražošanas veicināšana. Minētais lēmums, kas bija spēkā līdz 2020. gadam, 2019. gadā tika aizstāts ar Valsts attīstības un reformu komisijas Lēmumu Nr. 29 par Rūpniecības strukturālo pielāgojumu ievirzes kataloga izsludināšanu un īstenošanu (2019. gada izdevums)”, kura 12. punkta 2. apakšpunktā bija minēts tas pats.

| (36) | Visbeidzot, Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā un ilgā termiņā (2006–2020), kas aptver PIP, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt preferenciālu kreditēšanas atbalstu nozīmīgākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un stiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot preferenciālu nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”. Tā kā vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji ir kvalificējami pie “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem” (“AJTU”), tad minētās valsts nostādnes vēl jo vairāk akcentē solārā stikla ražošanas nozares kā veicinātās nozares statusu. |
| --- | --- |

(36)

Visbeidzot, Valsts nostādnēs zinātnes un tehnoloģiju attīstībai vidējā un ilgā termiņā (2006–2020), kas aptver PIP, solīts “piešķirt prioritāti politikas finansēšanai”, “mudināt finanšu iestādes piešķirt preferenciālu kreditēšanas atbalstu nozīmīgākajiem valsts zinātnes un tehnoloģiju industrializācijas projektiem”, “mudināt finanšu iestādes uzlabot un stiprināt finanšu pakalpojumus augsto tehnoloģiju uzņēmumiem” un “īstenot preferenciālu nodokļu politiku, lai sekmētu augsto tehnoloģiju uzņēmumu attīstību”. Tā kā vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji ir kvalificējami pie “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem” (“AJTU”), tad minētās valsts nostādnes vēl jo vairāk akcentē solārā stikla ražošanas nozares kā veicinātās nozares statusu.

| (37) | Visbeidzot, ĶV joprojām uzskata, ka solārā stikla ražošanas nozare ir veicināma. |
| --- | --- |

(37)

Visbeidzot, ĶV joprojām uzskata, ka solārā stikla ražošanas nozare ir veicināma.

3.2.   Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

Nesadarbošanās un pieejamo faktu izmantošana saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu

| (38) | Kā minēts iepriekš 1.3.3.3. iedaļā, tikai viens ražotājs eksportētājs pieteicās Komisijai (novēloti), bet galu galā nolēma nesadarboties. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(38)

Kā minēts iepriekš 1.3.3.3. iedaļā, tikai viens ražotājs eksportētājs pieteicās Komisijai (novēloti), bet galu galā nolēma nesadarboties. Tāpēc Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantoja pieejamos faktus.

| (39) | Komisija 2019. gada 14. jūnijā nosūtīja Ķīnas valdībai anketu un informēja ĶV par ražotāju eksportētāju nesadarbošanos. Anketā bija iekļauti arī konkrēti jautājumi par Ķīnas Eksporta un importa banku (“EXIM”) un Ķīnas Eksporta un kredīta apdrošināšanas korporāciju (“Sinosure”). Turklāt Ķīnas valdībai tika lūgts nosūtīt papildinājumu sūdzībā minētajām bankām un citām finanšu iestādēm, par kurām Ķīnas valdībai bija zināms, ka tās ir sniegušas aizdevumus sākotnējā izmeklēšanā izmeklētajiem Ķīnas solārā stikla ražotājiem. |
| --- | --- |

(39)

Komisija 2019. gada 14. jūnijā nosūtīja Ķīnas valdībai anketu un informēja ĶV par ražotāju eksportētāju nesadarbošanos. Anketā bija iekļauti arī konkrēti jautājumi par Ķīnas Eksporta un importa banku (“EXIM”) un Ķīnas Eksporta un kredīta apdrošināšanas korporāciju (“Sinosure”). Turklāt Ķīnas valdībai tika lūgts nosūtīt papildinājumu sūdzībā minētajām bankām un citām finanšu iestādēm, par kurām Ķīnas valdībai bija zināms, ka tās ir sniegušas aizdevumus sākotnējā izmeklēšanā izmeklētajiem Ķīnas solārā stikla ražotājiem.

EXIM

Sinosure

| (40) | Komisija nesaņēma atbildi uz šiem lūgumiem ne no ĶV, ne EXIM, ne Sinosure. Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. jūlija verbālnotu informēja ĶV, ka attiecībā uz informāciju, ko tā lūdza no ĶV, EXIM un Sinosure, kā arī attiecīgajām finanšu iestādēm, ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. ĶV tika informēta, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, var būt mazāk labvēlīgs. |
| --- | --- |

(40)

Komisija nesaņēma atbildi uz šiem lūgumiem ne no ĶV, ne EXIM, ne Sinosure. Tādējādi Komisija ar 2019. gada 24. jūlija verbālnotu informēja ĶV, ka attiecībā uz informāciju, ko tā lūdza no ĶV, EXIM un Sinosure, kā arī attiecīgajām finanšu iestādēm, ir iecerējusi saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu izmantot pieejamos faktus. ĶV tika informēta, ka konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, var būt mazāk labvēlīgs.

EXIM

Sinosure

EXIM

Sinosure

| (41) | Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka Ķīnas subsidēšanas prakses turpināšanās noteikšanai solārā stikla ražošanas nozarē ir jāizmanto pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(41)

Šajā sakarā piezīmes netika saņemtas. Komisija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu uzskatīja, ka Ķīnas subsidēšanas prakses turpināšanās noteikšanai solārā stikla ražošanas nozarē ir jāizmanto pieejamie fakti.

| (42) | Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti:






  — | 2019. gada 13. februāra pieprasījumu Eiropas Komisijai veikt termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 18. pantu (“pārskatīšanas pieprasījums”), |
| --- | --- | --- |

(42)

Attiecīgi Komisija savā analīzē izmantoja visus tai pieejamos faktus, konkrēti:

—

2019. gada 13. februāra pieprasījumu Eiropas Komisijai veikt termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 18. pantu (“pārskatīšanas pieprasījums”),

| — | sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, |
| --- | --- |

—

sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus,

| — | konstatējumus, kas gūti pēdējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, ko veikusi Komisija, attiecībā uz tādām veicinātajām nozarēm Ķīnā kā elektriskie velosipēdi (9) (“e-velosipēdu izmeklēšana”), konkrēti ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi (10) (“KOTI termiņbeigu pārskatīšana”), konkrēts krītotais papīrs (“KKP termiņbeigu pārskatīšana”) (11), kravas automobiļu riepas (“riepu izmeklēšana”) (12) un karsti velmēts tērauds (“KVP izmeklēšana”) (13). |
| --- | --- |

—

konstatējumus, kas gūti pēdējās antisubsidēšanas izmeklēšanās, ko veikusi Komisija, attiecībā uz tādām veicinātajām nozarēm Ķīnā kā elektriskie velosipēdi (9) (“e-velosipēdu izmeklēšana”), konkrēti ar organisku pārklājumu pārklāti tērauda izstrādājumi (10) (“KOTI termiņbeigu pārskatīšana”), konkrēts krītotais papīrs (“KKP termiņbeigu pārskatīšana”) (11), kravas automobiļu riepas (“riepu izmeklēšana”) (12) un karsti velmēts tērauds (“KVP izmeklēšana”) (13).

9

10

11

12

13

| — | Komisijas dienestu darba dokumentu par būtiskiem kropļojumiem ĶTR ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas vajadzībām (“Ziņojums par Ķīnu”) (14). |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu darba dokumentu par būtiskiem kropļojumiem ĶTR ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas vajadzībām (“Ziņojums par Ķīnu”) (14).

14

3.3.   Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

Šajā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdijas un subsīdiju programmas

| (43) | Analizējot, vai no sākotnējā izmeklēšanā kompensētajām subsīdijām joprojām ir piešķirts ieguvums solārā stikla ražošanas nozarei, Komisija pārbaudīja, vai subsidēšana ir turpinājusies. |
| --- | --- |

(43)

Analizējot, vai no sākotnējā izmeklēšanā kompensētajām subsīdijām joprojām ir piešķirts ieguvums solārā stikla ražošanas nozarei, Komisija pārbaudīja, vai subsidēšana ir turpinājusies.

| (44) | Komisija nolēma, ka, ņemot vērā šajā iedaļā izdarītos konstatējumus, kas apstiprina, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz subsīdijām, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām subsīdijām, kuras, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs, eksistē. Ja Komisija konstatē, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos, noteikt precīzu subsidēšanas apjomu nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(44)

Komisija nolēma, ka, ņemot vērā šajā iedaļā izdarītos konstatējumus, kas apstiprina, ka subsidēšana turpinājusies attiecībā uz subsīdijām, kas tika kompensētas sākotnējā izmeklēšanā, nav vajadzības veikt izmeklēšanu par visām pārējām subsīdijām, kuras, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs, eksistē. Ja Komisija konstatē, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pierādījumi par subsidēšanas turpināšanos, noteikt precīzu subsidēšanas apjomu nav nepieciešams.

| (45) | Pēc tam, kad ieinteresētajām personām tika izpausta informācija, piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(45)

Pēc tam, kad ieinteresētajām personām tika izpausta informācija, piezīmes netika saņemtas.

3.3.1.   Tieša naudas līdzekļu nodošana (15)

Tieša naudas līdzekļu nodošana

15

3.3.1.1.   Preferenciāli aizdevumi un procentu likmes

Preferenciāli aizdevumi un procentu likmes

a)   
  Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (46) | Sākotnējā izmeklēšanā (16) Komisija secināja, ka valstij piederošas bankas vai bankas, kurās valstij ir kontrolpakete akciju sadalījuma ziņā, abas sauktas par “VPKB”, ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Turklāt tā secināja, ka ĶTR Likuma par komercbankām (“Banku likums”) 34. pantā ir noteikts, ka bankām ĶTR ar aizdevumiem saistītā uzņēmējdarbība jāveic saskaņā ar valsts ekonomikas vajadzībām. Komisija secināja arī, ka Lēmumam Nr. 9 un Lēmumam Nr. 40 ir likuma spēks un ka minētie lēmumi bankām prasa sniegt kreditēšanas atbalstu atbalstāmām nozarēm. Tādējādi Komisija secināja, ka VPKB ir piešķīrušas finansiālus ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(46)

Sākotnējā izmeklēšanā (16) Komisija secināja, ka valstij piederošas bankas vai bankas, kurās valstij ir kontrolpakete akciju sadalījuma ziņā, abas sauktas par “VPKB”, ir valsts iestādes pamatregulas 2. panta b) punkta nozīmē. Turklāt tā secināja, ka ĶTR Likuma par komercbankām (“Banku likums”) 34. pantā ir noteikts, ka bankām ĶTR ar aizdevumiem saistītā uzņēmējdarbība jāveic saskaņā ar valsts ekonomikas vajadzībām. Komisija secināja arī, ka Lēmumam Nr. 9 un Lēmumam Nr. 40 ir likuma spēks un ka minētie lēmumi bankām prasa sniegt kreditēšanas atbalstu atbalstāmām nozarēm. Tādējādi Komisija secināja, ka VPKB ir piešķīrušas finansiālus ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē.

16

ĶTR Likuma par komercbankām

| (47) | Komisija secināja arī, ka Banku likuma 34. pants attiecas uz privātīpašumā esošām bankām Ķīnā (17). Tāpēc gan VPKB, gan privātīpašumā esošu banku kreditēšanas stratēģiju galu galā pieņem ĶV. Rezultātā Komisija uzskatīja, ka ĶV uztic privātām bankām un norīko privātas bankas piešķirt finansiālus ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, izsniedzot aizdevumus veicinātajām nozarēm. |
| --- | --- |

(47)

Komisija secināja arī, ka Banku likuma 34. pants attiecas uz privātīpašumā esošām bankām Ķīnā (17). Tāpēc gan VPKB, gan privātīpašumā esošu banku kreditēšanas stratēģiju galu galā pieņem ĶV. Rezultātā Komisija uzskatīja, ka ĶV uztic privātām bankām un norīko privātas bankas piešķirt finansiālus ieguldījumus pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, izsniedzot aizdevumus veicinātajām nozarēm.

17

| (48) | Attiecībā uz īpašām iezīmēm (18) Komisija uzskatīja, ka ĶV virzījusi preferenciālus aizdevumus uz ierobežotu skaitu nozaru, ieskaitot solārā stikla ražošanas nozari. Komisija secināja, ka tas izriet no 12. piecgades plāna un Lēmuma Nr. 40. Rezultātā tika konstatēts, ka finansiālie ieguldījumi, kurus piešķīrušas VPKB un privātas bankas, kam tas uzticēts un kas ir attiecīgi norīkotas, ievērojot Banku likuma 34. pantu, ir īpaši pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz īpašām iezīmēm (18) Komisija uzskatīja, ka ĶV virzījusi preferenciālus aizdevumus uz ierobežotu skaitu nozaru, ieskaitot solārā stikla ražošanas nozari. Komisija secināja, ka tas izriet no 12. piecgades plāna un Lēmuma Nr. 40. Rezultātā tika konstatēts, ka finansiālie ieguldījumi, kurus piešķīrušas VPKB un privātas bankas, kam tas uzticēts un kas ir attiecīgi norīkotas, ievērojot Banku likuma 34. pantu, ir īpaši pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

18

| (49) | Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka aizdevumi saņēmējam piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ja tos piešķir ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā saņēmējs faktiski varētu saņemt tirgū (19). Piemērojusi pieejamos faktus, Komisija secināja, ka tas tā patiešām ir. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, Komisija atgādināja, ka aizdevumi saņēmējam piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, ja tos piešķir ar labvēlīgākiem nosacījumiem, nekā saņēmējs faktiski varētu saņemt tirgū (19). Piemērojusi pieejamos faktus, Komisija secināja, ka tas tā patiešām ir.

19

| (50) | Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem, svārstījās no 0 % līdz 6,2 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 6,2 % līmenī. |
| --- | --- |

(50)

Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz preferenciāliem aizdevumiem, svārstījās no 0 % līdz 6,2 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 6,2 % līmenī.

b)   
  Subsīdiju programmu turpināšana

Subsīdiju programmu turpināšana

| (51) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (20) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka Ķīnas solārā stikla ražotāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no preferenciāliem Ķīnas iekšzemes banku piešķirtiem aizdevumiem un procentu likmēm, kas bija zemākas par procentu likmēm tirgū. Solārā stikla nozare 13. piecgades plānā (21) ir atzīta par veicinātu nozari, tādējādi Komisija secināja, ka gan VPKB, gan privātajām bankām saskaņā ar Banku likuma 34. pantu joprojām ir pienākums sniegt preferenciālu finansējumu Ķīnas solārā stikla nozarei. |
| --- | --- |

(51)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (20) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka Ķīnas solārā stikla ražotāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no preferenciāliem Ķīnas iekšzemes banku piešķirtiem aizdevumiem un procentu likmēm, kas bija zemākas par procentu likmēm tirgū. Solārā stikla nozare 13. piecgades plānā (21) ir atzīta par veicinātu nozari, tādējādi Komisija secināja, ka gan VPKB, gan privātajām bankām saskaņā ar Banku likuma 34. pantu joprojām ir pienākums sniegt preferenciālu finansējumu Ķīnas solārā stikla nozarei.

20

21

| (52) | Pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka atbilstoši testam, ko izstrādājusi Apelācijas institūcija (22), VPKB joprojām ir valsts iestādes, jo tās veic valdības funkcijas un tādējādi īsteno valdības pilnvaras. Konkrēti, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz konstatējumiem e-velosipēdu izmeklēšanā (23) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (24), kurās tika apstiprināta Komisijas nostāja sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(52)

Pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka atbilstoši testam, ko izstrādājusi Apelācijas institūcija (22), VPKB joprojām ir valsts iestādes, jo tās veic valdības funkcijas un tādējādi īsteno valdības pilnvaras. Konkrēti, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz konstatējumiem e-velosipēdu izmeklēšanā (23) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (24), kurās tika apstiprināta Komisijas nostāja sākotnējā izmeklēšanā.

22

23

24

| (53) | Pārskatīšanas pieprasījumā bija arī pierādījumi tam, ka ĶV joprojām uztic privātām bankām funkcijas vai norīko privātās bankas veikt funkcijas, kad tās lemj par aizdevumiem, jo arī tās ir iekļautas Banku likuma 34. panta darbības jomā. Pieprasījuma iesniedzējs citēja neseno e-velosipēdu izmeklēšanu, kurā Komisija uzskatīja, ka 13. piecgades plānu nevar uzskatīt “tikai par mudinājumu” un ka “visām finanšu iestādēm (tostarp privātajām finanšu iestādēm), kas darbojās Ķīnā CRBC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē elektrisko velosipēdu ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un piešķirt aizdevumus ar preferenciālām likmēm” (25). |
| --- | --- |

(53)

Pārskatīšanas pieprasījumā bija arī pierādījumi tam, ka ĶV joprojām uztic privātām bankām funkcijas vai norīko privātās bankas veikt funkcijas, kad tās lemj par aizdevumiem, jo arī tās ir iekļautas Banku likuma 34. panta darbības jomā. Pieprasījuma iesniedzējs citēja neseno e-velosipēdu izmeklēšanu, kurā Komisija uzskatīja, ka 13. piecgades plānu nevar uzskatīt “tikai par mudinājumu” un ka “visām finanšu iestādēm (tostarp privātajām finanšu iestādēm), kas darbojās Ķīnā CRBC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē elektrisko velosipēdu ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un piešķirt aizdevumus ar preferenciālām likmēm” (25).

tikai par mudinājumu

visām finanšu iestādēm (tostarp privātajām finanšu iestādēm), kas darbojās Ķīnā CRBC uzraudzībā, valsts bija uzticējusi vai tās norīkojusi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta pirmā ievilkuma nozīmē elektrisko velosipēdu ražošanas nozarē īstenot valdības politiku un piešķirt aizdevumus ar preferenciālām likmēm

25

| (54) | Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz pašreizējo situāciju Ķīnas banku sistēmā. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus attiecībā uz pašreizējo situāciju Ķīnas banku sistēmā.

| (55) | Turklāt nesenajā KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (26), riepu izmeklēšanā (27), KVP izmeklēšanā (28) un Ziņojumā par Ķīnu (29) ir apstiprināts secinājums, ka VPKB būtu jāuzskata par valsts iestādēm, kuras saskaņā ar Banku likuma 34. pantu nodrošina preferenciālu finansējumu, un privātām organizācijām ir uzticēts un tās ir norīkotas pildīt tieši tādas pašas funkcijas. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt nesenajā KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (26), riepu izmeklēšanā (27), KVP izmeklēšanā (28) un Ziņojumā par Ķīnu (29) ir apstiprināts secinājums, ka VPKB būtu jāuzskata par valsts iestādēm, kuras saskaņā ar Banku likuma 34. pantu nodrošina preferenciālu finansējumu, un privātām organizācijām ir uzticēts un tās ir norīkotas pildīt tieši tādas pašas funkcijas.

26

27

28

29

c)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (56) | Pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot preferenciālu aizdevumu saņēmēja Ķīnas solārā stikla ražotāju eksportētāja (pus)gada pārskatus, to norādījis piemēram. Turklāt citos publiski pieejamos ražotāju eksportētāju gada pārskatos ir norādīts, ka arī tiem ir piešķirti vai bija piešķirti preferenciāli aizdevumi (30). |
| --- | --- |

(56)

Pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot preferenciālu aizdevumu saņēmēja Ķīnas solārā stikla ražotāju eksportētāja (pus)gada pārskatus, to norādījis piemēram. Turklāt citos publiski pieejamos ražotāju eksportētāju gada pārskatos ir norādīts, ka arī tiem ir piešķirti vai bija piešķirti preferenciāli aizdevumi (30).

30

| (57) | Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts PIP laikā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka subsidēšanas līmenis būtu samazinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, tāpēc tika uzskatīts, ka tā ir turpinājusies līmenī, kas pārsniedz minimālo. |
| --- | --- |

(57)

Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts PIP laikā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka subsidēšanas līmenis būtu samazinājies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, tāpēc tika uzskatīts, ka tā ir turpinājusies līmenī, kas pārsniedz minimālo.

d)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (58) | Attiecīgā subsīdiju programma joprojām bija īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka juridiskā situācija nav mainījusies un ĶV turpina veicināt solārā stikla ražošanas nozari (31). |
| --- | --- |

(58)

Attiecīgā subsīdiju programma joprojām bija īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka juridiskā situācija nav mainījusies un ĶV turpina veicināt solārā stikla ražošanas nozari (31).

31

e)   
  Secinājumi

Secinājumi

| (59) | Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji PIP laikā kompensējamas subsīdijas veidā turpināja saņemt preferenciālus aizdevumus. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji PIP laikā kompensējamas subsīdijas veidā turpināja saņemt preferenciālus aizdevumus.

3.3.1.2.   Dotācijas un ad hoc subsīdijas

ad hoc

a)   
  Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (60) | Sākotnējā izmeklēšanā (32) Komisija secināja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi ir saņēmuši ievērojamas vienreizējas dotācijas no dažādām valdības iestādēm daudzos valdības līmeņos un rezultātā IP laikā tie ir saņēmuši ieguvumu. Minētās subsīdijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija īpašas attiecīgajiem uzņēmumiem vai īpašas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā. |
| --- | --- |

(60)

Sākotnējā izmeklēšanā (32) Komisija secināja, ka izlasē iekļautie uzņēmumi ir saņēmuši ievērojamas vienreizējas dotācijas no dažādām valdības iestādēm daudzos valdības līmeņos un rezultātā IP laikā tie ir saņēmuši ieguvumu. Minētās subsīdijas uzņēmumiem piešķīra valsts, provinču, pilsētu, reģionu vai rajonu valdības iestādes, un tās acīmredzot bija īpašas attiecīgajiem uzņēmumiem vai īpašas nozares atrašanās vietas vai veida ziņā.

32

| (61) | ĶV nesniedza nekādu papildu informāciju par šīm vienreizējām dotācijām un atteicās apspriest šo jautājumu. Tāpēc, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem par to, ka izlasē iekļautie uzņēmumi ir saņēmuši šīs dotācijas, un tā kā nebija citas informācijas, Komisija secināja, ka šīs dotācijas ir tieša naudas līdzekļu nodošana, kas piešķir ieguvumu to saņēmējiem, un tādējādi tās ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(61)

ĶV nesniedza nekādu papildu informāciju par šīm vienreizējām dotācijām un atteicās apspriest šo jautājumu. Tāpēc, pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem par to, ka izlasē iekļautie uzņēmumi ir saņēmuši šīs dotācijas, un tā kā nebija citas informācijas, Komisija secināja, ka šīs dotācijas ir tieša naudas līdzekļu nodošana, kas piešķir ieguvumu to saņēmējiem, un tādējādi tās ir subsīdijas pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta un 2. punkta nozīmē.

| (62) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija norādīja, ka dotācijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā to, ka izrādījās, tās tiek piešķirtas tikai konkrētiem uzņēmumiem vai projektiem konkrētos reģionos. Komisija norādīja arī, ka nav pierādījumu tam, ka dotācijas pieder pie visaptverošas subsīdiju programmas un ka tās neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām par īpašu iezīmju neesību. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija norādīja, ka dotācijas ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, ņemot vērā to, ka izrādījās, tās tiek piešķirtas tikai konkrētiem uzņēmumiem vai projektiem konkrētos reģionos. Komisija norādīja arī, ka nav pierādījumu tam, ka dotācijas pieder pie visaptverošas subsīdiju programmas un ka tās neatbilst pamatregulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām par īpašu iezīmju neesību.

| (63) | Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz dotācijām, svārstījās no 1,1 % līdz 3,0 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 3,0 % līmenī. |
| --- | --- |

(63)

Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem attiecībā uz dotācijām, svārstījās no 1,1 % līdz 3,0 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 3,0 % līmenī.

b)   
  Subsīdiju programmu turpināšana

Subsīdiju programmu turpināšana

| (64) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (33) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji ir turpinājuši saņemt dotācijas un ad hoc subsīdijas. |
| --- | --- |

(64)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (33) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji ir turpinājuši saņemt dotācijas un ad hoc subsīdijas.

33

ad hoc

| (65) | Pieprasījuma iesniedzējs vispirms atsaucās uz Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvja ziņojumu, kurā ir identificēta provinču un vietējo valdības iestāžu loma Ķīnas rūpniecības politikas īstenošanā, proti, virzīt subsīdijas uz nozarēm ar jaudas pārpalikumu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka solārā stikla nozare ir tieši šāda nozare (34). |
| --- | --- |

(65)

Pieprasījuma iesniedzējs vispirms atsaucās uz Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvja ziņojumu, kurā ir identificēta provinču un vietējo valdības iestāžu loma Ķīnas rūpniecības politikas īstenošanā, proti, virzīt subsīdijas uz nozarēm ar jaudas pārpalikumu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka solārā stikla nozare ir tieši šāda nozare (34).

34

| (66) | Pieprasījuma iesniedzējs sniedza ad hoc subsidēšanas piemērus, atsaucoties uz konkrētiem posteņiem vairāku ražotāju eksportētāju revidētajos gada pārskatos. Tika parādīts, ka vienam solārā stikla ražotājam eksportētājam PIP laikā valdības dotācijas palielinātas par 2,68 milj. RMB un rezultātā valsts dotāciju beigu atlikums bija aptuveni 550 milj. RMB. Līdzīgi cits solārā stikla ražotājs eksportētājs ir norādījis, ka valdības dotācijas PIP laikā palielinātas par 14 milj. RMB. |
| --- | --- |

(66)

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza ad hoc subsidēšanas piemērus, atsaucoties uz konkrētiem posteņiem vairāku ražotāju eksportētāju revidētajos gada pārskatos. Tika parādīts, ka vienam solārā stikla ražotājam eksportētājam PIP laikā valdības dotācijas palielinātas par 2,68 milj. RMB un rezultātā valsts dotāciju beigu atlikums bija aptuveni 550 milj. RMB. Līdzīgi cits solārā stikla ražotājs eksportētājs ir norādījis, ka valdības dotācijas PIP laikā palielinātas par 14 milj. RMB.

ad hoc

| (67) | Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā turpinājušās dotācijas un ad hoc subsīdijas solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie veicinātās nozares (35). Šīs dotācijas un ad hoc subsīdijas ir tieša naudas līdzekļu nodošana pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā turpinājušās dotācijas un ad hoc subsīdijas solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas pieder pie veicinātās nozares (35). Šīs dotācijas un ad hoc subsīdijas ir tieša naudas līdzekļu nodošana pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē.

ad hoc

35

ad hoc

c)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (68) | Pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot dotāciju un ad hoc subsīdiju saņēmēju Ķīnas solārā stikla ražotāju eksportētāju (pus)gada pārskatus, tos norādījis piemēram. |
| --- | --- |

(68)

Pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot dotāciju un ad hoc subsīdiju saņēmēju Ķīnas solārā stikla ražotāju eksportētāju (pus)gada pārskatus, tos norādījis piemēram.

ad hoc

| (69) | Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (70) | Attiecīgās dotācijas un ad hoc subsīdijas joprojām ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo nekas nav pretrunā pieejamajam faktam, ka sākotnējā izmeklēšanā Komisija atzina šīs dotācijas par īpašām. |
| --- | --- |

(70)

Attiecīgās dotācijas un ad hoc subsīdijas joprojām ir īpašas pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē, jo nekas nav pretrunā pieejamajam faktam, ka sākotnējā izmeklēšanā Komisija atzina šīs dotācijas par īpašām.

ad hoc

e)   
  Secinājumi

Secinājumi

| (71) | Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji PIP laikā kompensējamas subsīdijas veidā turpināja saņemt dotācijas un ad hoc subsīdijas |
| --- | --- |

(71)

Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka ražotāji eksportētāji PIP laikā kompensējamas subsīdijas veidā turpināja saņemt dotācijas un ad hoc subsīdijas

ad hoc

3.3.2.   Nesaņemtie ieņēmumi

Nesaņemtie ieņēmumi

3.3.2.1.   Preferenciāla nodokļu politika uzņēmumiem, kuri atzīti par augsto vai jauno tehnoloģiju uzņēmumiem

a)   
  Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (72) | Sākotnējā izmeklēšanā (36) Komisija secināja, ka ir konstatēts, ka daži, bet ne visi izlasē iekļautie uzņēmumi saņem ieguvumus no preferenciālas nodokļu politikas uzņēmumiem, kas atzīti par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem” (“AJTU”). Komisija konstatēja, ka šāda atzīšana ir atkarīga no tā, vai ir izpildīts noteikts kritēriju kopums, kas, ja tas ir izpildīts, nodrošina uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu līdz 15 % salīdzinājumā ar standarta likmi 25 %. |
| --- | --- |

(72)

Sākotnējā izmeklēšanā (36) Komisija secināja, ka ir konstatēts, ka daži, bet ne visi izlasē iekļautie uzņēmumi saņem ieguvumus no preferenciālas nodokļu politikas uzņēmumiem, kas atzīti par “augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem” (“AJTU”). Komisija konstatēja, ka šāda atzīšana ir atkarīga no tā, vai ir izpildīts noteikts kritēriju kopums, kas, ja tas ir izpildīts, nodrošina uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu līdz 15 % salīdzinājumā ar standarta likmi 25 %.

36

| (73) | Komisija konstatēja, ka šīs programmas juridiskais pamats ir:






  — | 2008. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (UIN likums) 28. panta 2. punkts, |
| --- | --- | --- |

(73)

Komisija konstatēja, ka šīs programmas juridiskais pamats ir:

—

2008. gada Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma (UIN likums) 28. panta 2. punkts,

| — | “Administratīvie pasākumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” (Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172), |
| --- | --- |

—

“Administratīvie pasākumi augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” (Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172),

Guo Ke Fa Huo

| — | Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants un |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants un

| — | Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par jautājumiem, kas attiecas uz kārtību, kādā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli (Guo Shui Han (2008) Nr. 985). |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par jautājumiem, kas attiecas uz kārtību, kādā augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli (Guo Shui Han (2008) Nr. 985).

Guo Shui Han

| (74) | Komisija kvalificēja šo nodokļu shēmu tādējādi, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Pēc tam Komisija uzskatīja, ka preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU piešķīrusi saņēmējiem ieguvumu, kas ir līdzvērtīgs nodokļa ietaupījumam. |
| --- | --- |

(74)

Komisija kvalificēja šo nodokļu shēmu tādējādi, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Pēc tam Komisija uzskatīja, ka preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU piešķīrusi saņēmējiem ieguvumu, kas ir līdzvērtīgs nodokļa ietaupījumam.

| (75) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša, kā tā definēta pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, jo tā attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas saņēma AJTU sertifikāciju un atbilda visām 2008. gada Administratīvo pasākumu prasībām. Turklāt tika konstatēts, ka tiesības uz šīm nodokļu preferencēm nav automātiskas un ka ne tiesību akti, ne piešķīrēja iestāde nav noteikuši objektīvus kritērijus. Komisija konstatēja, ka tiesības ir atkarīgas no AJTU sertifikāta piešķiršanas pēc diskrecionāras procedūras. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša, kā tā definēta pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā, jo tā attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas saņēma AJTU sertifikāciju un atbilda visām 2008. gada Administratīvo pasākumu prasībām. Turklāt tika konstatēts, ka tiesības uz šīm nodokļu preferencēm nav automātiskas un ka ne tiesību akti, ne piešķīrēja iestāde nav noteikuši objektīvus kritērijus. Komisija konstatēja, ka tiesības ir atkarīgas no AJTU sertifikāta piešķiršanas pēc diskrecionāras procedūras.

| (76) | Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kam tika piešķirts ieguvums no preferenciālas nodokļu politikas atzītiem AJTU, svārstījās no 0,4 % līdz 1,8 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 1,8 % līmenī. |
| --- | --- |

(76)

Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kam tika piešķirts ieguvums no preferenciālas nodokļu politikas atzītiem AJTU, svārstījās no 0,4 % līdz 1,8 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 1,8 % līmenī.

b)   
  Subsīdiju programmu turpināšana

Subsīdiju programmu turpināšana

| (77) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (37) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no preferenciālas nodokļu politikas attiecībā uz AJTU. |
| --- | --- |

(77)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (37) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka solārā stikla ražotāji eksportētāji ir turpinājuši saņemt ieguvumu no preferenciālas nodokļu politikas attiecībā uz AJTU.

37

| (78) | Pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz triju nozīmīgu solārā stikla ražotāju eksportētāju (starpposma) pārskatiem un norādīja, ka tiem ir atzītu AJTU statuss un tādējādi tie saņem ieguvumu no samazinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa 15 %. |
| --- | --- |

(78)

Pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz triju nozīmīgu solārā stikla ražotāju eksportētāju (starpposma) pārskatiem un norādīja, ka tiem ir atzītu AJTU statuss un tādējādi tie saņem ieguvumu no samazinātā uzņēmumu ienākuma nodokļa 15 %.

| (79) | Pieteikuma iesniedzējs atsaucās arī uz Administratīvajiem pasākumiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanai (GuoKeFaHuo (2016) Nr. 32 (Apkārtraksts Nr. 32)), kuru kopsavilkums ir iekļauts pārskatīšanas pieprasījuma 24. pielikumā. Ar Apkārtrakstu Nr. 32 tiek mainīti kritēriji, kas uzņēmumiem, kuri piesakās uz AJTU statusu, ir jāizpilda, un atspoguļo ĶV pastāvīgu apņemšanos subsidēt tādas veicinātās nozares kā solārā stikla ražošanas nozari (38). |
| --- | --- |

(79)

Pieteikuma iesniedzējs atsaucās arī uz Administratīvajiem pasākumiem augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumu atzīšanai (GuoKeFaHuo (2016) Nr. 32 (Apkārtraksts Nr. 32)), kuru kopsavilkums ir iekļauts pārskatīšanas pieprasījuma 24. pielikumā. Ar Apkārtrakstu Nr. 32 tiek mainīti kritēriji, kas uzņēmumiem, kuri piesakās uz AJTU statusu, ir jāizpilda, un atspoguļo ĶV pastāvīgu apņemšanos subsidēt tādas veicinātās nozares kā solārā stikla ražošanas nozari (38).

GuoKeFaHuo

38

| (80) | Papildus pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem Komisija nesenajā e-velosipēdu izmeklēšanā (39), riepu izmeklēšanā (40), kā arī KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (41) ir apstiprinājusi, ka ir turpinājusies preferenciāla nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU veicinātajās nozarēs. E-velosipēdu izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka minētās programmas juridiskais pamats ir:






  — | UIN likuma 28. panta 2. punkts, |
| --- | --- | --- |

(80)

Papildus pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem Komisija nesenajā e-velosipēdu izmeklēšanā (39), riepu izmeklēšanā (40), kā arī KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (41) ir apstiprinājusi, ka ir turpinājusies preferenciāla nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU veicinātajās nozarēs. E-velosipēdu izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka minētās programmas juridiskais pamats ir:

39

40

41

—

UIN likuma 28. panta 2. punkts,

| — | Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants un |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 93. pants un

| — | Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Apkārtraksts par “Administratīvo pasākumu augsto tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” pārskatīšanu un izdošanu, G.K.F.H. (2016) Nr. 32, |
| --- | --- |

—

Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas Apkārtraksts par “Administratīvo pasākumu augsto tehnoloģiju uzņēmumu noteikšanai” pārskatīšanu un izdošanu, G.K.F.H. (2016) Nr. 32,

| — | Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par “Vadlīniju par augsto un jauno tehnoloģiju noteikšanas pārvaldīšanu” pārskatīšanu, drukāšanu un izdošanu, GKFH (2016) Nr. 195, un |
| --- | --- |

—

Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas, Finanšu ministrijas un Valsts nodokļu administrācijas paziņojums par “Vadlīniju par augsto un jauno tehnoloģiju noteikšanas pārvaldīšanu” pārskatīšanu, drukāšanu un izdošanu, GKFH (2016) Nr. 195, un

| — | Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), izdevusi NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs. |
| --- | --- |

—

Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), izdevusi NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

| (81) | Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas atzīti par AJTU, turpinājusies preferenciāla nodokļu politika, kas kompensēta sākotnējā izmeklēšanā. Šāda nodokļu politika nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(81)

Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas atzīti par AJTU, turpinājusies preferenciāla nodokļu politika, kas kompensēta sākotnējā izmeklēšanā. Šāda nodokļu politika nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.

c)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (82) | Preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu. Kā minēts iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs 23. pielikumā ir sniedzis pierādījumus par vismaz trijiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas saņēmuši šos ieguvumus. |
| --- | --- |

(82)

Preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu. Kā minēts iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs 23. pielikumā ir sniedzis pierādījumus par vismaz trijiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kas saņēmuši šos ieguvumus.

| (83) | Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (84) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tiesību akti, ar kuriem saskaņā piešķīrēja iestāde darbojās, lai piešķirtu AJTU statusu, piekļuvi shēmām attiecināja tikai uz konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm. |
| --- | --- |

(84)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, preferenciālā nodokļu politika attiecībā uz atzītiem AJTU ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, ņemot vērā to, ka tiesību akti, ar kuriem saskaņā piešķīrēja iestāde darbojās, lai piešķirtu AJTU statusu, piekļuvi shēmām attiecināja tikai uz konkrētiem uzņēmumiem un nozarēm.

e)   
  Secinājumi

Secinājumi

| (85) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā ar preferenciālu nodokļu politiku, kas paredzēta AJTU, joprojām tika subsidēti. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā ar preferenciālu nodokļu politiku, kas paredzēta AJTU, joprojām tika subsidēti.

3.3.2.2.   Nodokļa kompensācija pētniecības un izstrādes izdevumiem

a)   
  Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (86) | Sākotnējā izmeklēšanā (42) Komisija secināja, ka viens izlasē iekļautais uzņēmums saņēmis pētniecības un izstrādes izdevumu kompensāciju un ka provinces valdības iestāde šo atmaksu attiecinājusi tikai uz jaunveidotiem AJTU. |
| --- | --- |

(86)

Sākotnējā izmeklēšanā (42) Komisija secināja, ka viens izlasē iekļautais uzņēmums saņēmis pētniecības un izstrādes izdevumu kompensāciju un ka provinces valdības iestāde šo atmaksu attiecinājusi tikai uz jaunveidotiem AJTU.

42

| (87) | Komisija uzskatīja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas juridiskais pamats ir Ķīnas UIN 30. pants un ka tādējādi valdība atteikusies no ieņēmumiem vai nav iekasējusi ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Komisija arī konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas saņēmējam piešķir ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu. |
| --- | --- |

(87)

Komisija uzskatīja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas juridiskais pamats ir Ķīnas UIN 30. pants un ka tādējādi valdība atteikusies no ieņēmumiem vai nav iekasējusi ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Komisija arī konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas saņēmējam piešķir ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu.

| (88) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija norādīja, ka UIN likuma 30. pants būtu jālasa kopā ar UIN likuma 25. pantu, kurā noteikts, ka atbrīvojums no nodokļa attiecas tikai uz valsts veicinātajām nozarēm un projektiem. Tādējādi shēma ir pieejama tikai veicinātajam nozarēm un projektiem, un tika konstatēts, ka solārā stikla nozare ir šāda veicināta nozare. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija norādīja, ka UIN likuma 30. pants būtu jālasa kopā ar UIN likuma 25. pantu, kurā noteikts, ka atbrīvojums no nodokļa attiecas tikai uz valsts veicinātajām nozarēm un projektiem. Tādējādi shēma ir pieejama tikai veicinātajam nozarēm un projektiem, un tika konstatēts, ka solārā stikla nozare ir šāda veicināta nozare. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (89) | Sākotnējā izmeklēšanā noteiktā subsīdijas likme solārā stikla ražotājam eksportētājam, kas saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas, bija 0,7 %, kas bija arī atlikusī likme. |
| --- | --- |

(89)

Sākotnējā izmeklēšanā noteiktā subsīdijas likme solārā stikla ražotājam eksportētājam, kas saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas, bija 0,7 %, kas bija arī atlikusī likme.

b)   
  Subsīdiju programmu turpināšana

Subsīdiju programmu turpināšana

| (90) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (43) pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas tiesisko regulējumu, kā tas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, un atsaucas arī uz UIN likuma 25. un 30. pantu. Pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā ir sniedzis pierādījumus arī par to, ka vismaz divi saules enerģijas stikla ražotāji eksportētāji ir paziņojuši savus pētniecības un izstrādes izdevumus un ka tiem ir AJTU statuss, kas ir galvenais nosacījums, lai saņemtu pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju. |
| --- | --- |

(90)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (43) pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas tiesisko regulējumu, kā tas konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, un atsaucas arī uz UIN likuma 25. un 30. pantu. Pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījuma 23. pielikumā ir sniedzis pierādījumus arī par to, ka vismaz divi saules enerģijas stikla ražotāji eksportētāji ir paziņojuši savus pētniecības un izstrādes izdevumus un ka tiem ir AJTU statuss, kas ir galvenais nosacījums, lai saņemtu pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju.

43

| (91) | Papildus pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem Komisija nesen e-velosipēdu (44) un riepu izmeklēšanā (45) apstiprināja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem tiek piešķirta nodokļa kompensācija. Minētajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes, kas nav nemateriāli aktīvi, un tiek iekļauti attiecīgā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 50 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju uz 150 % nemateriālo aktīvu izmaksu bāzi. Turklāt Komisija noteica, ka programmas juridiskais pamats ir:






  — | UIN likuma 30. panta 1. punkts, |
| --- | --- | --- |

(91)

Papildus pieprasījuma iesniedzēja sniegtajiem pierādījumiem Komisija nesen e-velosipēdu (44) un riepu izmeklēšanā (45) apstiprināja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem tiek piešķirta nodokļa kompensācija. Minētajā izmeklēšanā Komisija konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumi, kuri radušies, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, jaunus ražojumus un jaunas amata prasmes, kas nav nemateriāli aktīvi, un tiek iekļauti attiecīgā laikposma peļņā vai zaudējumos, tiek atskaitīti vēl 50 % apmērā papildus atskaitīšanai pilnā apmērā, ņemot vērā faktisko situāciju. Ja iepriekš minētie pētniecības un izstrādes izdevumi veido nemateriālus aktīvus, tiem piemēro amortizāciju uz 150 % nemateriālo aktīvu izmaksu bāzi. Turklāt Komisija noteica, ka programmas juridiskais pamats ir:

44

45

—

UIN likuma 30. panta 1. punkts,

| — | ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumi, |
| --- | --- |

—

ĶTR Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumi,

| — | Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu pārvaldes un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119), |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrijas, Valsts nodokļu pārvaldes un Zinātnes un tehnoloģiju ministrijas paziņojums par to, kā uzlabot politiku pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem (Cai Shui (2015) Nr. 119),

Cai Shui

| — | Valsts nodokļu pārvaldes Paziņojums par jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem, un |
| --- | --- |

—

Valsts nodokļu pārvaldes Paziņojums par jautājumiem, kas saistīti ar politiku uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumu atskaitīšanai pirms nodokļiem, un

| — | Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), ko izdevuši NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs. |
| --- | --- |

—

Jaunāko augstākās prioritātes attīstības nozaru augsto tehnoloģiju rūpniecības nozaru vadlīnijas (2011), ko izdevuši NDRC, Zinātnes un tehnoloģiju ministrija, Tirdzniecības ministrija un Nacionālais Intelektuālā īpašuma birojs.

| (92) | Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā turpinājusies sākotnējā izmeklēšanā konstatētā nodokļa kompensācija pētniecības un izstrādes izdevumiem. Pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(92)

Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā turpinājusies sākotnējā izmeklēšanā konstatētā nodokļa kompensācija pētniecības un izstrādes izdevumiem. Pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.

c)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (93) | Pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(93)

Pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ir vienāds ar nodokļu ietaupījumu.

| (94) | Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies. |
| --- | --- |

(94)

Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (95) | Subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā pasākuma piemērošana ir ierobežota, jo tas tiek attiecināts tikai uz uzņēmumiem, kam rodas pētniecības un izstrādes izdevumi konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, kuras noteikusi valsts. |
| --- | --- |

(95)

Subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo jau ar tiesību aktiem vien šā pasākuma piemērošana ir ierobežota, jo tas tiek attiecināts tikai uz uzņēmumiem, kam rodas pētniecības un izstrādes izdevumi konkrētās prioritārās augsto tehnoloģiju jomās, kuras noteikusi valsts.

e)   
  Secinājumi

Secinājumi

| (96) | Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā tika subsidēti, izmantojot pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā tika subsidēti, izmantojot pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju.

3.3.2.3.   Kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa

a)   
  Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (97) | Sākotnējā izmeklēšanā (46) Komisija secināja, ka viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saņēmis kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu ienākumu no dividendēm atbrīvojumu no nodokļa. |
| --- | --- |

(97)

Sākotnējā izmeklēšanā (46) Komisija secināja, ka viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saņēmis kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu ienākumu no dividendēm atbrīvojumu no nodokļa.

46

| (98) | Komisija uzskatīja, ka juridiskais pamats atbrīvojumam no nodokļa, ar ko apliek dividendes, ir UIN likuma 25. un 26. pants un UIN likuma īstenošanas noteikumu 83. pants un ka atbrīvojums izpaužas tādējādi, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Komisija arī konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija saņēmējam piešķir ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu. |
| --- | --- |

(98)

Komisija uzskatīja, ka juridiskais pamats atbrīvojumam no nodokļa, ar ko apliek dividendes, ir UIN likuma 25. un 26. pants un UIN likuma īstenošanas noteikumu 83. pants un ka atbrīvojums izpaužas tādējādi, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Komisija arī konstatēja, ka pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtā nodokļa kompensācija saņēmējam piešķir ieguvumu, kas ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu.

| (99) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija konstatēja, ka šī subsīdiju shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kuri ir Ķīnas Tautas Republikas rezidentuzņēmumi un kuri ir veikuši ieguldījumus citos rezidentuzņēmumos. Turklāt līdzīgi kā attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju Komisija secināja, ka ar UIN likuma 25. pantu šis atbrīvojums no nodokļa attiecināts tikai uz valsts veicinātajām nozarēm un projektiem. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija konstatēja, ka šī subsīdiju shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kuri ir Ķīnas Tautas Republikas rezidentuzņēmumi un kuri ir veikuši ieguldījumus citos rezidentuzņēmumos. Turklāt līdzīgi kā attiecībā uz pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirto nodokļa kompensāciju Komisija secināja, ka ar UIN likuma 25. pantu šis atbrīvojums no nodokļa attiecināts tikai uz valsts veicinātajām nozarēm un projektiem. Tāpēc Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (100) | Sākotnējā izmeklēšanā noteiktā subsīdijas likme solārā stikla ražotājam eksportētājam, kas saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas, bija 5,8 %, kas bija arī atlikusī likme. |
| --- | --- |

(100)

Sākotnējā izmeklēšanā noteiktā subsīdijas likme solārā stikla ražotājam eksportētājam, kas saņēma ieguvumu no pētniecības un izstrādes izdevumiem piešķirtās nodokļa kompensācijas, bija 5,8 %, kas bija arī atlikusī likme.

b)   
  Subsīdijas turpināšana

Subsīdijas turpināšana

| (101) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (47) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka saules enerģijas stikla ražotāji eksportētāji ir saņēmuši atbrīvojumu. Atbrīvojuma juridiskais pamats ir UIN likuma 25. pants un 26. panta 2. punkts un Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 83. pants, ko norādījis pieprasījuma iesniedzējs (48) un ko apstiprinājusi un papildus attiecinājusi Komisija nesenajā e-velosipēdu izmeklēšanā (49) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (50). |
| --- | --- |

(101)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (47) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par to, ka saules enerģijas stikla ražotāji eksportētāji ir saņēmuši atbrīvojumu. Atbrīvojuma juridiskais pamats ir UIN likuma 25. pants un 26. panta 2. punkts un Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 83. pants, ko norādījis pieprasījuma iesniedzējs (48) un ko apstiprinājusi un papildus attiecinājusi Komisija nesenajā e-velosipēdu izmeklēšanā (49) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (50).

47

48

49

50

| (102) | UIN likuma 2. pantā definēts: “termins “rezidentuzņēmums” nozīmē (..) uzņēmumu, kas dibināts saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem Ķīnas teritorijā vai dibināts saskaņā ar kādas ārvalsts (reģiona) tiesību aktiem, bet kura faktiskās vadības struktūra atrodas Ķīnas teritorijā”. Turklāt UIN likuma 26. panta 2. punktā ir noteikts, ka “dividendes, prēmijas un citus ienākumus no pašu kapitāla ieguldījumiem starp kvalificētiem rezidentuzņēmumiem” uzskata par tādiem, ko neapliek ar nodokli. Citiem vārdiem sakot, kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa attieksies uz rezidentu (t. i., Ķīnas) solārā stikla ražotāju eksportētāju, ja šim ražotājam eksportētājam pieder kapitāla daļas rezidentuzņēmumā (51). |
| --- | --- |

(102)

UIN likuma 2. pantā definēts: “termins “rezidentuzņēmums” nozīmē (..) uzņēmumu, kas dibināts saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem Ķīnas teritorijā vai dibināts saskaņā ar kādas ārvalsts (reģiona) tiesību aktiem, bet kura faktiskās vadības struktūra atrodas Ķīnas teritorijā”. Turklāt UIN likuma 26. panta 2. punktā ir noteikts, ka “dividendes, prēmijas un citus ienākumus no pašu kapitāla ieguldījumiem starp kvalificētiem rezidentuzņēmumiem” uzskata par tādiem, ko neapliek ar nodokli. Citiem vārdiem sakot, kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa attieksies uz rezidentu (t. i., Ķīnas) solārā stikla ražotāju eksportētāju, ja šim ražotājam eksportētājam pieder kapitāla daļas rezidentuzņēmumā (51).

termins “rezidentuzņēmums” nozīmē (..) uzņēmumu, kas dibināts saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem Ķīnas teritorijā vai dibināts saskaņā ar kādas ārvalsts (reģiona) tiesību aktiem, bet kura faktiskās vadības struktūra atrodas Ķīnas teritorijā

dividendes, prēmijas un citus ienākumus no pašu kapitāla ieguldījumiem starp kvalificētiem rezidentuzņēmumiem

51

| (103) | Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par vismaz vienu solārā stikla ražotāju eksportētāju ar vairākiem meitasuzņēmumiem (52), savukārt Komisija konstatēja, ka līdzīgā situācijā ir vēl vairāk ražotāju eksportētāju. Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un Komisijas konstatējumus šajā un iepriekšējās izmeklēšanās. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kam piederējušas kapitāla daļas rezidentuzņēmumā, turpinājies dividenžu atbrīvojums no nodokļa. Šāds dividenžu atbrīvojums no nodokļu nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē (53). |
| --- | --- |

(103)

Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus par vismaz vienu solārā stikla ražotāju eksportētāju ar vairākiem meitasuzņēmumiem (52), savukārt Komisija konstatēja, ka līdzīgā situācijā ir vēl vairāk ražotāju eksportētāju. Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, ko sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un Komisijas konstatējumus šajā un iepriekšējās izmeklēšanās. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kam piederējušas kapitāla daļas rezidentuzņēmumā, turpinājies dividenžu atbrīvojums no nodokļa. Šāds dividenžu atbrīvojums no nodokļu nozīmē, ka valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami, pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē (53).

52

53

c)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (104) | Ieguvums pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē solārā stikla ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas atbrīvojums no nodokļa, ar ko apliek dividendes, ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu. |
| --- | --- |

(104)

Ieguvums pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē solārā stikla ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas atbrīvojums no nodokļa, ar ko apliek dividendes, ir vienāds ar nodokļa ietaupījumu.

| (105) | Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (106) | Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo dividenžu atbrīvojuma juridiskais pamats ierobežo piekļuvi šai subsīdijai divos dažādos veidos. Pirmkārt, subsīdija ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuriem pieder kapitāla daļas rezidentuzņēmumos, un tādējādi ir izslēgti uzņēmumi, kas veic ieguldījumus nerezidentuzņēmumos (54). Otrkārt, UIN likuma 26. panta 2. punkts ir ietverts tajā pašā nodaļā, kurā UIN likuma 25. pants, proti, IV nodaļā “Preferenciāli nodokļu režīmi”. UIN likuma 25. pantā, kas ir nodaļas ievadpants, ir noteikts, ka “svarīgām nozarēm un projektiem, kuru attīstību atbalsta un veicina valsts, piemēro preferenciālus režīmus uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā”, skaidri nosakot, ka UIN likuma 26. panta 2. punktā paredzētā subsīdiju pieejamība attiecināma tikai uz veicinātajām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozari (55). |
| --- | --- |

(106)

Šī subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo dividenžu atbrīvojuma juridiskais pamats ierobežo piekļuvi šai subsīdijai divos dažādos veidos. Pirmkārt, subsīdija ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuriem pieder kapitāla daļas rezidentuzņēmumos, un tādējādi ir izslēgti uzņēmumi, kas veic ieguldījumus nerezidentuzņēmumos (54). Otrkārt, UIN likuma 26. panta 2. punkts ir ietverts tajā pašā nodaļā, kurā UIN likuma 25. pants, proti, IV nodaļā “Preferenciāli nodokļu režīmi”. UIN likuma 25. pantā, kas ir nodaļas ievadpants, ir noteikts, ka “svarīgām nozarēm un projektiem, kuru attīstību atbalsta un veicina valsts, piemēro preferenciālus režīmus uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā”, skaidri nosakot, ka UIN likuma 26. panta 2. punktā paredzētā subsīdiju pieejamība attiecināma tikai uz veicinātajām nozarēm, piemēram, solārā stikla ražošanas nozari (55).

54

svarīgām nozarēm un projektiem, kuru attīstību atbalsta un veicina valsts, piemēro preferenciālus režīmus uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā

55

e)   
  Secinājumi

Secinājumi

| (107) | Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji, kam piešķirts kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa, PIP laikā joprojām tika subsidēti. |
| --- | --- |

(107)

Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži solārā stikla ražotāji eksportētāji, kam piešķirts kvalificētu rezidentuzņēmumu darījumos gūtu dividenžu atbrīvojums no nodokļa, PIP laikā joprojām tika subsidēti.

3.3.3.   Valdības nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības

Valdības nodrošinātās zemes izmantošanas tiesības

a)   
  Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

Sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi

| (108) | Sākotnējā izmeklēšanā (56) Komisija konstatēja, ka uzņēmumi nevar iegādāties zemi tieši ĶTR, bet var tikai iegādāties zemes izmantošanas tiesības (ZIT) no vietējām iestādēm. Šīs sistēmas juridiskais pamats bija ĶTR Zemes pārvaldes likums, kurā noteikts, ka visa zeme pieder tautai un ka to nevar ne pirkt, ne pārdot uzņēmumiem, ja vien netiek rīkoti konkursi, kotēšana vai izsole. Tomēr tika konstatēts, ka praksē cenu noteic ĶV un uzņēmums maksā šo noteikto cenu. Komisija secināja, ka šāda shēma ir preču piegāde pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(108)

Sākotnējā izmeklēšanā (56) Komisija konstatēja, ka uzņēmumi nevar iegādāties zemi tieši ĶTR, bet var tikai iegādāties zemes izmantošanas tiesības (ZIT) no vietējām iestādēm. Šīs sistēmas juridiskais pamats bija ĶTR Zemes pārvaldes likums, kurā noteikts, ka visa zeme pieder tautai un ka to nevar ne pirkt, ne pārdot uzņēmumiem, ja vien netiek rīkoti konkursi, kotēšana vai izsole. Tomēr tika konstatēts, ka praksē cenu noteic ĶV un uzņēmums maksā šo noteikto cenu. Komisija secināja, ka šāda shēma ir preču piegāde pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē.

56

| (109) | Komisija norādīja, ka ieguvums 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ar ZIT tiek piešķirts solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, ir starpība starp cenu, kura samaksāta par zemes izmantošanas tiesībām, un atbilstīgu ārējo standartu. Par atbilstīgu ārējo standartu Komisija izvēlējās Ķīnas Taibeju, norādot, ka tad, ja attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem dominētu tirgus nosacījumi, zemes izmantošanas tiesību cenas Ķīnas Tautas Republikā būtu ļoti līdzīgas zemes cenām Ķīnas Taibejā. Komisija secināja, ka solārā stikla ražotāju eksportētāju maksātā cena bija vai nu ĶV noteiktā sākumcena, vai arī par piecām CNY kvadrātmetrā pārsniedza minēto cenu, kas bija mazāka par atbilstīgu atlīdzību salīdzinājumā ar ārējo standartu, un tāpēc piešķīra ieguvumu solārā stikla ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(109)

Komisija norādīja, ka ieguvums 3. panta 2) punkta nozīmē, kas ar ZIT tiek piešķirts solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, ir starpība starp cenu, kura samaksāta par zemes izmantošanas tiesībām, un atbilstīgu ārējo standartu. Par atbilstīgu ārējo standartu Komisija izvēlējās Ķīnas Taibeju, norādot, ka tad, ja attiecībā uz solārā stikla ražotājiem eksportētājiem dominētu tirgus nosacījumi, zemes izmantošanas tiesību cenas Ķīnas Tautas Republikā būtu ļoti līdzīgas zemes cenām Ķīnas Taibejā. Komisija secināja, ka solārā stikla ražotāju eksportētāju maksātā cena bija vai nu ĶV noteiktā sākumcena, vai arī par piecām CNY kvadrātmetrā pārsniedza minēto cenu, kas bija mazāka par atbilstīgu atlīdzību salīdzinājumā ar ārējo standartu, un tāpēc piešķīra ieguvumu solārā stikla ražotājiem eksportētājiem.

| (110) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija konstatēja, ka Lēmums Nr. 40 prasa, lai valsts iestādes nodrošinātu zemi veicinātajām nozarēm, no kurām viena ir solārā stikla ražošanas nozare (57). Turklāt Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. Rezultātā Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Komisija konstatēja, ka Lēmums Nr. 40 prasa, lai valsts iestādes nodrošinātu zemi veicinātajām nozarēm, no kurām viena ir solārā stikla ražošanas nozare (57). Turklāt Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. Rezultātā Komisija secināja, ka subsīdija ir īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunkta nozīmē.

57

| (111) | Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts ieguvums no valdības nodrošinātām ZIT, svārstījās no 3,2 % līdz 17,1 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 17,1 %. |
| --- | --- |

(111)

Subsīdijas likme, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta izlasē iekļautajiem solārā stikla ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts ieguvums no valdības nodrošinātām ZIT, svārstījās no 3,2 % līdz 17,1 %, un uzņēmumiem, kas nesadarbojās, šī likme bija 17,1 %.

b)   
  Subsīdiju programmu turpināšana

Subsīdiju programmu turpināšana

| (112) | Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (58) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus faktam, ka vismaz vienam solārā stikla ražotājam eksportētājam attiecīgā vietējā valdība bez maksas piešķīrusi zemi, lai veicinātu projektus augsto tehnoloģiju nozarēs. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka PIP laikā ir dominējusi sākotnējā izmeklēšanā aprakstītā tirgus struktūra. |
| --- | --- |

(112)

Pārskatīšanas pieprasījumā un attiecīgajos pielikumos (58) pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus faktam, ka vismaz vienam solārā stikla ražotājam eksportētājam attiecīgā vietējā valdība bez maksas piešķīrusi zemi, lai veicinātu projektus augsto tehnoloģiju nozarēs. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka PIP laikā ir dominējusi sākotnējā izmeklēšanā aprakstītā tirgus struktūra.

58

| (113) | Papildus pieprasījuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem Komisija nesen e-velosipēdu izmeklēšanā (59), riepu izmeklēšanā (60), KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (61) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (62) zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanu atzina par subsīdiju. Komisija pārliecinājās, ka visos trijos gadījumos sākotnējā izmeklēšanā aprakstītā juridiskā situācija un tirgus struktūra nav mainījusies. E-velosipēdu un riepu izmeklēšanā Komisija ZIT nodrošināšanas juridisko pamatu noteica precīzāk, proti:






  — | Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldes likums, kas norādīts sākotnējā izmeklēšanā un ko norādījis pieprasījuma iesniedzējs, |
| --- | --- | --- |

(113)

Papildus pieprasījuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem Komisija nesen e-velosipēdu izmeklēšanā (59), riepu izmeklēšanā (60), KOTI termiņbeigu pārskatīšanā (61) un KKP termiņbeigu pārskatīšanā (62) zemes izmantošanas tiesību nodrošināšanu atzina par subsīdiju. Komisija pārliecinājās, ka visos trijos gadījumos sākotnējā izmeklēšanā aprakstītā juridiskā situācija un tirgus struktūra nav mainījusies. E-velosipēdu un riepu izmeklēšanā Komisija ZIT nodrošināšanas juridisko pamatu noteica precīzāk, proti:

59

60

61

62

—

Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldes likums, kas norādīts sākotnējā izmeklēšanā un ko norādījis pieprasījuma iesniedzējs,

| — | Ķīnas Tautas Republikas Likums par pilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību (Ķīnas Tautas Republikas Prezidenta rīkojums Nr. 18), |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Likums par pilsētu nekustamā īpašuma pārvaldību (Ķīnas Tautas Republikas Prezidenta rīkojums Nr. 18),

| — | Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās, |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republikas Pagaidu noteikumi par valsts īpašumā esošas zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu un nodošanu pilsētu teritorijās,

| — | Noteikumi par Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likuma īstenošanu (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes rīkojums (2014) Nr. 653), |
| --- | --- |

—

Noteikumi par Ķīnas Tautas Republikas Zemes pārvaldības likuma īstenošanu (Ķīnas Tautas Republikas Valsts padomes rīkojums (2014) Nr. 653),

| — | Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā, |
| --- | --- |

—

Noteikumi par valsts īpašumā esošās apbūves zemes izmantošanas tiesību piešķiršanu piedāvājumu konkursā, izsolē un kotēšanā,

| — | Valsts padomes Paziņojums par zemes izmantošanas regulējuma stiprināšanu (GF (2006) Nr. 31). |
| --- | --- |

—

Valsts padomes Paziņojums par zemes izmantošanas regulējuma stiprināšanu (GF (2006) Nr. 31).

| (114) | Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, kurus sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā valdība ir turpinājusi nodrošināt ZIT, kā konstatētas sākotnējā izmeklēšanā. Valdības nodrošinātās ZIT ir preču piegāde pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(114)

Tā kā ĶV un solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad netika iesniegti argumenti, kas apstrīdētu pierādījumus, kurus sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, un nesenos Komisijas konstatējumus. Tādējādi Komisijai pieejamie fakti liecina, ka PIP laikā valdība ir turpinājusi nodrošināt ZIT, kā konstatētas sākotnējā izmeklēšanā. Valdības nodrošinātās ZIT ir preču piegāde pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta iii) punkta nozīmē.

c)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (115) | Valdības nodrošinātās ZIT piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, jo ZIT tiek piešķirtas solārā stikla ražotājiem eksportētājiem par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo pamatregulas 6. panta d) punkta nozīmē. Šajā sakarā Komisija nesenajās e-velosipēdu un riepu izmeklēšanā, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, secināja, ka ZIT tirgus Ķīnas Tautas Republikā joprojām nepastāv, jo iestādes patvaļīgi nosaka cenas. Rezultātā secinājums ir tāds, ka salīdzinājumā ar ārēju standartu ZIT cenas ir atlīdzība, kas ir mazāka par atbilstīgo, un tādējādi tiek piešķirts ieguvums solārā stikla ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(115)

Valdības nodrošinātās ZIT piešķir ieguvumu pamatregulas 3. panta 2) punkta nozīmē, jo ZIT tiek piešķirtas solārā stikla ražotājiem eksportētājiem par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo pamatregulas 6. panta d) punkta nozīmē. Šajā sakarā Komisija nesenajās e-velosipēdu un riepu izmeklēšanā, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, secināja, ka ZIT tirgus Ķīnas Tautas Republikā joprojām nepastāv, jo iestādes patvaļīgi nosaka cenas. Rezultātā secinājums ir tāds, ka salīdzinājumā ar ārēju standartu ZIT cenas ir atlīdzība, kas ir mazāka par atbilstīgo, un tādējādi tiek piešķirts ieguvums solārā stikla ražotājiem eksportētājiem.

| (116) | Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies. |
| --- | --- |

(116)

Tā kā solārā stikla ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisijai nebija tādas informācijas par konkrētiem uzņēmumiem, uz kuras pamata varētu aprēķināt subsīdijas apjomu, kas piešķirts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr, lai šajā termiņbeigu pārskatīšanā nonāktu pie konstatējuma par subsidēšanas turpināšanos, Komisija neuzskatīja par nepieciešamu aprēķināt šādus apjomus. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka minētie apjomi joprojām būtu ievērojami. Dokumentācijā nekas neliecināja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu subsidēšanas līmenis būtu samazinājies.

d)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (117) | Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. No tā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu subsīdija ir īpaša, jo ZIT preferenciālā kārtā piešķir tikai tiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs, un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz īpašajām iezīmēm Lēmuma Nr. 40 18. pantā skaidri norādīts, ka nozarēm, kas ir “ierobežotas”, zemes izmantošanas tiesības nebūs pieejamas. No tā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu subsīdija ir īpaša, jo ZIT preferenciālā kārtā piešķir tikai tiem uzņēmumiem, kas darbojas konkrētās nozarēs, un valdības prakse šajā jomā ir neskaidra un nepārredzama.

e)   
  Secinājumi

Secinājumi

| (118) | Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā joprojām tika subsidēti, nodrošinot tiem ZIT. |
| --- | --- |

(118)

Tādējādi Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, ka vismaz daži ražotāji eksportētāji PIP laikā joprojām tika subsidēti, nodrošinot tiem ZIT.

3.4.   Secinājumi par subsidēšanas turpināšanos

Secinājumi par subsidēšanas turpināšanos

| (119) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka solārā stikla ražotāji Ķīnas Tautas Republikā PIP laikā ir turpinājuši saņemt ieguvumu no kompensējamām subsīdijām. Ņemot vērā nesadarbošanos šajā lietā, Komisijai nebija norāžu par to, ka subsidēšana turpinājusies mazākos apmēros nekā sākotnējā izmeklēšanā. Tā secināja arī, ka subsidēšana turpinājusies līmenī, kas pārsniedz minimālo. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka šo subsīdiju nodrošinātais ieguvums joprojām būtu ievērojams. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secināja, ka solārā stikla ražotāji Ķīnas Tautas Republikā PIP laikā ir turpinājuši saņemt ieguvumu no kompensējamām subsīdijām. Ņemot vērā nesadarbošanos šajā lietā, Komisijai nebija norāžu par to, ka subsidēšana turpinājusies mazākos apmēros nekā sākotnējā izmeklēšanā. Tā secināja arī, ka subsidēšana turpinājusies līmenī, kas pārsniedz minimālo. Pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi liecina, ka šo subsīdiju nodrošinātais ieguvums joprojām būtu ievērojams.

3.5.   Importa iespējamā dinamika gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Importa iespējamā dinamika gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (120) | Subsidēšanās turpināšanās PIP laikā liecina par subsidēšanas turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt Komisija analizēja arī to, vai pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidēta eksporta apjoms palielinātos. Lai to izdarītu, Komisija analizēja šādus faktorus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. ĶTR ražotāju/eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija savam vērtējumam saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(120)

Subsidēšanās turpināšanās PIP laikā liecina par subsidēšanas turpināšanās iespējamību gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku. Turklāt Komisija analizēja arī to, vai pastāv iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidēta eksporta apjoms palielinātos. Lai to izdarītu, Komisija analizēja šādus faktorus: ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas ražotāju eksportētāju cenu noteikšanas praksi citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. ĶTR ražotāju/eksportētāju nesadarbošanās dēļ Komisija savam vērtējumam saskaņā ar pamatregulas 28. pantu izmantoja pieejamos faktus.

3.5.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

| (121) | Nesadarbošanās dēļ neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesniedza informāciju par ražošanas jaudu Ķīnā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares ražošanas jauda pārsniedz 750 milj. m2 gadā (63). Pārskatīšanas pieprasījumā ir pierādījumi, ka tas atbilst 78 % no pasaules solārā stikla ražošanas jaudas (64). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka iekšzemes pieprasījums pēc solārā stikla Ķīnā 2016. gadā ir bijis tikai 600 milj. m2 un PIP otrajā pusē “politikas 531” īstenošanas rezultātā tas ir vēl vairāk samazinājies (65). Šo ietekmi apstiprināja, piemēram, Ķīnas ražotāja eksportētāja gada pārskats (66). Salīdzinājumam, PIP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija [33–38] milj. m2 (150. apsvērums) un pieprasījums Savienībā bija 13–18 milj. m2 (134. un 135. apsvērums). Ķīnas ražošanas jauda tādējādi ievērojami pārsniedz Savienības pieprasījumu (aptuveni 37 reizes), un “politikas 531” rezultātā tā varētu pastiprināti pievērsties Savienības tirgum. |
| --- | --- |

(121)

Nesadarbošanās dēļ neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs nesniedza informāciju par ražošanas jaudu Ķīnā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Ķīnas solārā stikla ražošanas nozares ražošanas jauda pārsniedz 750 milj. m2 gadā (63). Pārskatīšanas pieprasījumā ir pierādījumi, ka tas atbilst 78 % no pasaules solārā stikla ražošanas jaudas (64). Turklāt pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka iekšzemes pieprasījums pēc solārā stikla Ķīnā 2016. gadā ir bijis tikai 600 milj. m2 un PIP otrajā pusē “politikas 531” īstenošanas rezultātā tas ir vēl vairāk samazinājies (65). Šo ietekmi apstiprināja, piemēram, Ķīnas ražotāja eksportētāja gada pārskats (66). Salīdzinājumam, PIP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda bija [33–38] milj. m2 (150. apsvērums) un pieprasījums Savienībā bija 13–18 milj. m2 (134. un 135. apsvērums). Ķīnas ražošanas jauda tādējādi ievērojami pārsniedz Savienības pieprasījumu (aptuveni 37 reizes), un “politikas 531” rezultātā tā varētu pastiprināti pievērsties Savienības tirgum.

2

63

64

2

65

66

2

2

| (122) | Turklāt, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, Komisija konstatēja, ka PIP laikā ievērojami lielāko daļu no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību veicis viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Šā ražotāja eksportētāja tīmekļa vietnē ir minēta ražošanas jauda [15–25] tūkst. m2 dienā jeb [5,5–9] milj. m2 gadā. PIP laikā Savienības tirgum tika izmantoti tikai [10–20] % no minētās ražošanas jaudas. Ir ļoti iespējams, ka “politika 531” apvienojumā ar spēkā esošo pasākumu izbeigšanu var izraisīt to, ka lielāka daļa no šīs ražošanas jaudas tiktu izmantota Savienības tirgum. |
| --- | --- |

(122)

Turklāt, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzi, Komisija konstatēja, ka PIP laikā ievērojami lielāko daļu no pārskatāmā ražojuma eksporta uz Savienību veicis viens Ķīnas ražotājs eksportētājs. Šā ražotāja eksportētāja tīmekļa vietnē ir minēta ražošanas jauda [15–25] tūkst. m2 dienā jeb [5,5–9] milj. m2 gadā. PIP laikā Savienības tirgum tika izmantoti tikai [10–20] % no minētās ražošanas jaudas. Ir ļoti iespējams, ka “politika 531” apvienojumā ar spēkā esošo pasākumu izbeigšanu var izraisīt to, ka lielāka daļa no šīs ražošanas jaudas tiktu izmantota Savienības tirgum.

2

2

| (123) | Tiek secināts, ka, ņemot vērā lielo ražošanas jaudu kopā ar izmaiņām Ķīnā pastāvošajā pieprasījumā, samērā ierobežoto pieprasījumu Savienībā un pieejamajiem uzņēmuma datiem, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, pieaugtu subsidētā eksporta apjoms no ĶTR. |
| --- | --- |

(123)

Tiek secināts, ka, ņemot vērā lielo ražošanas jaudu kopā ar izmaiņām Ķīnā pastāvošajā pieprasījumā, samērā ierobežoto pieprasījumu Savienībā un pieejamajiem uzņēmuma datiem, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, pieaugtu subsidētā eksporta apjoms no ĶTR.

3.5.2.   Eksports uz trešām valstīm

Eksports uz trešām valstīm

| (124) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos, izmantoja pieejamos faktus. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA. Šie dati bija pieejami tikai sešciparu “tarifa koda” līmenī un tādējādi papildus pārskatāmajam ražojumam ietvēra vairākus citus stikla ražojumus. Komisija secināja, ka šie dati nav pietiekami precīzi, lai tos varētu izmantot izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(124)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tad Komisija, lai noteiktu Ķīnas eksporta cenas citu trešo valstu tirgos, izmantoja pieejamos faktus. Tā kā trūka citas ticamas informācijas, Komisija izmantoja eksporta datus no GTA. Šie dati bija pieejami tikai sešciparu “tarifa koda” līmenī un tādējādi papildus pārskatāmajam ražojumam ietvēra vairākus citus stikla ražojumus. Komisija secināja, ka šie dati nav pietiekami precīzi, lai tos varētu izmantot izmeklēšanā.

GTA

3.5.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (125) | Pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka Savienības ražošanas nozare ir vienīgais apjomīgais solārā stikla tirgus, kas palicis ārpus ĶTR, turklāt ĶTR tirgus “politikas 531” rezultātā jau ir piesātināts (67). Lai gan bija spēkā pasākumi, PIP laikā tirgus daļa Ķīnai joprojām bija 9 %, tāpēc Savienības tirgus Ķīnas solārā stikla ražotājiem joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. Kā norādīts 6.2.3. iedaļā, gaidāms arī, ka Savienības tirgus augs. Iepriekš jau minēts, ka izmantot GTA ir problemātiski, un tāpēc nav iespējams precīzi salīdzināt cenas ar datiem, kas attiecas uz eksportu no Ķīnas uz citām valstīm. |
| --- | --- |

(125)

Pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka Savienības ražošanas nozare ir vienīgais apjomīgais solārā stikla tirgus, kas palicis ārpus ĶTR, turklāt ĶTR tirgus “politikas 531” rezultātā jau ir piesātināts (67). Lai gan bija spēkā pasākumi, PIP laikā tirgus daļa Ķīnai joprojām bija 9 %, tāpēc Savienības tirgus Ķīnas solārā stikla ražotājiem joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. Kā norādīts 6.2.3. iedaļā, gaidāms arī, ka Savienības tirgus augs. Iepriekš jau minēts, ka izmantot GTA ir problemātiski, un tāpēc nav iespējams precīzi salīdzināt cenas ar datiem, kas attiecas uz eksportu no Ķīnas uz citām valstīm.

67

GTA

| (126) | Komisija arī norādīja, ka attiecībā uz pārskatāmo ražojumu citās valstīs, proti, Indijā un Turcijā, ir ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas palielina iespējamību, ka eksporta plūsma no ĶTR varētu tikt virzīta uz Savienību. |
| --- | --- |

(126)

Komisija arī norādīja, ka attiecībā uz pārskatāmo ražojumu citās valstīs, proti, Indijā un Turcijā, ir ieviesti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, kas palielina iespējamību, ka eksporta plūsma no ĶTR varētu tikt virzīta uz Savienību.

| (127) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienība ir pievilcīgs tirgus eksportam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(127)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Savienība ir pievilcīgs tirgus eksportam no Ķīnas.

3.5.4.   Secinājumi par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

Secinājumi par importa iespējamo dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku

| (128) | Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Komisija secināja – pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties kompensācijas pasākumu termiņam, palielinātos subsidēta importa apjomi. |
| --- | --- |

(128)

Pamatojoties uz ievērojamo ražošanas jaudu ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgumu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, Komisija secināja – pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties kompensācijas pasākumu termiņam, palielinātos subsidēta importa apjomi.

3.6.   Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās iespējamību

| (129) | Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas Tautas Republikā ir turpinājusies solārā stikla ražošanas nozares subsidēšana un nākotnē tā varētu turpināties. Komisija konstatēja arī, ka kompensācijas pasākumu atcelšana varētu izraisīt pārskatāmā ražojuma subsidētā importa apjomu pārvirzīšanu uz Savienības tirgu. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties kompensācijas pasākumu termiņam, subsidēšana turpinātos. |
| --- | --- |

(129)

Komisija secināja, ka ir pietiekami pierādījumi, kas liecina, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas Tautas Republikā ir turpinājusies solārā stikla ražošanas nozares subsidēšana un nākotnē tā varētu turpināties. Komisija konstatēja arī, ka kompensācijas pasākumu atcelšana varētu izraisīt pārskatāmā ražojuma subsidētā importa apjomu pārvirzīšanu uz Savienības tirgu. Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties kompensācijas pasākumu termiņam, subsidēšana turpinātos.

4.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

4.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

| (130) | PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 11 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(130)

PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 11 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

| (131) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 12 milj. m2. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, piemēram, pārskatīšanas pieprasījumu un izlasē iekļauto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 80 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(131)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija apmēram 12 milj. m2. Komisija šo skaitli noteica, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, piemēram, pārskatīšanas pieprasījumu un izlasē iekļauto uzņēmumu atbildēm uz anketas jautājumiem. Kā norādīts 14. apsvērumā, izlasē tika iekļauti Savienības ražotāji, kas veido vairāk nekā 80 % no kopējā līdzīgā ražošanas apjoma Savienībā.

2

4.2.   Ievadpiezīme

Ievadpiezīme

| (132) | Lai saskaņā ar pamatregulas 29. pantu saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti, dati, kas saistīti ar abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ir norādīti indeksu vai diapazonu veidā. |
| --- | --- |

(132)

Lai saskaņā ar pamatregulas 29. pantu saglabātu sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti, dati, kas saistīti ar abiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, ir norādīti indeksu vai diapazonu veidā.

4.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (133) | Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomus Savienības tirgū ar importa apjomiem no ĶTR un trešām valstīm, kas noteikti pēc skaitļiem 14. panta 6. punkta datubāzē. Savienības ražotāju pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Importa apjoms tika salīdzināts ar Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(133)

Komisija noteica Savienības patēriņu, saskaitot Savienības nozares pārdošanas apjomus Savienības tirgū ar importa apjomiem no ĶTR un trešām valstīm, kas noteikti pēc skaitļiem 14. panta 6. punkta datubāzē. Savienības ražotāju pārdošanas apjomi tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Importa apjoms tika salīdzināts ar Eurostat datiem.

Eurostat

| (134) | Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (1 000 m
  2
  ) | 20 000 –25 000 | 17 000 –22 000 | 16 000 –21 000 | 13 000 –18 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 89 | 84 | 65 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(134)

Attiecīgajā periodā patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2015

2016

2017

PIP

Patēriņš (1 000 m
  2
  )

2

20 000 –25 000

17 000 –22 000

16 000 –21 000

13 000 –18 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

89

89

84

84

65

65

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (135) | Attiecīgajā periodā pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. Lielākais samazinājums (par 19 procentpunktiem) notika no 2017. gada līdz PIP. Samazinājumu bija izraisījis mazāks pieprasījums no Savienības FE moduļu ražotājiem. |
| --- | --- |

(135)

Attiecīgajā periodā pārskatāmā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. Lielākais samazinājums (par 19 procentpunktiem) notika no 2017. gada līdz PIP. Samazinājumu bija izraisījis mazāks pieprasījums no Savienības FE moduļu ražotājiem.

| (136) | Savienības tirgū solāro stiklu sāka arvien vairāk izmantot siltumnīcu būvniecības tirgū. Tomēr pieprasījums (un saistītais patēriņš) joprojām bija balstīts uz projektiem un bija ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējo solārā stikla patēriņu FE vai saules siltumenerģijas moduļu tirgū. |
| --- | --- |

(136)

Savienības tirgū solāro stiklu sāka arvien vairāk izmantot siltumnīcu būvniecības tirgū. Tomēr pieprasījums (un saistītais patēriņš) joprojām bija balstīts uz projektiem un bija ierobežots salīdzinājumā ar pašreizējo solārā stikla patēriņu FE vai saules siltumenerģijas moduļu tirgū.

4.4.   Imports no ĶTR Savienībā

Imports no ĶTR Savienībā

4.4.1.   Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

| (137) | Komisija noteica importa apjomu pēc 14. panta 6. punkta datubāzes un salīdzināja to ar Eurostat datiem. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 1. tabulā noteikto patēriņu Savienībā. Attiecīgajā periodā importam no ĶTR Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no ĶTR apjoms (1 000 m2) | 5 133 | 1 169 | 1 423 | 1 208 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 23 | 28 | 24 |
| Importa no ĶTR tirgus daļa (%) | 24 | 6 | 8 | 9 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 26 | 33 | 36 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(137)

Komisija noteica importa apjomu pēc 14. panta 6. punkta datubāzes un salīdzināja to ar Eurostat datiem. Tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz 1. tabulā noteikto patēriņu Savienībā. Attiecīgajā periodā importam no ĶTR Savienībā un tā tirgus daļai bija šāda dinamika:

Eurostat

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

Importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa

2015

2016

2017

PIP

Importa no ĶTR apjoms (1 000 m2)

2

5 133

1 169

1 423

1 208

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

23

23

28

28

24

24

Importa no ĶTR tirgus daļa (%)

24

6

8

9

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

26

26

33

33

36

36

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (138) | Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 76 % no vairāk nekā 5 milj. m2 2015. gadā līdz 1,2 milj. m2 PIP laikā. Tajā pašā periodā importa no ĶTR tirgus daļa samazinājās no 24 % līdz 9 % (samazinājums par 64 %). Tirgus daļa visvairāk samazinājās (par 74 %) 2015.–2016. gadā pēc tam, kad 2015. gada augustā tika pieņemti absorbcijas novēršanas pasākumi (68) un valsts mēroga antidempinga maksājuma likme tika palielināta no 25 % līdz 67,1 %. Tomēr no 2016. gada līdz PIP importa no ĶTR tirgus daļa palielinājās par 3 procentpunktiem, PIP laikā sasniedzot 9 %. |
| --- | --- |

(138)

Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 76 % no vairāk nekā 5 milj. m2 2015. gadā līdz 1,2 milj. m2 PIP laikā. Tajā pašā periodā importa no ĶTR tirgus daļa samazinājās no 24 % līdz 9 % (samazinājums par 64 %). Tirgus daļa visvairāk samazinājās (par 74 %) 2015.–2016. gadā pēc tam, kad 2015. gada augustā tika pieņemti absorbcijas novēršanas pasākumi (68) un valsts mēroga antidempinga maksājuma likme tika palielināta no 25 % līdz 67,1 %. Tomēr no 2016. gada līdz PIP importa no ĶTR tirgus daļa palielinājās par 3 procentpunktiem, PIP laikā sasniedzot 9 %.

2

2

68

4.4.2.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums (undercutting)

Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums (

| (139) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica vidējo importa no ĶTR cenu, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Dati tika salīdzināti ar Eurostat datiem. PIP laikā vidējā importa cena bija 6,34 EUR/m2.

  3. tabula


  Importa no ĶTR vidējās cenas | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena (EUR/m2) | 5,02 | 7,66 | 5,79 | 6,34 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 153 | 115 | 126 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(139)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica vidējo importa no ĶTR cenu, saskaņā ar pamatregulas 28. pantu pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pēc informācijas 14. panta 6. punkta datubāzē. Dati tika salīdzināti ar Eurostat datiem. PIP laikā vidējā importa cena bija 6,34 EUR/m2.

Eurostat

2

3. tabula

3. tabula

Importa no ĶTR vidējās cenas

Importa no ĶTR vidējās cenas

2015

2016

2017

PIP

Vidējā importa cena (EUR/m2)

2

5,02

7,66

5,79

6,34

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

153

153

115

115

126

126

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (140) | Attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga par 26 %. Tajā pašā periodā cena Savienības tirgū palielinājās par 19 % (sk. 8. tabulu). |
| --- | --- |

(140)

Attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga par 26 %. Tajā pašā periodā cena Savienības tirgū palielinājās par 19 % (sk. 8. tabulu).

| (141) | Komisija konstatēja, ka importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tā noteica cenu samazinājumu PIP laikā, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī ar atbilstošo vidējo svērto cenu importam no ĶTR, noteiktu izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī un koriģētu, ņemot vērā muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(141)

Komisija konstatēja, ka importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tā noteica cenu samazinājumu PIP laikā, salīdzinot izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū EXW līmenī ar atbilstošo vidējo svērto cenu importam no ĶTR, noteiktu izmaksu, apdrošināšanas, vedmaksas (CIF) līmenī un koriģētu, ņemot vērā muitas nodokli un pēcimportēšanas izmaksas.

EXW

CIF

| (142) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma PIP laikā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar daudzumiem, kas eksportēti uz Savienību. Cenu salīdzinājums liecināja, ka importa no ĶTR vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū ir gandrīz 10 %. |
| --- | --- |

(142)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no hipotētiskā apgrozījuma PIP laikā. To iegūst, reizinot vidējo Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu ar daudzumiem, kas eksportēti uz Savienību. Cenu salīdzinājums liecināja, ka importa no ĶTR vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība Savienības tirgū ir gandrīz 10 %.

4.5.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (143) | Importa apjomam no visām pārējām trešām valstīm un tā tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Imports no trešām valstīm | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no visām trešām valstīm


  (1 000 m2) | 579 | 943 | 1 492 | 1 704 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 163 | 258 | 294 |
| Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa (%) | 3 | 5 | 8 | 12 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 183 | 306 | 451 |
| Importa no visām trešām valstīm cena (EUR/m2) | 6,08 | 6,37 | 7,10 | 7,31 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 105 | 117 | 120 |
| Imports no galvenajām trešām valstīm |
| Imports no Turcijas (1 000 m2) | 356 | 785 | 478 | 240 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 221 | 134 | 67 |
| Importa no Turcijas tirgus daļa (%) | 2 | 4 | 3 | 2 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 248 | 159 | 103 |
| Importa no Turcijas cena (EUR/m2) | 5,97 | 6,54 | 6,54 | 6,38 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 110 | 110 | 107 |
| Imports no Malaizijas (1 000 m2) | / | / | 691 | 927 |
| Indekss (2015. gads = 100) | / | / | 100 | 134 |
| Importa no Malaizijas tirgus daļa (%) | / | / | 4 | 7 |
| Indekss (2015. gads = 100) | / | / | 100 | 173 |
| Importa no Malaizijas cena (EUR/m2) | / | / | 8,16 | 8,43 |
| Indekss (2015. gads = 100) | / | / | 100 | 103 |
| Imports no Indijas (1 000 m2) | 101 | 130 | 173 | 462 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 130 | 172 | 460 |
| Importa no Indijas tirgus daļa (%) | 0 | 1 | 1 | 3 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 146 | 204 | 704 |
| Importa no Indijas cena (EUR/m2) | 5,51 | 4,48 | 5,03 | 5,43 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 81 | 91 | 99 |
| Imports no Taivānas (1 000 m2) | 119 | 21 | 98 | 0 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 18 | 83 | 0 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa (%) | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 20 | 98 | 0 |
| Importa no Taivānas cena (EUR/m2) | 6,76 | 7,59 | 6,43 | 4,45 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 112 | 95 | 66 |
| Imports no Ukrainas (1 000 m2) | 3 | 5 | 40 | 68 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 183 | 1 477 | 2 527 |
| Importa no Ukrainas tirgus daļa (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 206 | 1 754 | 3 870 |
| Importa no Ukrainas cena (EUR/m2) | 5,25 | 6,27 | 6,45 | 7,24 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 119 | 123 | 138 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze. |

(143)

Importa apjomam no visām pārējām trešām valstīm un tā tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

2015

2016

2017

PIP

Imports no visām trešām valstīm

Imports no visām trešām valstīm

(1 000 m2)

(1 000 m2

579

579

943

943

1 492

1 492

1 704

1 704

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

163

163

258

258

294

294

Importa no visām trešām valstīm tirgus daļa (%)

3

5

8

12

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

183

183

306

306

451

451

Importa no visām trešām valstīm cena (EUR/m2)

2

6,08

6,37

7,10

7,31

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

105

105

117

117

120

120

Imports no galvenajām trešām valstīm

Imports no galvenajām trešām valstīm

Imports no Turcijas (1 000 m2)

Imports no Turcijas (1 000 m2

356

356

785

785

478

478

240

240

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

221

221

134

134

67

67

Importa no Turcijas tirgus daļa (%)

2

4

3

2

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

248

248

159

159

103

103

Importa no Turcijas cena (EUR/m2)

2

5,97

6,54

6,54

6,38

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

110

110

110

110

107

107

Imports no Malaizijas (1 000 m2)

Imports no Malaizijas (1 000 m2

/

/

/

/

691

691

927

927

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

/

/

100

100

134

134

Importa no Malaizijas tirgus daļa (%)

/

/

4

7

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

/

/

100

100

173

173

Importa no Malaizijas cena (EUR/m2)

2

/

/

8,16

8,43

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

/

/

100

100

103

103

Imports no Indijas (1 000 m2)

Imports no Indijas (1 000 m2

101

101

130

130

173

173

462

462

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

130

130

172

172

460

460

Importa no Indijas tirgus daļa (%)

0

1

1

3

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

146

146

204

204

704

704

Importa no Indijas cena (EUR/m2)

2

5,51

4,48

5,03

5,43

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

81

81

91

91

99

99

Imports no Taivānas (1 000 m2)

Imports no Taivānas (1 000 m2

119

119

21

21

98

98

0

0

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

18

18

83

83

0

0

Importa no Taivānas tirgus daļa (%)

1

0

1

0

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

20

20

98

98

0

0

Importa no Taivānas cena (EUR/m2)

2

6,76

7,59

6,43

4,45

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

112

112

95

95

66

66

Imports no Ukrainas (1 000 m2)

Imports no Ukrainas (1 000 m2

3

3

5

5

40

40

68

68

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

183

183

1 477

1 477

2 527

2 527

Importa no Ukrainas tirgus daļa (%)

0

0

0

0

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

206

206

1 754

1 754

3 870

3 870

Importa no Ukrainas cena (EUR/m2)

2

5,25

6,27

6,45

7,24

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

119

119

123

123

138

138

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze.

Avots:

| (144) | Importa apjomi no visām pārējām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 194 %. Šā importa tirgus daļa PIP laikā bija 12 %, tātad palielinājusies, salīdzinot ar 3 % 2015. gadā. Galvenā valsts, kas eksportē uz Savienību un kam nepiemēro pasākumus, ir Malaizija, kura tirgū ienāca tikai 2017. gadā, bet PIP laikā jau bija sasniegusi 7 % tirgus daļu. Ievērojami palielinājies arī eksports no Indijas, PIP laikā sasniedzot 3 % tirgus daļu. Turcijas tirgus daļa samazinājās no aptuveni 4 % 2016. gadā līdz 2 % PIP laikā. Visbeidzot, vidējā cena visam importam no trešām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, PIP laikā sasniedzot 7,31 EUR/m2. |
| --- | --- |

(144)

Importa apjomi no visām pārējām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 194 %. Šā importa tirgus daļa PIP laikā bija 12 %, tātad palielinājusies, salīdzinot ar 3 % 2015. gadā. Galvenā valsts, kas eksportē uz Savienību un kam nepiemēro pasākumus, ir Malaizija, kura tirgū ienāca tikai 2017. gadā, bet PIP laikā jau bija sasniegusi 7 % tirgus daļu. Ievērojami palielinājies arī eksports no Indijas, PIP laikā sasniedzot 3 % tirgus daļu. Turcijas tirgus daļa samazinājās no aptuveni 4 % 2016. gadā līdz 2 % PIP laikā. Visbeidzot, vidējā cena visam importam no trešām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, PIP laikā sasniedzot 7,31 EUR/m2.

2

| (145) | Attiecīgajā periodā, izņemot 2016. gadu, vidējā cena importam no pārējām trešām valstīm bija augstāka nekā vidējā cena importam no Ķīnas. PIP laikā vidējā Ķīnas ražotāju importa cena (6,34 EUR/m2) bija par aptuveni 13 % zemāka nekā vidējā cena importam no citām trešām valstīm (7,31 EUR/m2). |
| --- | --- |

(145)

Attiecīgajā periodā, izņemot 2016. gadu, vidējā cena importam no pārējām trešām valstīm bija augstāka nekā vidējā cena importam no Ķīnas. PIP laikā vidējā Ķīnas ražotāju importa cena (6,34 EUR/m2) bija par aptuveni 13 % zemāka nekā vidējā cena importam no citām trešām valstīm (7,31 EUR/m2).

2

2

4.6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.6.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (146) | Ievērojot pamatregulas 8. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. |
| --- | --- |

(146)

Ievērojot pamatregulas 8. panta 5. punktu, Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus.

| (147) | Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem un aptvēra ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, subsīdijas starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(147)

Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem un aptvēra ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi, nodarbinātību, ražīgumu, subsīdijas starpības lielumu un atgūšanos no iepriekšējās subsidēšanas.

| (148) | Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptvēra vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām. |
| --- | --- |

(148)

Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, balstoties uz datiem, kas bija ietverti pārbaudītajās izlasē iekļauto Savienības ražotāju sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. Šie dati attiecās uz izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptvēra vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, vidējās darbaspēka izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumus, ienākumu no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu. Abas datu kopas tika atzītas par Savienības ražošanas nozares ekonomiskajam stāvoklim reprezentatīvām.

4.6.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.6.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (149) | Komisija noteica ražošanas apjomu un jaudu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(149)

Komisija noteica ražošanas apjomu un jaudu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem.

| (150) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms
  (1 000 m2) | 15 000 –18 000 | 15 000 –18 000 | 15 000 –18 000 | 11 000 –14 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 103 | 99 | 74 |
| Ražošanas jauda
  (1 000 m2) | 38 000 –42 000 | 38 000 –42 000 | 36 000 –41 000 | 33 000 –38 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 102 | 95 | 89 |
| Jaudas izmantojums (%) | 35–43 | 35–43 | 36–44 | 30–37 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 101 | 104 | 83 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(150)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2015

2016

2017

PIP

Ražošanas apjoms

(1 000 m2)

2

15 000 –18 000

15 000 –18 000

15 000 –18 000

11 000 –14 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

103

103

99

99

74

74

Ražošanas jauda

(1 000 m2)

2

38 000 –42 000

38 000 –42 000

36 000 –41 000

33 000 –38 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

102

102

95

95

89

89

Jaudas izmantojums (%)

35–43

35–43

36–44

30–37

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

101

101

104

104

83

83

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (151) | Ražošanas apjoma, jaudas un jaudas izmantojuma uzlabošanās 2015.–2016. gadā atbilda lielāku antidempinga maksājumu noteikšanai pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas (69), savukārt pēc tam sekoja Savienības patēriņa samazināšanās, kas aprakstīta 134. apsvērumā. |
| --- | --- |

(151)

Ražošanas apjoma, jaudas un jaudas izmantojuma uzlabošanās 2015.–2016. gadā atbilda lielāku antidempinga maksājumu noteikšanai pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas (69), savukārt pēc tam sekoja Savienības patēriņa samazināšanās, kas aprakstīta 134. apsvērumā.

69

| (152) | Kopējais ražošanas apjoms Savienībā 2016. gadā palielinājās par 3 %, tad divus gadus pēc kārtas tas samazinājās, un rezultātā no 2015. gada līdz PIP tas bija samazinājies par 26 %. Līdzīga tendence vērojama attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Svarīgs šīs samazināšanās iemesls ir viena liela Savienības ražotāja bankrots 2017. gadā (Ducatt, kam 2015. gadā bija aptuveni 20 % no ražošanas apjoma Savienībā un aptuveni 15 % no jaudas). |
| --- | --- |

(152)

Kopējais ražošanas apjoms Savienībā 2016. gadā palielinājās par 3 %, tad divus gadus pēc kārtas tas samazinājās, un rezultātā no 2015. gada līdz PIP tas bija samazinājies par 26 %. Līdzīga tendence vērojama attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu. Svarīgs šīs samazināšanās iemesls ir viena liela Savienības ražotāja bankrots 2017. gadā (Ducatt, kam 2015. gadā bija aptuveni 20 % no ražošanas apjoma Savienībā un aptuveni 15 % no jaudas).

Ducatt

4.6.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

| (153) | Komisija noteica pārdošanas apjomu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (1 000 m2) | 14 000 –17 000 | 15 000 –18 000 | 14 000 –17 000 | 9 000 –12 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 108 | 97 | 71 |
| Tirgus daļa (%) | 73 | 89 | 84 | 79 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 122 | 115 | 108 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat. |

(153)

Komisija noteica pārdošanas apjomu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa Savienībā

2015

2016

2017

PIP

Pārdošanas apjoms (1 000 m2)

2

14 000 –17 000

15 000 –18 000

14 000 –17 000

9 000 –12 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

108

108

97

97

71

71

Tirgus daļa (%)

73

89

84

79

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

122

122

115

115

108

108

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze, Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (154) | No 2015. līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 8 %. 2017. gadā tie bija samazinājušies par 11 % gadā un bija par 3 % mazāki nekā 2015. gadā. PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās ievērojamāk, un PIP laikā tie bija par 29 % mazāki nekā 2015. gadā. Tirgus daļas ziņā tendences ir līdzīgas, bet Savienības ražošanas nozare palielināja savu tirgus daļu no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā, jo patēriņš Savienībā tajā pašā periodā samazinājās par 35 % (sk. 1. tabulu). |
| --- | --- |

(154)

No 2015. līdz 2016. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi palielinājās par 8 %. 2017. gadā tie bija samazinājušies par 11 % gadā un bija par 3 % mazāki nekā 2015. gadā. PIP laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās ievērojamāk, un PIP laikā tie bija par 29 % mazāki nekā 2015. gadā. Tirgus daļas ziņā tendences ir līdzīgas, bet Savienības ražošanas nozare palielināja savu tirgus daļu no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā, jo patēriņš Savienībā tajā pašā periodā samazinājās par 35 % (sk. 1. tabulu).

4.6.2.3.   Izaugsme

| (155) | No 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš samazinājās par 35 %. Patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr ražošanas apjoms samazinājās tikai par 26 % un pārdošanas apjoms – par 29 %. Toties Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(155)

No 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš samazinājās par 35 %. Patēriņa samazinājums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr ražošanas apjoms samazinājās tikai par 26 % un pārdošanas apjoms – par 29 %. Toties Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 8 %.

4.6.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (156) | Nodarbinātības un ražīguma datus Komisija noteica, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgajā periodā nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalenti) | 546 | 514 | 458 | 403 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 94 | 84 | 74 |
| Ražīgums (m2/nodarbinātais) | 29 896 | 32 840 | 35 189 | 29 917 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 110 | 118 | 100 |
| Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(156)

Nodarbinātības un ražīguma datus Komisija noteica, pamatojoties uz datiem pārskatīšanas pieprasījumā. Dati tika salīdzināti un, ja nepieciešams, atjaunināti, ņemot vērā pārbaudītu informāciju, kas bija iegūta no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Attiecīgajā periodā nodarbinātības un ražīguma dinamika Savienības ražošanas nozarē bija šāda:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2015

2016

2017

PIP

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalenti)

546

514

458

403

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

94

94

84

84

74

74

Ražīgums (m2/nodarbinātais)

2

29 896

32 840

35 189

29 917

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

110

110

118

118

100

100

Avots: pārskatīšanas pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (157) | Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %. Šis samazinājums atbilst ražošanas apjoma samazinājumam par 29 % tajā pašā periodā (sk. 5. tabulu). |
| --- | --- |

(157)

Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %. Šis samazinājums atbilst ražošanas apjoma samazinājumam par 29 % tajā pašā periodā (sk. 5. tabulu).

4.6.2.5.   Subsidēšanas apjoms un atgūšanās no iepriekšējas subsidēšanas

| (158) | Kā skaidrots 4.4. iedaļā, importa no Ķīnas tirgus daļa kopš 2016. gada palielinājās, PIP laikā sasniedzot 9 %. Kā jau skaidrots 3. iedaļā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā subsidēšanas ir turpinājusies ievērojamā apmērā un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas vēl aizvien bijušas ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(158)

Kā skaidrots 4.4. iedaļā, importa no Ķīnas tirgus daļa kopš 2016. gada palielinājās, PIP laikā sasniedzot 9 %. Kā jau skaidrots 3. iedaļā, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā subsidēšanas ir turpinājusies ievērojamā apmērā un Ķīnas ražotāju eksportētāju cenas vēl aizvien bijušas ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas.

| (159) | Kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka pēc atkārtotas absorbcijas novēršanas izmeklēšanas 2015. gadā noteiktā augstākā maksājuma likme ir pozitīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozari, kura ir atguvusies no iepriekšējās subsidēšanas. Tomēr subsidētais imports turpināja izdarīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Kopējā ietekme, ko radījis pieaugošais subsidētā importa apjoms par zemām cenām no ĶTR un faktiskās kompensācijas starpības, nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei pilnībā atgūties no iepriekšējās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(159)

Kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka pēc atkārtotas absorbcijas novēršanas izmeklēšanas 2015. gadā noteiktā augstākā maksājuma likme ir pozitīvi ietekmējusi Savienības ražošanas nozari, kura ir atguvusies no iepriekšējās subsidēšanas. Tomēr subsidētais imports turpināja izdarīt spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. Kopējā ietekme, ko radījis pieaugošais subsidētā importa apjoms par zemām cenām no ĶTR un faktiskās kompensācijas starpības, nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei pilnībā atgūties no iepriekšējās subsidēšanas.

4.6.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.6.3.1.   Cenas

| (160) | Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienības tirgū (EUR/m2) | 5–8 | 6–9 | 7–10 | 7–10 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 111 | 117 | 119 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2) | 5–8 | 5–8 | 5–8 | 5–8 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 96 | 94 | 98 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(160)

Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas

Pārdošanas cena un ražošanas izmaksas

2015

2016

2017

PIP

Vienības cena Savienības tirgū (EUR/m2)

2

5–8

6–9

7–10

7–10

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss

100

100

111

111

117

117

119

119

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/m2)

2

5–8

5–8

5–8

5–8

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss

100

100

96

96

94

94

98

98

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (161) | Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas kvadrātmetrā palielinājās par 19 %. Savukārt ražošanas izmaksas saglabājās samērā stabilas. |
| --- | --- |

(161)

Attiecīgajā periodā vienības vidējās pārdošanas cenas kvadrātmetrā palielinājās par 19 %. Savukārt ražošanas izmaksas saglabājās samērā stabilas.

4.6.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (162) | Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  9. tabula


  Darbaspēka izmaksas | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 36 259 | 38 171 | 40 781 | 42 931 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 105 | 112 | 118 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(162)

Savienības ražošanas nozares vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

9. tabula

9. tabula

Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

2015

2016

2017

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

36 259

38 171

40 781

42 931

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

105

105

112

112

118

118

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (163) | Laikā no 2015. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 18 %. |
| --- | --- |

(163)

Laikā no 2015. gada līdz PIP vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem palielinājās par 18 %.

4.6.3.3.   Krājumi

| (164) | Savienības ražošanas nozares krājumu līmeņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Krājumi | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (1 000 m2) | 1 200 –1 500 | 1 300 –1 600 | 1 300 –1 600 | 1 400 –1 700 |
| Indekss


  (2015. gads = 100) | 100 | 125 | 131 | 132 |
| Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%) | 12,5 | 14,4 | 13,7 | 16,2 |
| Indekss


  (2015. gads = 100) | 100 | 115 | 109 | 129 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(164)

Savienības ražošanas nozares krājumu līmeņu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2015

2016

2017

PIP

Krājumi perioda beigās (1 000 m2)

2

1 200 –1 500

1 300 –1 600

1 300 –1 600

1 400 –1 700

Indekss

Indekss

(2015. gads = 100)

(2015. gads = 100)

100

100

125

125

131

131

132

132

Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma (%)

12,5

14,4

13,7

16,2

Indekss

Indekss

(2015. gads = 100)

(2015. gads = 100)

100

100

115

115

109

109

129

129

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (165) | Attiecīgajā periodā krājumu līmenis palielinājās par 32 % absolūtā izteiksmē un par 29 % relatīvā izteiksmē. Tomēr, ņemot vērā pārskatāmā ražojuma atšķirības izmēru, raksta, pārklājuma u. c. ziņā katram klientam, izlasē iekļautie Savienības ražotāji to ražoja tikai pēc pasūtījuma. Tāpēc šo uzņēmumu krājumos tika reģistrēti ražojumi, kuru ražošana bija sadalīta pa attiecīgo gadu, bet kuri bija paredzēti konkrētam klientam, kuram tos pārdos vēlāk. |
| --- | --- |

(165)

Attiecīgajā periodā krājumu līmenis palielinājās par 32 % absolūtā izteiksmē un par 29 % relatīvā izteiksmē. Tomēr, ņemot vērā pārskatāmā ražojuma atšķirības izmēru, raksta, pārklājuma u. c. ziņā katram klientam, izlasē iekļautie Savienības ražotāji to ražoja tikai pēc pasūtījuma. Tāpēc šo uzņēmumu krājumos tika reģistrēti ražojumi, kuru ražošana bija sadalīta pa attiecīgo gadu, bet kuri bija paredzēti konkrētam klientam, kuram tos pārdos vēlāk.

4.6.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (166) | Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem | 2015 | 2016 | 2017 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 10 %–0 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % | 5 %–15 % |
| Indekss (2015. gads = 100) | – 100 | 192 | 236 | 214 |
| Naudas plūsma (1 000 EUR) | 2 000 –5 000 | 10 000 –13 000 | 15 000 –18 000 | 13 000 –16 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 437 | 581 | 465 |
| Ieguldījumi (1 000 EUR) | 4 000 –7 000 | 0–3 000 | 1 000 –4 000 | 1 000 –4 000 |
| Indekss (2015. gads = 100) | 100 | 12 | 23 | 25 |
| Ienākums no ieguldījumiem (% no neto aktīviem) | – 10–0 | 20–30 | 40–50 | 30–40 |
| Indekss (2015. gads = 100) | – 100 | 355 | 549 | 481 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem. |

(166)

Savienības ražošanas nozares naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem

2015

2016

2017

PIP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 10 %–0 %

5 %–15 %

5 %–15 %

5 %–15 %

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

– 100

– 100

192

192

236

236

214

214

Naudas plūsma (1 000 EUR)

2 000 –5 000

10 000 –13 000

15 000 –18 000

13 000 –16 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

437

437

581

581

465

465

Ieguldījumi (1 000 EUR)

4 000 –7 000

0–3 000

1 000 –4 000

1 000 –4 000

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

100

100

12

12

23

23

25

25

Ienākums no ieguldījumiem (% no neto aktīviem)

– 10–0

20–30

40–50

30–40

Indekss (2015. gads = 100)

Indekss (2015. gads = 100)

– 100

– 100

355

355

549

549

481

481

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (167) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās no [– 10 %–0 %] līdz [5 %–15 %], bet naudas plūsma uzlabojās par 365 %. Attiecīgajā periodā nominālie ieguldījumi samazinājās par 75 %. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts procentos no pamatlīdzekļu grāmatvedības vērtības, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(167)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte palielinājās no [– 10 %–0 %] līdz [5 %–15 %], bet naudas plūsma uzlabojās par 365 %. Attiecīgajā periodā nominālie ieguldījumi samazinājās par 75 %. Ienākums no ieguldījumiem, izteikts procentos no pamatlīdzekļu grāmatvedības vērtības, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās.

| (168) | Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Rentabilitātes un naudas plūsmas uzlabošanās dēļ Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu no 2015. gada līdz PIP ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(168)

Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā bija pozitīva. Rentabilitātes un naudas plūsmas uzlabošanās dēļ Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu no 2015. gada līdz PIP ievērojami palielinājās.

4.6.4.   Secinājumi par kaitējumu

| (169) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus ietekmēja tas, ka no 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %. |
| --- | --- |

(169)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus ietekmēja tas, ka no 2015. gada līdz PIP solārā stikla patēriņš Savienībā samazinājās par 35 %.

| (170) | Lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare no 2015. līdz 2017. gadam saglabāja samērā stabilu ražošanas apjomu. Ražošanas apjoms no 2017. gada līdz PIP palielinājās ievērojamāk (par 25 %). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(170)

Lai gan patēriņš samazinājās, Savienības ražošanas nozare no 2015. līdz 2017. gadam saglabāja samērā stabilu ražošanas apjomu. Ražošanas apjoms no 2017. gada līdz PIP palielinājās ievērojamāk (par 25 %). Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās no 73 % 2015. gadā līdz 79 % PIP laikā.

| (171) | Kaut arī 2015. gada augustā pēc absorbcijas novēršanas pasākumiem importa no Ķīnas tirgus daļa sākotnēji samazinājās, PIP laikā importa no Ķīnas tirgus daļa saglabājās samērā ievērojama (9 %). |
| --- | --- |

(171)

Kaut arī 2015. gada augustā pēc absorbcijas novēršanas pasākumiem importa no Ķīnas tirgus daļa sākotnēji samazinājās, PIP laikā importa no Ķīnas tirgus daļa saglabājās samērā ievērojama (9 %).

| (172) | Makroekonomiskie rādītāji atspoguļoja Savienības ražošanas nozares nestabilitāti. Tie uzlabojās pēc absorbcijas novēršanas pasākumu pieņemšanas 2015. gadā, bet pēc tam Savienības patēriņa samazināšanās dēļ pasliktinājās. Kā jau skaidrots 4.6. iedaļā, šīs tendences var novērot attiecībā uz Savienības ražošanas apjomu/ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un ražīgumu. Nodarbināto skaits attiecīgajā periodā stabili samazinājās. |
| --- | --- |

(172)

Makroekonomiskie rādītāji atspoguļoja Savienības ražošanas nozares nestabilitāti. Tie uzlabojās pēc absorbcijas novēršanas pasākumu pieņemšanas 2015. gadā, bet pēc tam Savienības patēriņa samazināšanās dēļ pasliktinājās. Kā jau skaidrots 4.6. iedaļā, šīs tendences var novērot attiecībā uz Savienības ražošanas apjomu/ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un ražīgumu. Nodarbināto skaits attiecīgajā periodā stabili samazinājās.

| (173) | Mikroekonomiskie rādītāji savukārt liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojas. Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas bija stabilas, bet cenas Savienības tirgū palielinājās. Šo pozitīvo situāciju atspoguļoja rentabilitāte, kas palielinājās no [– 10 %–0 %] 2015. gadā līdz [5 %–15 %] PIP laikā. |
| --- | --- |

(173)

Mikroekonomiskie rādītāji savukārt liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis uzlabojas. Attiecīgajā periodā vienības ražošanas izmaksas bija stabilas, bet cenas Savienības tirgū palielinājās. Šo pozitīvo situāciju atspoguļoja rentabilitāte, kas palielinājās no [– 10 %–0 %] 2015. gadā līdz [5 %–15 %] PIP laikā.

| (174) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare ir lielā mērā atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko radījis subsidētais imports no ĶTR pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā Savienības patēriņa samazināšanos un samērā lielo tirgus daļu subsidētajam importam no Ķīnas, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām bija nestabils. |
| --- | --- |

(174)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozare ir lielā mērā atguvusies no būtiskā kaitējuma, ko radījis subsidētais imports no ĶTR pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. Tomēr, ņemot vērā Savienības patēriņa samazināšanos un samērā lielo tirgus daļu subsidētajam importam no Ķīnas, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām bija nestabils.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

5.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (175) | Tā kā Savienības ražošanas nozarei vairs nebija nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pēc pasākumu beigšanās kaitējums varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(175)

Tā kā Savienības ražošanas nozarei vairs nebija nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pēc pasākumu beigšanās kaitējums varētu atkārtoties.

| (176) | Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(176)

Lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību, tika analizēti šādi faktori: ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā un Savienības tirgus pievilcīgums.

| (177) | Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas analīze saskaņā ar pamatregulas 28. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi, Eurostat un pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā ir sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(177)

Ņemot vērā to, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, ĶTR ražošanas jaudas un neizmantotās jaudas analīze saskaņā ar pamatregulas 28. pantu tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Šajā sakarā Komisija izmantoja 14. panta 6. punkta datubāzi, Eurostat un pierādījumus, ko pārskatīšanas pieprasījumā ir sniedzis pieprasījuma iesniedzējs.

Eurostat

| (178) | Komisija analizēja arī subsidētā importa iespējamās atkārtošanās ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Analīzē tika ņemts vērā arī iespējamais solārā stikla patēriņa pieaugums Savienībā nākotnē un Savienības ražošanas nozares rentablais stāvoklis attiecīgā perioda beigās. |
| --- | --- |

(178)

Komisija analizēja arī subsidētā importa iespējamās atkārtošanās ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Analīzē tika ņemts vērā arī iespējamais solārā stikla patēriņa pieaugums Savienībā nākotnē un Savienības ražošanas nozares rentablais stāvoklis attiecīgā perioda beigās.

5.2.   Iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidētais imports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu

Iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidētais imports tiktu novirzīts uz Savienības tirgu

5.2.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnas Tautas Republikā

| (179) | Ķīna ir lielākā solārā stikla ražotāja pasaulē. Kopš 2015. gada tās ražošanas jauda ir ievērojami palielinājusies no 460 milj. m2 2015. gadā līdz gandrīz 770 milj. m2 PIP laikā. Šāda jauda lielā mērā pārsniedza iekšzemes patēriņu, kuru kopš 2018. gada ir negatīvi ietekmējusi Ķīnas valdības “politika 531”, kas minēta 32. apsvērumā. |
| --- | --- |

(179)

Ķīna ir lielākā solārā stikla ražotāja pasaulē. Kopš 2015. gada tās ražošanas jauda ir ievērojami palielinājusies no 460 milj. m2 2015. gadā līdz gandrīz 770 milj. m2 PIP laikā. Šāda jauda lielā mērā pārsniedza iekšzemes patēriņu, kuru kopš 2018. gada ir negatīvi ietekmējusi Ķīnas valdības “politika 531”, kas minēta 32. apsvērumā.

2

2

| (180) | Vienlaikus pierādījumi liecina, ka dažu Ķīnas ražotāju eksportētāju jauda palielinās (70). |
| --- | --- |

(180)

Vienlaikus pierādījumi liecina, ka dažu Ķīnas ražotāju eksportētāju jauda palielinās (70).

70

5.2.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (181) | Savienības tirgus ir samērā liels, un tam ir iespējama turpmāka izaugsme (71). Lai gan sākotnēji, t. i., 2015. un 2016. gadā, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports samazinājās, taču kopš 2016. gada PIP laikā tas palielinājās, sasniedzot tirgus daļu 9 %. Tātad, kaut arī spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir bijis pievilcīgs. |
| --- | --- |

(181)

Savienības tirgus ir samērā liels, un tam ir iespējama turpmāka izaugsme (71). Lai gan sākotnēji, t. i., 2015. un 2016. gadā, Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktais imports samazinājās, taču kopš 2016. gada PIP laikā tas palielinājās, sasniedzot tirgus daļu 9 %. Tātad, kaut arī spēkā bija pasākumi, Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem joprojām ir bijis pievilcīgs.

71

| (182) | Turklāt PIP laikā salīdzinājumā ar pašreizējām importa no Ķīnas cenām (sk. 4. un 9. tabulu) Savienības cenas bija relatīvi augstākas. PIP laikā cenas importam no Ķīnas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu cenu ziņā. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienībā ievērojami palielinātos eksporta no Ķīnas patēriņš vienkārši tā zemo cenu dēļ. |
| --- | --- |

(182)

Turklāt PIP laikā salīdzinājumā ar pašreizējām importa no Ķīnas cenām (sk. 4. un 9. tabulu) Savienības cenas bija relatīvi augstākas. PIP laikā cenas importam no Ķīnas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tas padara Savienības tirgu pievilcīgu cenu ziņā. Tādējādi ir ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienībā ievērojami palielinātos eksporta no Ķīnas patēriņš vienkārši tā zemo cenu dēļ.

| (183) | Turklāt tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret pārskatāmā ražojuma importu Indijā un Turcijā, kas ir citi svarīgi tirgi, ierobežo Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējas eksportēt uz šīm valstīm un vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu, uz kurieni šo eksportu var novirzīt gadījumā, ja pasākumi, kas noteikti solārā stikla importam Savienībā, netiktu pagarināti. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret pārskatāmā ražojuma importu Indijā un Turcijā, kas ir citi svarīgi tirgi, ierobežo Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējas eksportēt uz šīm valstīm un vēl vairāk palielina Savienības tirgus pievilcīgumu, uz kurieni šo eksportu var novirzīt gadījumā, ja pasākumi, kas noteikti solārā stikla importam Savienībā, netiktu pagarināti.

5.2.3.   Secinājumi

Secinājumi

| (184) | Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgumu un samērā augstās cenas Savienībā, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, uz Savienību no Ķīnas tiktu eksportēti ievērojami apjomi subsidēta solārā stikla par cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(184)

Ņemot vērā lielo neizmantoto jaudu Ķīnā, Savienības tirgus pievilcīgumu un samērā augstās cenas Savienībā, ir iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, uz Savienību no Ķīnas tiktu eksportēti ievērojami apjomi subsidēta solārā stikla par cenām, kas būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

5.3.   Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

Ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli

| (185) | Komisija pārbaudīja, kā gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu ietekmēti kaitējuma rādītāji. |
| --- | --- |

(185)

Komisija pārbaudīja, kā gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu ietekmēti kaitējuma rādītāji.

| (186) | Savienības ražotāji apgalvoja, ka iespējamais subsidētā importa no Ķīnas pieaugums varētu ļoti negatīvi ietekmēt to finansiālo stāvokli. Pēc to domām, lietotāji sāktu pirkt solāro stiklu par zemām cenām no Ķīnas, nevis saglabātu Savienības ražošanas nozari par galveno piegādātāju. Tie uzskatīja, ka tādējādi solārā stikla apjoms, ko tie pārdotu saviem klientiem, atkarībā no uzņēmuma un klienta samazinātos par 30 %–75 %. Pamatojoties uz to rīcībā esošajiem Ķīnas cenu piedāvājumiem ar zemām cenām, tie uzskatīja, ka tiktu izdarīts spiediens uz Savienības ražošanas nozares cenām, kas atkarībā no klienta un ražojuma tādējādi samazinātos par 0,9–2,6 EUR/m2. Turklāt Savienības ražotāji uzskatīja, ka mazākā mērā tiktu ietekmēts dārzkopības stikls, jo solārais stikls, ko izmanto siltumnīcu būvniecībai, tiek sagriezts noteiktā formā, pasūtījumi balstās uz projektiem un svarīga nozīme ir savlaicīgai piegādei. |
| --- | --- |

(186)

Savienības ražotāji apgalvoja, ka iespējamais subsidētā importa no Ķīnas pieaugums varētu ļoti negatīvi ietekmēt to finansiālo stāvokli. Pēc to domām, lietotāji sāktu pirkt solāro stiklu par zemām cenām no Ķīnas, nevis saglabātu Savienības ražošanas nozari par galveno piegādātāju. Tie uzskatīja, ka tādējādi solārā stikla apjoms, ko tie pārdotu saviem klientiem, atkarībā no uzņēmuma un klienta samazinātos par 30 %–75 %. Pamatojoties uz to rīcībā esošajiem Ķīnas cenu piedāvājumiem ar zemām cenām, tie uzskatīja, ka tiktu izdarīts spiediens uz Savienības ražošanas nozares cenām, kas atkarībā no klienta un ražojuma tādējādi samazinātos par 0,9–2,6 EUR/m2. Turklāt Savienības ražotāji uzskatīja, ka mazākā mērā tiktu ietekmēts dārzkopības stikls, jo solārais stikls, ko izmanto siltumnīcu būvniecībai, tiek sagriezts noteiktā formā, pasūtījumi balstās uz projektiem un svarīga nozīme ir savlaicīgai piegādei.

2

| (187) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pieņēmumiem, Savienības ražošanas nozare paredzēja dažādus scenārijus iespējamai ietekmei uz to finansiālo stāvokli un simulēja pārdošanas un/vai cenu sarukuma ietekmi uz tās izmaksu struktūru, ja pasākumi zaudētu spēku. Vienā no scenārijiem tika ņemts vērā prognozētais tirgus pieaugums. Visos dažādajos scenārijos simulācijas parādīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozarei rastos ievērojami zaudējumi. |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem pieņēmumiem, Savienības ražošanas nozare paredzēja dažādus scenārijus iespējamai ietekmei uz to finansiālo stāvokli un simulēja pārdošanas un/vai cenu sarukuma ietekmi uz tās izmaksu struktūru, ja pasākumi zaudētu spēku. Vienā no scenārijiem tika ņemts vērā prognozētais tirgus pieaugums. Visos dažādajos scenārijos simulācijas parādīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozarei rastos ievērojami zaudējumi.

| (188) | Komisija novērtēja iepriekš minētos scenārijus, lai pārliecinātos, vai tie ir reālistiski. No 2009. līdz 2012. gadam (t. i., pirms pasākumu noteikšanas) solārā stikla imports Savienībā palielinājās no 1,2 milj. m2 2009. gadā līdz 8,35 milj. m2 2012. gadā. Strauji pieaugot importam par zemām cenām, saruka Savienības ražošanas nozares cenas, tā zaudēja tirgus daļu, pasliktinājās rentabilitāte, un rezultātā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums (72). |
| --- | --- |

(188)

Komisija novērtēja iepriekš minētos scenārijus, lai pārliecinātos, vai tie ir reālistiski. No 2009. līdz 2012. gadam (t. i., pirms pasākumu noteikšanas) solārā stikla imports Savienībā palielinājās no 1,2 milj. m2 2009. gadā līdz 8,35 milj. m2 2012. gadā. Strauji pieaugot importam par zemām cenām, saruka Savienības ražošanas nozares cenas, tā zaudēja tirgus daļu, pasliktinājās rentabilitāte, un rezultātā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums (72).

2

2

72

| (189) | Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Tā uzskatīja, ka tad, ja Ķīnas solārais stikls par zemām cenām atkal parādītos Savienības tirgū, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību. |
| --- | --- |

(189)

Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Tā uzskatīja, ka tad, ja Ķīnas solārais stikls par zemām cenām atkal parādītos Savienības tirgū, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību.

| (190) | Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto, tā pieņēma, ka tad, ja Savienībā tirgū atkal pieaugtu solārā stikla imports no Ķīnas par zemām cenām, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību. |
| --- | --- |

(190)

Šajā kontekstā Komisija analizēja importa par zemām cenām iespējamo ietekmi uz pašreizējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, par izejas punktu ņemot pārbaudītu informāciju, ko bija snieguši Savienības ražotāji. Pamatojoties uz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto, tā pieņēma, ka tad, ja Savienībā tirgū atkal pieaugtu solārā stikla imports no Ķīnas par zemām cenām, tas, iespējams, vispirms iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina, pirms pārņemtu tirgus daļu, ko ieņem trešo valstu ražotāju eksports uz Savienību.

| (191) | Uz šāda pamata Komisija aprēķināja, ka tad, ja uz Savienības pārdošanas apjoma rēķina imports no Ķīnas par zemām cenām palielinātos par 3,5 milj. m2, tad, tādējādi samazinoties Savienības ražošanas apjomam un tādēļ nemainīgo izmaksu dēļ pieaugot vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos līdz peļņas un zaudējumu slieksnim (proti, ienākumi būtu līdzvērtīgi nemainīgo un mainīgo izmaksu kopsummai). |
| --- | --- |

(191)

Uz šāda pamata Komisija aprēķināja, ka tad, ja uz Savienības pārdošanas apjoma rēķina imports no Ķīnas par zemām cenām palielinātos par 3,5 milj. m2, tad, tādējādi samazinoties Savienības ražošanas apjomam un tādēļ nemainīgo izmaksu dēļ pieaugot vienības ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinātos līdz peļņas un zaudējumu slieksnim (proti, ienākumi būtu līdzvērtīgi nemainīgo un mainīgo izmaksu kopsummai).

2

| (192) | Šis aprēķins ir piesardzīgs. Ņemot vērā Ķīnas uzņēmumu lielo ražošanas jaudu un to pašreizējās zemās cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt apjomus, kas pārsniedz 3,5 milj. m2, un spiest uz leju Savienības cenas, radot turpmākus zaudējumus un situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(192)

Šis aprēķins ir piesardzīgs. Ņemot vērā Ķīnas uzņēmumu lielo ražošanas jaudu un to pašreizējās zemās cenas, kas ir ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt apjomus, kas pārsniedz 3,5 milj. m2, un spiest uz leju Savienības cenas, radot turpmākus zaudējumus un situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts kaitējums.

2

| (193) | Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojot neveido krājumus, tā jāorganizē, pamatojoties uz līgumiem vai pasūtījumiem, kas saņemti no klientiem (sk. 4.6.3.3. iedaļu “Krājumi”). Tāpēc jebkurš būtisks uzņēmumu pārdošanas apjomu samazinājums varētu izraisīt graujošus zaudējumus un bankrotu. |
| --- | --- |

(193)

Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozare ražojot neveido krājumus, tā jāorganizē, pamatojoties uz līgumiem vai pasūtījumiem, kas saņemti no klientiem (sk. 4.6.3.3. iedaļu “Krājumi”). Tāpēc jebkurš būtisks uzņēmumu pārdošanas apjomu samazinājums varētu izraisīt graujošus zaudējumus un bankrotu.

5.4.   Secinājumi par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību

Secinājumi par Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (194) | Tāpēc Komisija secināja, ka, beidzoties to pasākumu termiņam, kuri noteikti importam no ĶTR, īsā laikā varētu atkārtoties būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(194)

Tāpēc Komisija secināja, ka, beidzoties to pasākumu termiņam, kuri noteikti importam no ĶTR, īsā laikā varētu atkārtoties būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (195) | Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 31. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts, ka varētu atkārtoties subsidēšana, kas rada kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, arī Savienības ražošanas nozares un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(195)

Komisija pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 31. pantu var izdarīt nepārprotamus secinājumus, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir noteikts, ka varētu atkārtoties subsidēšana, kas rada kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, arī Savienības ražošanas nozares un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (196) | Iepriekš 194. apsvērumā tika secināts, ka gadījumā, ja kompensācijas pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, ļaujot tai saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un turpināt sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu. |
| --- | --- |

(196)

Iepriekš 194. apsvērumā tika secināts, ka gadījumā, ja kompensācijas pasākumi zaudētu spēku, Savienības ražošanas nozares stāvoklis varētu ievērojami pasliktināties. Tāpēc pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, ļaujot tai saglabāt pārdošanas apjomus, tirgus daļu, rentabilitāti un turpināt sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu.

| (197) | Turpretī pasākumu pārtraukšana varētu izraisīt to, ka Savienības tirgū ievērojami pieaug imports no Ķīnas par subsidētām cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi izraisot kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei un apdraudot tās dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(197)

Turpretī pasākumu pārtraukšana varētu izraisīt to, ka Savienības tirgū ievērojami pieaug imports no Ķīnas par subsidētām cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi izraisot kaitējuma atkārtošanos Savienības ražošanas nozarei un apdraudot tās dzīvotspēju.

6.2.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (198) | Procedūras sākšanas posmā notika saziņa ar vairāk nekā 40 lietotājiem. Četri lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(198)

Procedūras sākšanas posmā notika saziņa ar vairāk nekā 40 lietotājiem. Četri lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (199) | Vairāki solārā stikla lietotāji (FE un fototermālo moduļu ražotāji) iebilda pret pasākumu turpināšanu. |
| --- | --- |

(199)

Vairāki solārā stikla lietotāji (FE un fototermālo moduļu ražotāji) iebilda pret pasākumu turpināšanu.

| (200) | Lietotāju argumenti bija saistīti ar ražošanas izmaksu pieaugumu, solārā stikla ražotāju spēju apmierināt pieprasījumu, plānotajiem ieguldījumiem saules enerģijas paneļu ražošanā un vidiskajiem aspektiem. Tie norādīja arī, ka pēc tam, kad attiecībā uz FE moduļu un elementu importu no Ķīnas tika izbeigti antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi, Savienības ražošanas nozare cieta no Ķīnas piekoptās negodīgās konkurences. Lietotāji uzskatīja par netaisnīgu to, ka, lai gan uz saules enerģijas elementiem un moduļiem pašlaik neattiecas tirdzniecības aizsardzības pasākumi, uz importētu solāro stiklu, kas ir viena no FE moduļu sastāvdaļām, maksājumi vēl aizvien attiecas (73). Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun atkārtoja, ka trūkst saskaņotas pieejas attiecībā uz šo nozari. Lai gan pasākumiem, kas noteikti saules enerģijas moduļu un elementu importam, ir beidzies termiņš, Komisija bija gatava saglabāt pasākumus attiecībā uz solāro stiklu. Līdzīgi pēc informācijas izpaušanas Savienības saules enerģijas nozares apvienība ESMC apgalvoja, ka pašreizējiem Savienības saules enerģijas moduļu ražotājiem būtu grūti saglabāt ievedmuitu solārajam stiklam, jo tā palielina tiem stikla izmaksas, savukārt uz Savienībā importētajiem moduļiem šādi tarifi neattiecas pat tad, ja tiek izmantots Ķīnas stikls. |
| --- | --- |

(200)

Lietotāju argumenti bija saistīti ar ražošanas izmaksu pieaugumu, solārā stikla ražotāju spēju apmierināt pieprasījumu, plānotajiem ieguldījumiem saules enerģijas paneļu ražošanā un vidiskajiem aspektiem. Tie norādīja arī, ka pēc tam, kad attiecībā uz FE moduļu un elementu importu no Ķīnas tika izbeigti antidempinga un antisubsidēšanas maksājumi, Savienības ražošanas nozare cieta no Ķīnas piekoptās negodīgās konkurences. Lietotāji uzskatīja par netaisnīgu to, ka, lai gan uz saules enerģijas elementiem un moduļiem pašlaik neattiecas tirdzniecības aizsardzības pasākumi, uz importētu solāro stiklu, kas ir viena no FE moduļu sastāvdaļām, maksājumi vēl aizvien attiecas (73). Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun atkārtoja, ka trūkst saskaņotas pieejas attiecībā uz šo nozari. Lai gan pasākumiem, kas noteikti saules enerģijas moduļu un elementu importam, ir beidzies termiņš, Komisija bija gatava saglabāt pasākumus attiecībā uz solāro stiklu. Līdzīgi pēc informācijas izpaušanas Savienības saules enerģijas nozares apvienība ESMC apgalvoja, ka pašreizējiem Savienības saules enerģijas moduļu ražotājiem būtu grūti saglabāt ievedmuitu solārajam stiklam, jo tā palielina tiem stikla izmaksas, savukārt uz Savienībā importētajiem moduļiem šādi tarifi neattiecas pat tad, ja tiek izmantots Ķīnas stikls.

73

EU ProSun

ESMC

| (201) | Komisija atgādināja, ka pasākumu neturpināšana pret saules enerģijas moduļiem 2018. gada septembrī nenozīmē saules enerģijas moduļu ražotāju tiesības uz pasākumu izbeigšanu arī augšupējiem ražojumiem. Toties saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisijai katrā izmeklēšanā ir jāveic Savienības interešu pārbaude pēc būtības. Tāpēc, kā sīkāk izklāstīts tālāk, Komisija pārbaudīja, vai pasākumu turpināšanai attiecībā uz solāro stiklu būtu nesamērīga negatīva ietekme uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(201)

Komisija atgādināja, ka pasākumu neturpināšana pret saules enerģijas moduļiem 2018. gada septembrī nenozīmē saules enerģijas moduļu ražotāju tiesības uz pasākumu izbeigšanu arī augšupējiem ražojumiem. Toties saskaņā ar pamatregulas 31. pantu Komisijai katrā izmeklēšanā ir jāveic Savienības interešu pārbaude pēc būtības. Tāpēc, kā sīkāk izklāstīts tālāk, Komisija pārbaudīja, vai pasākumu turpināšanai attiecībā uz solāro stiklu būtu nesamērīga negatīva ietekme uz lietotājiem.

6.2.1.   Ražošanas izmaksas

Ražošanas izmaksas

| (202) | Vairāki lietotāji apgalvoja, ka pasākumiem ir negatīva ietekme uz to darījumdarbību, jo maksājumu dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Tas, ka viņiem bija jāmaksā augstākas cenas nekā konkurentiem ārpus Savienības, pēc viņu domām, ir radījis tiešus neizdevīgus konkurences apstākļus Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem salīdzinājumā ar importētajiem saules enerģijas paneļiem. Lietotāji apgalvoja arī, ka FE moduļu dažādās sastāvdaļas pēdējos gados ir kļuvušas ievērojami lētākas, turpretim solārā stikla cena ir saglabājusies tādā pašā līmenī un tāpēc tā relatīvās izmaksas FE moduļos ir palielinājušās. Tādējādi saules enerģijas paneļos solārais stikls tagad ir otrais lielākais izmaksu faktors. |
| --- | --- |

(202)

Vairāki lietotāji apgalvoja, ka pasākumiem ir negatīva ietekme uz to darījumdarbību, jo maksājumu dēļ palielinās ražošanas izmaksas. Tas, ka viņiem bija jāmaksā augstākas cenas nekā konkurentiem ārpus Savienības, pēc viņu domām, ir radījis tiešus neizdevīgus konkurences apstākļus Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem salīdzinājumā ar importētajiem saules enerģijas paneļiem. Lietotāji apgalvoja arī, ka FE moduļu dažādās sastāvdaļas pēdējos gados ir kļuvušas ievērojami lētākas, turpretim solārā stikla cena ir saglabājusies tādā pašā līmenī un tāpēc tā relatīvās izmaksas FE moduļos ir palielinājušās. Tādējādi saules enerģijas paneļos solārais stikls tagad ir otrais lielākais izmaksu faktors.

| (203) | Turklāt lietotāji norādīja, ka, lai gan lielākā daļa no viņu ražotajiem moduļiem ir tā sauktie “stikla/plāksnes” moduļi, t. i., ar stiklu priekšā un plastmasas plāksni aizmugurē, tie aizvien vairāk ražo tā sauktos “stikla/stikla” moduļus, proti, moduļus, kam abās pusēs ir stikls. Tā kā “stikla/stikla” modulim nepieciešams izmantot divas stikla loksnes, nevis vienu, tad ražošanas izmaksās solārā stikla izmaksu īpatsvars divkāršojas. |
| --- | --- |

(203)

Turklāt lietotāji norādīja, ka, lai gan lielākā daļa no viņu ražotajiem moduļiem ir tā sauktie “stikla/plāksnes” moduļi, t. i., ar stiklu priekšā un plastmasas plāksni aizmugurē, tie aizvien vairāk ražo tā sauktos “stikla/stikla” moduļus, proti, moduļus, kam abās pusēs ir stikls. Tā kā “stikla/stikla” modulim nepieciešams izmantot divas stikla loksnes, nevis vienu, tad ražošanas izmaksās solārā stikla izmaksu īpatsvars divkāršojas.

| (204) | EU ProSun, kas pārstāv vairākus lietotājus, apgalvoja, ka saules enerģijas panelī solārā stikla izmaksu īpatsvars bijis 10 %. Divi citi lietotāji apgalvoja, ka tiem stikla izmaksu īpatsvars bijis attiecīgi 7 % un 10 % “stikla/plāksnes” modulim un 14 % un 22 % “stikla/stikla” modulim. |
| --- | --- |

(204)

EU ProSun, kas pārstāv vairākus lietotājus, apgalvoja, ka saules enerģijas panelī solārā stikla izmaksu īpatsvars bijis 10 %. Divi citi lietotāji apgalvoja, ka tiem stikla izmaksu īpatsvars bijis attiecīgi 7 % un 10 % “stikla/plāksnes” modulim un 14 % un 22 % “stikla/stikla” modulim.

EU ProSun

| (205) | Pēc EU ProSun domām, pasākumu ietekme uz izmaksām būtu 3 % “stikla/plāksnes” modulim un 6 % “stikla/stikla” modulim. |
| --- | --- |

(205)

Pēc EU ProSun domām, pasākumu ietekme uz izmaksām būtu 3 % “stikla/plāksnes” modulim un 6 % “stikla/stikla” modulim.

EU ProSun

| (206) | EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības solārā stikla ražošanas nozari, apgalvoja, ka izmaksu ziņā maksājumu ietekme uz moduļa ražošanas izmaksām būtu ierobežota. Tie iesniedza aprēķinus, kas liecina, ka ar pašreizējām solārā stikla cenām Savienībā solārā stikla izmaksu īpatsvars FE modulī ir bijis 4 %. To aprēķini, kuru pamatā ir pašreizējie Ķīnas cenu piedāvājumi, liecina, ka papildu izmaksas spēkā esošo pasākumu dēļ būtu 1,5 % no galīgajām moduļa izmaksām. Tie uzskata, ka papildu izmaksu ietekme uz lietotājiem būtu vēl ierobežotāka, jo lielākā daļa lietotāju Savienībā darbojas tirgus dzīvojamo ēku segmentā un papildus moduļiem pārdod pilnu komplektu, kurā iekļauta uzstādīšana un baterija. Ja pārdod pilnu komplektu, tad stikla izmaksas modulī ir zem 0,5 %. |
| --- | --- |

(206)

EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības solārā stikla ražošanas nozari, apgalvoja, ka izmaksu ziņā maksājumu ietekme uz moduļa ražošanas izmaksām būtu ierobežota. Tie iesniedza aprēķinus, kas liecina, ka ar pašreizējām solārā stikla cenām Savienībā solārā stikla izmaksu īpatsvars FE modulī ir bijis 4 %. To aprēķini, kuru pamatā ir pašreizējie Ķīnas cenu piedāvājumi, liecina, ka papildu izmaksas spēkā esošo pasākumu dēļ būtu 1,5 % no galīgajām moduļa izmaksām. Tie uzskata, ka papildu izmaksu ietekme uz lietotājiem būtu vēl ierobežotāka, jo lielākā daļa lietotāju Savienībā darbojas tirgus dzīvojamo ēku segmentā un papildus moduļiem pārdod pilnu komplektu, kurā iekļauta uzstādīšana un baterija. Ja pārdod pilnu komplektu, tad stikla izmaksas modulī ir zem 0,5 %.

EU ProSun Glass

| (207) | Sākotnējā lietā tika uzskatīts, ka solārais stikls veido tikai nelielu daļu (aptuveni 6–8 %) no saules enerģijas moduļu izmaksām (74). Turklāt, tā kā lietotāji no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus un lietotāji varēja iegādāties stiklu no valstīm, kas nav ĶTR, tika secināts, ka sākotnējo pasākumu ietekme uz saules enerģijas moduļu izmaksām bijusi mazāka par 1 %. |
| --- | --- |

(207)

Sākotnējā lietā tika uzskatīts, ka solārais stikls veido tikai nelielu daļu (aptuveni 6–8 %) no saules enerģijas moduļu izmaksām (74). Turklāt, tā kā lietotāji no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus un lietotāji varēja iegādāties stiklu no valstīm, kas nav ĶTR, tika secināts, ka sākotnējo pasākumu ietekme uz saules enerģijas moduļu izmaksām bijusi mazāka par 1 %.

74

| (208) | Tomēr kopš sākotnējās izmeklēšanas antidempinga pasākumu līmenis ir palielinājies no 25 % līdz 67 %, radot papildu ietekmi uz izmaksām salīdzinājumā ar situāciju sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(208)

Tomēr kopš sākotnējās izmeklēšanas antidempinga pasākumu līmenis ir palielinājies no 25 % līdz 67 %, radot papildu ietekmi uz izmaksām salīdzinājumā ar situāciju sākotnējā izmeklēšanā.

| (209) | Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz lietotāju argumentiem, saules enerģijas moduļu izmaksu struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski mainījusies. Neatkarīga institūta pētījums, kas balstīts uz cenu līmeni 2017.–2018. gadā, liecina, ka modulī solārā stikla izmaksu relatīvais īpatsvars vidēji bijis 9 % (75), un tāpēc tas nav ievērojami lielāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatētajiem 6–8 %. Komisija norādīja, ka tas atbilst lietotāju sniegtajai informācijai, ka modulī stikla izmaksu īpatsvars bijis 7–10 % (sk. 204. apsvērumu). |
| --- | --- |

(209)

Komisija konstatēja, ka, neraugoties uz lietotāju argumentiem, saules enerģijas moduļu izmaksu struktūra kopš sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski mainījusies. Neatkarīga institūta pētījums, kas balstīts uz cenu līmeni 2017.–2018. gadā, liecina, ka modulī solārā stikla izmaksu relatīvais īpatsvars vidēji bijis 9 % (75), un tāpēc tas nav ievērojami lielāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatētajiem 6–8 %. Komisija norādīja, ka tas atbilst lietotāju sniegtajai informācijai, ka modulī stikla izmaksu īpatsvars bijis 7–10 % (sk. 204. apsvērumu).

75

| (210) | Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļas pieaugšanu Komisija konstatēja, ka PIP laikā šā veida moduļu bija aptuveni 10 % no Savienības patēriņa, tāpēc to relatīvā tirgus daļa joprojām bija neliela. Lai gan to tirgus daļa palielinājās, nav paredzams, ka nākamo piecu gadu laikā tā pārsniegs 30 % (76). |
| --- | --- |

(210)

Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļas pieaugšanu Komisija konstatēja, ka PIP laikā šā veida moduļu bija aptuveni 10 % no Savienības patēriņa, tāpēc to relatīvā tirgus daļa joprojām bija neliela. Lai gan to tirgus daļa palielinājās, nav paredzams, ka nākamo piecu gadu laikā tā pārsniegs 30 % (76).

76

| (211) | Visbeidzot, lietotāji vēl aizvien lielāko daļu stikla pirka Savienības tirgū, un vairāki lietotāji apgalvoja, ka turpinātu to darīt pat tad, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(211)

Visbeidzot, lietotāji vēl aizvien lielāko daļu stikla pirka Savienības tirgū, un vairāki lietotāji apgalvoja, ka turpinātu to darīt pat tad, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (212) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktoriem, Komisija konstatēja, ka 209. apsvērumā minētais nelielais solārā stikla īpatsvara relatīvais pieaugums saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksās, “stikla/stikla” moduļu pieaugošā ražošana un pasākumu līmeņa pieaugums ir izraisījis to, ka pasākumi lietotāju izmaksas ietekmē vairāk, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Komisija aplēsa, ka pasākumu ietekme uz FE moduļu ražotāju izmaksām ir bijusi 2–3 %. |
| --- | --- |

(212)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktoriem, Komisija konstatēja, ka 209. apsvērumā minētais nelielais solārā stikla īpatsvara relatīvais pieaugums saules enerģijas moduļu ražošanas izmaksās, “stikla/stikla” moduļu pieaugošā ražošana un pasākumu līmeņa pieaugums ir izraisījis to, ka pasākumi lietotāju izmaksas ietekmē vairāk, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Komisija aplēsa, ka pasākumu ietekme uz FE moduļu ražotāju izmaksām ir bijusi 2–3 %.

| (213) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka tā informācija 209. apsvērumā, ko par solārā stikla izmaksu īpatsvaru saules enerģijas modulī Komisijas ieguvusi no Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE (“Fraunhofera institūts”), ir novecojusi. Saskaņā ar jauno informāciju, ko EU ProSun saņēmusi no Fraunhofera institūta, solārā stikla izmaksu īpatsvars saules enerģijas modulī kopš 2019. gada ir palielinājies no 9 % līdz 11 %. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka, pamatojoties uz to pašu avotu, “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa nākotnē būšot lielāka, nekā Komisija norādījusi 210. apsvērumā, jo pētījums, uz kuru tajā pašā apsvērumā atsaucas Komisija, attiecas uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Fraunhofera institūta informācija liecina, ka Savienības tirgū stikla/stikla moduļu tirgus daļa varētu būt lielāka. EU ProSun apgalvoja arī, ka patlaban “stikla/stikla” moduļa tirgus daļa esot 18,5 %, nevis 10 %, kā norādīts pētījumā. |
| --- | --- |

(213)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka tā informācija 209. apsvērumā, ko par solārā stikla izmaksu īpatsvaru saules enerģijas modulī Komisijas ieguvusi no Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE (“Fraunhofera institūts”), ir novecojusi. Saskaņā ar jauno informāciju, ko EU ProSun saņēmusi no Fraunhofera institūta, solārā stikla izmaksu īpatsvars saules enerģijas modulī kopš 2019. gada ir palielinājies no 9 % līdz 11 %. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka, pamatojoties uz to pašu avotu, “stikla/stikla” moduļu tirgus daļa nākotnē būšot lielāka, nekā Komisija norādījusi 210. apsvērumā, jo pētījums, uz kuru tajā pašā apsvērumā atsaucas Komisija, attiecas uz pasaules tirgu, nevis tikai uz Savienības tirgu. Fraunhofera institūta informācija liecina, ka Savienības tirgū stikla/stikla moduļu tirgus daļa varētu būt lielāka. EU ProSun apgalvoja arī, ka patlaban “stikla/stikla” moduļa tirgus daļa esot 18,5 %, nevis 10 %, kā norādīts pētījumā.

Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme ISE

EU ProSun

EU ProSun

EU ProSun

| (214) | EU ProSun apgalvoja arī, ka saules enerģijas paneļu ražošanas nozares peļņa lielākoties bijusi mazāka par 5 % vai pat negatīva. Tādējādi tā apgalvoja, ka Savienības saules enerģijas moduļu tirgus strauji reaģē uz cenu izmaiņām un tāpēc, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki. |
| --- | --- |

(214)

EU ProSun apgalvoja arī, ka saules enerģijas paneļu ražošanas nozares peļņa lielākoties bijusi mazāka par 5 % vai pat negatīva. Tādējādi tā apgalvoja, ka Savienības saules enerģijas moduļu tirgus strauji reaģē uz cenu izmaiņām un tāpēc, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki.

EU ProSun

| (215) | Komisija ņēma vērā informāciju, ko apvienībai EU ProSun nosūtīja Fraunhofera institūts, par solārā stikla izmaksu īpatsvara pieaugumu saules enerģijas moduļu izmaksās kopš 2019. gada. Komisija norādīja, ka šī norise nav attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un var būt būtiska tikai tad, ja tiek vērtēts turpmākais slogs saules enerģijas moduļu ražotājiem. Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļu tā ņēma vērā arī informāciju, ka 210. apsvērumā minētais pētījums attiecas uz pasaules tirgu un ka situācija un nākotnes izredzes Savienībā var atšķirties. Tomēr attiecībā uz precīzu tirgus daļu tā uzskatīja, ka EU ProSun minētā 18,5 % tirgus daļa nav pamatota ar pierādījumiem. Analizējot pārbaudītos Savienības ražotāju datus par izmeklēšanas periodu, Komisija konstatēja, ka “stikla/stikla” moduļu pašreizējā tirgus daļa ir tikai 14 %. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā 80 % no solārā stikla pārdošanas apjoma tirgū pārstāvēja divi pārbaudītie ražotāji, tad Komisija secināja, ka šis īpatsvars reprezentē stāvokli tirgū. |
| --- | --- |

(215)

Komisija ņēma vērā informāciju, ko apvienībai EU ProSun nosūtīja Fraunhofera institūts, par solārā stikla izmaksu īpatsvara pieaugumu saules enerģijas moduļu izmaksās kopš 2019. gada. Komisija norādīja, ka šī norise nav attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu un var būt būtiska tikai tad, ja tiek vērtēts turpmākais slogs saules enerģijas moduļu ražotājiem. Attiecībā uz “stikla/stikla” moduļu tirgus daļu tā ņēma vērā arī informāciju, ka 210. apsvērumā minētais pētījums attiecas uz pasaules tirgu un ka situācija un nākotnes izredzes Savienībā var atšķirties. Tomēr attiecībā uz precīzu tirgus daļu tā uzskatīja, ka EU ProSun minētā 18,5 % tirgus daļa nav pamatota ar pierādījumiem. Analizējot pārbaudītos Savienības ražotāju datus par izmeklēšanas periodu, Komisija konstatēja, ka “stikla/stikla” moduļu pašreizējā tirgus daļa ir tikai 14 %. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vairāk nekā 80 % no solārā stikla pārdošanas apjoma tirgū pārstāvēja divi pārbaudītie ražotāji, tad Komisija secināja, ka šis īpatsvars reprezentē stāvokli tirgū.

EU ProSun

EU ProSun

| (216) | Turklāt, pat ja “stikla/stikla” moduļu īpatsvars pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda būtu nedaudz palielinājies, tas nemainītu secinājumus, ka izmaksu ietekme uz lietotājiem gadījumā, ja pasākumus saglabātu pašreizējā līmenī, paliktu ierobežota. Kā apstiprināja EU ProSun un vairāki lietotāji, pēdējie minētie no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus, un lietotāji apgalvoja, ka nākotnē tas nemainīsies. Turklāt lietotāji varēja importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no šīm valstīm importētais stikls veidoja 12 % no tirgus daļas (sk. 4. tabulu). |
| --- | --- |

(216)

Turklāt, pat ja “stikla/stikla” moduļu īpatsvars pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda būtu nedaudz palielinājies, tas nemainītu secinājumus, ka izmaksu ietekme uz lietotājiem gadījumā, ja pasākumus saglabātu pašreizējā līmenī, paliktu ierobežota. Kā apstiprināja EU ProSun un vairāki lietotāji, pēdējie minētie no Savienības ražotājiem pirka ievērojamus solārā stikla daudzumus, un lietotāji apgalvoja, ka nākotnē tas nemainīsies. Turklāt lietotāji varēja importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā no šīm valstīm importētais stikls veidoja 12 % no tirgus daļas (sk. 4. tabulu).

EU ProSun

| (217) | Attiecībā uz lietotāju argumentu, ka, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki, Komisija atgādināja, ka pasākumu saglabāšanai nevajadzētu izraisīt turpmāku cenu pieaugumu, jo tā saglabā tikai spēkā esošos maksājumus solārajam stiklam no Ķīnas. Kā atgādināts 216. apsvērumā, ģeogrāfiskā tuvuma dēļ lietotāji turpinās iegūt lielāko daļu solārā stikla no Savienības ražotājiem un/vai varētu importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, piemēram, Turcijas, Malaizijas un Indijas. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz lietotāju argumentu, ka, izmaksām pieaugot vēl par 2–3 %, tiktu papildus slēgti uzņēmumi un atlaisti darbinieki, Komisija atgādināja, ka pasākumu saglabāšanai nevajadzētu izraisīt turpmāku cenu pieaugumu, jo tā saglabā tikai spēkā esošos maksājumus solārajam stiklam no Ķīnas. Kā atgādināts 216. apsvērumā, ģeogrāfiskā tuvuma dēļ lietotāji turpinās iegūt lielāko daļu solārā stikla no Savienības ražotājiem un/vai varētu importēt solāro stiklu no citām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi, piemēram, Turcijas, Malaizijas un Indijas.

| (218) | Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanas dēļ tagad ražošanas izmaksas lietotājiem varētu pārsniegt izmaksas, kas radās sākotnējo pasākumu dēļ, ņemot vērā to, ka relatīvo stikla izmaksu īpatsvars kopējās ražošanas izmaksās ir nedaudz palielinājies. Tomēr Komisija secināja, ka salīdzinājumā ar kopējām ražošanas izmaksām izmaksu ietekme uz lietotājiem joprojām būtu ierobežota un tādējādi nekļūtu izšķirīga to darījumdarbības turpināšanai Savienībā. |
| --- | --- |

(218)

Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu saglabāšanas dēļ tagad ražošanas izmaksas lietotājiem varētu pārsniegt izmaksas, kas radās sākotnējo pasākumu dēļ, ņemot vērā to, ka relatīvo stikla izmaksu īpatsvars kopējās ražošanas izmaksās ir nedaudz palielinājies. Tomēr Komisija secināja, ka salīdzinājumā ar kopējām ražošanas izmaksām izmaksu ietekme uz lietotājiem joprojām būtu ierobežota un tādējādi nekļūtu izšķirīga to darījumdarbības turpināšanai Savienībā.

6.2.2.   Solārā stikla ražošanas jauda Savienībā

Solārā stikla ražošanas jauda Savienībā

| (219) | Lietotāji uzskatīja, ka Savienības solārā stikla ražošanas nozarei nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc solārā stikla tirgū. Bez tam tie apgalvoja, ka Savienības solārā stikla ražotāji nav palielinājuši savu jaudu un neplāno to darīt. Tie uzskatīja, ka pašreizējā ražošanas jauda ir mazāka nekā pašreizējais pieprasījums pēc solārā stikla. Pēc lietotāju domām, šī situācija liek tiem izmantot importēto stiklu no citām valstīm, piemēram, Malaizijas vai Turcijas, vai importēt stiklu no Ķīnas ar augstākām izmaksām. Tie apgalvoja, ka no šīm valstīm importētais stikls tomēr ne vienmēr ir pietiekami kvalitatīvs. |
| --- | --- |

(219)

Lietotāji uzskatīja, ka Savienības solārā stikla ražošanas nozarei nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai apmierinātu pieprasījumu pēc solārā stikla tirgū. Bez tam tie apgalvoja, ka Savienības solārā stikla ražotāji nav palielinājuši savu jaudu un neplāno to darīt. Tie uzskatīja, ka pašreizējā ražošanas jauda ir mazāka nekā pašreizējais pieprasījums pēc solārā stikla. Pēc lietotāju domām, šī situācija liek tiem izmantot importēto stiklu no citām valstīm, piemēram, Malaizijas vai Turcijas, vai importēt stiklu no Ķīnas ar augstākām izmaksām. Tie apgalvoja, ka no šīm valstīm importētais stikls tomēr ne vienmēr ir pietiekami kvalitatīvs.

| (220) | Savienības ražošanas nozare gluži pretēji uzskatīja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu. Tā apgalvoja, ka nekad nav atteikusies apgādāt nevienu no Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem tādēļ, ka tai trūktu jaudas, kā tas apgalvots. Gluži pretēji, tā bija gatava apspriest iespējamus papildu pasūtījumus un apstiprināja savu spēju piegādāt lielākus apjomus. |
| --- | --- |

(220)

Savienības ražošanas nozare gluži pretēji uzskatīja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū ir pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu. Tā apgalvoja, ka nekad nav atteikusies apgādāt nevienu no Savienības saules enerģijas paneļu ražotājiem tādēļ, ka tai trūktu jaudas, kā tas apgalvots. Gluži pretēji, tā bija gatava apspriest iespējamus papildu pasūtījumus un apstiprināja savu spēju piegādāt lielākus apjomus.

| (221) | Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka PIP laikā solārā stikla patēriņš bija [13–18] milj. m2 (sk. 1. tabulu). Otrkārt, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms, ko pārbaudīja Komisija, bija [11–14] milj. m2. Treškārt, abu Savienības ražotāju kopējā pārbaudītā jauda bija [14–18] milj. m2. |
| --- | --- |

(221)

Pirmkārt, Komisija konstatēja, ka PIP laikā solārā stikla patēriņš bija [13–18] milj. m2 (sk. 1. tabulu). Otrkārt, Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms, ko pārbaudīja Komisija, bija [11–14] milj. m2. Treškārt, abu Savienības ražotāju kopējā pārbaudītā jauda bija [14–18] milj. m2.

2

2

2

| (222) | Tāpēc Komisija secināja, ka PIP laikā tikai abu pārbaudīto solārā stikla ražotāju neizmantotā jauda bija [5–8,5] milj. m2, ko varētu nodrošināt bez papildu ieguldījumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka šis lietotāju arguments ir nepamatots. |
| --- | --- |

(222)

Tāpēc Komisija secināja, ka PIP laikā tikai abu pārbaudīto solārā stikla ražotāju neizmantotā jauda bija [5–8,5] milj. m2, ko varētu nodrošināt bez papildu ieguldījumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka šis lietotāju arguments ir nepamatots.

2

| (223) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka jau pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda solārā stikla ražotāju ražošanas jauda neatbilda lietotāju pieprasījumam pēc solārā stikla, jo divi lietotāji 2019./2020. gadā ieguldīja jaunā jaudā, kuras kopējais apjoms bija 950 MW. Pamatojoties uz to, EU ProSun apgalvoja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū jau šobrīd nav pietiekams. Atbildot uz šo argumentu, EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības ražotājus, pēc informācijas izpaušanas atkārtoja, ka daži nozīmīgi saules enerģijas paneļu ražotāji, par kuriem EU ProSun bija norādījusi, ka tie darbojas tirgū, jau ir izbeiguši ražošanu. Tāpēc jaunizveidotā jauda ir aizstājusi esošo. |
| --- | --- |

(223)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja, ka jau pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda solārā stikla ražotāju ražošanas jauda neatbilda lietotāju pieprasījumam pēc solārā stikla, jo divi lietotāji 2019./2020. gadā ieguldīja jaunā jaudā, kuras kopējais apjoms bija 950 MW. Pamatojoties uz to, EU ProSun apgalvoja, ka solārā stikla piedāvājums tirgū jau šobrīd nav pietiekams. Atbildot uz šo argumentu, EU ProSun Glass, kas pārstāv Savienības ražotājus, pēc informācijas izpaušanas atkārtoja, ka daži nozīmīgi saules enerģijas paneļu ražotāji, par kuriem EU ProSun bija norādījusi, ka tie darbojas tirgū, jau ir izbeiguši ražošanu. Tāpēc jaunizveidotā jauda ir aizstājusi esošo.

EU ProSun

EU ProSun

EU ProSun Glass

EU ProSun

| (224) | Komisija vispirms norādīja, ka EU ProSun sniegtā informācija liecina, ka saules enerģijas moduļu ražotāju kopējā jauda 2019. gadā pārsniedza 5 GW. Tomēr tā arī norādīja, ka daži saules enerģijas moduļu ražotāji patiešām jau bija izbeiguši ražošanu. To uzņēmumu kopējā jauda, kuri slēguši ražošanu, pārsniedza 1 GW (77). Tāpēc Komisijas konstatējumi apstiprināja, ka jaunizveidotā jauda daļēji aizstāj dažu EU ProSun minēto uzņēmumu 2019./2020. gadā veiktos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(224)

Komisija vispirms norādīja, ka EU ProSun sniegtā informācija liecina, ka saules enerģijas moduļu ražotāju kopējā jauda 2019. gadā pārsniedza 5 GW. Tomēr tā arī norādīja, ka daži saules enerģijas moduļu ražotāji patiešām jau bija izbeiguši ražošanu. To uzņēmumu kopējā jauda, kuri slēguši ražošanu, pārsniedza 1 GW (77). Tāpēc Komisijas konstatējumi apstiprināja, ka jaunizveidotā jauda daļēji aizstāj dažu EU ProSun minēto uzņēmumu 2019./2020. gadā veiktos ieguldījumus.

EU ProSun

77

EU ProSun

| (225) | Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka esošā un jaunizveidotā jauda ne vienmēr atbilda saules enerģijas moduļu ražošanas izlaidei. EU ProSun dati liecina, ka 2019. gadā tika izmantota mazāk nekā puse no saules enerģijas moduļu ražošanas jaudas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka jaunizveidotā jauda automātiski neatspoguļojās līdzvērtīgā solārā stikla ražošanas izlaidē un pieprasījuma pieaugumā, vismaz uzreiz pēc tās izveides ne. |
| --- | --- |

(225)

Otrkārt, Komisija uzskatīja, ka esošā un jaunizveidotā jauda ne vienmēr atbilda saules enerģijas moduļu ražošanas izlaidei. EU ProSun dati liecina, ka 2019. gadā tika izmantota mazāk nekā puse no saules enerģijas moduļu ražošanas jaudas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka jaunizveidotā jauda automātiski neatspoguļojās līdzvērtīgā solārā stikla ražošanas izlaidē un pieprasījuma pieaugumā, vismaz uzreiz pēc tās izveides ne.

EU ProSun

| (226) | Treškārt, Komisija atgādināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā papildus diviem pārbaudītajiem solārā stikla ražotājiem bija arī citi solārā stikla ražotāji. Savienības solārā stikla ražošanas nozares sniegtā informācija liecina, ka solārā stikla ražotāju kopējā jauda bija [33–38] milj. m2 (sk. 5. tabulu) (78). Tādējādi solārā stikla kopējā jauda tirgū gandrīz 3 reizes pārsniedz tā pašreizējo ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(226)

Treškārt, Komisija atgādināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā papildus diviem pārbaudītajiem solārā stikla ražotājiem bija arī citi solārā stikla ražotāji. Savienības solārā stikla ražošanas nozares sniegtā informācija liecina, ka solārā stikla ražotāju kopējā jauda bija [33–38] milj. m2 (sk. 5. tabulu) (78). Tādējādi solārā stikla kopējā jauda tirgū gandrīz 3 reizes pārsniedz tā pašreizējo ražošanas apjomu.

2

78

| (227) | Pamatojoties uz minēto, Komisija noraidīja EU ProSun argumentu, ka pašlaik Savienības tirgū trūkst solārā stikla piedāvājuma. |
| --- | --- |

(227)

Pamatojoties uz minēto, Komisija noraidīja EU ProSun argumentu, ka pašlaik Savienības tirgū trūkst solārā stikla piedāvājuma.

EU ProSun

6.2.3.   Tirgus izaugsme nākotnē

Tirgus izaugsme nākotnē

| (228) | Visas ieinteresētās personas piekrita, ka pieprasījums pēc saules enerģijas paneļiem un tādējādi pēc solārā stikla pieaug un turpmākajos gados pieaugs ievērojami. Galvenie virzītājspēki ir Savienības 2030. gadam izvirzītais mērķis atjaunojamo energoresursu jomā, tā iespējamā pārskatīšana ar nolūku to palielināt un Eiropas zaļais kurss vispār, kuras mērķis ir klimatneitralitāte un ES zaļo tehnoloģiju nozares, arī atjaunojamo energoresursu un citu mazoglekļa tehnoloģiju, veicināšana. Izaugsme ir gaidāma visos tirgus segmentos (dzīvojamo ēku, tirdzniecības, rūpniecības un pakalpojumu nozarē) atkarībā no publiskās politikas attīstības katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(228)

Visas ieinteresētās personas piekrita, ka pieprasījums pēc saules enerģijas paneļiem un tādējādi pēc solārā stikla pieaug un turpmākajos gados pieaugs ievērojami. Galvenie virzītājspēki ir Savienības 2030. gadam izvirzītais mērķis atjaunojamo energoresursu jomā, tā iespējamā pārskatīšana ar nolūku to palielināt un Eiropas zaļais kurss vispār, kuras mērķis ir klimatneitralitāte un ES zaļo tehnoloģiju nozares, arī atjaunojamo energoresursu un citu mazoglekļa tehnoloģiju, veicināšana. Izaugsme ir gaidāma visos tirgus segmentos (dzīvojamo ēku, tirdzniecības, rūpniecības un pakalpojumu nozarē) atkarībā no publiskās politikas attīstības katrā dalībvalstī.

| (229) | Patlaban saules enerģijas moduļu ražošanas apjoms Savienībā atbilst 1,7 GW (79). Gaidot lielāku pieprasījumu nākotnē, vairāki lietotāji, kas atrodas Austrijā, Francijā, Vācijā, Itālijā un Slovēnijā, ir paziņojuši, ka gatavojas palielināt ražošanas jaudu. Kopumā un gadījumā, ja jaunie jaudas plāni tiktu pilnībā īstenoti un izmantoti, lietotāju plānotie ieguldījumi nākamajos 2–3 gados papildus 6.2.2. iedaļā minētajiem 900 MW nodrošinātu papildu ražošanas apjomu 2,9 GW apmērā, un tādējādi FE moduļu ražošanas apjoms trīskāršotos. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka viens no plānotajiem ieguldījumiem tā īstenošanas 2. posmā būtu papildu jauda 2 GW. Tā minēja arī Šveices un Vācijas uzņēmumu, kas vēlas ieguldīt GW apjoma ražošanā. |
| --- | --- |

(229)

Patlaban saules enerģijas moduļu ražošanas apjoms Savienībā atbilst 1,7 GW (79). Gaidot lielāku pieprasījumu nākotnē, vairāki lietotāji, kas atrodas Austrijā, Francijā, Vācijā, Itālijā un Slovēnijā, ir paziņojuši, ka gatavojas palielināt ražošanas jaudu. Kopumā un gadījumā, ja jaunie jaudas plāni tiktu pilnībā īstenoti un izmantoti, lietotāju plānotie ieguldījumi nākamajos 2–3 gados papildus 6.2.2. iedaļā minētajiem 900 MW nodrošinātu papildu ražošanas apjomu 2,9 GW apmērā, un tādējādi FE moduļu ražošanas apjoms trīskāršotos. Turklāt EU ProSun apgalvoja, ka viens no plānotajiem ieguldījumiem tā īstenošanas 2. posmā būtu papildu jauda 2 GW. Tā minēja arī Šveices un Vācijas uzņēmumu, kas vēlas ieguldīt GW apjoma ražošanā.

79

EU ProSun

| (230) | Pamatojoties uz to, EU ProSun un daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu saglabāti, to plānotie ieguldījumi tiktu apdraudēti, jo tiem būtu jāsedz papildu izmaksas un tirgū nebūtu pietiekama solārā stikla piedāvājuma. |
| --- | --- |

(230)

Pamatojoties uz to, EU ProSun un daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu saglabāti, to plānotie ieguldījumi tiktu apdraudēti, jo tiem būtu jāsedz papildu izmaksas un tirgū nebūtu pietiekama solārā stikla piedāvājuma.

EU ProSun

| (231) | Savienības solārā stikla ražošanas nozare uzskatīja, ka jaunais paziņotais jaudas palielinājums nāktu tai par labu. Tomēr tās viedoklis ir tāds, ka jaunā plānotā jauda zināmā mērā aizstās iepriekš izbeigtās ražošanas jaudu. Turklāt tā uzskatīja, ka tāpat kā iepriekš jaunie ieguldījumi var netikt veikti, kā paziņots. Bez tam tā apgalvoja, ka jaunās ražotnes, kas tiktu uzceltas, nedarbotos ar pilnu jaudu no darbības sākuma. |
| --- | --- |

(231)

Savienības solārā stikla ražošanas nozare uzskatīja, ka jaunais paziņotais jaudas palielinājums nāktu tai par labu. Tomēr tās viedoklis ir tāds, ka jaunā plānotā jauda zināmā mērā aizstās iepriekš izbeigtās ražošanas jaudu. Turklāt tā uzskatīja, ka tāpat kā iepriekš jaunie ieguldījumi var netikt veikti, kā paziņots. Bez tam tā apgalvoja, ka jaunās ražotnes, kas tiktu uzceltas, nedarbotos ar pilnu jaudu no darbības sākuma.

| (232) | Lai izskatītu šos apgalvojumus, Komisija atkārtoti novērtēja savus konstatējumus. Tā atkārtoja, ka, pirmkārt, pierādījumi lietas materiālos neliecina, ka plānotie ieguldījumi būtu atkarīgi no spēkā esošo kompensācijas pasākumu atcelšanas. Faktiski pierādījumi lietas materiālos drīzāk liecina, ka daudzus no paziņotajiem projektiem virza galvenokārt saules enerģijas paneļu tirgus turpmākās izaugsmes perspektīva, nevis tas, vai attiecībā uz solāro stiklu tiek piemēroti pasākumi. Tāpēc lēmumu par to, vai solārajam stiklam noteiktie pasākumi tiks saglabāti, nevar uzskatīt par izšķirīgu faktoru iepriekš minēto paplašināšanas projektu izstrādē vai īstenošanā. |
| --- | --- |

(232)

Lai izskatītu šos apgalvojumus, Komisija atkārtoti novērtēja savus konstatējumus. Tā atkārtoja, ka, pirmkārt, pierādījumi lietas materiālos neliecina, ka plānotie ieguldījumi būtu atkarīgi no spēkā esošo kompensācijas pasākumu atcelšanas. Faktiski pierādījumi lietas materiālos drīzāk liecina, ka daudzus no paziņotajiem projektiem virza galvenokārt saules enerģijas paneļu tirgus turpmākās izaugsmes perspektīva, nevis tas, vai attiecībā uz solāro stiklu tiek piemēroti pasākumi. Tāpēc lēmumu par to, vai solārajam stiklam noteiktie pasākumi tiks saglabāti, nevar uzskatīt par izšķirīgu faktoru iepriekš minēto paplašināšanas projektu izstrādē vai īstenošanā.

| (233) | Otrkārt, Komisija atgādināja, ka 6.2.1. iedaļā iekļautā izmaksu ietekmes analīze liecina, ka ar pasākumiem saistītās izmaksas attiecīgajiem lietotājiem ir samērā zemas. Plānotie ieguldījumi šo secinājumu neliek apšaubīt, jo šīs papildu ražošanas izmaksas lietotāju sektorā būtu tikpat ierobežotas. |
| --- | --- |

(233)

Otrkārt, Komisija atgādināja, ka 6.2.1. iedaļā iekļautā izmaksu ietekmes analīze liecina, ka ar pasākumiem saistītās izmaksas attiecīgajiem lietotājiem ir samērā zemas. Plānotie ieguldījumi šo secinājumu neliek apšaubīt, jo šīs papildu ražošanas izmaksas lietotāju sektorā būtu tikpat ierobežotas.

| (234) | Treškārt, pamatojoties uz 6.2.2. iedaļā sniegto analīzi, Komisija vēlreiz atkārtoja, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējā jauda varētu apmierināt pieaugošo pieprasījumu, ko rada plānotie ieguldījumi. Turklāt pieprasījuma pieaugums katrā ziņā būtu pakāpenisks, kas ļautu solārā stikla ražošanas nozarei pielāgoties un vajadzības gadījumā palielināt jaudu, kā tie apgalvo. Turklāt lietotāji arī turpmāk varētu iegūt stiklu no tādām citām valstīm kā Turcijas, Malaizijas un Indijas, kā tas bija PIP laikā. |
| --- | --- |

(234)

Treškārt, pamatojoties uz 6.2.2. iedaļā sniegto analīzi, Komisija vēlreiz atkārtoja, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējā jauda varētu apmierināt pieaugošo pieprasījumu, ko rada plānotie ieguldījumi. Turklāt pieprasījuma pieaugums katrā ziņā būtu pakāpenisks, kas ļautu solārā stikla ražošanas nozarei pielāgoties un vajadzības gadījumā palielināt jaudu, kā tie apgalvo. Turklāt lietotāji arī turpmāk varētu iegūt stiklu no tādām citām valstīm kā Turcijas, Malaizijas un Indijas, kā tas bija PIP laikā.

| (235) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka solārā stikla ražotājiem nebija jaudas, lai apmierinātu nākotnes pieprasījumu pēc solārā stikla. Tā apgalvoja arī, ka lietotāji nevarēja importēt stiklu, jo importētā stikla kvalitāte nebija pietiekama. Lai pamatotu šo argumentu, tā iesniedza viena lietotāja ziņojumu, kurā bija norādīts, ka konkrēts Malaizijas uzņēmums izpildījis pasūtījumu ar defektiem. |
| --- | --- |

(235)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka solārā stikla ražotājiem nebija jaudas, lai apmierinātu nākotnes pieprasījumu pēc solārā stikla. Tā apgalvoja arī, ka lietotāji nevarēja importēt stiklu, jo importētā stikla kvalitāte nebija pietiekama. Lai pamatotu šo argumentu, tā iesniedza viena lietotāja ziņojumu, kurā bija norādīts, ka konkrēts Malaizijas uzņēmums izpildījis pasūtījumu ar defektiem.

EU ProSun

| (236) | Komisija nebija pārliecināta, ka solārā stikla kvalitāte no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecās pasākumi, ir bijusi tik zema, ka to nevarētu uzskatīt par uzticamu alternatīvu Eiropas moduļu ražotājam. Antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz solārā stikla importu no Malaizijas visas personas bija vienisprātis, ka šis imports reāli konkurē ar solāro stiklu, kas ražots Savienībā. Kā norādīts iepriekš, solārā stikla imports Savienībā no Malaizijas palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 7 % tirgus daļu. Tas liecina, ka Malaizijas solārā stikla kvalitāte kopumā ir pietiekami augsta, pat ja atsevišķos gadījumos no minētās valsts piegādātajam importētajam solārajam stiklam bija defekti un tas pilnībā neatbilda saskaņotajiem noteikumiem un specifikācijām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(236)

Komisija nebija pārliecināta, ka solārā stikla kvalitāte no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecās pasākumi, ir bijusi tik zema, ka to nevarētu uzskatīt par uzticamu alternatīvu Eiropas moduļu ražotājam. Antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz solārā stikla importu no Malaizijas visas personas bija vienisprātis, ka šis imports reāli konkurē ar solāro stiklu, kas ražots Savienībā. Kā norādīts iepriekš, solārā stikla imports Savienībā no Malaizijas palielinājās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza 7 % tirgus daļu. Tas liecina, ka Malaizijas solārā stikla kvalitāte kopumā ir pietiekami augsta, pat ja atsevišķos gadījumos no minētās valsts piegādātajam importētajam solārajam stiklam bija defekti un tas pilnībā neatbilda saskaņotajiem noteikumiem un specifikācijām. Tāpēc Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

| (237) | Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka kaitējums, ko varētu radīt pasākumu saglabāšana solārajam stiklam, tūlītēji ietekmētu vairāk nekā 1 000 darbvietu un aptuveni 50 milj. EUR ieguldījumu un pat vairāk nekā 4 000 darbvietu un vienu miljardu EUR ieguldījumu, kas jāveic nākamo divu gadu laikā. |
| --- | --- |

(237)

Pēc informācijas izpaušanas EU ProSun apgalvoja arī, ka kaitējums, ko varētu radīt pasākumu saglabāšana solārajam stiklam, tūlītēji ietekmētu vairāk nekā 1 000 darbvietu un aptuveni 50 milj. EUR ieguldījumu un pat vairāk nekā 4 000 darbvietu un vienu miljardu EUR ieguldījumu, kas jāveic nākamo divu gadu laikā.

EU ProSun

| (238) | Komisija noraidīja šo argumentu un atgādināja, ka daudzi paplašināšanas plāni, neņemot vērā lēmumu par pasākumu saglabāšanu vai nesaglabāšanu, jau tika īstenoti, kamēr pasākumi jau tika piemēroti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas apkopoti iepriekš 6.2.1.–6.2.3. iedaļā, tā uzskatīja, ka pasākumu saglabāšana neliedz īstenot vairāku lietotāju plānotos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(238)

Komisija noraidīja šo argumentu un atgādināja, ka daudzi paplašināšanas plāni, neņemot vērā lēmumu par pasākumu saglabāšanu vai nesaglabāšanu, jau tika īstenoti, kamēr pasākumi jau tika piemēroti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas apkopoti iepriekš 6.2.1.–6.2.3. iedaļā, tā uzskatīja, ka pasākumu saglabāšana neliedz īstenot vairāku lietotāju plānotos ieguldījumus.

6.2.4.   Secinājumi par lietotāju interesēm

Secinājumi par lietotāju interesēm

| (239) | Lai gan pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes papildus pamatoja, ka pasākumu turpināšana ir pret lietotāju interesēm, tās arī apstiprināja, ka ieguldījumu process nozarē ir tikai sācies. Komisija secināja, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksu struktūru patlaban nav nesamērīga, ka Savienībā pieejamās neizmantotās jaudas, kā arī alternatīvu importa avotu dēļ to piegādes drošība nav apdraudēta un ka to ieguldījumu plāni vēl nav pietiekami īstenoti. |
| --- | --- |

(239)

Lai gan pēc informācijas izpaušanas saņemtās piezīmes papildus pamatoja, ka pasākumu turpināšana ir pret lietotāju interesēm, tās arī apstiprināja, ka ieguldījumu process nozarē ir tikai sācies. Komisija secināja, ka pasākumu ietekme uz lietotāju izmaksu struktūru patlaban nav nesamērīga, ka Savienībā pieejamās neizmantotās jaudas, kā arī alternatīvu importa avotu dēļ to piegādes drošība nav apdraudēta un ka to ieguldījumu plāni vēl nav pietiekami īstenoti.

| (240) | Komisija atgādināja, ka tad, ja izrādās, ka tas tā ir un ir mainījušies ilglaicīgi apstākļi, lietotāju ražošanas nozare saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu var iesniegt pieprasījumu pārskatīt pasākumu veidu un/vai līmeni, aptverot tikai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei apvienojumā ar lietotāju ražošanas nozares piegādes situāciju, un rezultātā varētu tikt veikts jauns Savienības interešu novērtējums. |
| --- | --- |

(240)

Komisija atgādināja, ka tad, ja izrādās, ka tas tā ir un ir mainījušies ilglaicīgi apstākļi, lietotāju ražošanas nozare saskaņā ar pamatregulas 19. panta 3. punktu var iesniegt pieprasījumu pārskatīt pasākumu veidu un/vai līmeni, aptverot tikai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei apvienojumā ar lietotāju ražošanas nozares piegādes situāciju, un rezultātā varētu tikt veikts jauns Savienības interešu novērtējums.

6.3.   Vidiskie aspekti

Vidiskie aspekti

| (241) | Lietotāji apgalvoja, ka solārajam stiklam noteikto pasākumu saglabāšana neatbilst Komisijas mērķiem, kas saistīti ar tīras enerģijas izmantošanu. Gluži pretēji, ja solārajam stiklam noteikto pasākumu termiņš tiktu pagarināts, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare nevarētu veikt jaunus ieguldījumus. Turklāt, lai gan ir gaidāms, ka Savienības saules enerģijas moduļu iekārtu tirgus augs, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare tiktu izstumta no tirgus, jo solārā stikla piedāvājuma trūkuma dēļ tā neveiktu plānotos jaunos ieguldījumus un tāpēc nebūtu konkurētspējīga. |
| --- | --- |

(241)

Lietotāji apgalvoja, ka solārajam stiklam noteikto pasākumu saglabāšana neatbilst Komisijas mērķiem, kas saistīti ar tīras enerģijas izmantošanu. Gluži pretēji, ja solārajam stiklam noteikto pasākumu termiņš tiktu pagarināts, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare nevarētu veikt jaunus ieguldījumus. Turklāt, lai gan ir gaidāms, ka Savienības saules enerģijas moduļu iekārtu tirgus augs, Savienības saules enerģijas moduļu ražošanas nozare tiktu izstumta no tirgus, jo solārā stikla piedāvājuma trūkuma dēļ tā neveiktu plānotos jaunos ieguldījumus un tāpēc nebūtu konkurētspējīga.

| (242) | Plašākā Eiropas zaļā kursa kontekstā Komisija 2020. gada martā nāca klajā ar saistoša Eiropas klimata akta priekšlikumu, kura nolūks ir nostiprināt mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti (80). Turklāt Eiropas zaļais kurss ietver skaidru mērķi “sagādāt tīru un drošu enerģiju par pieņemamu cenu” (81), konkrēti tas sasniedzams, pārskatot Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķi atjaunojamo energoresursu jomā ar nolūku to palielināt. |
| --- | --- |

(242)

Plašākā Eiropas zaļā kursa kontekstā Komisija 2020. gada martā nāca klajā ar saistoša Eiropas klimata akta priekšlikumu, kura nolūks ir nostiprināt mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti (80). Turklāt Eiropas zaļais kurss ietver skaidru mērķi “sagādāt tīru un drošu enerģiju par pieņemamu cenu” (81), konkrēti tas sasniedzams, pārskatot Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķi atjaunojamo energoresursu jomā ar nolūku to palielināt.

80

81

| (243) | Abos tirgos, proti, dārzkopības stikla (siltumnīcu stikla) un FE un fototermālo moduļu tirgū, Savienības solārā stikla ražotāji izstrādā jaunus inovatīvus risinājumus, kā uzlabot zaļās enerģijas izmantošanu, sadarbojas ar pētniecības iestādēm un augstskolām un iegulda pētniecībā un izstrādē. Šajā kontekstā Komisija uzskatīja, ka pasākumu turpināšanai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu dzīvotspējīgas solārā stikla ražošanas nozares pastāvēšanu un veicinātu pētniecību un izstrādi šajā jomā. |
| --- | --- |

(243)

Abos tirgos, proti, dārzkopības stikla (siltumnīcu stikla) un FE un fototermālo moduļu tirgū, Savienības solārā stikla ražotāji izstrādā jaunus inovatīvus risinājumus, kā uzlabot zaļās enerģijas izmantošanu, sadarbojas ar pētniecības iestādēm un augstskolām un iegulda pētniecībā un izstrādē. Šajā kontekstā Komisija uzskatīja, ka pasākumu turpināšanai ir izšķirīga nozīme, lai nodrošinātu dzīvotspējīgas solārā stikla ražošanas nozares pastāvēšanu un veicinātu pētniecību un izstrādi šajā jomā.

| (244) | Turklāt Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu apdraudēta Savienības solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēja un lietotāji (galvenokārt FE moduļu ražotāji) kļūtu atkarīgi no importa, kas visticamāk būtu no Ķīnas. Ja pasākumi zaudētu spēku, tad solārā stikla ražošanas nozare nevarētu arī ieguldīt inovācijā, pētniecībā un izstrādē. Tāpēc, raugoties no vides viedokļa, Komisija uzskatīja, ka ir būtiski saglabāt solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(244)

Turklāt Komisija uzskatīja, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tiktu apdraudēta Savienības solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēja un lietotāji (galvenokārt FE moduļu ražotāji) kļūtu atkarīgi no importa, kas visticamāk būtu no Ķīnas. Ja pasākumi zaudētu spēku, tad solārā stikla ražošanas nozare nevarētu arī ieguldīt inovācijā, pētniecībā un izstrādē. Tāpēc, raugoties no vides viedokļa, Komisija uzskatīja, ka ir būtiski saglabāt solārā stikla ražošanas nozares dzīvotspēju.

| (245) | Vienlaikus Komisijas zaļā politika atbalsta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu Savienībā. Galvenais inovācijas potenciāls ir elementu ražošana lejupējā nozarē. Saglabājot pasākumus, šai “zaļās” nozares daļai, t. i., galvenokārt saules enerģijas moduļu ražotājiem, būtu jāsedz dažas papildu izmaksas. Tomēr, ņemot vērā 6.2.1. iedaļā izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka papildu izmaksas lietotājiem nebūtu pietiekami ievērojamas, lai kavētu to darbību vai turpmāku tās izvēršanu. |
| --- | --- |

(245)

Vienlaikus Komisijas zaļā politika atbalsta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu Savienībā. Galvenais inovācijas potenciāls ir elementu ražošana lejupējā nozarē. Saglabājot pasākumus, šai “zaļās” nozares daļai, t. i., galvenokārt saules enerģijas moduļu ražotājiem, būtu jāsedz dažas papildu izmaksas. Tomēr, ņemot vērā 6.2.1. iedaļā izklāstīto analīzi, Komisija secināja, ka papildu izmaksas lietotājiem nebūtu pietiekami ievērojamas, lai kavētu to darbību vai turpmāku tās izvēršanu.

| (246) | Tāpēc Komisija secināja, ka kopumā pasākumu saglabāšana nekaitē Savienības vides politikai. |
| --- | --- |

(246)

Tāpēc Komisija secināja, ka kopumā pasākumu saglabāšana nekaitē Savienības vides politikai.

6.4.   Nesaistīto tirgotāju intereses

Nesaistīto tirgotāju intereses

| (247) | Grupa, kas nodarbojas ar solārā stikla izplatīšanu siltumnīcu būvniecībai, pauda atbalstu pasākumu turpināšanai. Grupa nebija tiešs lietotājs, bet tā cieši sadarbojās ar lietotājiem/lauksaimniekiem, lai atrastu siltumnīcu būvniecībai piemērotu stiklu. Tā apgalvoja, ka siltumnīcu efektivitātes nodrošināšanai ir vajadzīgs augstas kvalitātes stikls ar zemu dzelzs saturu un dažādiem rakstiem. Pēc tās domām, gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, nebūtu iespējama šāda stikla nodrošināšana un cieša sadarbība ar ražotājiem inovatīvu risinājumu atrašanai un tas negatīvi ietekmētu solārā stikla ražošanu Savienībā. Šī grupa uzskatīja, ka līdzīgu stiklu nebija iespējams importēt, jo ražotāji ārvalstīs nevarēja piedāvāt tādu pašu attiecīgo rakstu un variāciju klāstu, lai veiksmīgi pabeigtu savus projektus parastajā termiņā. |
| --- | --- |

(247)

Grupa, kas nodarbojas ar solārā stikla izplatīšanu siltumnīcu būvniecībai, pauda atbalstu pasākumu turpināšanai. Grupa nebija tiešs lietotājs, bet tā cieši sadarbojās ar lietotājiem/lauksaimniekiem, lai atrastu siltumnīcu būvniecībai piemērotu stiklu. Tā apgalvoja, ka siltumnīcu efektivitātes nodrošināšanai ir vajadzīgs augstas kvalitātes stikls ar zemu dzelzs saturu un dažādiem rakstiem. Pēc tās domām, gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, nebūtu iespējama šāda stikla nodrošināšana un cieša sadarbība ar ražotājiem inovatīvu risinājumu atrašanai un tas negatīvi ietekmētu solārā stikla ražošanu Savienībā. Šī grupa uzskatīja, ka līdzīgu stiklu nebija iespējams importēt, jo ražotāji ārvalstīs nevarēja piedāvāt tādu pašu attiecīgo rakstu un variāciju klāstu, lai veiksmīgi pabeigtu savus projektus parastajā termiņā.

6.5.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (248) | Neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nebija datu, tad nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā šo personu interesēm. |
| --- | --- |

(248)

Neviens importētājs izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nebija datu, tad nebija pierādījumu, ka pasākumu noteikšana būtu pretrunā šo personu interesēm.

6.6.   Secinājumi par Savienības interesēm

| (249) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu pret ĶTR izcelsmes solārā stikla importam noteikto galīgo kompensācijas pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(249)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu pret ĶTR izcelsmes solārā stikla importam noteikto galīgo kompensācijas pasākumu saglabāšanu.

7.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (250) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir jāsaglabā spēkā kompensācijas pasākumi, kas piemērojami Ķīnas izcelsmes solārā stikla importam. |
| --- | --- |

(250)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir jāsaglabā spēkā kompensācijas pasākumi, kas piemērojami Ķīnas izcelsmes solārā stikla importam.

| (251) | Lai iespējami mazinātu kompensācijas pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo kompensācijas maksājumu pienācīgu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina kompensācijas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(251)

Lai iespējami mazinātu kompensācijas pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošina individuālo kompensācijas maksājumu pienācīgu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie kompensācijas maksājumi, jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina kompensācijas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (252) | Kaut arī šā rēķina uzrādīšana ir vajadzīga dalībvalstu muitas dienestiem, lai importam piemērotu kompensācijas maksājuma individuālās likmes, tam nevajadzētu būt vienīgajam elementam, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, būtu jāveic ierastās pārbaudes, un tāpat kā citos gadījumos tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota maksājuma likme. |
| --- | --- |

(252)

Kaut arī šā rēķina uzrādīšana ir vajadzīga dalībvalstu muitas dienestiem, lai importam piemērotu kompensācijas maksājuma individuālās likmes, tam nevajadzētu būt vienīgajam elementam, kas jāņem vērā muitas dienestiem. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, būtu jāveic ierastās pārbaudes, un tāpat kā citos gadījumos tie var pieprasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus utt.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka pēc tam pamatoti tiek piemērota maksājuma likme.

| (253) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālā maksājuma likmes, īpaši pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē. Ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, šādos apstākļos var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un piemērot valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(253)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas mazākas individuālā maksājuma likmes, īpaši pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski palielinās eksporta apjoms, šādu palielinājumu pašu par sevi var uzskatīt par pasākumu noteikšanas izraisītām pārmaiņām tirdzniecības modelī pamatregulas 23. panta 1. punkta nozīmē. Ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, šādos apstākļos var sākt pretapiešanas izmeklēšanu. Minētajā izmeklēšanā citustarp var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un piemērot valsts mēroga maksājumu.

| (254) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(254)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas šajā regulā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu attiecīgā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem tiesību subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz to nebūtu jāattiecina individuālās kompensācijas maksājuma likmes.

| (255) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (82). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(255)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (82). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, ar ko var pierādīt, ka šāda maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē paziņojums par nosaukuma maiņu.

82

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (256) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (83) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(256)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (83) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, kura publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

83

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (257) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (84) 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(257)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 (84) 15. panta 1. punktu,

84

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek noteikts galīgs kompensācijas maksājums importētam Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārajam stiklam no rūdīta nātrijkaļķa lokšņu stikla, kura dzelzs saturs ir mazāks par 300 ppm, saules enerģijas caurlaide pārsniedz 88 % (mērīta saskaņā ar AM1,5 300-2 500 nm), izturība pret karstumu ir līdz 250 °C (mērīta saskaņā ar EN 12150), izturība pret termisku šoku ir Δ 150 K (mērīta saskaņā ar EN 12150) un mehāniskā izturība ir 90 N/mm2 vai lielāka (mērīta saskaņā ar EN 1288-3) un kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 7007 19 80 (Taric kodi 7007198012, 7007198018, 7007198080 un 7007198085).

2.   Kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tabulā uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 3,2 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 17,1 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 12,8 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 16,7 % | B946 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti I pielikumā | 12,4 % | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,1 % | B999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

Taric papildu kods

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

3,2 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

17,1 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

12,8 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

16,7 %

B946

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti I pielikumā

12,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

17,1 %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās kompensācijas maksājuma likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst II pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 471/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 142, 14.5.2014., 23. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014 (2014. gada 13. maijs), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 142, 14.5.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1394 (2015. gada 13. augusts), ar ko pēc atkārtotas absorbcijas izmeklēšanas saskaņā ar 12. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 470/2014, kurā grozījumi izdarīti ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/588, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 215, 14.8.2015., 42. lpp.).

4

(5)  Paziņojums par konkrētu antisubsidēšanas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 345, 27.9.2018., 10. lpp.).

5

(6)  Paziņojums par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam piemērojamo kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 165, 14.5.2019., 22. lpp.).

6

(7)  
  Chapter II, Article 5 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment.

7

Chapter II, Article 5 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment

(8)  
  Chapter III, Article 17 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment.

8

Chapter III, Article 17 of the Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/688 (2019. gada 2. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 39. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1187 (2017. gada 3. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 171, 4.7.2017., 134. lpp.).

11

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/969 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam un ar kuru groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/649, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti velmētu plakanu dzelzs, neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda velmējumu importam (OV L 146, 9.6.2017., 17. lpp.).

13

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

14

(15)  Pamatregulas 3. panta 1) punkta a) apakšpunkta i) punkts.

15

(16)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 71.–87. apsvērums.

16

(17)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 88.–95. apsvērums.

17

(18)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 96.–98. apsvērums.

18

(19)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 99.–111. apsvērums.

19

(20)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 26.–29. lpp., 23. un 35. pielikumu.

20

(21)  Sk. šīs regulas 3.1. iedaļu un pārskatīšanas pieprasījuma 16., 27. un 28. lpp.

21

(22)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Appellate Body Report of 11 March 2011
  , DS 379, 318. punkts. Sk. arī WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), Appellate Body Report of 8 December 2014
  , 4.9–4.10., 4.17.–4.20. punkts, un WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China) Appellate Body Report of 18 December 2014
  , 4.92. punkts.

22

(US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Appellate Body Report of 11 March 2011

(US – Carbon Steel (India)), Appellate Body Report of 8 December 2014

(United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China) Appellate Body Report of 18 December 2014

(23)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/72 (2019. gada 17. janvāris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes elektrisko velosipēdu importam (OV L 16, 18.1.2019., 5. lpp.), 176., 208. un 215. apsvērums.

23

(24)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1187 (2017. gada 3. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. pantu, nosaka galīgo kompensācijas maksājumu konkrēta Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam (OV L 171, 4.7.2017., 134. lpp.), 67. apsvērums.

24

(25)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 222. un 229. apsvērums.

25

(26)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/688 109.–114. apsvērums.

26

(27)  Īstenošanas regulas (ES) 2018/1690 167.–223. apsvērums.

27

(28)  Īstenošanas regulas (ES) 2017/969 84.–148. apsvērums.

28

(29)  Sk. 6.3. nodaļu ziņojumā, kas pieejams http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

29

(30)  
  CNBM 2018. gada pārskats, http://cnbm.wsfg.hk/index.php?SectionID=FinancialReports&PageID=2020&Language=eng; Luoyang Glass 2018. gada pārskats, https://webb-site.com/dbpub/docs.asp?p=4910; Dongguan CSG 2018. gada pārskats, https://www.csgholding.com/Home/Investor/report/cat_id/43/year/2019/.html; visi skatīti 2020. gada maijā.

30

CNBM

Luoyang Glass

Dongguan CSG

(31)  Sk. šīs regulas 3.1. iedaļu un pārskatīšanas pieprasījuma 16., 27. un 28. lpp.

31

(32)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 121.–136. apsvērums.

32

(33)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 28.–31. lpp., 23., 36. un 37. pielikumu.

33

(34)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 20., 28., 29., 33., 36. lpp.

34

(35)  Sk. šīs regulas 3.1. iedaļu.

35

(36)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 143.–146. apsvērums.

36

(37)  Sk. pārskatīšanas pieprasījumu un pārskatīšanas pieprasījuma 15., 23. un 24. pielikumu.

37

(38)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 15. pielikumu.

38

(39)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 534.–542. apsvērums.

39

(40)  Īstenošanas regulas (ES) 2018/1690 510.–517. apsvērums.

40

(41)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/688 175.–188. apsvērums.

41

(42)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014, 161.–170. apsvērums.

42

(43)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 21. un 22. lpp., 22., 23. un 26. pielikumu.

43

(44)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 543.–550. apsvērums.

44

(45)  Īstenošanas regulas (ES) 2018/1690 518.–524. apsvērums.

45

(46)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 153.–160. apsvērums.

46

(47)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 25. lpp., 22. un 23. pielikumu.

47

(48)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 25. lpp. un 22. pielikumu.

48

(49)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 551.–557. apsvērums.

49

(50)  Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 86.–94. apsvērums.

50

(51)  Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 89. apsvērums.

51

(52)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 25. lpp. un 23. pielikumu.

52

(53)  Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 91. apsvērums un Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 554. apsvērums.

53

(54)  Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 91. apsvērums un UIN likuma 2. pants un 26. panta 2. punkts.

54

(55)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 556. apsvērums un šīs regulas 3.1. iedaļa.

55

(56)  Īstenošanas regulas (ES) Nr. 471/2014 172.–195. apsvērums.

56

(57)  Sk. šīs regulas 3.1. iedaļu.

57

(58)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 32. lpp., 17., 31. un 38. pielikumu.

58

(59)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/72 503.–533. apsvērums.

59

(60)  Īstenošanas regulas (ES) 2018/1690 474.–493. apsvērums.

60

(61)  Īstenošanas regulas (ES) 2019/688 80.–90. apsvērums.

61

(62)  Īstenošanas regulas (ES) 2017/1187 120.–128. apsvērums.

62

(63)  Pārskatīšanas pieprasījuma 22. lpp.

63

(64)  Sk. pārskatīšanas pieprasījuma 21.A pielikumu.

64

(65)  Pārskatīšanas pieprasījuma 34. lpp. un 8.A pielikums.

65

(66)  
  Xinyi Solar Holdings Limited, Annual Report 2019, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, skatīts 2020. gada maijā. “
  [2019.] gads bija pārejas periods Ķīnas FE tirgum. FE projekti no subsīdiju virzītiem projektiem pārgāja uz projektiem bez subsīdijām un regulēto tarifu atbalstītiem projektiem. [..] Novēlota politikas pasludināšana un projektu apstiprināšana šajā gadā ir slāpējusi vēlmi Ķīnā uzstādīt FE iekārtas. [..] Stabilo pieprasījumu pēc FE pasaulē šajā gadā nav nodrošinājusi Ķīna, bet citas valstis.
  ”

66

Xinyi Solar Holdings Limited, Annual Report 2019

[2019.] gads bija pārejas periods Ķīnas FE tirgum. FE projekti no subsīdiju virzītiem projektiem pārgāja uz projektiem bez subsīdijām un regulēto tarifu atbalstītiem projektiem. [..] Novēlota politikas pasludināšana un projektu apstiprināšana šajā gadā ir slāpējusi vēlmi Ķīnā uzstādīt FE iekārtas. [..] Stabilo pieprasījumu pēc FE pasaulē šajā gadā nav nodrošinājusi Ķīna, bet citas valstis.

(67)  Pārskatīšanas pieprasījuma 35. lpp.

67

(68)  Sk. 2. apsvērumu.

68

(69)  Sk. 2. apsvērumu.

69

(70)  Pārskatīšanas pieprasījums, 3.5. nodaļa.

70

(71)  Pārskatīšanas pieprasījums, 3.5. nodaļa. Sk. arī analīzi 6. iedaļā “Savienības intereses”.

71

(72)  Īstenošanas regula (ES) Nr. 470/2014.

72

(73)  Antidempinga un antisubsidēšanas pasākumi saules enerģijas paneļiem tika noteikti 2013. gada beigās uz diviem gadiem. 2017. gada martā pasākumu termiņš tika pagarināts par 18 mēnešiem (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).

73

(74)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1205/2013 (2013. gada 26. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes solārā stikla importam (OV L 316, 27.11.2013., 8. lpp.), 157. apsvērums.

74

(75)  
  Avots:
  A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE,

75

Avots:

A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs, Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE

https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf.

(76)  
  Avots: Mašīnbūves nozares apvienība (VDMA), https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf.

76

Avots:

VDMA

(77)  Viens no lielākajiem uzņēmumiem, kas izbeidza ražošanu, bija Solarworld, kura jauda, kā liecina ES ProSun dati, bija 700 MW. Uzņēmums izbeidza ražošanu 2018. gadā (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).

77

Solarworld

ES ProSun

(78)  
  F-Solar tīmekļa vietnē norādītā jauda ir 750 tonnas dienā (https://www.fsolar.de/en). Atkarībā no ražojumu klāsta šis apjoms var būt no 20 līdz 30 milj. m2. Bez F-Solar tirgū ir vairāki citi mazāki ražotāji, kā Petra Glass (Austrija), Pressglass (Polija), Sunarc (Dānija), Lambert (Vācija), Onyxsolar (Spānija), Covexglass (Polija), DA Glass (Polija), Schollglass (Polija), tvitec (Spānija), Hecker (Vācija), Ertex solar (Austrija), ILVA Glass (Itālija).

78

F-Solar

2

F-Solar

Petra Glass

Pressglass

Sunarc

Lambert

Onyxsolar

Covexglass

DA Glass

Schollglass

tvitec

Hecker

Ertex solar

ILVA Glass

(79)  
  Avots:
  EU ProSun.

79

Avots:

EU ProSun

(80)  Plašākam ieskatam sk. pielikumu Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, Briselē, 11.12.2019., COM(2019) 640 final, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0014.02/DOC_1&format=PDF.

80

(81)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss”, Briselē, 11.12.2019., COM(2019) 640 final, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0014.02/DOC_1&format=PDF , 6. lpp.

81

(82)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetsraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

82

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetsraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

(83)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

83

(84)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

84

---

1. PIELIKUMS

| Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang Limited | B952 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Nosaukums

Taric papildu kods

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang Limited

B952

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

2. PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt šādai informācijai:

| 1. | Komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1.

Komercrēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

| 2. | Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais solārais stikls (laukums m2), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

2.

Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies(-usies), apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais solārais stikls (laukums m2), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

| 3. | Datums un rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas paraksts. |
| --- | --- |

3.

Datums un rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas paraksts.

---

| 23.7.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/82 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/82

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1082

(2020. gada 22. jūlijs),

ar ko 315. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2020. gada 16. jūlijā nolēma pievienot ierakstu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2020. gada 16. jūlijā nolēma pievienot ierakstu to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

| (4) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 22. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

---

(1)  
  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:

“
  Noor Wali Mehsud (augstas kvalitātes alias
  Abu Mansoor Asim). Tituls: muftijs. Dzimšanas datums: 26.6.1978. Dzimšanas vieta: Gurguray, Pakistāna. Valstspiederība: Pakistāna. Cita informācija: Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) vadītājs. 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 16.7.2020.”

---