# Europos Sąjungos C 289E/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 289E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. lapkričio 28d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 289E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. lapkričio 28d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Taryba |
| 2006/C 289E/1 | 2006 m. liepos 24 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 19/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų | 1 |
| 2006/C 289E/2 | 2006 m. liepos 24 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 20/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo | 30 |
| 2006/C 289E/3 | 2006 m. rugsėjo 14 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 21/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo | 42 |
| 2006/C 289E/4 | 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 22/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (ROMA II) | 68 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Taryba

2006/C 289E/1

2006 m. liepos 24 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 19/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų

1

2006/C 289E/2

2006 m. liepos 24 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 20/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo

30

2006/C 289E/3

2006 m. rugsėjo 14 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 21/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo

42

2006/C 289E/4

2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) 22/2006, priimta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje pateiktą tvarką, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (ROMA II)

68

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Taryba

| 28.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 289/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 19/2006

Tarybos priimta 2006 m. liepos 24 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006 dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų

(2006/C 289 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

veikdami Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka (3),

Kadangi:

| (1) | Atsižvelgiant į bendrą transporto politiką, svarbu užtikrinti tarptautinių geležinkelių keleivių, keliaujančių iš vienos valstybės narės į kitą, naudotojų teises ir pagerinti tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę ir veiksmingumą keliaujant iš vienos valstybės narės į kitą, kad geležinkelių eismas išaugtų kitų transporto rūšių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(1)

Atsižvelgiant į bendrą transporto politiką, svarbu užtikrinti tarptautinių geležinkelių keleivių, keliaujančių iš vienos valstybės narės į kitą, naudotojų teises ir pagerinti tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę ir veiksmingumą keliaujant iš vienos valstybės narės į kitą, kad geležinkelių eismas išaugtų kitų transporto rūšių atžvilgiu.

| (2) | Komisijos komunikatu „2002–2006 m. vartotojų politikos strategija“ (4) siekiama sukurti aukštą vartotojų apsaugos lygį transporto srityje pagal Sutarties 153 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos komunikatu „2002–2006 m. vartotojų politikos strategija“ (4) siekiama sukurti aukštą vartotojų apsaugos lygį transporto srityje pagal Sutarties 153 straipsnio 2 dalį.

| (3) | Kadangi geležinkelių keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, todėl turėtų būti užtikrintos keleivių teisės. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi geležinkelių keleivis yra silpnesnė vežimo sutarties šalis, todėl turėtų būti užtikrintos keleivių teisės.

| (4) | Geležinkelių paslaugų naudotojai taip pat turi teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš reisą ir reiso metu. Jeigu įmanoma, geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai turėtų suteikti šią informaciją iš anksto ir kuo greičiau. |
| --- | --- |

(4)

Geležinkelių paslaugų naudotojai taip pat turi teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš reisą ir reiso metu. Jeigu įmanoma, geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai turėtų suteikti šią informaciją iš anksto ir kuo greičiau.

| (5) | Išsamesni kelionės informacijos pateikimo reikalavimai bus nustatyti Techninėse sąveikos specifikacijose (TSS), nurodytose 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (5). |
| --- | --- |

(5)

Išsamesni kelionės informacijos pateikimo reikalavimai bus nustatyti Techninėse sąveikos specifikacijose (TSS), nurodytose 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (5).

| (6) | Stiprinant tarptautinių geležinkelių keleivių teises reikėtų remtis esama su šiuo dalyku susijusios tarptautinės teisės sistema, pateikiama 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos 1999 m. birželio 3 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo protokolu (1999 m. protokolas) A priede — Vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės (CIV). |
| --- | --- |

(6)

Stiprinant tarptautinių geležinkelių keleivių teises reikėtų remtis esama su šiuo dalyku susijusios tarptautinės teisės sistema, pateikiama 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos 1999 m. birželio 3 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo protokolu (1999 m. protokolas) A priede — Vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės (CIV).

| (7) | Geležinkelio įmonės, kai įmanoma, turėtų bendradarbiauti parduodamos tęstinės kelionės bilietus, kad tarptautinių geležinkelių keleiviai galėtų lengviau vieną operatorių pakeisti kitu. |
| --- | --- |

(7)

Geležinkelio įmonės, kai įmanoma, turėtų bendradarbiauti parduodamos tęstinės kelionės bilietus, kad tarptautinių geležinkelių keleiviai galėtų lengviau vieną operatorių pakeisti kitu.

| (8) | Kompiuterines sistemas pritaikius prie bendros specifikacijos, būtų paprasčiau teikti informaciją ir parduoti bilietus tarptautinių geležinkelių keleiviams. |
| --- | --- |

(8)

Kompiuterines sistemas pritaikius prie bendros specifikacijos, būtų paprasčiau teikti informaciją ir parduoti bilietus tarptautinių geležinkelių keleiviams.

| (9) | Tolesnis kelionės informacijos ir rezervavimo sistemų įgyvendinimas turėtų būti vykdomas laikantis TSS. |
| --- | --- |

(9)

Tolesnis kelionės informacijos ir rezervavimo sistemų įgyvendinimas turėtų būti vykdomas laikantis TSS.

| (10) | Tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos turėtų būti naudingos visiems piliečiams. Todėl ribotos judėsenos — dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties — asmenys turėtų turėti galimybes keliauti geležinkeliais, panašias į kitų piliečių galimybes. Ribotos judėsenos asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą kaip ir kiti piliečiai. Inter alia turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad ribotos judėsenos asmenims būtų teikiama informacija, susijusi su geležinkelio paslaugų pritaikymu ribotos judėsenos asmenims, su galimybe ribotos judėsenos asmenims patekti į riedmenis ir su traukiniuose esančiais patogumais. Siekiant kuo geriau informuoti keleivius su jutimų sutrikimais apie vėlavimus, prireikus turėtų būti naudojamos vaizdo ir garso sistemos. Ribotos judėsenos asmenys turėtų turėti galimybę be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje. |
| --- | --- |

(10)

Tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos turėtų būti naudingos visiems piliečiams. Todėl ribotos judėsenos — dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties — asmenys turėtų turėti galimybes keliauti geležinkeliais, panašias į kitų piliečių galimybes. Ribotos judėsenos asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą kaip ir kiti piliečiai. Inter alia turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad ribotos judėsenos asmenims būtų teikiama informacija, susijusi su geležinkelio paslaugų pritaikymu ribotos judėsenos asmenims, su galimybe ribotos judėsenos asmenims patekti į riedmenis ir su traukiniuose esančiais patogumais. Siekiant kuo geriau informuoti keleivius su jutimų sutrikimais apie vėlavimus, prireikus turėtų būti naudojamos vaizdo ir garso sistemos. Ribotos judėsenos asmenys turėtų turėti galimybę be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje.

| (11) | Turėtų būti reikalaujama, kad geležinkelio įmonės būtų apdraustos arba imtųsi lygiaverčių priemonių tam, kad galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus tarptautinių geležinkelių keleiviams nelaimingų atsitikimų atvejais. Ateityje turėtų būti peržiūrėta minimali draudimo suma geležinkelio įmonėms. |
| --- | --- |

(11)

Turėtų būti reikalaujama, kad geležinkelio įmonės būtų apdraustos arba imtųsi lygiaverčių priemonių tam, kad galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus tarptautinių geležinkelių keleiviams nelaimingų atsitikimų atvejais. Ateityje turėtų būti peržiūrėta minimali draudimo suma geležinkelio įmonėms.

| (12) | Sustiprinus teises į kompensavimą ir pagalbą vėlavimo, praleisto persėdimo ar tarptautinės paslaugos atšaukimo atveju, tarptautinių geležinkelių keleivių vežimo rinka būtų paskatinta veikti keleivių naudai. |
| --- | --- |

(12)

Sustiprinus teises į kompensavimą ir pagalbą vėlavimo, praleisto persėdimo ar tarptautinės paslaugos atšaukimo atveju, tarptautinių geležinkelių keleivių vežimo rinka būtų paskatinta veikti keleivių naudai.

| (13) | Pageidautina, kad šiuo reglamentu būtų sukurta kompensavimo keleiviams vėlavimo atveju sistema, kuri būtų susijusi su geležinkelio įmonės atsakomybe ir grindžiama tais pačiais pagrindais, kaip COTIF ir ypač jos priede CIV, susijusiame su keleivių teisėmis, numatyta tarptautinė sistema. |
| --- | --- |

(13)

Pageidautina, kad šiuo reglamentu būtų sukurta kompensavimo keleiviams vėlavimo atveju sistema, kuri būtų susijusi su geležinkelio įmonės atsakomybe ir grindžiama tais pačiais pagrindais, kaip COTIF ir ypač jos priede CIV, susijusiame su keleivių teisėmis, numatyta tarptautinė sistema.

| (14) | Taip pat pageidautina, kad nelaimingo atsitikimo metu nukentėję asmenys ir jų išlaikytiniai tuoj po nelaimingo atsitikimo būtų apsaugoti nuo trumpalaikių finansinių rūpesčių. |
| --- | --- |

(14)

Taip pat pageidautina, kad nelaimingo atsitikimo metu nukentėję asmenys ir jų išlaikytiniai tuoj po nelaimingo atsitikimo būtų apsaugoti nuo trumpalaikių finansinių rūpesčių.

| (15) | Tarptautinių geležinkelių keleiviams būtų naudinga, jeigu valdžios institucijoms sutikus būtų imtasi atitinkamų priemonių užtikrinti jų asmeninį saugumą stotyse bei traukiniuose. |
| --- | --- |

(15)

Tarptautinių geležinkelių keleiviams būtų naudinga, jeigu valdžios institucijoms sutikus būtų imtasi atitinkamų priemonių užtikrinti jų asmeninį saugumą stotyse bei traukiniuose.

| (16) | Tarptautinių geležinkelių keleiviai turėtų turėti galimybę pateikti skundą, susijusį su šiame reglamente numatytomis teisėmis ir pareigomis, bet kuriai geležinkelio įmonei arba bilietų pardavėjui, ir teisę gauti atsakymą per priimtiną laikotarpį. |
| --- | --- |

(16)

Tarptautinių geležinkelių keleiviai turėtų turėti galimybę pateikti skundą, susijusį su šiame reglamente numatytomis teisėmis ir pareigomis, bet kuriai geležinkelio įmonei arba bilietų pardavėjui, ir teisę gauti atsakymą per priimtiną laikotarpį.

| (17) | Geležinkelio įmonės turėtų nustatyti, valdyti ir stebėti tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybės standartus. |
| --- | --- |

(17)

Geležinkelio įmonės turėtų nustatyti, valdyti ir stebėti tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybės standartus.

| (18) | Šio reglamento turinys turėtų būti peržiūrėtas; reikėtų pakoreguoti finansines sumas atsižvelgiant į infliaciją ir informavimo bei paslaugų kokybės reikalavimus atsižvelgiant į rinkos pokyčius; taip pat atsižvelgiant į šio reglamento poveikį paslaugų kokybei. |
| --- | --- |

(18)

Šio reglamento turinys turėtų būti peržiūrėtas; reikėtų pakoreguoti finansines sumas atsižvelgiant į infliaciją ir informavimo bei paslaugų kokybės reikalavimus atsižvelgiant į rinkos pokyčius; taip pat atsižvelgiant į šio reglamento poveikį paslaugų kokybei.

| (19) | Šis reglamentas turėtų neriboti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) nuostatų. |
| --- | --- |

(19)

Šis reglamentas turėtų neriboti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) nuostatų.

| (20) | Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti kompensacijos išmokėjimą atitinkamam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(20)

Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti kompensacijos išmokėjimą atitinkamam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (21) | Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. Bendrijos geležinkelių plėtros ir tarptautinio geležinkelių eismo keleivių teisių nustatymo, valstybės narės atskirai negali tinkamai pasiekti dėl išsamaus šio klausimo tarptautinio pobūdžio ir poreikio tarptautinius keleivių reisus reikia koordinuoti tarptautiniu lygiu, ir todėl šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. Bendrijos geležinkelių plėtros ir tarptautinio geležinkelių eismo keleivių teisių nustatymo, valstybės narės atskirai negali tinkamai pasiekti dėl išsamaus šio klausimo tarptautinio pobūdžio ir poreikio tarptautinius keleivių reisus reikia koordinuoti tarptautiniu lygiu, ir todėl šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

| (22) | Šio reglamento tikslas yra remti tarpvalstybinę integraciją tuose regionuose, kur dviejų ar daugiau kaimyninių valstybių narių piliečiai pakankamu mastu gyvena ir dirba kitoje valstybėje narėje. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę laikinai suteikti išimtis atskiroms tarpvalstybinėms paslaugoms. Teikiant šias paslaugas gali būti aprūpinama transportu konurbacijoje ar regione dviejose ar daugiau valstybių narių, regionuose, kur didelė paslaugų dalis teikiama už Bendrijos ribų, kai trumpa maršruto dalis yra kitos valstybės narės teritorijoje arba kai įvažiuojama į kitos valstybės narės teritoriją tik tam, kad būtų atliktas paskutinis sustojimas. |
| --- | --- |

(22)

Šio reglamento tikslas yra remti tarpvalstybinę integraciją tuose regionuose, kur dviejų ar daugiau kaimyninių valstybių narių piliečiai pakankamu mastu gyvena ir dirba kitoje valstybėje narėje. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę laikinai suteikti išimtis atskiroms tarpvalstybinėms paslaugoms. Teikiant šias paslaugas gali būti aprūpinama transportu konurbacijoje ar regione dviejose ar daugiau valstybių narių, regionuose, kur didelė paslaugų dalis teikiama už Bendrijos ribų, kai trumpa maršruto dalis yra kitos valstybės narės teritorijoje arba kai įvažiuojama į kitos valstybės narės teritoriją tik tam, kad būtų atliktas paskutinis sustojimas.

| (23) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemones turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7), |
| --- | --- |

(23)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemones turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl:

| a) | informacijos, kurią turi suteikti geležinkelio įmonės, sutarčių dėl transporto sudarymu, bilietų išdavimu ir Kompiuterizuotos geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistemos įgyvendinimu, |
| --- | --- |

a)

informacijos, kurią turi suteikti geležinkelio įmonės, sutarčių dėl transporto sudarymu, bilietų išdavimu ir Kompiuterizuotos geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistemos įgyvendinimu,

| b) | geležinkelio įmonių atsakomybės ir jų draudimo įsipareigojimais dėl keleivių ir jų bagažo, |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonių atsakomybės ir jų draudimo įsipareigojimais dėl keleivių ir jų bagažo,

| c) | geležinkelio įmonių įsipareigojimų keleiviams vėlavimo atveju, |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonių įsipareigojimų keleiviams vėlavimo atveju,

| d) | geležinkeliais keliaujančių ribotos judėsenos asmenų apsaugos ir pagalbos jiems, |
| --- | --- |

d)

geležinkeliais keliaujančių ribotos judėsenos asmenų apsaugos ir pagalbos jiems,

| e) | paslaugų kokybės standartų, skirtų tarptautinėms paslaugoms, apibrėžimo ir stebėsenos, keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymo ir skundų tvarkymo, ir |
| --- | --- |

e)

paslaugų kokybės standartų, skirtų tarptautinėms paslaugoms, apibrėžimo ir stebėsenos, keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymo ir skundų tvarkymo, ir

| f) | bendrų vykdymo taisyklių. |
| --- | --- |

f)

bendrų vykdymo taisyklių.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Laikantis 2, 3 ir 4 dalių, šis reglamentas visoje Bendrijoje taikomas tarptautiniams reisams naudojantis vidaus ir tarptautinėmis paslaugomis, kurias teikia viena ar daugiau licenciją pagal 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (8) gavusių geležinkelio įmonių.

2.   IV skyrius bei 25 straipsnis taikomi tik tarptautiniams reisams naudojantis tarptautinėmis paslaugomis.

3.   V skyrius taip pat taikomas vidaus reisams naudojantis tarptautinėmis paslaugomis.

4.   Valstybė narė ne ilgesniam kaip 5 metų laikotarpiui skaidriu ir nediskriminaciniu pagrindu gali suteikti laikiną išimtį, kuri gali būti atnaujinama, netaikyti šio reglamento tam tikroms tarptautinėms paslaugoms ar tarptautiniams reisams, kurie yra ypatingi tuo, kad

| a) | teikiant tarptautines paslaugas aprūpinama transportu siekiant patenkinti transporto reikalavimus konurbacijoje ar regione, esančiame dviejose ar daugiau valstybių narių, ar |
| --- | --- |

a)

teikiant tarptautines paslaugas aprūpinama transportu siekiant patenkinti transporto reikalavimus konurbacijoje ar regione, esančiame dviejose ar daugiau valstybių narių, ar

| b) | didelė dalis tarptautinės paslaugos, įskaitant bent vieną pagal tvarkaraštį numatytą sustojimo vietą, teikiama už Bendrijos ribų, ar |
| --- | --- |

b)

didelė dalis tarptautinės paslaugos, įskaitant bent vieną pagal tvarkaraštį numatytą sustojimo vietą, teikiama už Bendrijos ribų, ar

| c) | tarptautinė paslauga prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje ir maršruto dalis kitos valstybės teritorijoje yra trumpesnė nei 100 km, sustojant ar nesustojant komercinėse sustojimo vietose, ar |
| --- | --- |

c)

tarptautinė paslauga prasideda ir baigiasi toje pačioje valstybėje narėje ir maršruto dalis kitos valstybės teritorijoje yra trumpesnė nei 100 km, sustojant ar nesustojant komercinėse sustojimo vietose, ar

| d) | tarptautinė paslauga kerta vienos valstybės narės sieną ir baigiasi stotyje, kuri yra arčiausiai sienos. |
| --- | --- |

d)

tarptautinė paslauga kerta vienos valstybės narės sieną ir baigiasi stotyje, kuri yra arčiausiai sienos.

Valstybė narės praneša Komisijai apie tokias išimtis. Komisija nustato, ar išimtis suteikta laikantis šio straipsnio nuostatų.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente taikomi tokie sąvokų apibrėžimai:

| 1. | „geležinkelio įmonė“ — geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/14/EB (9) 2 straipsnyje, ir bet kuri valstybinė ar privati įmonė, kurios veiklos sritis — teikti prekių ir (arba) keleivių pervežimo geležinkeliais paslaugas ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauką; ši sąvoka apima ir tas įmones, kurios teikia vien tik traukos paslaugas; |
| --- | --- |

1.

„geležinkelio įmonė“ — geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/14/EB (9) 2 straipsnyje, ir bet kuri valstybinė ar privati įmonė, kurios veiklos sritis — teikti prekių ir (arba) keleivių pervežimo geležinkeliais paslaugas ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauką; ši sąvoka apima ir tas įmones, kurios teikia vien tik traukos paslaugas;

| 2. | „vežėjas“ — sutartyje nustatyta geležinkelio įmonė, su kuria keleivis sudarė sutartį dėl transporto, arba kelios viena kitą keičiančios geležinkelio įmonės, kurioms pagal šią sutartį atsiranda prievolių; |
| --- | --- |

2.

„vežėjas“ — sutartyje nustatyta geležinkelio įmonė, su kuria keleivis sudarė sutartį dėl transporto, arba kelios viena kitą keičiančios geležinkelio įmonės, kurioms pagal šią sutartį atsiranda prievolių;

| 3. | „pavaduojantis vežėjas“ — geležinkelio įmonė, kuri su keleiviu nesudarė sutarties dėl transporto, tačiau kuriai sutartį sudariusi geležinkelio įmonė paveda visiškai ar iš dalies atlikti vežimą geležinkeliu; |
| --- | --- |

3.

„pavaduojantis vežėjas“ — geležinkelio įmonė, kuri su keleiviu nesudarė sutarties dėl transporto, tačiau kuriai sutartį sudariusi geležinkelio įmonė paveda visiškai ar iš dalies atlikti vežimą geležinkeliu;

| 4. | „infrastruktūros valdytojas“ — institucija ar įmonė, kuri pirmiausia yra atsakinga už geležinkelio infrastruktūros arba jos dalies sukūrimą ir techninę priežiūrą, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB (10) 3 straipsnyje, bei gali būti atsakinga ir už infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų valdymą; infrastruktūros valdytojo funkcijos tinkle arba tinklo dalyje gali būti paskiriamos skirtingoms institucijoms ar įmonėms; |
| --- | --- |

4.

„infrastruktūros valdytojas“ — institucija ar įmonė, kuri pirmiausia yra atsakinga už geležinkelio infrastruktūros arba jos dalies sukūrimą ir techninę priežiūrą, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB (10) 3 straipsnyje, bei gali būti atsakinga ir už infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų valdymą; infrastruktūros valdytojo funkcijos tinkle arba tinklo dalyje gali būti paskiriamos skirtingoms institucijoms ar įmonėms;

| 5. | „stoties valdytojas“ — organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti geležinkelio stotį ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

5.

„stoties valdytojas“ — organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti geležinkelio stotį ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas;

| 6. | „kelionių operatorius“ — kelionės organizatorius arba pardavėjas, kaip apibrėžta Direktyvos 90/314/EEB (11) dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, išskyrus geležinkelio įmonę; |
| --- | --- |

6.

„kelionių operatorius“ — kelionės organizatorius arba pardavėjas, kaip apibrėžta Direktyvos 90/314/EEB (11) dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, išskyrus geležinkelio įmonę;

| 7. | „bilietų pardavėjas“ — bet kuris geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris sudaro sutartis dėl transporto ir parduoda bilietus geležinkelio įmonės ar savo vardu; |
| --- | --- |

7.

„bilietų pardavėjas“ — bet kuris geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris sudaro sutartis dėl transporto ir parduoda bilietus geležinkelio įmonės ar savo vardu;

| 8. | „sutartis dėl transporto“ — tai vežimo už atlyginimą ar nemokamai sutartis, kurią sudarė geležinkelio įmonė ar bilietų pardavėjas ir keleivis tam, kad būtų teikiamos viena ar daugiau transporto paslaugų. |
| --- | --- |

8.

„sutartis dėl transporto“ — tai vežimo už atlyginimą ar nemokamai sutartis, kurią sudarė geležinkelio įmonė ar bilietų pardavėjas ir keleivis tam, kad būtų teikiamos viena ar daugiau transporto paslaugų.

| 9. | „rezervavimas“ –popierinės ar elektroninės formos leidimas, suteikiantis teisę į transportą su sąlyga, kad anksčiau buvo asmeniškai susitarta dėl transporto ir apie tai iš anksto patvirtinta; |
| --- | --- |

9.

„rezervavimas“ –popierinės ar elektroninės formos leidimas, suteikiantis teisę į transportą su sąlyga, kad anksčiau buvo asmeniškai susitarta dėl transporto ir apie tai iš anksto patvirtinta;

| 10. | „tęstinės kelionės bilietas“ — bilietas ar bilietai, kurie atspindi sutartį dėl transporto, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar kelios geležinkelio įmonės; |
| --- | --- |

10.

„tęstinės kelionės bilietas“ — bilietas ar bilietai, kurie atspindi sutartį dėl transporto, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar kelios geležinkelio įmonės;

| 11. | „tarptautinis reisas“ — pagal vieną sutartį dėl transporto tarp dviejų valstybių narių vykdomas keleivinis reisas geležinkeliu, kurio metu tarp išvykimo ir atvykimo vietų keleivis kerta bent vieną valstybės narės sieną ir keleivis pagal tą pačią sutartį keliauja naudodamasis bent viena tarptautine paslauga. Priklausomai nuo sutartyje dėl transporto nurodytų išvykimo ir atvykimo vietų keleivis gali keliauti naudodamasis taip pat viena ar daugiau vidaus paslaugų; |
| --- | --- |

11.

„tarptautinis reisas“ — pagal vieną sutartį dėl transporto tarp dviejų valstybių narių vykdomas keleivinis reisas geležinkeliu, kurio metu tarp išvykimo ir atvykimo vietų keleivis kerta bent vieną valstybės narės sieną ir keleivis pagal tą pačią sutartį keliauja naudodamasis bent viena tarptautine paslauga. Priklausomai nuo sutartyje dėl transporto nurodytų išvykimo ir atvykimo vietų keleivis gali keliauti naudodamasis taip pat viena ar daugiau vidaus paslaugų;

| 12. | „vidaus reisas“ — pagal vieną sutartį dėl transporto vykdomas keleivinis reisas geležinkeliu, kurio metu keleivis nekerta valstybės narės sienos; |
| --- | --- |

12.

„vidaus reisas“ — pagal vieną sutartį dėl transporto vykdomas keleivinis reisas geležinkeliu, kurio metu keleivis nekerta valstybės narės sienos;

| 13. | „tarptautinės paslaugos“ — keleivių vežimo geležinkeliu paslaugos, kurias teikiant reisas prasideda ir baigiasi Bendrijoje bei kertama bent viena valstybės narės siena; |
| --- | --- |

13.

„tarptautinės paslaugos“ — keleivių vežimo geležinkeliu paslaugos, kurias teikiant reisas prasideda ir baigiasi Bendrijoje bei kertama bent viena valstybės narės siena;

| 14 | „vidaus paslaugos“ — keleivių vežimo geležinkeliu paslaugos, kurias teikiant nekertama valstybės narės siena; |
| --- | --- |

14

„vidaus paslaugos“ — keleivių vežimo geležinkeliu paslaugos, kurias teikiant nekertama valstybės narės siena;

| 15. | „vėlavimas“ — skirtumas tarp laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų atvyko ar kada tikimasi, kad atvyks; |
| --- | --- |

15.

„vėlavimas“ — skirtumas tarp laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų atvyko ar kada tikimasi, kad atvyks;

| 16. | „Kompiuterizuota geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistema (CIRSRT)“ — kompiuterizuota sistema, kurioje saugoma informacija apie geležinkelio įmonių siūlomas paslaugas; CIRSRT sistemoje saugoma tokia informacija apie paslaugas keleiviams:






  a) | paslaugų keleiviams grafikai ir tvarkaraščiai; |
| --- | --- | --- |

16.

„Kompiuterizuota geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistema (CIRSRT)“ — kompiuterizuota sistema, kurioje saugoma informacija apie geležinkelio įmonių siūlomas paslaugas; CIRSRT sistemoje saugoma tokia informacija apie paslaugas keleiviams:

a)

paslaugų keleiviams grafikai ir tvarkaraščiai;

| b) | ar yra laisvų sėdimų vietų; |
| --- | --- |

b)

ar yra laisvų sėdimų vietų;

| c) | bilietų kainos ir specialios sąlygos; |
| --- | --- |

c)

bilietų kainos ir specialios sąlygos;

| d) | traukinių pritaikymas ribotos judėsenos asmenims; |
| --- | --- |

d)

traukinių pritaikymas ribotos judėsenos asmenims;

| e) | galimi rezervavimo arba bilietų ar tęstinės kelionės bilietų išdavimo būdai, jeigu naudotojams prieinami kai kurie arba visi šie būdai; |
| --- | --- |

e)

galimi rezervavimo arba bilietų ar tęstinės kelionės bilietų išdavimo būdai, jeigu naudotojams prieinami kai kurie arba visi šie būdai;

| 17. | „ribotos judėsenos asmuo“ — bet kuris asmuo, kurio judėsena naudojantis transporto priemone yra ribota dėl bet kokios fizinės negalios (sensorinės arba motorinės, nuolatinės arba laikinos), intelekto negalios arba sutrikimo ar bet kurios kitos negalios, arba amžiaus, ir kuriam dėl jo būklės reikia skirti atitinkamą dėmesį ir visiems keleiviams teikiamas paslaugas pritaikyti prie jo specialių poreikių; |
| --- | --- |

17.

„ribotos judėsenos asmuo“ — bet kuris asmuo, kurio judėsena naudojantis transporto priemone yra ribota dėl bet kokios fizinės negalios (sensorinės arba motorinės, nuolatinės arba laikinos), intelekto negalios arba sutrikimo ar bet kurios kitos negalios, arba amžiaus, ir kuriam dėl jo būklės reikia skirti atitinkamą dėmesį ir visiems keleiviams teikiamas paslaugas pritaikyti prie jo specialių poreikių;

| 18. | „Bendrosios vežimo sąlygos“ — vežėjo sąlygos, kurias sudaro bendrosios sąlygos ar kiekvienoje valstybėje narėje teisėtai galiojantys tarifai ir kurios, sudarius sutartį dėl vežimo, tampa jos sudėtine dalimi; |
| --- | --- |

18.

„Bendrosios vežimo sąlygos“ — vežėjo sąlygos, kurias sudaro bendrosios sąlygos ar kiekvienoje valstybėje narėje teisėtai galiojantys tarifai ir kurios, sudarius sutartį dėl vežimo, tampa jos sudėtine dalimi;

| 19. | „transporto priemonė“ — motorinė transporto priemonė ar priekaba, vežamos vežant keleivius. |
| --- | --- |

19.

„transporto priemonė“ — motorinė transporto priemonė ar priekaba, vežamos vežant keleivius.

II SKYRIUS

SUTARTIS DĖL TRANSPORTO, INFORMACIJA IR BILIETAI

4 straipsnis

Sutartis dėl transporto

Laikantis šio skyriaus nuostatų, sutarties dėl transporto sudarymą ir jos vykdymą bei informacijos teikimą ir bilietų pardavimą reglamentuoja I priedo II ir III antraštinių dalių nuostatos.

5 straipsnis

Draudimas atsisakyti teisių ir nustatyti ribas

1.   Pagal šį reglamentą nustatytų pareigų keleiviams negalima apriboti ar jų atsisakyti, ypač į sutartį dėl transporto įtraukiant leidžiančią nukrypti arba ribojančią nuostatą.

2.   Geležinkelio įmonės gali pasiūlyti keleiviui palankesnes, nei nustatyta šiame reglamente, sutarties sąlygas.

6 straipsnis

Pareiga suteikti informaciją apie tarptautinių paslaugų nutraukimą

Geležinkelio įmonės tinkamomis priemonėmis paskelbia apie sprendimus dėl tarptautinių paslaugų nutraukimo prieš tų sprendimų įgyvendinimą.

7 straipsnis

Kelionės informacija

1.   Paprašyti ir nepažeisdami 9 straipsnio, geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai, siūlantys vienos ar kelių geležinkelio įmonių vardu sudaryti sutartis dėl transporto, suteikia keleiviui bent II priedo I dalyje nurodytą informaciją, susijusią su tarptautiniais reisais, dėl kurių atitinkama geležinkelio įmonė siūlo sudaryti sutartį dėl transporto. Bilietų pardavėjai, siūlantys sutartis dėl transporto savo vardu, ir kelionių operatoriai suteikia šią informaciją, jeigu jos turi.

2.   Tarptautinio reiso metu geležinkelio įmonės suteikia keleiviams bent jau II priedo II dalyje nurodytą informaciją.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyta informacija suteikiama tinkamiausia forma.

8 straipsnis

Galimybė įsigyti bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir juos rezervuoti

1.   Geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai siūlo bilietus bei tęstinės kelionės bilietus, kur tai įmanoma, bei galimybę juos rezervuoti. Nepažeisdama 2 dalies geležinkelio įmonė platina bilietus keleiviams naudodamasi bent vienu iš šių pardavimo punktų:

| a) | bilietų kasose ar iš bilietų pardavimo automatų; |
| --- | --- |

a)

bilietų kasose ar iš bilietų pardavimo automatų;

| b) | telefonu ir (arba) internetu arba kitokios plačiai naudojamos informacinės technologijos pagalba; |
| --- | --- |

b)

telefonu ir (arba) internetu arba kitokios plačiai naudojamos informacinės technologijos pagalba;

| c) | traukiniuose. |
| --- | --- |

c)

traukiniuose.

2.   Geležinkelio įmonės siūlo galimybę įsigyti pageidaujamos paslaugos bilietus traukinyje, išskyrus atvejus, kai ši galimybė neleidžiama ar ribojama dėl saugumo ar kovos su sukčiavimu politikos, ar taikant privalomą traukinių bilietų rezervavimą, ar dėl pagrįstų komercinių priežasčių.

9 straipsnis

Kelionės informacijos ir rezervavimo sistemos

1.   Siekiant teikti informaciją ir išduoti bilietus, kaip nurodyta šiame reglamente, geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai naudojasi CIRSRT, kuri turi būti sukurta naudojant šiame straipsnyje nurodytas procedūras.

2.   Direktyvoje 2001/16/EB nurodytos Techninėse sąveikos specifikacijos (TSS) taikomos šio reglamento tikslais.

3.   Komisija, remdamasi pasiūlymu, kurį turi pateikti Europos geležinkelio agentūra (EGA), iki ... (12) priima keleiviams skirtų telematikos priemonių TSS. TSS suteikia galimybę teikti II priede pateiktą informaciją ir išduoti bilietus, kaip nustatyta šiame reglamente.

4.   Geležinkelio įmonės suderina savo CIRSRT su TSS nustatytais reikalavimais laikydamosi tose TSS nustatyto įdiegimo plano.

5.   Atsižvelgiant į Direktyvos 95/46/EB nuostatos, geležinkelio įmonė ir bilietų pardavėjas kitoms geležinkelio įmonėms ir (arba) bilietų pardavėjams neatskleidžia su individualiais užsakymais susijusių asmens duomenų.

III SKYRIUS

GELEŽINKELIO ĮMONIŲ ATSAKOMYBĖ UŽ KELEIVIUS IR JŲ BAGAŽĄ

10 straipsnis

Su keleiviais ir bagažu susijusi atsakomybė

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas, geležinkelio įmonių atsakomybę už keleivius ir jų bagažą reglamentuoja I priedo IV antraštinės dalies I, III ir IV skyriai bei VI ir VII antraštinės dalys.

11 straipsnis

Draudimas

1.   Direktyvos 95/18/EB 9 straipsnyje numatyta pareiga, susijusi su atsakomybe už keleivius, suprantama kaip reikalavimas, kad geležinkelio įmonė būtų tinkamai apdrausta tokia suma ar imtųsi lygiaverčių priemonių tam, kad galėtų įvykdyti pagal šį reglamentą jai tenkančias atsakomybės prievoles.

2.   Iki ... (12) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie minimalios draudimo sumos nustatymą geležinkelio įmonėms. Jei tikslinga, su pranešimu pateikiami tinkami pasiūlymai ar rekomendacijos šiuo klausimu.

12 straipsnis

Išankstiniai mokėjimai

1.   Jei keleivis žūsta ar sužeidžiamas, geležinkelio įmonė nedelsdama ir visais atvejais ne vėliau kaip per penkiolika dienų po to, kai nustatomas teisę gauti kompensaciją turintis fizinis asmuo, atlieka tokius reikiamus išankstinius mokėjimus, kad būtų patenkinti skubūs ekonominiai poreikiai, proporcingi patirtai žalai.

2.   Nepažeidžiant 1 dalies, išankstinio mokėjimo suma yra ne mažiau kaip 21 000 EUR keleiviui mirties atveju.

3.   Išankstinis mokėjimas nelaikomas atsakomybės pripažinimu ir sumokėta suma gali būti atskaityta iš kitų sumų, vėliau sumokamų pagal šį reglamentą, bet ši suma yra negrąžintina, išskyrus atvejus, kai žala sukelta dėl keleivio aplaidumo ar kaltės ar kai asmuo, kuriam sumokėta ši suma, nėra teisę gauti kompensaciją turintis asmuo.

IV SKYRIUS

VĖLAVIMAS, PRALEISTI PERSĖDIMAI IR ATŠAUKIMAS

13 straipsnis

Atsakomybė dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas, geležinkelio įmonių atsakomybę dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų reglamentuoja I priedo IV antraštinės dalies II skyrius.

14 straipsnis

Kompensavimas ir nukreipimas kitu maršrutu

Tuo atveju, kai pagrįstai manoma, kad atvykstant į galutinę atvykimo vietą pagal sutartį dėl transporto bus vėluojama daugiau nei 60 minučių, keleivis turi turėti galimybę nedelsiant pasirinkti:

| a) | visos bilieto kainos kompensavimą tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis buvo už jį sumokėta, už nenuvažiuotą reiso dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis, jei tarptautinis reisas nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, prireikus ir grįžimo į pradinę išvykimo vietą paslaugos suteikimą esant anksčiausiai galimybei. Kompensacija išmokama tokiomis pačiomis kompensacijų išmokėjimo sąlygomis, kaip nurodyta 15 straipsnyje; arba |
| --- | --- |

a)

visos bilieto kainos kompensavimą tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis buvo už jį sumokėta, už nenuvažiuotą reiso dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis, jei tarptautinis reisas nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, prireikus ir grįžimo į pradinę išvykimo vietą paslaugos suteikimą esant anksčiausiai galimybei. Kompensacija išmokama tokiomis pačiomis kompensacijų išmokėjimo sąlygomis, kaip nurodyta 15 straipsnyje; arba

| b) | galimybę toliau važiuoti reisu ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą esant anksčiausiai galimybei; arba |
| --- | --- |

b)

galimybę toliau važiuoti reisu ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą esant anksčiausiai galimybei; arba

| c) | galimybę toliau važiuoti reisu ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą vėlesne keleiviui patogia data; |
| --- | --- |

c)

galimybę toliau važiuoti reisu ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą vėlesne keleiviui patogia data;

15 straipsnis

Bilieto kainos kompensavimas

1.   Neprarasdamas teisės į transportą, keleivis iš geležinkelio įmonės gali reikalauti kompensacijos už vėlavimą, jei jo traukinys vėluoja ir dėl šio vėlavimo nebuvo sumokėta kompensacija už bilietą pagal 14a straipsnio nuostatas. Minimalios kompensacijos už vėlavimą yra:

| a) | 25 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama nuo 60 iki 119 minučių; |
| --- | --- |

a)

25 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama nuo 60 iki 119 minučių;

| b) | 50 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 120 ar daugiau minučių. |
| --- | --- |

b)

50 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 120 ar daugiau minučių.

Kai sutartis dėl transporto yra dėl reiso į abi puses, apskaičiuojant kompensaciją už vėlavimą reiso pirmyn ar atgal atveju remiamasi puse už bilietą sumokėtos kainos. Kompensacija už vėlavimą suteikiant paslaugas pagal kitos rūšies sutartį dėl transporto, leidžiančią keliauti keliais atitinkamais maršrutais, apskaičiuojama proporcingai pagal visą bilieto kainą.

Apskaičiuojant vėlavimo trukmę neatsižvelgiama į vėlavimą, kuris įvyko už valstybės narės teritorijos ribų, jeigu geležinkelio įmonė gali tai įrodyti.

2.   Kompensacija už bilieto kainą sumokama per 14 dienų nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo. Kompensacija gali būti išmokėta čekiais ir (arba) suteikiant kitas paslaugas, jei sąlygos yra lanksčios (visų pirma dėl galiojimo laikotarpio ir paskirties vietos). Kompensacija išmokama pinigais keleiviui paprašius, jei jam nenaudinga gauti čekius ar kitas paslaugas.

3.   Iš kompensacijos už bilieto kainą neatskaičiuojamos finansinio sandorio išlaidos, pavyzdžiui, mokesčiai, išlaidos už telefoną ar pašto ženklus. Geležinkelio įmonės gali nustatyti minimalią sumą, už kurią mažesnės kompensacijos nebus išmokamos. Ši minimali suma negali būti didesnė kaip 4 EUR.

4.   Keleivis neturi teisės į kompensaciją, jei apie vėlavimą jam pranešta prieš tai, kai jis nusipirko bilietą, arba jei atvykus kitu traukiniu ar pakeitus maršrutą pavėluojama mažiau nei 60 minučių.

16 straipsnis

Pagalba

1.   Vėlavimo atvykstant ar išvykstant atveju geležinkelio įmonė ar stoties valdytojas keleivius informuoja apie padėtį ir apie numatomą išvykimo laiką bei numatomą atvykimo laiką, kai tik turi tokią informaciją.

2.   Ilgesnio nei 60 minučių 1 dalyje nurodyto vėlavimo atveju keleiviams taip pat turi būti nemokamai pasiūlyta:

| a) | maistas ir gaivinamieji gėrimai atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų yra traukinyje ar stotyje, |
| --- | --- |

a)

maistas ir gaivinamieji gėrimai atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų yra traukinyje ar stotyje,

| b) | esant galimybei, viešbutis ar kita apgyvendinimo vieta ir transportas iš geležinkelio stoties į apgyvendinimo vietą tais atvejais, kai būtina pasilikti vieną ar daugiau naktų arba būtina pasilikti ilgiau nei numatyta, |
| --- | --- |

b)

esant galimybei, viešbutis ar kita apgyvendinimo vieta ir transportas iš geležinkelio stoties į apgyvendinimo vietą tais atvejais, kai būtina pasilikti vieną ar daugiau naktų arba būtina pasilikti ilgiau nei numatyta,

| c) | jei traukinys sustabdytas kelyje, esant galimybei, transportas nuo traukinio iki geležinkelio stoties, alternatyvios išvykimo vietos ar iki paslaugos teikimo galutinės atvykimo vietos. |
| --- | --- |

c)

jei traukinys sustabdytas kelyje, esant galimybei, transportas nuo traukinio iki geležinkelio stoties, alternatyvios išvykimo vietos ar iki paslaugos teikimo galutinės atvykimo vietos.

3.   Jei tarptautinė geležinkelio paslauga nebegali būti toliau teikiama, geležinkelio įmonė kuo greičiau suorganizuoja alternatyvias transporto paslaugas keleiviams.

4.   Geležinkelio įmonės keleivio prašymu ant bilieto patvirtina, atsižvelgiant į tai, kas įvyko, kad geležinkelio paslauga buvo suteikta pavėluotai, dėl ko buvo nespėta perlipti į kitą traukinį, arba kad tos paslaugos teikimas buvo atšauktas.

5.   Taikydama 1, 2 ir 3 dalis, paslaugas teikianti geležinkelio įmonė ypatingą dėmesį skiria ribotos judėsenos keleivių ir juos lydinčių asmenų poreikiams.

V SKYRIUS

RIBOTOS JUDĖSENOS ASMENYS

17 straipsnis

Ribotos judėsenos asmenims teikiama informacija

1.   Paprašius, geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius informuoja apie geležinkelio paslaugų pritaikymą ribotos judėsenos asmenims, apie galimybę jiems patekti į riedmenis ir apie patogumus traukiniuose.

2.   Geležinkelio įmonė nustato nediskriminacines naudojimosi taisykles, taikomas vežant ribotos judėsenos asmenis, siekiant laikytis taikomų įstatymais nustatytų saugos reikalavimų. Paprašius, geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai ir (arba) kelionių operatoriai nedelsdami pateikia šias taisykles.

18 straipsnis

Teisė į transportą

1.   Geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius negali atsisakyti rezervuoti ar išduoti bilietą remdamiesi tuo, kad asmuo yra ribotos judėsenos. Ribotos judėsenos asmenims nereikia papildomai mokėti už rezervavimą ir bilietus.

2.   Nepaisant 1 dalies, geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ir (arba) kelionių operatorius gali atsisakyti rezervuoti ar išduoti bilietą arba pareikalauti, kad ribotos judėsenos asmenį lydėtų kitas asmuo, laikydamiesi 17 straipsnio 2 dalyje nurodytų naudojimosi taisyklių.

3.   Kai geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ir (arba) kelionių operatorius taiko išimtį pagal 2 dalį, atitinkamam ribotos judėsenos asmeniui paprašius, ji raštu praneša tokių veiksmų priežastis per penkias darbo dienas nuo atsisakymo rezervuoti ar išduoti bilietą arba pareikalavimo, kad asmuo būtų lydimas.

19 straipsnis

Pagalba geležinkelio stotyse

1.   Jei ribotos judėsenos asmuo išvyksta iš aprūpintos personalu geležinkelio stoties, vyksta per ją tranzitu ar atvyksta į ją, geležinkelio stoties valdytojas, nepažeisdamas 17 straipsnio 2 dalyje nustatytų naudojimosi taisyklių, nemokamai suteikia tokią pagalbą, kad asmuo galėtų įsėsti į išvyksiantį traukinį, persėsti į kitą traukinį ar išlipti iš atvykusio traukinio, į kurį jis ar ji nusipirko bilietą. Taikant šį straipsnį, nelaikoma, kad stotis aprūpinta personalu, jei personalas neišvengiamai negali suteikti tokios pagalbos dėl darbo metu vykdomų saugos, saugumo, bilietų pardavimo ar pajamų apsaugos pareigų.

2.   Valstybės narės gali numatyti taikyti nuo 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą tais atvejais, kai asmenys naudojasi paslaugomis, kurios teikiamos pagal sutartis dėl viešųjų paslaugų, sudarytas pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus, jei kompetentinga institucija nustatė alternatyvias sąlygas ar priemones, užtikrinančias lygiavertes ar didesnes galimybes naudotis transporto paslaugomis.

20 straipsnis

Traukiniuose teikiama pagalba

Nepažeisdama 17 straipsnio 2 dalyje nurodytų naudojimosi taisyklių, geležinkelio įmonė ribotos judėsenos asmeniui nemokamai suteikia pagalbą traukinyje ir įsėdant į traukinį bei išlipant iš jo.

Taikant šį straipsnį, pagalba traukinyje — ribotos judėsenos asmeniui teikiama pagalba siekiant sudaryti šiam asmeniui sąlygas naudotis tomis pačiomis paslaugomis traukinyje, kuriomis gali naudotis kiti keleiviai, tuo atveju, jei dėl savo ribotos judėsenos šis asmuo negali savarankiškai ir saugiai naudotis šiomis paslaugomis.

21 straipsnis

Sąlygos, kuriomis teikiama pagalba

Geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendradarbiauja, kad ribotos judėsenos asmenims būtų teikiama 19 ir 20 straipsniuose numatyta pagalba pagal toliau pateikiamų punktų nuostatas:

| a) | pagalba suteikiama, jei geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas, pranešama apie tai, kad asmeniui reikės tokios pagalbos, bent 48 valandas prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą. Kai įsigijus bilietą galima vykti daugkartiniais reisais, turi užtekti vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnius reisus; |
| --- | --- |

a)

pagalba suteikiama, jei geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas, pranešama apie tai, kad asmeniui reikės tokios pagalbos, bent 48 valandas prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą. Kai įsigijus bilietą galima vykti daugkartiniais reisais, turi užtekti vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnius reisus;

| b) | geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų priemonių, reikalingų pranešimams gauti; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų priemonių, reikalingų pranešimams gauti;

| c) | jei nepateikiamas joks pranešimas pagal a punktą, geležinkelio įmonė ir stoties valdytojas deda visas pagrįstas pastangas suteikti tokią pagalbą, kad ribotos judėsenos asmuo galėtų keliauti; |
| --- | --- |

c)

jei nepateikiamas joks pranešimas pagal a punktą, geležinkelio įmonė ir stoties valdytojas deda visas pagrįstas pastangas suteikti tokią pagalbą, kad ribotos judėsenos asmuo galėtų keliauti;

| d) | nepažeisdamas kitų subjektų įgaliojimų dėl zonų, esančių už geležinkelio stoties patalpų ribų, stoties valdytojas geležinkelio stoties viduje ir jos išorėje paskiria vietas, kuriose ribotos judėsenos asmenys gali pranešti apie savo atvykimą į geležinkelio stotį ir, prireikus, paprašyti pagalbos; |
| --- | --- |

d)

nepažeisdamas kitų subjektų įgaliojimų dėl zonų, esančių už geležinkelio stoties patalpų ribų, stoties valdytojas geležinkelio stoties viduje ir jos išorėje paskiria vietas, kuriose ribotos judėsenos asmenys gali pranešti apie savo atvykimą į geležinkelio stotį ir, prireikus, paprašyti pagalbos;

| e) | pagalba suteikiama, jei asmuo prisistato nustatytoje vietoje:






  — | iš anksto geležinkelio įmonei praneštu laiku, kuris negali būti anksčiau nei 90 minučių iki paskelbto išvykimo laiko, arba |
| --- | --- | --- |

e)

pagalba suteikiama, jei asmuo prisistato nustatytoje vietoje:

—

iš anksto geležinkelio įmonei praneštu laiku, kuris negali būti anksčiau nei 90 minučių iki paskelbto išvykimo laiko, arba

| — | jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko. |
| --- | --- |

—

jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko.

22 straipsnis

Judėjimo įrangos ir kitos specialios įrangos kompensavimas

Jeigu geležinkelio įmonė atsako už ribotos judėsenos asmens naudojamos visos judėjimo įrangos ar kitos specialios įrangos arba jos dalies praradimą ar jai padarytą žalą, finansiniai apribojimai netaikomi.

VI SKYRIUS

SAUGUMAS, SKUNDAI IR PASLAUGŲ KOKYBĖ

23 straipsnis

Asmeninis keleivių saugumas

Geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir stoties valdytojai, valdžios institucijoms sutikus, imasi reikiamų priemonių atitinkamose savo atsakomybės srityse ir pritaiko jas pagal valdžios institucijų nustatytą saugumo lygį, kad užtikrintų keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse ir traukiniuose ir kad valdytų riziką. Jie bendradarbiauja ir keičiasi informacija apie geriausią praktiką, susijusią su saugumo lygį galinčių sumažinti veiksmų prevencija.

24 straipsnis

Skundai

1.   Geležinkelio įmonės nustato skundų nagrinėjimo mechanizmą, susijusį su šiame reglamente aptariamomis teisėmis ir pareigomis. Geležinkelio įmonė jį nustato bendradarbiaudama su bilietų pardavėju. Ji užtikrina, kad jos kontaktiniai duomenys ir darbo kalba (-os) būtų plačiai žinomi keleiviams.

2.   Keleiviai gali pateikti skundą bet kuriai dalyvaujančiai geležinkelio įmonei ar dalyvaujančiam bilietų pardavėjui. Skundo adresatas per 20 dienų pateikia pagrįstą atsakymą arba pagrįstais atvejais informuoja keleivį, kurią dieną praėjus mažiau kaip trims mėnesiams nuo skundo datos galima tikėtis atsakymo.

3.   Geležinkelio įmonė 25 straipsnyje nurodytoje metinėje ataskaitoje skelbia gautų skundų skaičių ir kategorijas, išnagrinėtus skundus, atsakymo pateikimo laikotarpį bei veiksmus, kurių buvo imtasi gerinant padėtį.

25 straipsnis

Paslaugų kokybės standartai

1.   Geležinkelio įmonės nustato tarptautinių paslaugų kokybės standartus ir įgyvendina kokybės valdymo sistemą, kuri skirta palaikyti paslaugų kokybę. Paslaugų kokybės standartai taikomi bent III priede išvardytoms paslaugoms.

2.   Geležinkelio įmonės stebi savo pačių teikiamas paslaugas, kaip nurodyta paslaugų kokybės standartuose. Geležinkelio įmonės kasmet kartu su savo metine ataskaita paskelbia ataskaitą dėl teikiamų paslaugų kokybės. Šie rezultatai taip pat skelbiami geležinkelio įmonės interneto tinklavietėje.

VII SKYRIUS

VYKDYMAS

26 straipsnis

Vykdymas

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą ar įstaigas, atsakingas už šio reglamento vykdymą. Kiekviena įstaiga imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų gerbiamos keleivių teisės.

Kiekviena įstaiga savo organizacijos, sprendimų dėl finansavimo priėmimo, teisinės struktūros ir sprendimų priėmimo požiūriu yra nepriklausoma nuo infrastruktūros valdytojų, mokesčius imančių įstaigų, pajėgumus paskirstančių įstaigų ar geležinkelio įmonių.

Valstybės narės informuoja Komisiją apie įstaigą ar įstaigas, paskirtas pagal šią dalį, bei apie jos ar jų atitinkamas pareigas.

2.   Bet kuris keleivis dėl įtariamų šio reglamento pažeidimų gali pateikti skundą pagal 1 dalį paskirtai atitinkamai įstaigai arba bet kuriai kitai valstybės narės paskirtai atitinkamai įstaigai.

27 straipsnis

Vykdančiųjų įstaigų bendradarbiavimas

26 straipsnyje nurodytos vykdančiosios įstaigos, siekdamos visoje Bendrijoje koordinuoti sprendimų priėmimo principus, keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija joms padeda vykdyti šią užduotį.

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

28 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės iki .... (13) praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

29 straipsnis

Priedai

Priedai, išskyrus I priedą, keičiami 31 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

30 straipsnis

Iš dalies keičiančios nuostatos

1.   2, 9 ir 11 straipsniams įgyvendinti būtinos priemonės priimamos 31 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

2.   Šiame reglamente, išskyrus jo I priedą, nurodytos finansinės sumos keičiamos atsižvelgiant į infliaciją 31 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

31 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda pagal Direktyvos 91/440/EEB 11a straipsnį įsteigtas komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis — trys mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

32 straipsnis

Pranešimas

Iki ... (14) Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio reglamento įgyvendinimą ir rezultatus, ypač apie poveikį paslaugų kokybės lygiui.

Pranešimas bus grindžiamas pagal šį reglamentą ir pagal Direktyvos 91/440/EEB 10b straipsnį pateiktina informacija. Prireikus prie pranešimo pridedami atitinkami pasiūlymai.

33 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja praėjus 18 mėnesių nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 221, 2005 9 8, p. 8.

1

(2)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2004 m. liepos 24 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL C 137, 2002 6 8, p. 2.

4

(5)  OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 114).

5

(6)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

(8)  OL L 143, 1995 6 27, p. 70. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 44).

8

(9)  2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (OL L 75, 2001 3 15, p. 29). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB.

9

(10)  1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 164).

10

(11)  1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (OL L 158, 1990 6 23, p. 59).

11

(12)  Vieneri metai nuo šio reglamento priėmimo.

12

(13)  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

13

(14)  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

14

---

I PRIEDAS

IŠTRAUKA IŠ VIENODŲJŲ TARPTAUTINIO KELEIVIŲ IR BAGAŽO VEŽIMO GELEŽINKELIAIS SUTARTIES TAISYKLIŲ (CIV) 1980 M. GEGUŽĖS 9 D.

A PRIEDAS

Tarptautinio veŽimo geleŽinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos tarptautinio veŽimo geleŽinkeliais sutarties pakeitimo 1999 m. birŽelio 3 d. Protokolu,

II ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽIMO SUTARTIES SUDARYMAS IR VYKDYMAS

6 straipsnis

Vežimo sutartis

1.   Pagal vežimo sutartį vežėjas įsipareigoja vežti keleivį bei prireikus bagažą ir transporto priemones į paskirties vietą bei pristatyti bagažą ir transporto priemones į paskirties vietą.

2.   Vežimo sutartis turi būti patvirtinta vienu ar daugiau keleiviui išduotų bilietų. Tačiau pagal 9 straipsnį tai, kad bilieto nėra, jis neatitinka reikalavimų arba buvo pamestas, neturi įtakos sutarties buvimui ar galiojimui; sutartis ir toliau taikoma atsižvelgiant į šias Vienodąsias taisykles.

3.   Bilietas yra prima facie įrodymas, kad vežimo sutartis buvo sudaryta, bei sutarties turinio prima facie įrodymas.

7 straipsnis

Bilietas

1.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma bilietų forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami juos spausdinant ir išrašant.

2.   Į bilietą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti vežimo sutarties turinį ir tai, kad ji buvo sudaryta, bei leidžiantys keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal šią sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti vežimo sutarties turinį ir tai, kad ji buvo sudaryta, bei leidžiantys keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal šią sutartį.

3.   Įsigydamas bilietą keleivis privalo įsitikinti, kad jis išduotas pagal jo nurodymus.

4.   Bilietas gali būti perduodamas kitam asmeniui, jeigu jis nebuvo išrašytas keleivio vardu ir jeigu reisas dar neprasidėjo.

5.   Bilietas gali būti išduodamas naudojant elektroninių duomenų, kuriuos galima paversti įskaitomais rašytiniais simboliais, registravimo formą. Duomenų registravimui ir tvarkymui naudojamos procedūros turi būti funkciškai lygiavertės, pirmiausia bilieto, kurį sudaro tie duomenys, įrodomosios vertės požiūriu.

8 straipsnis

Vežimo mokesčio mokėjimas ir grąžinimas

1.   Jei keleivis ir vežėjas nesusitarė kitaip, vežimo mokestis mokamas iš anksto.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma, kokiomis sąlygomis vežimo mokestis yra grąžinamas.

9 straipsnis

Teisė būti vežamam. Atsisakymas vežti

1.   Keleivis nuo reiso pradžios turi turėti galiojantį bilietą ir jį pateikti bilietų tikrinimo metu. Bendrosiose vežimo sąlygose galima numatyti:

| a) | kad keleivis, kuris nepateikė galiojančio bilieto, turi sumokėti ne tik vežimo mokestį, bet ir priemoką; |
| --- | --- |

a)

kad keleivis, kuris nepateikė galiojančio bilieto, turi sumokėti ne tik vežimo mokestį, bet ir priemoką;

| b) | kad keleiviui, kuris atsisako mokėti vežimo mokestį arba priemoką to reikalaujant, galima būtų uždrausti tęsti kelionę; |
| --- | --- |

b)

kad keleiviui, kuris atsisako mokėti vežimo mokestį arba priemoką to reikalaujant, galima būtų uždrausti tęsti kelionę;

| c) | ar priemoka gali būti grąžinama ir kokiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

ar priemoka gali būti grąžinama ir kokiomis sąlygomis.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose galima numatyti, kad keleivius, kurie:

| a) | kelia pavojų vykdomų operacijų saugumui ir geram atlikimui arba kitų keleivių saugumui, |
| --- | --- |

a)

kelia pavojų vykdomų operacijų saugumui ir geram atlikimui arba kitų keleivių saugumui,

| b) | netoleruotinai sukelia nepatogumų kitiems keleiviams, |
| --- | --- |

b)

netoleruotinai sukelia nepatogumų kitiems keleiviams,

atsisakoma vežti arba jiems draudžiama tęsti kelionę, ir kad tokie asmenys neturi teisės susigrąžinti vežimo mokesčio arba mokesčio už registruoto bagažo vežimą, kurį jie sumokėjo.

10 straipsnis

Administracinių formalumų atlikimas

Keleivis turi laikytis formalumų, kuriuos nustato muitinės ar kitos administracinės institucijos.

11 straipsnis

Traukinių atšaukimas ir vėlavimas. Praleisti persėdimai

Vežėjas prireikus turi ant bilieto patvirtinti, kad traukinys buvo atšauktas arba buvo praleistas persėdimas.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

RANKINIO BAGAŽO, GYVŪNŲ, REGISTRUOTO BAGAŽO IR TRANSPORTO PRIEMONIŲ VEŽIMAS

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

12 straipsnis

Priimtini daiktai ir gyvūnai

1.   Pagal Bendrąsias vežimo sąlygas keleivis gali pasiimti daiktus, kuriuos galima lengvai prižiūrėti (rankinį bagažą), ir taip pat gyvus gyvūnus. Be to, pagal Bendrųjų vežimo sąlygų specialias nuostatas keleivis gali pasiimti griozdiškus daiktus. Daiktų ir gyvūnų, kurie galėtų trukdyti keleiviams, kelti jiems nepatogumus arba padaryti žalos, negalima pasiimti kaip rankinio bagažo.

2.   Keleivis pagal Bendrąsias vežimo sąlygas gali siųsti daiktus ir gyvūnus kaip registruotą bagažą.

3.   Vežėjas, veždamas keleivius, gali leisti vežti transporto priemones pagal Bendrųjų vežimo sąlygų specialias nuostatas.

4.   Vežant pavojingus krovinius kaip rankinį bagažą, registruotą bagažą bei vežant juos transporto priemonėse ar priemonėmis, kurios pagal šią antraštinę dalį yra vežamos geležinkeliu, reikia laikytis reglamento dėl pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais (RID).

13 straipsnis

Tikrinimas

1.   Jeigu yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad vežimo sąlygų nebuvo laikomasi, vežėjas turi teisę patikrinti, ar vežami daiktai (rankinis bagažas, registruotas bagažas, transporto priemonės, įskaitant jų krovinį) ir gyvūnai atitinka vežimo sąlygas, išskyrus atvejus, kai pagal valstybės, kurioje būtų vykdomas tikrinimas, įstatymus ir taisykles tai yra draudžiama. Keleivis turi būti pakviestas dalyvauti tikrinime. Jeigu jis nepasirodo arba su juo neįmanoma susisiekti, vežėjas turi reikalauti, kad dalyvautų du nepriklausomi liudytojai.

2.   Jeigu nustatoma, kad vežimo sąlygų nebuvo laikomasi, vežėjas gali reikalauti, kad keleivis sumokėtų dėl tikrinimo patirtas išlaidas.

14 straipsnis

Administracinių formalumų atlikimas

Keleivis turi laikytis formalumų, kuriuos nustato muitinės ar kitos administracinės institucijos, kai, jį vežant, jis turi vežamų daiktų (rankinį bagažą, registruotą bagažą, transporto priemones, įskaitant jų krovinį) ar gyvūnų. Jis dalyvauja tikrinant šiuos daiktus, jeigu kiekvienos valstybės įstatymuose ir taisyklėse nėra numatyta kitaip.

II SKYRIUS

Rankinis bagažas ir gyvūnai

15 straipsnis

Priežiūra

Prižiūrėti rankinį bagažą ir gyvūnus, kuriuos keleivis pasiėmė, yra jo atsakomybė.

III SKYRIUS

Registruotas bagažas

16 straipsnis

Registruoto bagažo siuntimas

1.   Su registruoto bagažo siuntimu susiję sutartiniai įsipareigojimai turi būti nustatyti bagažo registravimo kvite, kuris išduodamas keleiviui.

2.   Pagal 22 straipsnį tai, kad bagažo registravimo kvito nėra, jis neatitinka reikalavimų arba buvo pamestas, neturi įtakos susitarimų, susijusių su registruoto bagažo siuntimu, buvimui ar galiojimui; šie susitarimai ir toliau taikomi atsižvelgiant į šias Vienodąsias taisykles.

3.   Bagažo registravimo kvitas yra prima facie įrodymas, kad bagažas buvo registruotas, ir jo vežimo sąlygų prima facie įrodymas.

4.   Jei neįrodyta kitaip, laikoma, kad, vežėjui perėmus registruotą bagažą, jis buvo geros būklės, ir kad bagažo vienetų skaičius ir masė atitiko bagažo registravimo kvito įrašus.

17 straipsnis

Bagažo registravimo kvitas

1.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma bagažo registravimo kvito forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami jį spausdinant ir išrašant. 7 straipsnio 5 dalis taikoma mutatis mutandis.

2.   Į bagažo registravimo kvitą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti sutartinius įsipareigojimus, susijusius su registruoto bagažo siuntimu, bei leidžiančios keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti sutartinius įsipareigojimus, susijusius su registruoto bagažo siuntimu, bei leidžiančios keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal vežimo sutartį.

3.   Gaudamas bagažo registravimo kvitą keleivis privalo įsitikinti, kad jis išduotas pagal jo nurodymus.

18 straipsnis

Registravimas ir vežimas

1.   Jei Bendrosiose vežimo sąlygose nenumatyta kitaip, bagažas registruojamas tik pateikus bilietą, galiojantį bent iki bagažo paskirties vietos. Kitais atžvilgiais bagažas registruojamas pagal siuntimo vietoje galiojančias taisykles.

2.   Jeigu Bendrosiose vežimo sąlygose numatoma, kad bagažą galima leisti vežti nepateikus bilieto, šių Vienodųjų taisyklių nuostatos, nustatančios su keleivio registruotu bagažu susijusias keleivio teises ir pareigas, taikomos registruoto bagažo siuntėjui mutatis mutandis.

3.   Vežėjas gali siųsti registruotą bagažą kitu traukiniu ar kitos rūšies transportu ir kitu maršrutu, negu keleivio naudojamas maršrutas.

19 straipsnis

Registruoto bagažo vežimo mokesčių mokėjimas

Jei keleivis ir vežėjas nesusitarė kitaip, registruoto bagažo vežimo mokesčiai mokami registravimo metu.

20 straipsnis

Registruoto bagažo žymėjimas

Ant kiekvieno bagažo vieneto gerai matomoje vietoje keleivis privalo pakankamai patvariai ir įskaitomai nurodyti:

| a) | savo vardą, pavardę ir adresą, |
| --- | --- |

a)

savo vardą, pavardę ir adresą,

| b) | paskirties vietą. |
| --- | --- |

b)

paskirties vietą.

21 straipsnis

Teisė disponuoti registruotu bagažu

1.   Jei aplinkybės leidžia ir jei taip nepažeidžiami muitinės ar kitų administracinės valdžios institucijų reikalavimai, keleivis gali reikalauti, kad bagažas būtų grąžintas siuntimo paskirties vietoje pateikus bagažo registravimo kvitą ir, jei to reikalaujama Bendrosiose vežimo sąlygose, bilietą.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose gali būti kitų nuostatų dėl teisės disponuoti registruotu bagažu, visų pirma dėl paskirties vietos pakeitimų ir galimų finansinių pasekmių keleiviui.

22 straipsnis

Išdavimas

1.   Registruotas bagažas išduodamas pateikus bagažo registravimo kvitą ir tam tikrais atvejais sumokėjus priklausančias sumas už siuntimą.

Vežėjas neprivalo, bet turi teisę patikrinti, ar kvito turėtojas turi teisę atsiimti bagažą.

2.   Bagažo išdavimas prilygsta jo išdavimui bagažo registravimo kvito turėtojui, jei pagal paskirties vietoje galiojančius nurodymus:

| a) | bagažas buvo perduotas muitinei ar įvežimo mokesčių tarnyboms jų patalpose ar sandėliuose, kai jie nėra vežėjo priežiūroje; |
| --- | --- |

a)

bagažas buvo perduotas muitinei ar įvežimo mokesčių tarnyboms jų patalpose ar sandėliuose, kai jie nėra vežėjo priežiūroje;

| b) | gyvi gyvūnai buvo perduoti trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

b)

gyvi gyvūnai buvo perduoti trečiosioms šalims.

3.   Bagažo registravimo kvito turėtojas gali reikalauti, kad bagažas būtų išduotas paskirties vietoje praėjus sutartam laikui ir tam tikrais atvejais — laikui, kurio reikia muitinės ir kitų administracinės valdžios institucijų operacijoms atlikti.

4.   Nepateikus bagažo registravimo kvito, vežėjas privalo išduoti bagažą tik tam asmeniui, kuris įrodo turįs į jį teisę; jei pateiktas įrodymas pasirodo nepakankamas, vežėjas gali reikalauti užstato.

5.   Bagažas išduodamas registravimo metu nurodytoje paskirties vietoje.

6.   Bagažo registravimo kvito turėtojas, kuriam bagažas nebuvo išduotas, gali reikalauti, kad kvite būtų patvirtinta diena ir laikas, kada jis prašė išduoti bagažą pagal 3 dalį.

7.   Teisę į bagažą turintis asmuo gali atsisakyti priimti bagažą, jei vežėjas nevykdo jo prašymo atlikti registruoto bagažo patikrinimą, kad būtų nustatyta įtariama žala.

8.   Visais kitais atvejais bagažas išduodamas laikantis paskirties vietoje galiojančių nurodymų.

IV SKYRIUS

Transporto priemonės

23 straipsnis

Vežimo sąlygos

Bendrųjų vežimo sąlygų specialiose nuostatose, reglamentuojančiose transporto priemonių vežimą, visų pirma nurodomos priėmimo vežti, registravimo, pakrovimo ir vežimo, iškrovimo ir išdavimo sąlygos bei keleivio pareigos.

24 straipsnis

Vežimo kvitas

1.   Su transporto priemonių vežimu susijusios sutartinės pareigos turi būti nustatytos vežimo kvite, kuris išduodamas keleiviui. Vežimo kvitas gali būti keleivio bilieto dalis.

2.   Bendrųjų vežimo sąlygų specialiose nuostatose, reglamentuojančiose transporto priemonių vežimą, nustatoma vežimo kvito forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami jį spausdinant ir išrašant. 7 straipsnio 5 dalis taikoma mutatis mutandis.

3.   Į vežimo kvitą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos įrodant su transporto priemonių vežimu susijusius sutartinius įsipareigojimus, pagal kuriuos keleivis gali reikalauti pripažinti jo teises pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos įrodant su transporto priemonių vežimu susijusius sutartinius įsipareigojimus, pagal kuriuos keleivis gali reikalauti pripažinti jo teises pagal vežimo sutartį.

4.   Gavęs vežimo kvitą, keleivis privalo įsitikinti, kad jis buvo išrašytas pagal jo nurodymus.

25 straipsnis

Taikoma teisė

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas transporto priemonėms taikomos su bagažo vežimu susijusios III skyriaus nuostatos.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽĖJO ATSAKOMYBĖ

I SKYRIUS

Atsakomybė keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju

26 straipsnis

Atsakomybės pagrindas

1.   Vežėjas atsako už nuostolius arba žalą, atsiradusius dėl keleivio mirties, kūno sužalojimo ar kitos fizinės ar psichinės žalos, kuriuos sukėlė su geležinkelio veikimu susijusi avarija, įvykusi tuo metu, kai keleivis buvo geležinkelio transporto priemonėje, į ją lipo ar iš jos išlipo, neatsižvelgiant į tai, kokia geležinkelio infrastruktūra naudojamasi.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo šios atsakomybės,

| a) | jei avariją sukėlė su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tų aplinkybių išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei avariją sukėlė su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tų aplinkybių išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tokiu laipsniu, kiek avarija įvyko dėl keleivio kaltės; |
| --- | --- |

b)

tokiu laipsniu, kiek avarija įvyko dėl keleivio kaltės;

| c) | jei avariją sukėlė trečiosios šalies elgesys ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tokio elgesio išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei. |
| --- | --- |

c)

jei avariją sukėlė trečiosios šalies elgesys ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tokio elgesio išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei.

3.   Jei avariją sukėlė trečiosios šalies elgesys ir jei nepaisant to vežėjas nėra visiškai atleidžiamas nuo atsakomybės pagal 2 dalies c punktą, jis yra visiškai atsakingas pagal šias Vienodąsias taisykles, nepažeidžiant atgręžtinio reikalavimo teisių, kurias vežėjas gali panaudoti prieš trečiąją šalį.

4.   Šios Vienodosios taisyklės neturi poveikio atsakomybei, kuri gali tekti vežėjui 1 dalyje nenumatytais atvejais.

5.   Jei viena vežimo sutartimi reglamentuojamą vežimą vykdo keli vežėjai vienas po kito, už keleivių mirtį ir kūno sužalojimą atsako vežėjas, pagal vežimo sutartį privalėjęs teikti vežimo, kurio metu įvyko avarija, paslaugą. Kai šią paslaugą teikia ne vežėjas, o jį pavaduojantis vežėjas, abu vežėjai bendrai atsako pagal šias Vienodąsias taisykles.

27 straipsnis

Nuostolių atlyginimas mirties atveju

1.   Keleivio mirties atveju atlyginami šie nuostoliai:

| a) | visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos;

| b) | jei mirtis ištinka ne iš karto — 28 straipsnyje numatyti nuostoliai. |
| --- | --- |

b)

jei mirtis ištinka ne iš karto — 28 straipsnyje numatyti nuostoliai.

2.   Jei dėl keleivio mirties asmenys, kuriuos jis turėjo arba būtų turėjęs teisinę pareigą išlaikyti, netenka paramos, šie nuostoliai tokiems asmenims taip pat kompensuojami. Asmenų, kuriuos keleivis išlaikė neturėdamas teisinės pareigos tai daryti, teises iškelti ieškinį dėl nuostolių atlyginimo reglamentuoja nacionalinė teisė.

28 straipsnis

Nuostolių atlyginimas kūno sužalojimo atveju

Kūno sužalojimo ar kitos fizinės ar psichinės žalos keleiviui atveju atlyginami šie nuostoliai:

| a) | visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transportavimo išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transportavimo išlaidos;

| b) | finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių. |
| --- | --- |

b)

finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių.

29 straipsnis

Kompensacija už kitą fizinę žalą

Nacionalinėje teisėje turi būti nustatyta, ar vežėjas privalo atlyginti dėl fizinės žalos, kuri nenumatyta 27 ir 28 straipsnių nuostatose, atsiradusius nuostolius ir kokiu laipsniu.

30 straipsnis

Nuostolių atlyginimo forma ir suma mirties ir kūno sužalojimo atveju

1.   Nuostoliai pagal 27 straipsnio 2 dalį ir 28 straipsnio b punktą privalo būti atlyginami vienkartine išmoka. Tačiau jei pagal nacionalinę teisę leidžiama mokėti anuitetą, nuostoliai atlyginami šia forma, jei to prašo sužalotas keleivis arba 27 straipsnio 2 dalyje minėti teisę į nuostolių atlyginimą turintys asmenys.

2.   Pagal 1 dalį atlyginamų nuostolių suma nustatoma pagal nacionalinę teisę. Tačiau Vienodųjų taisyklių tikslais nustatoma vienkartinės išmokos arba ją atitinkančio metinio anuiteto viršutinė riba vienam keleiviui — 175 000 apskaitos vienetų, kai nacionalinėje teisėje numatyta mažesnė už šią sumą viršutinė riba.

31 straipsnis

Kitos transporto rūšys

1.   Atsižvelgiant į 2 dalį su vežėjo atsakomybe keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju susijusios nuostatos netaikomos tuo atveju, kai nuostoliai ar žala atsiranda vežimo metu, kuris pagal vežimo sutartį nebuvo vežimas geležinkeliu.

2.   Tačiau kai geležinkelio transporto priemonės keliamos keltu, su atsakomybe keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju susijusios nuostatos taikomos tada, kai 26 straipsnio 1 dalyje ir 33 straipsnio 1 dalyje minėti nuostoliai ar žala atsiranda dėl su geležinkelio veikimu susijusios avarijos, įvykusios tuo metu, kai keleivis buvo minėtoje geležinkelio transporto priemonėje, į ją lipo ar iš jos išlipo.

3.   Kai dėl išskirtinių aplinkybių geležinkelio veikimas laikinai sustabdomas ir keleiviai vežami kitos rūšies transportu, vežėjas atsako pagal šias Vienodąsias taisykles.

II SKYRIUS

Atsakomybė tvarkaraščio nesilaikymo atveju

32 straipsnis

Atsakomybė traukinių atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo atveju

1.   Vežėjas yra atsakingas už nuostolius ar žalą, kurią keleivis patiria, nes dėl traukinio atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo jis negali toliau keliauti reisu tą pačią dieną arba esamomis aplinkybėmis iš jo negali būti pagrįstai reikalaujama tęsti kelionę tą pačią dieną. Nuostolius sudaro pagrįstos apgyvendinimo išlaidos ir pagrįstos informuojant keleivio laukiančius asmenis patirtos išlaidos.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės, kai traukinių atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo priežastis yra viena iš šių priežasčių:

| a) | su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės, kurių vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės, kurių vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | keleivio kaltė arba |
| --- | --- |

b)

keleivio kaltė arba

| c) | trečiosios šalies elgesys, kurio vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei. |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies elgesys, kurio vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei.

3.   Nacionalinėje teisėje turi būti nustatyta, ar vežėjas privalo atlyginti dėl žalos, kuri nenumatyta 1 dalyje, atsiradusius nuostolius ir kokiu laipsniu. Ši nuostata nepažeidžia 44 straipsnio.

III SKYRIUS

Atsakomybė už rankinį bagažą, gyvūnus, registruotą bagažą ir transporto priemones

1 Skirsnis

Rankinis bagažas ir gyvūnai

33 straipsnis

Atsakomybė

1.   Keleivių mirties ar kūno sužalojimo atveju vežėjas taip pat atsako už nuostolius ar žalą, atsiradusią dėl visiško ar dalinio daiktų, kuriuos keleivis dėvėjo arba vežėsi kaip rankinį bagažą, praradimą ar sugadinimą; tai taip pat taikoma gyvūnams, kuriuos keleivis vežėsi kartu. 26 straipsnis taikomas mutatis mutandis.

2.   Kitais atvejais vežėjas neatsako už visišką ar dalinį daiktų, rankinio bagažo ar gyvūnų praradimą ar jiems padarytą žalą, jei už jų priežiūrą yra atsakingas keleivis pagal 15 straipsnį, jei praradimo ar žalos priežastis nėra vežėjo kaltė. IV antraštinės dalies kiti straipsniai, išskyrus 51 straipsnį, ir VI antraštinė dalis šiuo atveju netaikoma.

34 straipsnis

Nuostolių atlyginimo riba daiktų praradimo arba sugadinimo atveju

Kai vežėjas yra atsakingas pagal 33 straipsnio 1 dalį, jis privalo sumokėti kompensaciją, kuri negali būti didesnė kaip 1 400 apskaitos vienetų vienam keleiviui.

35 straipsnis

Atsakomybės netaikymas

Vežėjas neatsako už keleiviui padarytus nuostolius ar žalą tuo atveju, kai keleivis neįvykdo muitinės ar kitų administracinio valdymo institucijų reikalaujamų formalumų.

2 Skirsnis

Registruotas bagažas

36 straipsnis

Atsakomybės pagrindas

1.   Vežėjas atsako už nuostolius ar žalą, atsiradusią dėl visiško ar dalinio registruoto bagažo praradimo ar sugadinimo laikotarpiu nuo momento, kai bagažą perėmė vežėjas, iki išdavimo momento, taip pat dėl pavėluoto išdavimo.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės tokiu laipsniu, kokiu nuostoliai ar žala atsirado arba išdavimas vėlavo dėl keleivio kaltės; dėl keleivio nurodymo, bet ne dėl vežėjo kaltės; dėl registruoto bagažo vidinio defekto arba dėl aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

3.   Vežėjas atleidžiamas nuo šios atsakomybės tokiu laipsniu, kokiu nuostoliai ar žala atsiranda dėl ypatingo pavojaus, kurį kelia viena ar kelios šios aplinkybės:

| a) | pakuotės nebuvimas ar netinkamumas, |
| --- | --- |

a)

pakuotės nebuvimas ar netinkamumas,

| b) | ypatingas bagažo pobūdis, |
| --- | --- |

b)

ypatingas bagažo pobūdis,

| c) | vežimui nepriimtinų daiktų bagažo siuntimas. |
| --- | --- |

c)

vežimui nepriimtinų daiktų bagažo siuntimas.

37 straipsnis

Įrodinėjimo pareiga

1.   Pareigą įrodyti, kad nuostoliai ar žala atsirado arba išdavimas vėlavo dėl vienos iš 36 straipsnio 2 dalyje nurodytos priežasties, turi vežėjas.

2.   Kai vežėjas nustato, kad atsižvelgus į aplinkybes konkrečiu atveju nuostoliai ar žala galėjo atsirasti dėl kurio nors ar keleto 26 straipsnio 3 dalyje minėtų pavojų, laikoma, kad ji dėl to ir atsirado. Tačiau į nuostolių ar žalos atlyginimą teisę turintis asmuo turi teisę įrodyti, kad nuostoliai ar žala visiškai arba iš dalies atsirado ne dėl kurio nors iš tų pavojų.

38 straipsnis

Keli vienas po kito vežimą vykdantys vežėjai

Jei viena vežimo sutartimi reglamentuojamą vežimą vykdo keli vežėjai vienas po kito, kiekvienas vežėjas, perimdamas bagažą su bagažo registravimo kvitu ar transporto priemonę su vežimo kvitu, siųsdami bagažą ar veždami transporto priemones tampa vežimo sutarties šalimi ir vadovaujasi bagažo registravimo kvite arba vežimo kvite nurodytomis sąlygomis bei prisiima su tuo susijusias pareigas. Šiuo atveju kiekvienas vežėjas atsako už vežimą visu maršrutu iki išdavimo.

39 straipsnis

Pavaduojantis vežėjas

1.   Vežėjas yra atsakingas už visą vežimą ir tuo atveju, kai jis visiškai ar iš dalies paveda vykdyti vežimą pavaduojančiam vežėjui, nepaisant to, ar jis naudojasi vežimo sutartyje numatyta teise tai daryti.

2.   Visos šių Vienodųjų taisyklių nuostatos, kurios reglamentuoja vežėjo atsakomybę, taikomos ir pavaduojančio vežėjo atsakomybei už jo vykdomą vežimą. Tuo atveju, jei darbuotojams ar kitiems asmenims, kurių paslaugomis vykdydamas vežimą naudojasi pavaduojantis vežėjas, iškeliamas ieškinys, taikomi 48 ir 52 straipsniai.

3.   Bet koks specialus susitarimas, pagal kurį vežėjas prisiima šiomis Vienodosiomis taisyklėmis nenustatytas pareigas arba atsisako šiomis Vienodosiomis taisyklėmis suteiktų teisių, neturi galios pavaduojančiam vežėjui, kuris jo aiškiai ir raštu nepatvirtino. Nepaisant to, ar pavaduojantis vežėjas patvirtino tokį specialų susitarimą, vežėjui ir toliau yra privalomos pagal jį atsirandančios pareigos ir teisių atsisakymas.

4.   Tais atvejais ir tokiu laipsniu, kuriuo atsakomybę turi tiek vežėjas, tiek pavaduojantis vežėjas, jie atsako solidariai.

5.   Kompensacijos, kurią turi išmokėti vežėjas, pavaduojantis vežėjas ir jų darbuotojai bei kiti asmenys, kurių paslaugomis jie naudojasi vykdydami vežimą, bendra suma negali viršyti šiose Vienodosiose taisyklėse nustatytų ribų.

6.   Šiuo straipsniu nepažeidžiamos vežėjo ir pavaduojančio vežėjo tarpusavio atgręžtinio reikalavimo teisės.

40 straipsnis

Nuostolių prezumpcija

1.   Į nuostolių ar žalos atlyginimą teisę turintis asmuo, nereikalaujant pateikti daugiau įrodymų, gali laikyti, kad bagažo vienetas yra prarastas, kai jis neišduodamas ar jam neatiduodamas per keturiolika dienų nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo pagal 22 straipsnio 3 dalį.

2.   Jei prarastu laikomas bagažo vienetas atsiranda per vienerius metus nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo, vežėjas privalo pranešti teisę į bagažą turinčiam asmeniui, jei žinomas arba gali būti nustatytas jo adresas.

3.   Gavęs 2 dalyje nurodytą pranešimą, per trisdešimt dienų teisę į bagažą turintis asmuo gali pareikalauti jam išduoti tą bagažo vienetą. Tuo atveju jis privalo sumokėti už bagažo vieneto pervežimą iš siuntimo paskirties vietos į išdavimo vietą bei grąžinti gautą kompensaciją, tam tikrais atvejais atskaičius visas įskaičiuotas išlaidas. Nepaisant to, jis išlaiko teisę reikalauti 43 straipsnyje nustatytos kompensacijos už pavėluotą išdavimą.

4.   Jei per 3 dalyje nurodytą laikotarpį nepareikalaujama išduoti atsiradusio bagažo vieneto arba jei jis atsiranda praėjus daugiau kaip vieneriems metams nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo, vežėjas jį pašalina pagal bagažo vieneto buvimo vietoje galiojančius įstatymus ir nurodymus.

41 straipsnis

Nuostolių kompensavimas

1.   Jei registruotas bagažas prarastas visas ar iš dalies, vežėjas privalo, išskyrus visus kitus nuostolių atvejus, sumokėti:

| a) | jei patirtų nuostolių ar žalos suma įrodoma — tai sumai lygią sumą, bet ne didesnę kaip 80 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 1 200 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui; |
| --- | --- |

a)

jei patirtų nuostolių ar žalos suma įrodoma — tai sumai lygią sumą, bet ne didesnę kaip 80 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 1 200 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui;

| b) | jei patirtų nuostolių ar žalos suma neįrodoma — iš anksto sutartą kompensaciją, lygią 20 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 300 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui. |
| --- | --- |

b)

jei patirtų nuostolių ar žalos suma neįrodoma — iš anksto sutartą kompensaciją, lygią 20 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 300 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui.

Kompensavimo už prarasto bagažo kilogramą ar vienetą metodas nustatomas Bendrosiose vežimo sąlygose.

2.   Papildomai vežėjas privalo padengti bagažo vežimo mokestį ir kitas sumokėtas sumas, susijusias su prarasto bagažo vieneto vežimu, bei jau sumokėtus muito ir akcizo mokesčius.

42 straipsnis

Žalos kompensavimas

1.   Žalos registruotam bagažui atveju vežėjas privalo, išskyrus visus kitus nuostolių atvejus, sumokėti kompensaciją, lygią bagažo vertės sumažėjimui.

2.   Kompensacija neturi viršyti:

| a) | jei dėl žalos sumažėjo viso bagažo vertė — sumos, kuri būtų mokama visiško praradimo atveju; |
| --- | --- |

a)

jei dėl žalos sumažėjo viso bagažo vertė — sumos, kuri būtų mokama visiško praradimo atveju;

| b) | jei dėl žalos sumažėjo tik bagažo dalies vertė — sumos, kuri būtų mokama tos bagažo dalies praradimo atveju. |
| --- | --- |

b)

jei dėl žalos sumažėjo tik bagažo dalies vertė — sumos, kuri būtų mokama tos bagažo dalies praradimo atveju.

43 straipsnis

Kompensacija už pavėlavimą pristatant

1.   Pavėlavimo pristatant registruotą bagažą atveju vežėjas turi sumokėti už kiekvieną dvidešimt keturių valandų laikotarpį po to, kai buvo pareikalauta pristatyto bagažo, bet ne daugiau kaip už keturiolika dienų:

| a) | jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to patyrė nuostolių arba žalą, — kompensaciją, lygią nuostolių arba žalos apimčiai, daugiausiai 0,80 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 14 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą; |
| --- | --- |

a)

jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to patyrė nuostolių arba žalą, — kompensaciją, lygią nuostolių arba žalos apimčiai, daugiausiai 0,80 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 14 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą;

| b) | jei teisę bagažą turintis asmuo neįrodo, kad dėl to patyrė nuostolių ar žalos — nuostolių atlyginimą, mokant 0,14 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 2,80 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą. |
| --- | --- |

b)

jei teisę bagažą turintis asmuo neįrodo, kad dėl to patyrė nuostolių ar žalos — nuostolių atlyginimą, mokant 0,14 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 2,80 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą.

Kompensavimo už prarasto bagažo kilogramą ar vienetą metodai nustatomi Bendrosiose vežimo sąlygose.

2.   Viso bagažo praradimo atveju 1 dalyje numatyta kompensacija nemokama kaip priedas prie kompensacijos, numatytos 41 straipsnyje.

3.   Dalies bagažo praradimo atveju 1 dalyje numatyta kompensacija mokama už neprarastąją bagažo dalį.

4.   Žalos bagažui atveju, jei ta žala padaryta ne dėl pavėluoto pristatymo, 1 dalyje nurodyta kompensacija tam tikrais atvejais mokama kaip priedas prie kompensacijos, numatytos 42 straipsnyje.

5.   Visa kompensacija, numatyta 1 dalyje kartu su mokesčiu pagal 41 ir 42 straipsnius, jokiu atveju negali viršyti kompensacijos, kuri būtų mokama viso bagažo praradimo atveju.

3 Skirsnis

Transporto priemonės

44 straipsnis

Kompensacija už vėlavimą

1.   Vėlavimo pakrauti atveju dėl priežasčių, susijusių su vežėju, arba vėlavimo pristatyti transporto priemonę atveju vežėjas turi, jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to jis patyrė nuostolių arba žalą, mokėti kompensaciją, neviršijančią užmokesčio už vežimą sumos.

2.   Jeigu vėlavimo pakrauti atveju dėl priežasčių, susijusių su vežėju, teisę į bagažą turintis asmuo nusprendžia nebevykdyti vežimo sutarties, jam turi būti grąžintas užmokestis už vežimą. Be to, teisę į bagažą turintis asmuo gali, jeigu jis įrodo, kad dėl vėlavimo patirta nuostolių ar žalos, reikalauti kompensacijos, neviršijančios užmokesčio už vežimą.

45 straipsnis

Nuostolių kompensavimas

Visos transporto priemonės ar jos dalies praradimo atveju teisę į transporto priemonę turinčiam asmeniui mokama kompensacija už įrodytus nuostolius ar žalą apskaičiuojama remiantis įprastine transporto priemonės verte. Ji neturi viršyti 8 000 apskaitos vienetų. Pakrauta arba nepakrauta priekaba laikoma atskira transporto priemone.

46 straipsnis

Atsakomybė dėl kitų daiktų

1.   Dėl daiktų, paliktų transporto priemonėse ar prie transporto priemonės pritvirtintose bagažinėse (pvz., skirtose vežti bagažui ar slidėms), vežėjas atsako tik už nuostolius ar žalą, kurie patiriami dėl jo kaltės. Visa mokama kompensacija neviršija 1 400 apskaitos vienetų.

2.   Daiktų, patalpintų transporto priemonės išorėje, įskaitant 1 dalyje nurodytas bagažines, atžvilgiu vežėjas atsako už išorėje laikomus daiktus tik jeigu įrodoma, kad nuostoliai ar žala patiriama dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas padaryti nuostolių ar žalos arba neatsargiai, žinodamas, kad tokie nuostoliai arba žala galimi.

47 straipsnis

Taikoma teisė

Atsižvelgiant į šio skirsnio nuostatas transporto priemonėms taikomos su atsakomybe dėl bagažo susijusios 2 skirsnio nuostatos.

IV SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

48 straipsnis

Teisės įvesti atsakomybės apribojimus praradimas

Šiose Vienodosiose taisyklėse numatyti atsakomybės apribojimai, taip pat nacionalinės teisės aktų nuostatos, ribojančios kompensavimą nustatyto dydžio išmoka, netaikomos, kai įrodoma, kad nuostoliai ar žala patirta dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas padaryti nuostolių ar žalos arba neatsargiai, žinodamas, kad tokie nuostoliai arba žala galimi.

49 straipsnis

Konvertavimas ir palūkanos

1.   Kai apskaičiuojant kompensaciją reikia konvertuoti sumas, išreikštas užsienio valiuta, konvertuojama pagal keitimo kursą, taikomą kompensacijos mokėjimo dieną ir toje vietoje.

2.   Teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo gali reikalauti palūkanų nuo kompensacijos — penkių procentų per metus, skaičiuojant nuo 55 straipsnyje numatytos reikalavimo pateikimo dienos arba, jeigu toks reikalavimas nebuvo pateiktas, — nuo tada, kai buvo pradėtas teisminis nagrinėjimas.

3.   Tačiau kompensacijos mokėjimo pagal 27 ir 28 straipsnius atveju palūkanos gali priaugti tik nuo tos datos, kurią atsitiko įvykiai, susiję su kompensacijos sumos įvertinimu, jeigu ši data yra vėlesnė už reikalavimo pateikimo datą ar datą, kai buvo pradėtas teisminis nagrinėjimas.

4.   Bagažo atveju palūkanos mokamos tik tada, jei kompensacija viršija 16 apskaitos vienetų už bagažo registravimo kvitą.

5.   Bagažo atveju, jeigu teisę į bagažą turintis asmuo per tinkamą jam suteiktą laiką nepateikia vežėjui patvirtinamųjų dokumentų, kurie būtini, kad būtų galutinai nustatyta pagal reikalavimą mokėtina suma, palūkanos negali priaugti per laikotarpį nuo to momento, kai baigiasi suteiktas laikas, iki tada, kai iš tikrųjų pateikiami dokumentai.

50 straipsnis

Atsakomybė branduolinių incidentų atveju

Pagal šias Vienodąsias taisykles vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės už nuostolius ar žalą, patirtą dėl branduolinio incidento, kai branduolinio įrenginio valdytojas ar kitas jį pavaduojantis asmuo yra atsakingas už nuostolius ar žalą pagal valstybės įstatymus ir taisykles, reglamentuojančias atsakomybę branduolinės energijos srityje.

51 straipsnis

Asmenys, už kuriuos yra atsakingas vežėjas

Vežėjas atsako už savo darbuotojus ir kitus asmenis, kurių paslaugomis jis naudojasi teikdamas vežimo paslaugas, kai šie darbuotojai ir kiti asmenys veikia savo įgaliojimų ribose. Geležinkelio infrastruktūros, kuria naudojantis vykdomas vežimas, valdytojai laikomi asmenimis, kurių paslaugomis vežėjas naudojasi teikdamas vežimo paslaugas.

52 straipsnis

Kiti veiksmai

1.   Visais atvejais, kai taikomos šios Vienodosios taisyklės, bet koks su atsakomybe susijęs ieškinys bet kokiu pagrindu gali būti pareikštas vežėjui tik pagal šiose Vienodosiose taisyklėse nustatytas sąlygas ir apribojimus.

2.   Tas pats galioja bet kokio ieškinio darbuotojams ir kitiems asmenims, už kuriuos vežėjas atsako pagal 51 straipsnio nuostatas, atveju.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

KELEIVIO ATSAKOMYBĖ

53 straipsnis

Specialūs atsakomybės principai

Keleivis atsakingas vežėjui už nuostolius ar žalą:

| a) | padarytą jam nesilaikant jo pareigų pagal






  1. | 10, 14 ir 20 straipsnius, |
| --- | --- | --- |

a)

padarytą jam nesilaikant jo pareigų pagal

1.

10, 14 ir 20 straipsnius,

| 2. | Bendrosiose vežimo sąlygose išdėstytas specialias nuostatas dėl transporto priemonių vežimo arba |
| --- | --- |

2.

Bendrosiose vežimo sąlygose išdėstytas specialias nuostatas dėl transporto priemonių vežimo arba

| 3. | reglamentą dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais (RID), arba |
| --- | --- |

3.

reglamentą dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais (RID), arba

| b) | patirtą dėl jo vežamų daiktų ar gyvūnų, |
| --- | --- |

b)

patirtą dėl jo vežamų daiktų ar gyvūnų,

nebent jis įrodo, kad nuostoliai ar žala buvo patirti dėl aplinkybių, kurių jis negalėjo išvengti, ir dėl pasekmių, kurioms jis negalėjo užkirsti kelio, nepaisant to, kad jis buvo atidus kaip to reikalaujama iš sąžiningo keleivio. Ši nuostata neturi poveikio vežėjo atsakomybei pagal 26 straipsnį ir 33 straipsnio 1 dalį.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

TEISIŲ GYNIMAS

54 straipsnis

Dalinių nuostolių ar žalos nustatymas

1.   Kai vežėjas nustato ar numano arba teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo tvirtina, jog vežėjo atsakomybe vežamam daiktui (bagažui, transporto priemonei) padaryta dalinių nuostolių ar žalos, vežėjas turi neatidėliodamas ir, jeigu įmanoma, dalyvaujant teisę į žalą turinčiam asmeniui parengti ataskaitą, kurioje nurodoma, atsižvelgiant į nuostolių ar žalos pobūdį, daikto būklė ir kiek įmanoma — nuostolių ar žalos apimtis, jų priežastis ir laikas, kada jie buvo patirti.

2.   Ataskaitos kopija nemokamai pateikiama teisę į žalos atlyginimą turinčiam asmeniui.

3.   Jeigu teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo nepritaria ataskaitoje pateiktiems duomenims, jis gali prašyti, kad bagažo ar transporto priemonės būklę ir nuostolių ar žalos priežastis bei apimtį įvertintų ekspertas, kurį paskiria vežimo sutarties šalys arba teismas. Procedūrą, kurios reikia laikytis, reglamentuoja valstybės, kurioje toks įvertinimas daromas, teisės aktai ir taisyklės.

55 straipsnis

Reikalavimai

1.   Reikalavimai, susiję su vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar žalos asmeniui atvejais, turi būti siunčiami raštu vežėjui, kuriam gali būti keliamas ieškinys. Vežimo, dėl kurio sudaryta viena sutartis ir kurį vykdė paeiliui keli vežėjai, atveju reikalavimai taip pat gali būti siunčiami pirmajam arba paskutiniajam vežėjui, taip pat vežėjui, kurio pagrindinė verslo vieta ar filialas, ar agentūra, kuri sudarė vežimo sutartį, yra valstybėje, kurioje yra keleivio gyvenamoji vieta arba kur jis paprastai gyvena.

2.   Kiti reikalavimai, susiję su vežimo sutartimi, turi būti siunčiami raštu vežėjui, nurodytam 56 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

3.   Pateikiami dokumentų, kurie, teisę į žalos atlyginimą turinčio asmens manymu, yra tinkami pateikti kartu su reikalavimu, originalai arba kopijos, prireikus, jeigu vežėjas to reikalauja — tinkamai patvirtintos kopijos. Tenkinant reikalavimą, vežėjas gali reikalauti grąžinti bilietą, bagažo registracijos kvitą ir vežimo kvitą.

56 straipsnis

Vežėjai, kuriems galima pareikšti ieškinį

1.   Ieškinys, paremtas vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar žalos asmeniui atvejais, gali būti pareikštas tik vežėjui, kuris yra atsakingas pagal 26 straipsnio 5 dalį.

2.   Atsižvelgiant į 4 dalį kiti keleivių ieškiniai, paremti vežimo sutartimi, gali būti pareikšti tik pirmajam vežėjui, paskutiniajam vežėjui arba vežėjui, kuris vykdė tą vežimo dalį, kurioje atsitiko įvykis, dėl kurio pradėtas nagrinėjimas.

3.   Jeigu vežimo, kurį vykdo paeiliui keletas vežėjų, atveju vežėjas, kuris turi pristatyti bagažą ar transporto priemonę, yra su jo sutikimu įrašytas į bagažo registracijos kvitą ar vežimo kvitą, ieškinys jam gali būti pareikštas laikantis 2 straipsnio net tuo atveju, jeigu jis negavo bagažo ar transporto priemonės.

4.   Ieškinys dėl pagal vežimo sutartį sumokėtos sumos padengimo gali būti pareikštas vežėjui, kuris gavo tą sumą, arba vežėjui, kurio vardu ta suma buvo gauta.

5.   Ieškinys kitam, 2 ir 4 dalyse nenurodytam vežėjui gali būti pareikštas pateikiant priešpriešinį reikalavimą arba padarant išimtį nagrinėjime, susijusiame su pagrindiniu reikalavimu, pagrįstu ta pačia vežimo sutartimi.

6.   Tiek, kiek šios Vienodosios taisyklės taikomos pavaduojančiam vežėjui, ieškinys gali būti pareikštas ir jam.

7.   Jeigu ieškovas gali pasirinkti kurį nors iš keleto vežėjų, jo teisė rinktis išnyksta, kai tik jis pareiškia ieškinį vienam iš jų; tai taikoma ir tada, kai ieškovas gali rinktis iš vieno ar keleto vežėjų ir iš pavaduojančio vežėjo.

58 straipsnis

Teisės pareikšti ieškinį mirties arba kūno sužalojimo atveju išnykimas

1.   Bet kokia turinčio teisę asmens teisė pareikšti ieškinį dėl vežėjo atsakomybės keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju išnyksta, jei turintis teisę asmuo per dvylika mėnesių nuo tada, kai sužinojo apie nuostolius ar žalą, vienam iš vežėjų, kuriam pagal 55 straipsnio 1 dalį gali būti pateikiamas reikalavimas, nepraneša apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą. Tais atvejais, kai turintis teisę asmuo žodžiu praneša vežėjui apie nelaimingą atsitikimą, vežėjas pateikia tokiam asmeniui patvirtinimą apie tokį pranešimą žodžiu.

2.   Tačiau teisė pareikšti ieškinį neišnyksta, jei:

| a) | per 1 dalyje numatytą terminą turintis teisę asmuo pateikė reikalavimą vienam iš 55 straipsnio 1 dalyje nurodytų vežėjų; |
| --- | --- |

a)

per 1 dalyje numatytą terminą turintis teisę asmuo pateikė reikalavimą vienam iš 55 straipsnio 1 dalyje nurodytų vežėjų;

| b) | per 1 dalyje nustatytą terminą atsakingas vežėjas apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą sužinojo kokiu nors kitu būdu; |
| --- | --- |

b)

per 1 dalyje nustatytą terminą atsakingas vežėjas apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą sužinojo kokiu nors kitu būdu;

| c) | pranešimas apie nelaimingą atsitikimą nebuvo pateiktas arba buvo pateiktas pavėluotai dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo turinčio teisę asmens; |
| --- | --- |

c)

pranešimas apie nelaimingą atsitikimą nebuvo pateiktas arba buvo pateiktas pavėluotai dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo turinčio teisę asmens;

| d) | turintis teisę asmuo įrodo, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl vežėjo kaltės. |
| --- | --- |

d)

turintis teisę asmuo įrodo, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl vežėjo kaltės.

59 straipsnis

Teisės pareikšti su bagažo vežimu susijusį ieškinį išnykimas

1.   Turinčiam teisę asmeniui priėmimus bagažą išnyksta visos teisės vežėjui pareikšti su bagažo vežimo sutartimi susijusį ieškinį dalies bagažo praradimo, žalos bagažui ar vėlavimo pristatant bagažą atveju.

2.   Tačiau teisė pareikšti ieškinį neišnyksta:

| a) | dalies bagažo praradimo atveju arba žalos bagažui atveju, jei






  1. | bagažo praradimas ar žala bagažui buvo patvirtintas pagal 54 straipsnį iki turinčiam teisę asmeniui atsiimant bagažą; |
| --- | --- | --- |

a)

dalies bagažo praradimo atveju arba žalos bagažui atveju, jei

1.

bagažo praradimas ar žala bagažui buvo patvirtintas pagal 54 straipsnį iki turinčiam teisę asmeniui atsiimant bagažą;

| 2. | patvirtinimas, kuris turėjo būti atliktas pagal 54 straipsnį, nebuvo atliktas vien dėl vežėjo kaltės; |
| --- | --- |

2.

patvirtinimas, kuris turėjo būti atliktas pagal 54 straipsnį, nebuvo atliktas vien dėl vežėjo kaltės;

| b) | bagažo praradimo ar žalos bagažui, kuri nėra akivaizdi, atveju, kai tokį praradimą arba sužalojimą patvirtina turintis teisę asmuo, jei jis






  1. | prašo patvirtinti pagal 54 straipsnį iš karto po to, kai sužinojo apie bagažo praradimą arba žalą bagažui, bet ne vėliau nei per tris dienas nuo bagažo priėmimo, ir |
| --- | --- | --- |

b)

bagažo praradimo ar žalos bagažui, kuri nėra akivaizdi, atveju, kai tokį praradimą arba sužalojimą patvirtina turintis teisę asmuo, jei jis

1.

prašo patvirtinti pagal 54 straipsnį iš karto po to, kai sužinojo apie bagažo praradimą arba žalą bagažui, bet ne vėliau nei per tris dienas nuo bagažo priėmimo, ir

| 2. | jei jis įrodo, kad bagažas prarastas arba žala bagažui padaryta laikotarpiu nuo tada, kai bagažą priėmė vežėjas, iki bagažo pristatymo; |
| --- | --- |

2.

jei jis įrodo, kad bagažas prarastas arba žala bagažui padaryta laikotarpiu nuo tada, kai bagažą priėmė vežėjas, iki bagažo pristatymo;

| c) | pavėlavimo pristatyti bagažą atveju, jei turintis teisę asmuo per dvidešimt vieną dieną vieno iš 56 straipsnio 3 dalyje nurodytų vežėjų pareikalavo pripažinti jo teises; |
| --- | --- |

c)

pavėlavimo pristatyti bagažą atveju, jei turintis teisę asmuo per dvidešimt vieną dieną vieno iš 56 straipsnio 3 dalyje nurodytų vežėjų pareikalavo pripažinti jo teises;

| d) | jei turintis teisę asmuo įrodo, kad bagažas prarastas ar jam padaryta žala dėl vežėjo kaltės. |
| --- | --- |

d)

jei turintis teisę asmuo įrodo, kad bagažas prarastas ar jam padaryta žala dėl vežėjo kaltės.

60 straipsnis

Ieškinio senaties terminai

1.   Ieškinio senaties terminai ieškiniams dėl žalos atlyginimo remiantis vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar kūno sužalojimo atveju pateikti yra:

| a) | keleiviams — treji metai nuo nelaimingo atsitikimo dienos; |
| --- | --- |

a)

keleiviams — treji metai nuo nelaimingo atsitikimo dienos;

| b) | kitiems turintiems teisę asmenims — treji metai nuo keleivio mirties dienos neviršijant penkerių metų laikotarpio po nelaimingo atsitikimo dienos. |
| --- | --- |

b)

kitiems turintiems teisę asmenims — treji metai nuo keleivio mirties dienos neviršijant penkerių metų laikotarpio po nelaimingo atsitikimo dienos.

2.   Ieškinio senaties terminas kitiems ieškiniams, susijusiems su vežimo sutartimi, yra vieneri metai. Tačiau tais atvejais, kai bagažas prarandamas arba jam padaroma žala dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas, kad bagažas būtų prarastas arba jam padaryta žala, arba neatsargiai, žinodamas, kad toks bagažo praradimas arba žala bagažui yra galimi, taikomas dvejų metų ieškinio senaties terminas.

3.   2 dalyje numatytas ieškinio senaties terminas taikomas ieškiniams:

| a) | dėl kompensacijos praradus visą bagažą — nuo keturioliktos dienos pasibaigus 22 straipsnio 3 dalyje nustatytam terminui; |
| --- | --- |

a)

dėl kompensacijos praradus visą bagažą — nuo keturioliktos dienos pasibaigus 22 straipsnio 3 dalyje nustatytam terminui;

| b) | dėl kompensacijos praradus dalį bagažo, padarius bagažui žalą ar pavėlavus pristatyti bagažą — nuo pristatymo dienos; |
| --- | --- |

b)

dėl kompensacijos praradus dalį bagažo, padarius bagažui žalą ar pavėlavus pristatyti bagažą — nuo pristatymo dienos;

| c) | visais kitais atvejais, susijusiais su keleivių vežimu — nuo paskutinės bilieto galiojimo dienos. |
| --- | --- |

c)

visais kitais atvejais, susijusiais su keleivių vežimu — nuo paskutinės bilieto galiojimo dienos.

Diena, nuo kurios pradedamas skaičiuoti ieškinio senaties terminas, nėra įskaitoma į šį terminą.

4.   [...]

5.   [...]

6.   Ieškinio senaties terminų sustabdymą ir nutraukimą reglamentuoja nacionalinė teisė.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽĖJŲ TARPUSAVIO SANTYKIAI

61 straipsnis

Užmokesčio už vežimą pasidalinimas

1.   Vežėjas, surinkęs arba turėjęs surinkti užmokestį už vežimą, atitinkamiems vežėjams privalo sumokėti atitinkamas to užmokesčio dalis. Mokėjimo būdai nustatomi vežėjų sudarytoje sutartyje.

2.   6 straipsnio 3 dalis, 16 straipsnio 3 dalis ir 25 straipsnis taip pat taikomi paeiliui krovinį vežantiems vežėjams.

62 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisė

1.   Vežėjas, pagal šias Vienodąsias taisykles sumokėjęs kompensaciją, turi atgręžtinio reikalavimo teisę išsiieškoti kompensaciją iš kitų vežime dalyvavusių vežėjų pagal šias nuostatas:

| a) | nuostolius arba žalą padaręs vežėjas už ją atsako vienasmeniškai; |
| --- | --- |

a)

nuostolius arba žalą padaręs vežėjas už ją atsako vienasmeniškai;

| b) | kai nuostoliai arba žala kilo dėl kelių vežėjų kaltės, kiekvienas iš jų atsako už savo padarytus nuostolius arba žalą; jei negalima taip atskirti, kompensacija tarp jų paskirstoma laikantis c punkto nuostatos; |
| --- | --- |

b)

kai nuostoliai arba žala kilo dėl kelių vežėjų kaltės, kiekvienas iš jų atsako už savo padarytus nuostolius arba žalą; jei negalima taip atskirti, kompensacija tarp jų paskirstoma laikantis c punkto nuostatos;

| c) | jei negalima įrodyti, dėl kurio iš vežėjų kaltės buvo padaryti nuostoliai arba žala, mokėtina kompensacijos suma padalinama visiems vežime dalyvavusiems vežėjams, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad nuostoliai ar žala buvo padaryti ne dėl jų kaltės; mokėtina kompensacijos suma yra proporcinga atitinkamoms jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims. |
| --- | --- |

c)

jei negalima įrodyti, dėl kurio iš vežėjų kaltės buvo padaryti nuostoliai arba žala, mokėtina kompensacijos suma padalinama visiems vežime dalyvavusiems vežėjams, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad nuostoliai ar žala buvo padaryti ne dėl jų kaltės; mokėtina kompensacijos suma yra proporcinga atitinkamoms jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims.

2.   Vieno iš vežėjų nemokumo atveju nesumokėta kompensacijos suma, kurią jis turėjo sumokėti, padalinama visiems kitiems vežime dalyvavusiems vežėjams proporcingai jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims.

63 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisės įgyvendinimo tvarka

1.   Vežėjas, kuriam pateikiamas atgręžtinis reikalavimas, negali ginčyti pagal 62 straipsnį atgręžtinio reikalavimo teisę įgyvendinančio vežėjo sumokėtos kompensacijos sumos teisėtumo, jei kompensaciją nustatė teismas ir kai pirmiau šiam vežėjui, kuriam tinkamai buvo pranešta apie procesą, buvo sudaryta galimybė dalyvauti šiame procese. Teismas, kuriam pateiktas pagrindinis ieškinys, nustato terminą iki kurio turi būti pranešta apie procesą ir iki kurio vežėjas turi teisę prisijungti prie proceso.

2.   Atgręžtinio reikalavimo teisę įgyvendinantis vežėjas privalo viename ir tame pačiame procese pateikti savo reikalavimą visiems vežėjams, su kuriais jam nepavyko susitarti. To nepadaręs jis netenka atgręžtinio reikalavimo teisės tų vežėjų, prieš kuriuos jis nepradėjo proceso, atžvilgiu.

3.   Teismas vienu ir tuo pačiu sprendimu nusprendžia dėl visų jam pateiktų atgręžtinių reikalavimų.

4.   Atgręžtinio reikalavimo teisę norintis įgyvendinti vežėjas gali pateikti ieškinį teismui toje valstybėje, kurios teritorijoje yra vieno iš vežime dalyvaujančių vežėjų pagrindinė verslo vieta arba vežimo sutartį sudaręs filialas ar agentūra.

5.   Kai ieškinys privalo būti pateikiamas prieš keletą vežėjų, ieškovu esantis vežėjas turi teisę pasirinkti teismą, kuriam jis pateiks ieškinį, iš teismų, kurie turi tokią teisę pagal 4 dalį.

6.   Bylos dėl atgręžtinio reikalavimo negali būti sujungtos į vieną bylą su bylomis dėl kompensacijų, kurias iškėlė pagal vežimo sutartį teisę turintis asmuo.

64 straipsnis

Susitarimai dėl atgręžtinio reikalavimo teisės

Vežėjai gali sudaryti susitarimus, pagal kuriuos nukrypstama nuo 61 ir 62 straipsnių.

---

II PRIEDAS

MINIMALI INFORMACIJA, KURIĄ PRIVALO PATEIKTI GELEŽINKELIO ĮMONĖS IR (ARBA) BILIETŲ PARDAVĖJAI

I DALIS: INFORMACIJA PRIEŠ KELIONĘ

Bendros sutarčiai taikomos sąlygos;

greičiausios kelionės tvarkaraščiai ir sąlygos;

pigiausios kelionės tvarkaraščiai ir sąlygos;

prieinamumas ribotos judėsenos asmenims, naudojimosi sąlygos ir tokiems asmenims skirti patogumai traukinyje;

prieinamumas ir naudojimosi sąlygos keleiviams, turintiems dviračius;

galimybė gauti vietą rūkymui ar ne rūkymui skirtose vietose, pirmos ir antros klasės vagonuose bei vagonuose su miegamosiomis vietomis ir miegamuosiuose vagonuose;

visi veiksmai, kurie galėtų sutrikdyti ar suvėlinti paslaugas;

galimybė naudotis traukinyje teikiamomis paslaugomis;

prašymo dėl prarasto bagažo pateikimo tvarka;

skundų pateikimo tvarka.

II DALIS: INFORMACIJA KELIONĖS METU

Traukinyje teikiamos paslaugos;

kita stotelė;

vėlavimas;

pagrindinės susisiekimo paslaugos;

apsaugos ir saugumo klausimai.

---

III PRIEDAS

BŪTINI PASLAUGOS KOKYBĖS STANDARTAI

Informacija ir bilietai;

tarptautinio susisiekimo paslaugų teikimo punktualumas ir pagrindiniai principai, kaip elgtis nutrūkus paslaugų tiekimui;

tarptautinių susisiekimo paslaugų atšaukimas;

riedmenų ir stoties patalpų švara (oro kokybė vagonuose, sanitarinių įrenginių higiena ir kt.);

klientų apklausa apie paslaugos kokybę;

skundų nagrinėjimas, išmokos ir kompensacija už kokybės standartų neatitikimą;

ribotos judėsenos asmenims teikiama pagalba.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2004 m. kovo 3 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų — vieną iš keturių pasiūlymų dėl Trečiojo geležinkelių paketo (1).

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė savo nuomonę.

2006 m. liepos 24 d. Taryba priėmė savo bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

Savo darbe Taryba atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2) ir Regionų komiteto nuomonę (3).

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendroji dalis

Derybose dėl reglamento dėl tarptautinių geležinkelių keleivių teisių ir pareigų buvo vadovaujamasi dviem Europos Komisijos publikacijomis, būtent Baltąja knyga „2010 m. Europos transporto politika: laikas spręsti“ (4) ir jos Komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos integruotos transporto erdvės link“ (5). Šiose publikacijose Komisija pabrėžia būtinybę Europos transporto politikoje pagrindinį dėmesį vėl skirti transporto sistemos naudotojams ir pašalinti trūkumus, susijusius su tarptautinių keleivių vežimo geležinkelių transportu paslaugų lygiais. Pasiūlymu dėl reglamento taip pat atsiliepiama į Komisijos gautus Europos piliečių skundus dėl geležinkelio įmonių teikiamų tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų netinkamos kokybės.

Todėl Tarybos sutarta Bendrąja pozicija nustatomos taisyklės, susijusios su:

| — | informacija, kurią turi suteikti geležinkelio įmonės, sutarčių dėl transporto sudarymu, bilietų išdavimu ir kompiuterizuotos geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistemos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

—

informacija, kurią turi suteikti geležinkelio įmonės, sutarčių dėl transporto sudarymu, bilietų išdavimu ir kompiuterizuotos geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistemos įgyvendinimu;

| — | geležinkelio įmonių atsakomybe ir jų draudimo įsipareigojimais dėl keleivių ir jų bagažo; |
| --- | --- |

—

geležinkelio įmonių atsakomybe ir jų draudimo įsipareigojimais dėl keleivių ir jų bagažo;

| — | būtiniausiais geležinkelio įmonių įsipareigojimais keleiviams vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų atvejais; |
| --- | --- |

—

būtiniausiais geležinkelio įmonių įsipareigojimais keleiviams vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų atvejais;

| — | geležinkeliais keliaujančių ribotos judėsenos asmenų apsauga ir pagalba jiems; |
| --- | --- |

—

geležinkeliais keliaujančių ribotos judėsenos asmenų apsauga ir pagalba jiems;

| — | paslaugų kokybės standartų, skirtų tarptautinėms paslaugoms, apibrėžimu ir stebėsena, keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymu ir skundų tvarkymu; |
| --- | --- |

—

paslaugų kokybės standartų, skirtų tarptautinėms paslaugoms, apibrėžimu ir stebėsena, keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymu ir skundų tvarkymu;

| — | bendromis vykdymo taisyklėmis. |
| --- | --- |

—

bendromis vykdymo taisyklėmis.

2.   Pagrindiniai politiniai klausimai

i)   Suderinamumas su COTIF/CIV

Kai kurias Komisijos pasiūlyme pateiktas priemones paskatino COTIF (Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis) ir jos CIV priedėlio (Vienodos tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklės) nuostatos.

Siekdama užtikrinti Bendrijos teisės aktų ir tarptautinio susitarimo nuoseklumą, 2005 m. balandžio 21 d. posėdyje Taryba nusprendė į naują tekstą įtraukti tam tikras COTIF/CIV nuostatas. Tai buvo atlikta pasitelkus įvadinius straipsnius (4, 10 ir 13), kuriuose nurodomos COTIF/CIV ištraukos, esančios reglamento I priede. Dėl šių nuostatų tekstas yra suderinamas su COTIF/CIV ir išvengta būtinybės priimti teisės aktus dėl klausimų, kurie jau buvo reglamentuojami COTIF/CIV (sutarčių dėl transporto taisyklės, geležinkelio įmonių atsakomybė už keleivius ir jų bagažą, atsakomybė dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų).

Europos Parlamentas savo pirmuoju svarstymu priimtoje nuomonėje vadovavosi panašiu požiūriu, priimdamas pakeitimus, kuriems — visiškai ar dalinai — būtina taikyti atitinkamas COTIF/CIV nuostatas (pakeitimai 138/rev + 32, 50, 80, 81, 83 ir 108). Europos Parlamentas taip pat pasiūlė pirminiame Komisijos tekste išbraukti daugelį su CIV nesuderinamų nuostatų (pvz.: 34, 35, 52, 53, 54 ir 108 pakeitimai).

ii)   Taikymo sritis

Tarybos bendrosios pozicijos bendra taikymo sritis apima tarptautinius reisus visoje Bendrijoje naudojantis vidaus ir tarptautinėmis paslaugomis, kurias teikia viena ar daugiau geležinkelio įmonių.

| a) | Apribojimai: vidaus paslaugos
  Taryba nusprendė apriboti taikymo sritį, susijusią su vėlavimais, praleistais persėdimais ir atšaukimais (IV skyrius) ir paslaugos kokybės standartais (VI skyrius, 25 straipsnis). Siekiant išvengti pernelyg didelės finansinės naštos, šios nuostatos taikomos tik tarptautinių reisų tarptautinėms paslaugoms ir netaikomos vidaus paslaugų teikėjams:






  — | (tarptautinio reiso dalims) įsipareigojimai, susiję su kompensavimu ir nukreipimu kitu maršrutu, bilieto kainos kompensacija ir pagalba vėlavimo atvykstant ar išvykstant atveju; |
| --- | --- | --- |

a)

Apribojimai: vidaus paslaugos

Taryba nusprendė apriboti taikymo sritį, susijusią su vėlavimais, praleistais persėdimais ir atšaukimais (IV skyrius) ir paslaugos kokybės standartais (VI skyrius, 25 straipsnis). Siekiant išvengti pernelyg didelės finansinės naštos, šios nuostatos taikomos tik tarptautinių reisų tarptautinėms paslaugoms ir netaikomos vidaus paslaugų teikėjams:

—

(tarptautinio reiso dalims) įsipareigojimai, susiję su kompensavimu ir nukreipimu kitu maršrutu, bilieto kainos kompensacija ir pagalba vėlavimo atvykstant ar išvykstant atveju;

| — | visi įsipareigojimai, susiję su paslaugos kokybės sistemų nustatymu ir stebėsena bei pranešimu apie jas ir jų valdymu. |
| --- | --- |

—

visi įsipareigojimai, susiję su paslaugos kokybės sistemų nustatymu ir stebėsena bei pranešimu apie jas ir jų valdymu.

| b) | Apribojimai: laikinos išimtys
  Taryba taip pat nusprendė apriboti Bendrosios pozicijos taikymo sritį, joje numatant valstybėms narėms suteikiamas laikinas išimtis tam tikroms paslaugoms pasienio teritorijoje ir tarptautinėms paslaugoms, kai didelė paslaugos dalis teikiama už Bendrijos ribų. Tokias nuostatas taikančios valstybės narės turės informuoti Komisiją, kuri tuomet nustatys, ar išimtis atitinka reglamento projekto nuostatas.
  Numatydama galimybę suteikti tokias išimtis Taryba siekė leisti valstybėms narėms spręsti šiuos klausimus tokiose išskirtinėse situacijose, taip išvengiant papildomos finansinės naštos paslaugų teikėjams. |
| --- | --- |

b)

Apribojimai: laikinos išimtys

Taryba taip pat nusprendė apriboti Bendrosios pozicijos taikymo sritį, joje numatant valstybėms narėms suteikiamas laikinas išimtis tam tikroms paslaugoms pasienio teritorijoje ir tarptautinėms paslaugoms, kai didelė paslaugos dalis teikiama už Bendrijos ribų. Tokias nuostatas taikančios valstybės narės turės informuoti Komisiją, kuri tuomet nustatys, ar išimtis atitinka reglamento projekto nuostatas.

Numatydama galimybę suteikti tokias išimtis Taryba siekė leisti valstybėms narėms spręsti šiuos klausimus tokiose išskirtinėse situacijose, taip išvengiant papildomos finansinės naštos paslaugų teikėjams.

| c) | Išplėsta taikymo sritis: ribotos judėsenos asmenys
  Šio reglamento projekto vienas pagrindinių tikslų — sudaryti palankesnes galimybes ribotos judėsenos asmenims naudotis geležinkelių transportu. Todėl Taryba nusprendė padaryti dar daugiau, negu savo pasiūlymu padarė Komisija, ir numatyti, kad su ribotos judėsenos asmenimis susijusios nuostatas būtų taikomos vietiniams reisams naudojantis tarptautinėmis paslaugomis.
  Pirmuoju svarstymu priimtoje nuomonėje Parlamentas nusprendė laikytis kitokio požiūrio ir padaryti šio reglamento projekto nuostatas taikomomis visiems geležinkelių keleiviams (11 pakeitimas et al). Tarybos manymu, toks požiūris yra pirmalaikis, ir pageidauja, kad jos Bendroji pozicija papildytų direktyvą dėl patekimo į rinką, kuria reglamentuojamas tik tarptautinės geležinkelių keleivių rinkos atvėrimas. |
| --- | --- |

c)

Išplėsta taikymo sritis: ribotos judėsenos asmenys

Šio reglamento projekto vienas pagrindinių tikslų — sudaryti palankesnes galimybes ribotos judėsenos asmenims naudotis geležinkelių transportu. Todėl Taryba nusprendė padaryti dar daugiau, negu savo pasiūlymu padarė Komisija, ir numatyti, kad su ribotos judėsenos asmenimis susijusios nuostatas būtų taikomos vietiniams reisams naudojantis tarptautinėmis paslaugomis.

Pirmuoju svarstymu priimtoje nuomonėje Parlamentas nusprendė laikytis kitokio požiūrio ir padaryti šio reglamento projekto nuostatas taikomomis visiems geležinkelių keleiviams (11 pakeitimas et al). Tarybos manymu, toks požiūris yra pirmalaikis, ir pageidauja, kad jos Bendroji pozicija papildytų direktyvą dėl patekimo į rinką, kuria reglamentuojamas tik tarptautinės geležinkelių keleivių rinkos atvėrimas.

iii)   Kompiuterizuota geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistema (CIRSRT)

Siekdama, kad informacija būtų teikiama ir bilietai išduodami laikantis reglamento projekto, Taryba nusprendė nustatyti geležinkelio įmonėms ir bilietų pardavėjams pareigą naudoti kompiuterizuotą geležinkelių transporto informacijos ir rezervavimo sistemą (CIRSRT). Šios sistemos nustatymo procedūros išdėstytos Tarybos bendrosios pozicijos 9 straipsnio 2–4 dalyse vadovaujantis Direktyvos 2001/16/EB (6) techninėmis sąveikos specifikacijomis (II skyrius ir II priedo 2.5 dalis). Nustatydama šią sistemą, Taryba nutolo nuo Komisijos pasiūlymo, kuriame galimybė naudotis kelionės informacija grindžiama sistemos tiekėjų koncepcija. Taryba manė, kad tokių tarpininkų dalyvavimas nėra būtinas, ir todėl nusprendė atitinkamas nuostatas skirti tiesiogiai geležinkelio įmonėms ir bilietų pardavėjams.

iv)   Vėlavimai, praleisti persėdimai ir atšaukimai

Kaip jau buvo nurodyta, Taryba nusprendė suderinti nuostatas, susijusias su geležinkelio įmonės atsakomybe vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų atveju su atitinkamu COTIF/CIV skyriumi. Be to, Taryba nusprendė įtraukti specialias nuostatas dėl kompensavimo ir nukreipimo kitu maršrutu, bilieto kainos kompensacija ir įsipareigojimu suteikti keleiviams pagalbą vėlavimo atvykstant ar išvykstant atveju. Tarybos bendroji pozicija dėl bilieto kainos kompensacijos labiau atitinka Europos Parlamento poziciją (61 pakeitimas) ir joje numatoma paprastesnė ir skaidresnė schema, negu pasiūlytoji Komisijos. Priimta nuostata yra apibrėžta vėlavimo laiku, kuriuo grindžiama kompensacijos suma. Be to, Taryba padarė kompensacijos mokėjimo formą lankstesnę (čekiai ir (arba) kitos paslaugos ar grynieji pinigai), tuo irgi atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiūlymą (124 pakeitimas).

v)   Specialios nuostatos ribotos judėsenos asmenims

Siekiant sudaryti palankesnes keliavimo geležinkeliais sąlygas, Tarybos bendrojoje pozicijoje nustatomos specialios nuostatos dėl teisės į transportą, dėl geležinkelio stotyse ir traukiniuose suteiktinos pagalbos ir sąlygų, kuriomis ši pagalba suteikiama, dėl judėjimo įrangos kompensavimo ir dėl ribotos judėsenos asmenims teikiamos informacijos. Tokiu būdu Taryba siekia užtikrinti vienodas atitinkamų keleivių galimybes keliauti geležinkeliais be papildomų išlaidų. Taryba yra įsitikinusi, kad šios nuostatos padės ribotos judėsenos asmenims naudotis tokiomis pačiomis keliavimo galimybėmis kaip ir kitų piliečių.

3.   Kiti klausimai

i)   Saugumas, skundai ir paslaugos kokybė

Pastaruoju metu asmeninis keleivių saugumas tapo pagrindiniu principu transporto srityje. Todėl Tarybos bendrojoje pozicijoje yra nuostatų, kurios įpareigoja suinteresuotuosius subjektus imtis reikiamų priemonių — susitarus su valdžios institucijoms — siekiant užtikrinti keleivių asmeninį saugumą geležinkelių stotyse ir traukiniuose bei valdyti riziką. Numatydama šių įpareigojimų taikymą ir stoties valdytojams, Taryba atsižvelgė į Europos Parlamento pasiūlymą (100 pakeitimas).

Tarybos priimtoje Bendrojoje pozicijoje geležinkelio įmonės taip pat įpareigojamos — bendradarbiaujant su jų bilietų pardavėjais — nustatyti skundų nagrinėjimo mechanizmą, susijusį su teisėmis ir pareigomis, kurioms taikomas reglamento projektas. Be to, geležinkelio įmonės turės skelbti metinį pranešimą, kuriame išvardijami skundai ir nurodomas jų nagrinėjimas.

Dėl paslaugos kokybės Bendrojoje pozicijoje yra nuostatų, kuriomis geležinkelio įmonės įpareigojamos apibrėžti paslaugos kokybės standartus ir įgyvendinti sistemą paslaugos kokybei palaikyti. Reglamento projekto III priede pateikiamas būtinų klausimų, kurie turi būti reguliuojami šiais standartais, sąrašas. Geležinkelio įmonės taip pat privalės kasmet skelbti ataskaitą dėl jų teikiamos paslaugos kokybės.

Šiomis priemonėmis Taryba siekia pagerinti vartotojų apsaugą tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais srityje ir propaguoti geresnės paslaugos kokybės standartus geležinkelio įmonėse.

ii)   Vykdymas

Tarybos priimtoje Bendrojoje pozicijoje taip pat nustatoma valstybės narės pareiga skirti įstaigą (ar įstaigas), atsakingas už šio reglamento projekto vykdymą. Be to, Bendrojoje pozicijoje šios vykdančiosios įstaigos įpareigojamos bendradarbiauti ir keistis informacija, siekiant propaguoti koordinuoto sprendimų priėmimo principus valstybėse narėse.

III.   IŠVADA

Nustatydama savo bendrąją poziciją Taryba visiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę. Dėl Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų Taryba pastebi, kad į daugelį pakeitimų — iš esmės, dalinai ar visiškai — jau buvo atsižvelgta jos Bendrojoje pozicijoje. Sprendimu vengti „dvigubų teisės aktų“ ir todėl įtraukti tam tikras COTIF/CIV nuostatas aiškiai pabrėžiama dviejų teisėkūros institucijų tarpusavio supratimo esmė.

Pagrindiniu nesutarimo klausimu — įtraukti į šio reglamento projekto taikymo sritį keleivių vežimą vidaus geležinkelių transportu — Taryba mano, kad jos požiūris yra subalansuotas ir tinkamas atsakas.

---

(1)  Kiti 3 siūlomi teisės aktai susiję su:

| — | direktyva, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (dok. 7147/04 TRANS 107 CODEC 335) |
| --- | --- |

—

direktyva, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (dok. 7147/04 TRANS 107 CODEC 335)

| — | direktyva dėl traukinių brigadų, valdančių lokomotyvus ir traukinius Bendrijos geležinkelių tinklo sistemoje, sertifikavimo (dok. 7148/04 TRANS 108 CODEC 336) |
| --- | --- |

—

direktyva dėl traukinių brigadų, valdančių lokomotyvus ir traukinius Bendrijos geležinkelių tinklo sistemoje, sertifikavimo (dok. 7148/04 TRANS 108 CODEC 336)

| — | reglamentu dėl kokybės reikalavimų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms (dok. 7150/04 TRANS 110 CODEC 338). |
| --- | --- |

—

reglamentu dėl kokybės reikalavimų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms (dok. 7150/04 TRANS 110 CODEC 338).

(2)  OL C 221, 2005 9 8, p. 8.

(3)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

(4)  dok. 11932/01 TRANS 131 AVIATION 70 MAR 76.

(5)  COM (2002) 18, 2002 1 23.

(6)  OL L 110, 2001 4 20, p. 1.

---

| 28.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 289/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 289/30

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 20/2006

Tarybos priimta 2006 m. liepos 24 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo

(2006/C 289 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (4) buvo parengta siekiant padėti pritaikyti Bendrijos geležinkelius prie vienos bendros rinkos reikalavimų ir padidinti jų veiksmingumą. |
| --- | --- |

(1)

1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (4) buvo parengta siekiant padėti pritaikyti Bendrijos geležinkelius prie vienos bendros rinkos reikalavimų ir padidinti jų veiksmingumą.

| (2) | 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (5) reglamentuoja principus ir procedūras, kurie turi būti taikomi nustatant ir imant geležinkelių infrastruktūros mokesčius bei paskirstant geležinkelių infrastruktūros pajėgumus. |
| --- | --- |

(2)

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (5) reglamentuoja principus ir procedūras, kurie turi būti taikomi nustatant ir imant geležinkelių infrastruktūros mokesčius bei paskirstant geležinkelių infrastruktūros pajėgumus.

| (3) | Savo Baltojoje knygoje Europos transporto politika 2010 metams: laikas apsispręsti Komisija pareiškė ketinanti toliau plėtoti geležinkelių paslaugų vidaus rinką siūlydama atverti tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinką. |
| --- | --- |

(3)

Savo Baltojoje knygoje Europos transporto politika 2010 metams: laikas apsispręsti Komisija pareiškė ketinanti toliau plėtoti geležinkelių paslaugų vidaus rinką siūlydama atverti tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinką.

| (4) | Šios direktyvos tikslas — spręsti tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos Bendrijos viduje atvėrimo klausimus, todėl ji neturėtų reglamentuoti paslaugų teikimo tarp valstybės narės ir trečiosios šalies. Be to, valstybės narės turėtų galėti netaikyti šios direktyvos tranzito per Bendriją paslaugoms. |
| --- | --- |

(4)

Šios direktyvos tikslas — spręsti tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos Bendrijos viduje atvėrimo klausimus, todėl ji neturėtų reglamentuoti paslaugų teikimo tarp valstybės narės ir trečiosios šalies. Be to, valstybės narės turėtų galėti netaikyti šios direktyvos tranzito per Bendriją paslaugoms.

| (5) | Šiuo metu padėtis tarptautinių geležinkelių paslaugų srityje labai prieštaringa. Tolimojo susisiekimo paslaugų srityje (pavyzdžiui, naktiniai traukiniai) susiduriama su sunkumais, o siekiant apriboti nuostolius šias paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės pastaruoju metu keletą jų panaikino. Kita vertus, tarptautinių greitųjų traukinių paslaugų rinkoje vežimo apimtys smarkiai išaugo, ir rinka toliau sparčiai plėsis iki 2010 m. padvigubindama savo apimtis ir tarpusavyje sujungdama transeuropinį greitųjų traukinių tinklą. Nepaisant to, pigių skrydžių avialinijos daro didelį konkurencinį spaudimą. Todėl yra būtina remti naujas iniciatyvas skatinant konkurenciją tarp geležinkelio įmonių. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo metu padėtis tarptautinių geležinkelių paslaugų srityje labai prieštaringa. Tolimojo susisiekimo paslaugų srityje (pavyzdžiui, naktiniai traukiniai) susiduriama su sunkumais, o siekiant apriboti nuostolius šias paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės pastaruoju metu keletą jų panaikino. Kita vertus, tarptautinių greitųjų traukinių paslaugų rinkoje vežimo apimtys smarkiai išaugo, ir rinka toliau sparčiai plėsis iki 2010 m. padvigubindama savo apimtis ir tarpusavyje sujungdama transeuropinį greitųjų traukinių tinklą. Nepaisant to, pigių skrydžių avialinijos daro didelį konkurencinį spaudimą. Todėl yra būtina remti naujas iniciatyvas skatinant konkurenciją tarp geležinkelio įmonių.

| (6) | Atverti tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinką nebūtų įmanoma nenumatant išsamių nuostatų dėl prieigos prie infrastruktūros, nedarant esminės pažangos sistemų sąveikos srityje ir nenustatant griežtos geležinkelių saugos sistemos nacionaliniu ir Europos lygiu. Visos šios nuostatos jau įdiegtos į nacionalinę teisę perkėlus 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/12/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB (6), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/51/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB (7), 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/13/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB (8), Direktyvą 2001/14/EB ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos geležinkeliuose (9). Nauja reguliavimo sistema turi būti grindžiama nustatyta konsoliduota praktika iki pasiūlytos datos atveriant rinką tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms. Tai pareikalaus šiek tiek laiko. Dėl šios priežasties galutinė data rinkai atverti turėtų būti 2010 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(6)

Atverti tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinką nebūtų įmanoma nenumatant išsamių nuostatų dėl prieigos prie infrastruktūros, nedarant esminės pažangos sistemų sąveikos srityje ir nenustatant griežtos geležinkelių saugos sistemos nacionaliniu ir Europos lygiu. Visos šios nuostatos jau įdiegtos į nacionalinę teisę perkėlus 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/12/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB (6), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/51/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB (7), 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/13/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 95/18/EB (8), Direktyvą 2001/14/EB ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl saugos geležinkeliuose (9). Nauja reguliavimo sistema turi būti grindžiama nustatyta konsoliduota praktika iki pasiūlytos datos atveriant rinką tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms. Tai pareikalaus šiek tiek laiko. Dėl šios priežasties galutinė data rinkai atverti turėtų būti 2010 m. sausio 1 d.

| (7) | Geležinkelio paslaugų be tarpinių sustojimų skaičius yra labai ribotas. Kelionių su tarpiniais sustojimais atveju yra labai svarbu naujiems rinkos dalyviams sudaryti sąlygas įlaipinti ir išlaipinti keleivius viso maršruto metu, siekiant užtikrinti, kad tokia veikla turėtų realią galimybę būti ekonomiškai perspektyvi ir galimiems konkurentams nebūtų sudaryta nepalanki situacija lyginant su veiklą jau vykdančiais ūkio subjektais, turinčiais teisę įlaipinti ir išlaipinti keleivius viso maršruto metu. Ši teisė turėtų nepažeisti Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų, susijusių su konkurencijos politika. |
| --- | --- |

(7)

Geležinkelio paslaugų be tarpinių sustojimų skaičius yra labai ribotas. Kelionių su tarpiniais sustojimais atveju yra labai svarbu naujiems rinkos dalyviams sudaryti sąlygas įlaipinti ir išlaipinti keleivius viso maršruto metu, siekiant užtikrinti, kad tokia veikla turėtų realią galimybę būti ekonomiškai perspektyvi ir galimiems konkurentams nebūtų sudaryta nepalanki situacija lyginant su veiklą jau vykdančiais ūkio subjektais, turinčiais teisę įlaipinti ir išlaipinti keleivius viso maršruto metu. Ši teisė turėtų nepažeisti Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų, susijusių su konkurencijos politika.

| (8) | Naujų laisvos prieigos tarptautinių paslaugų su tarpiniais sustojimais įdiegimas neturėtų atverti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkos, bet pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas papildomiems tarptautinių maršrutų sustojimams. Tuo remiantis, jų įdiegimas turėtų būti susijęs su paslaugomis, kurių pagrindinis tikslas — vežti tarptautiniu maršrutu vykstančius keleivius. Nustatant, ar tai yra paslaugos pagrindinis tikslas, turėtų būti atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip apyvartos ir apimties vežant vidaus arba tarptautinius keleivius ir paslaugos trukmės santykis. Suinteresuotos šalies prašymu tai turėtų nustatyti atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

(8)

Naujų laisvos prieigos tarptautinių paslaugų su tarpiniais sustojimais įdiegimas neturėtų atverti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkos, bet pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas papildomiems tarptautinių maršrutų sustojimams. Tuo remiantis, jų įdiegimas turėtų būti susijęs su paslaugomis, kurių pagrindinis tikslas — vežti tarptautiniu maršrutu vykstančius keleivius. Nustatant, ar tai yra paslaugos pagrindinis tikslas, turėtų būti atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip apyvartos ir apimties vežant vidaus arba tarptautinius keleivius ir paslaugos trukmės santykis. Suinteresuotos šalies prašymu tai turėtų nustatyti atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija.

| (9) | 1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių su įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje sąvokos (10) valstybės narės ir vietos valdžios institucijos įgaliojamos sudaryti viešųjų paslaugų sutartis. Šiose sutartyse gali būti numatytos išimtinės teisės teikti tam tikras paslaugas. Todėl reikia užtikrinti, kad to reglamento nuostatos atitiktų tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo konkurencijai principą. |
| --- | --- |

(9)

1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1191/69 dėl valstybių narių veiksmų, susijusių su įsipareigojimais, neatskiriamais nuo viešosios paslaugos geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje sąvokos (10) valstybės narės ir vietos valdžios institucijos įgaliojamos sudaryti viešųjų paslaugų sutartis. Šiose sutartyse gali būti numatytos išimtinės teisės teikti tam tikras paslaugas. Todėl reikia užtikrinti, kad to reglamento nuostatos atitiktų tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo konkurencijai principą.

| (10) | Tarptautinių keleivių vežimo paslaugų, įskaitant teisę įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje, esančioje tarptautinės paslaugos maršrute ir juos išlaipinti kitoje stotyje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis, rinkos atvėrimas konkurencijai gali turėti įtakos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybės narės turėtų turėti galimybę apriboti rinkos prieigos teisę, jei dėl šios teisės iškiltų pavojus šių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai ir jei, remdamasi objektyvia ekonomine analize, tam pritaria atitinkama reguliavimo institucija, nurodyta Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje, kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį, prašymu. |
| --- | --- |

(10)

Tarptautinių keleivių vežimo paslaugų, įskaitant teisę įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje, esančioje tarptautinės paslaugos maršrute ir juos išlaipinti kitoje stotyje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis, rinkos atvėrimas konkurencijai gali turėti įtakos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybės narės turėtų turėti galimybę apriboti rinkos prieigos teisę, jei dėl šios teisės iškiltų pavojus šių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai ir jei, remdamasi objektyvia ekonomine analize, tam pritaria atitinkama reguliavimo institucija, nurodyta Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje, kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį, prašymu.

| (11) | Kai kurios valstybės narės jau pasistūmėjo į priekį atverdamos savo keleivių vežimo geležinkeliais rinkas — sudarydamos sąlygas skaidriems, atviriems konkurenciją užtikrinantiems konkursams kai kurių tokių paslaugų teikimui. Jos neturėtų visiškai atverti rinkos tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms, kadangi tokia konkurencija dėl teisės naudoti kai kuriuos geležinkelių maršrutus pakankamai patikrino tokių paslaugų teikimo rinkos vertę. |
| --- | --- |

(11)

Kai kurios valstybės narės jau pasistūmėjo į priekį atverdamos savo keleivių vežimo geležinkeliais rinkas — sudarydamos sąlygas skaidriems, atviriems konkurenciją užtikrinantiems konkursams kai kurių tokių paslaugų teikimui. Jos neturėtų visiškai atverti rinkos tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms, kadangi tokia konkurencija dėl teisės naudoti kai kuriuos geležinkelių maršrutus pakankamai patikrino tokių paslaugų teikimo rinkos vertę.

| (12) | Vertinant, ar galėtų iškilti pavojus viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai, reikėtų atsižvelgti į iš anksto nustatytus kriterijus, pavyzdžiui, poveikį paslaugų, įtrauktų į viešųjų paslaugų sutartį, pelningumui, tame tarpe poveikį sutartį sudariusios kompetetingos valdžios institucijos grynosioms išlaidoms, keleivinio transporto paklausą, bilietų kainodarą, bilietų pardavimo tvarką, stočių abejose sienos pusėse vietą ir skaičių bei siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštį ir dažnumą. Valstybės narės, atsižvelgdamos į tokį įvertinimą ir atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimą, gali suteikti, pakeisti arba atsisakyti suteikti prieigos teisę norimoms teikti tarptautinio keleivių vežimo paslaugoms, įskaitant mokesčių iš naują tarptautinio keleivių vežimo paslaugą teikiančio ūkio subjekto ėmimą atsižvelgiant į ekonominę analizę ir laikantis Bendrijos teisės bei lygybės ir nediskriminavimo principų. |
| --- | --- |

(12)

Vertinant, ar galėtų iškilti pavojus viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai, reikėtų atsižvelgti į iš anksto nustatytus kriterijus, pavyzdžiui, poveikį paslaugų, įtrauktų į viešųjų paslaugų sutartį, pelningumui, tame tarpe poveikį sutartį sudariusios kompetetingos valdžios institucijos grynosioms išlaidoms, keleivinio transporto paklausą, bilietų kainodarą, bilietų pardavimo tvarką, stočių abejose sienos pusėse vietą ir skaičių bei siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštį ir dažnumą. Valstybės narės, atsižvelgdamos į tokį įvertinimą ir atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimą, gali suteikti, pakeisti arba atsisakyti suteikti prieigos teisę norimoms teikti tarptautinio keleivių vežimo paslaugoms, įskaitant mokesčių iš naują tarptautinio keleivių vežimo paslaugą teikiančio ūkio subjekto ėmimą atsižvelgiant į ekonominę analizę ir laikantis Bendrijos teisės bei lygybės ir nediskriminavimo principų.

| (13) | Siekiant užtikrinti įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas finansavimą yra tikslinga leisti valstybėms narėms laikantis Bendrijos teisės imti mokestį už jų teritorijoje teikiamas keleivių vežimo paslaugas. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas finansavimą yra tikslinga leisti valstybėms narėms laikantis Bendrijos teisės imti mokestį už jų teritorijoje teikiamas keleivių vežimo paslaugas.

| (14) | Reguliavimo institucija veikia vengdama interesų konflikto ir galimo dalyvavimo svarstomos viešųjų paslaugų sutarties sudaryme. Visų pirma, jei ji organizaciniais ar teisiniais tikslais yra glaudžiai susijusi su kompetentinga valdžios institucija, dalyvaujančia svarstomos viešųjų paslaugų sutarties sudaryme, turėtų būti užtikrintas jos veiklos nepriklausomumas. Reguliavimo institucijos kompetencija turėtų būti išplėsta, kad būtų galima įvertinti tarptautinės paslaugos tikslą ir tam tikrais atvejais potencialų ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų sutartims |
| --- | --- |

(14)

Reguliavimo institucija veikia vengdama interesų konflikto ir galimo dalyvavimo svarstomos viešųjų paslaugų sutarties sudaryme. Visų pirma, jei ji organizaciniais ar teisiniais tikslais yra glaudžiai susijusi su kompetentinga valdžios institucija, dalyvaujančia svarstomos viešųjų paslaugų sutarties sudaryme, turėtų būti užtikrintas jos veiklos nepriklausomumas. Reguliavimo institucijos kompetencija turėtų būti išplėsta, kad būtų galima įvertinti tarptautinės paslaugos tikslą ir tam tikrais atvejais potencialų ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų sutartims

| (15) | Ši direktyva apima tolesnį geležinkelių rinkos atvėrimo etapą. Kai kurios valstybės narės jau atvėrė tarptautinio keleivių vežimo paslaugų rinkas savo teritorijoje. Atsižvelgiant į tai, ši direktyva neturėtų būti suprantama kaip nustatanti toms valstybėms narėms pareigą iki 2010 m. sausio 1 d. suteikti prieigos teisę geležinkelio įmonėms, licencijuotoms valstybėje narėje, kurioje panašios teisės nėra suteiktos. |
| --- | --- |

(15)

Ši direktyva apima tolesnį geležinkelių rinkos atvėrimo etapą. Kai kurios valstybės narės jau atvėrė tarptautinio keleivių vežimo paslaugų rinkas savo teritorijoje. Atsižvelgiant į tai, ši direktyva neturėtų būti suprantama kaip nustatanti toms valstybėms narėms pareigą iki 2010 m. sausio 1 d. suteikti prieigos teisę geležinkelio įmonėms, licencijuotoms valstybėje narėje, kurioje panašios teisės nėra suteiktos.

| (16) | Remdamosi Direktyvos 2001/14/EB 31 straipsniu, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų keistis informacija ir prireikus atskirais atvejais koordinuoti vertinimo, ar yra iškilęs pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, principus bei praktiką. Palaipsniui jos turėtų parengti savo patirtimi pagrįstas gaires. |
| --- | --- |

(16)

Remdamosi Direktyvos 2001/14/EB 31 straipsniu, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų keistis informacija ir prireikus atskirais atvejais koordinuoti vertinimo, ar yra iškilęs pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, principus bei praktiką. Palaipsniui jos turėtų parengti savo patirtimi pagrįstas gaires.

| (17) | Šios direktyvos taikymas turėtų būti įvertintas remiantis ataskaita, kurią Komisija turės pateikti praėjus dvejiems metams nuo tarptautinio keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo. |
| --- | --- |

(17)

Šios direktyvos taikymas turėtų būti įvertintas remiantis ataskaita, kurią Komisija turės pateikti praėjus dvejiems metams nuo tarptautinio keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo.

| (18) | Valstybei narei, kurioje nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos sukurti, pareiga į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvas 91/440/EEB ir 2001/14/EB būtų neproporcinga ir betikslė. Todėl tokiai valstybei narei, kol joje nebus geležinkelių sistemos, turėtų būti netaikoma pareiga šias direktyvas perkelti į nacionalinę teisę ir jas įgyvendinti. |
| --- | --- |

(18)

Valstybei narei, kurioje nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos sukurti, pareiga į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvas 91/440/EEB ir 2001/14/EB būtų neproporcinga ir betikslė. Todėl tokiai valstybei narei, kol joje nebus geležinkelių sistemos, turėtų būti netaikoma pareiga šias direktyvas perkelti į nacionalinę teisę ir jas įgyvendinti.

| (19) | Kadangi šios direktyvos tikslo, būtent Bendrijos geležinkelių plėtros, valstybės narės negali deramai pasiekti, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti sąžiningas ir nediskriminuojančias prieigos prie infrastruktūros sąlygas ir akivaizdžiai tarptautinį svarbių geležinkelio tinklų dalių veikimo pobūdį bei atsižvelgiant į poreikį suderinti tarptautinius veiksmus, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi šios direktyvos tikslo, būtent Bendrijos geležinkelių plėtros, valstybės narės negali deramai pasiekti, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti sąžiningas ir nediskriminuojančias prieigos prie infrastruktūros sąlygas ir akivaizdžiai tarptautinį svarbių geležinkelio tinklų dalių veikimo pobūdį bei atsižvelgiant į poreikį suderinti tarptautinius veiksmus, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (20) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisės aktų leidybos (11) 34 punktą valstybės narės skatinamos jų pačių ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(20)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisės aktų leidybos (11) 34 punktą valstybės narės skatinamos jų pačių ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti.

| (21) | Todėl Direktyva 91/440/EEB ir Direktyva 2001/14/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, |
| --- | --- |

(21)

Todėl Direktyva 91/440/EEB ir Direktyva 2001/14/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 91/440/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „4.   Valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos bet kokiai tranzito per Bendrijos teritoriją geležinkelio paslaugai, kuri pradedama ir baigiama teikti už Bendrijos teritorijos ribų.“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   Valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos bet kokiai tranzito per Bendrijos teritoriją geležinkelio paslaugai, kuri pradedama ir baigiama teikti už Bendrijos teritorijos ribų.“;

| 2) | 3 straipsnio ketvirta įtrauka išbraukiama. |
| --- | --- |

2)

3 straipsnio ketvirta įtrauka išbraukiama.

| 3) | 3 straipsnyje po penktos įtraukos įterpiama ši įtrauka:






  „— | „tarptautinė keleivių vežimo paslauga“ — keleivių vežimo paslauga, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną ir kurios pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse; traukinys gali būti performuotas, o įvairios jo dalys gali būti pradėjusios maršrutą skirtingose vietose ir vykti į skirtingas paskirties vietas, tačiau tik tuo atveju, jei visi vagonai kerta mažiausiai vieną sieną“; |
| --- | --- | --- |

3)

3 straipsnyje po penktos įtraukos įterpiama ši įtrauka:

„—

„tarptautinė keleivių vežimo paslauga“ — keleivių vežimo paslauga, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną ir kurios pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse; traukinys gali būti performuotas, o įvairios jo dalys gali būti pradėjusios maršrutą skirtingose vietose ir vykti į skirtingas paskirties vietas, tačiau tik tuo atveju, jei visi vagonai kerta mažiausiai vieną sieną“;

| 4) | 3 straipsnyje po šeštos įtraukos įterpiama ši įtrauka:






  „— | „tranzitas“ — tai Bendrijos teritorijos kirtimas, kuris vykdomas nepakraunant ar neiškraunant krovinių ir (arba) neįlaipinant bei neišlaipinant keleivių Bendrijos teritorijoje.“; |
| --- | --- | --- |

4)

3 straipsnyje po šeštos įtraukos įterpiama ši įtrauka:

„—

„tranzitas“ — tai Bendrijos teritorijos kirtimas, kuris vykdomas nepakraunant ar neiškraunant krovinių ir (arba) neįlaipinant bei neišlaipinant keleivių Bendrijos teritorijoje.“;

| 5) | 5 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka išbraukiama; |
| --- | --- |

5)

5 straipsnio 3 dalies pirma įtrauka išbraukiama;

| 6) | 8 straipsnio 1 dalyje išbraukiami žodžiai „ir tarptautinės grupės“; |
| --- | --- |

6)

8 straipsnio 1 dalyje išbraukiami žodžiai „ir tarptautinės grupės“;

| 7) | 10 straipsnio 1 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

7)

10 straipsnio 1 dalis išbraukiama;

| 8) | 10 straipsnyje įterpiamos šios dalys:
  „3a.   Geležinkelio įmonėms, patenkančioms į 2 straipsnio taikymo sritį, iki 2010 m. sausio 1 d. suteikiama prieigos prie infrastruktūros visose valstybėse narėse teisė, kad jos galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas. Geležinkelio įmonės, teikdamos tarptautines keleivių vežimo paslaugas, turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautiniame maršrute esančioje stotyje bei išlaipinti kitoje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis.
  Prieigos prie valstybių narių, kuriose tarptautinis keleivių vežimas traukiniais sudaro daugiau nei pusę geležinkelio įmonių keleivių vežimo apyvartos toje valstybėje narėje, infrastruktūros teisė suteikiama iki 2012 m. sausio 1 d.
  Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija arba institucijos atitinkamų kompetentingų valdžios institucijų ir (arba) suinteresuotų geležinkelio įmonių prašymu nustato, ar paslaugos pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse.
  3b.   Valstybės narės gali apriboti 3a dalyje apibrėžtą prieigos teisę paslaugoms tarp išvykimo vietos ir paskirties vietos, kurioms taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, atitinkančios galiojančius Bendrijos teisės aktus. Tokiais apribojimais negali būti ribojama teisė įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje, esančioje tarptautinės paslaugos maršrute, ir juos išlaipinti kitoje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis, išskyrus atvejus, kai dėl pasinaudojimo šia teise iškiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.
  Tai, ar iškiltų pavojus ekonominei pusiausvyrai, sprendžia atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, nurodytos Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje, remdamosi objektyvia ekonomine analize ir iš anksto nustatytais kriterijais, gavusios prašymą iš:






  — | kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- | --- |

8)

10 straipsnyje įterpiamos šios dalys:

„3a.   Geležinkelio įmonėms, patenkančioms į 2 straipsnio taikymo sritį, iki 2010 m. sausio 1 d. suteikiama prieigos prie infrastruktūros visose valstybėse narėse teisė, kad jos galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas. Geležinkelio įmonės, teikdamos tarptautines keleivių vežimo paslaugas, turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautiniame maršrute esančioje stotyje bei išlaipinti kitoje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis.

Prieigos prie valstybių narių, kuriose tarptautinis keleivių vežimas traukiniais sudaro daugiau nei pusę geležinkelio įmonių keleivių vežimo apyvartos toje valstybėje narėje, infrastruktūros teisė suteikiama iki 2012 m. sausio 1 d.

Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija arba institucijos atitinkamų kompetentingų valdžios institucijų ir (arba) suinteresuotų geležinkelio įmonių prašymu nustato, ar paslaugos pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse.

3b.   Valstybės narės gali apriboti 3a dalyje apibrėžtą prieigos teisę paslaugoms tarp išvykimo vietos ir paskirties vietos, kurioms taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, atitinkančios galiojančius Bendrijos teisės aktus. Tokiais apribojimais negali būti ribojama teisė įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje, esančioje tarptautinės paslaugos maršrute, ir juos išlaipinti kitoje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis, išskyrus atvejus, kai dėl pasinaudojimo šia teise iškiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.

Tai, ar iškiltų pavojus ekonominei pusiausvyrai, sprendžia atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, nurodytos Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje, remdamosi objektyvia ekonomine analize ir iš anksto nustatytais kriterijais, gavusios prašymą iš:

—

kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį;

| — | kitų suinteresuotų kompetentingų institucijų, turinčių teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį; |
| --- | --- |

—

kitų suinteresuotų kompetentingų institucijų, turinčių teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį;

| — | infrastruktūros valdytojo; arba |
| --- | --- |

—

infrastruktūros valdytojo; arba

| — | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį. |
| --- | --- |

—

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį.

Kompetentingos institucijos ir geležinkelio įmonės, teikiančios viešąsias paslaugas, pateikia atitinkamai reguliavimo institucijai ar institucijoms informaciją, kurios pagrįstai reikalaujama sprendimui priimti. Reguliavimo institucija apsvarsto pateiktą informaciją, prireikus konsultuodamasi su visomis atitinkamomis šalimis, ir informuoja atitinkamas šalis apie savo pagrįstą sprendimą per iš anksto nustatytą, pagrįstą laikotarpį ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip praėjus dviems mėnesiams nuo visos atitinkamos informacijos gavimo. Reguliavimo institucija pateikia savo sprendimo pagrindimą ir nurodo laikotarpį ir sąlygas, kurių laikydamasi

| — | atitinkama kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

—

atitinkama kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos;

| — | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

—

infrastruktūros valdytojas;

| — | geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį; arba |
| --- | --- |

—

geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį; arba

| — | geležinkelio įmonė, siekianti, kad būtų suteikta prieiga, |
| --- | --- |

—

geležinkelio įmonė, siekianti, kad būtų suteikta prieiga,

gali prašyti iš naujo apsvarstyti sprendimą.

3c.   Valstybės narės taip pat gali apriboti teisę įlaipinti ir išlaipinti keleivius toje pačioje valstybėje narėje esančiose tarptautinės keleivių vežimo paslaugos maršruto stotyse, jei buvo suteikta išimtinė teisė vežti keleivius tarp tų stočių pagal koncesijos sutartį, sudarytą iki ... (12), remiantis tinkama konkurenciją užtikrinančio konkurso tvarka ir laikantis atitinkamų Bendrijos teisės principų. Šie apribojimai gali būti taikomi trumpesniu iš šių laikotarpių: sutarties galiojimo pirminiu laikotarpiu arba 15 metų laikotarpiu.

3d.   Šios direktyvos nuostatose nereikalaujama, kad valstybė narė iki 2010 m. sausio 1 d. suteiktų 3a dalyje nurodytą prieigos teisę geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamoms dukterinėms įmonėms, licencijuotoms valstybėje narėje, kurioje panašaus pobūdžio prieigos teisės nėra teikiamos.

3e.   Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad 3b, 3c ir 3d dalyse nurodytus sprendimus būtų galima peržiūrėti teismine tvarka.

3f.   Nepažeidžiant 3b punkto, valstybės narės, laikydamosi šiame straipsnyje išdėstytų sąlygų, gali įgalioti atitinkamas valdžios institucijas imti mokestį nuo visų jų teritorijoje teikiamų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, siekiant prisidėti kompensuojant išlaidas, atsirandančias dėl įsipareigojimo teikti viešąsias paslaugas, remiantis viešųjų paslaugų sutartimis, sudarytomis pagal Bendrijos teisę.

Pagal Bendrijos teisę pirmoje pastraipoje nurodyta kompensacija negali viršyti dydžio, reikalingo padengti visoms ar daliai išlaidų, susidariusių vykdant įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir į pagrįstą su šių įsipareigojimų įvykdymu susijusį pelną.

Mokestis imamas pagal Bendrijos teisę, visų pirma laikantis sąžiningumo, skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingumo principų, ypač paslaugos kainos ir mokesčio dydžio atžvilgiu. Pareiga prisidėti kompensuojant išlaidas, atsirandančias dėl įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas, turi nekelti pavojaus tarptautinio keleivių vežimo paslaugų ekonominiam gyvybingumui.

Atitinkamos valdžios institucijos saugo informaciją, reikalingą tam, kad būtų galima nustatyti mokesčių kilmę ir jų panaudojimą. Valstybės narės teikia šią informaciją Komisijai.“;

| 9) | 10 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:
  „8.   Iki 2009 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia ataskaitą dėl šios direktyvos įgyvendinimo.
  Šioje ataskaitoje nagrinėjama:






  — | šios direktyvos įgyvendinimas valstybėse narėse ir veiksmingas įvairių su ja susijusių įstaigų darbas; |
| --- | --- | --- |

9)

10 straipsnio 8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Iki 2009 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia ataskaitą dėl šios direktyvos įgyvendinimo.

Šioje ataskaitoje nagrinėjama:

—

šios direktyvos įgyvendinimas valstybėse narėse ir veiksmingas įvairių su ja susijusių įstaigų darbas;

| — | rinkos raida, visų pirma tarptautinio eismo tendencijos, visų rinkos dalyvių, įskaitant naujus, veikla ir rinkos dalis.“; |
| --- | --- |

—

rinkos raida, visų pirma tarptautinio eismo tendencijos, visų rinkos dalyvių, įskaitant naujus, veikla ir rinkos dalis.“;

| 10) | 10 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „9.   Iki 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia ataskaitą dėl 3 dalies nuostatų įgyvendinimo.“; |
| --- | --- |

10)

10 straipsnis papildomas šia dalimi:

„9.   Iki 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia ataskaitą dėl 3 dalies nuostatų įgyvendinimo.“;

| 11) | 15 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kiprui ir Maltai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.“. |
| --- | --- |

11)

15 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kiprui ir Maltai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.“.

2 straipsnis

Direktyva 2001/14/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo punktu:






  „e) | transporto veiklai teikiant tranzitinių vežimų geležinkelių transportu Bendrijoje paslaugas.“; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo punktu:

„e)

transporto veiklai teikiant tranzitinių vežimų geležinkelių transportu Bendrijoje paslaugas.“;

| 2) | 2 straipsnis papildomas šiuo punktu:






  „n) | „tranzitas“ — Bendrijos teritorijos kirtimas, kuris vykdomas Bendrijos teritorijoje nepakraunant ar neiškraunant krovinių ir (arba) neįlaipinant bei neišlaipinant keleivių.“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„n)

„tranzitas“ — Bendrijos teritorijos kirtimas, kuris vykdomas Bendrijos teritorijoje nepakraunant ar neiškraunant krovinių ir (arba) neįlaipinant bei neišlaipinant keleivių.“;

| 3) | 13 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „4.   Kai pareiškėjas ketina prašyti infrastruktūros pajėgumų, kad galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo paslaugas, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB 3 straipsnyje, jis apie tai praneša atitinkamiems infrastruktūros valdytojams ir reguliavimo institucijoms. Kad būtų galima įvertinti tarptautinės paslaugos tikslą vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse, ir potencialų ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų sutartims, reguliavimo institucijos užtikrina, kad apie tai būtų informuojama kompetentinga valdžios institucija, kuri priskyrė geležinkelių keleivių vežimo paslaugą, apibrėžtą viešųjų paslaugų sutartyje, kitos atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal Direktyvos 91/440/EEB 10 straipsnio 3b dalį ir geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį šios tarptautinės keleivių vežimo paslaugos maršrute.“; |
| --- | --- |

3)

13 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   Kai pareiškėjas ketina prašyti infrastruktūros pajėgumų, kad galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo paslaugas, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB 3 straipsnyje, jis apie tai praneša atitinkamiems infrastruktūros valdytojams ir reguliavimo institucijoms. Kad būtų galima įvertinti tarptautinės paslaugos tikslą vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse, ir potencialų ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų sutartims, reguliavimo institucijos užtikrina, kad apie tai būtų informuojama kompetentinga valdžios institucija, kuri priskyrė geležinkelių keleivių vežimo paslaugą, apibrėžtą viešųjų paslaugų sutartyje, kitos atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal Direktyvos 91/440/EEB 10 straipsnio 3b dalį ir geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį šios tarptautinės keleivių vežimo paslaugos maršrute.“;

| 4) | 17 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Pagrindų susitarimai iš esmės turėtų būti sudaromi penkeriems metams su galimybe atnaujinti tokios pačios trukmės laikotarpiams. Infrastruktūros valdytojas konkrečiais atvejais gali sutikti sudaryti susitarimą trumpesniam arba ilgesniam laikotarpiui. Kiekvienas ilgesnis negu 5 metų laikotarpis turi būti pagrindžiamas atsižvelgiant į komercines sutartis, specializuotas investicijas arba riziką.
  5a.   Pagrindų susitarimai dėl paslaugų, teikiamų naudojantis specializuota infrastruktūra, nurodyta 24 straipsnyje, kurioms reikalingos tinkamai pareiškėjo pagrįstos, didelės ir ilgalaikės investicijos, gali būti sudaryti 15 metų. Sudaryti susitarimus ilgesniam negu 15 metų laikotarpiui leidžiama tik išimtiniais atvejais, ypač jeigu tai susiję su didelėmis ilgalaikėmis investicijomis ir ypač jeigu tokios investicijos numatytos sutartiniais įsipareigojimais, įskaitant daugiametį amortizacijos planą.
  Šiuo atveju pareiškėjo reikalavimuose gali būti prašoma išsamiai apibrėžti pajėgumų, kurie pareiškėjui suteikiami pagrindų susitarimo galiojimo laikotarpiu, ypatumus, įskaitant traukinių reisų dažnį, apimtį ir kokybę. Infrastruktūros valdytojas gali sumažinti rezervuotus pajėgumus, kurie ne trumpesniu kaip vieno mėnesio laikotarpiu buvo naudojami mažiau nei pagal 27 straipsnyje numatytą ribinę kvotą.
  Nuo 2010 m. sausio 1 d. pirminis pagrindų susitarimas gali būti sudaromas 5 metų laikotarpiui ir atnaujinamas vieną kartą remiantis pajėgumų, kuriais paslaugas teikiantis pareiškėjas naudojosi iki 2010 m. sausio 1 d., ypatumais, kad būtų atsižvelgta į specializuotas investicijas arba komercines sutartis. 30 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija yra atsakinga už leidimo tokiam susitarimui įsigalioti suteikimą.“; |
| --- | --- |

4)

17 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Pagrindų susitarimai iš esmės turėtų būti sudaromi penkeriems metams su galimybe atnaujinti tokios pačios trukmės laikotarpiams. Infrastruktūros valdytojas konkrečiais atvejais gali sutikti sudaryti susitarimą trumpesniam arba ilgesniam laikotarpiui. Kiekvienas ilgesnis negu 5 metų laikotarpis turi būti pagrindžiamas atsižvelgiant į komercines sutartis, specializuotas investicijas arba riziką.

5a.   Pagrindų susitarimai dėl paslaugų, teikiamų naudojantis specializuota infrastruktūra, nurodyta 24 straipsnyje, kurioms reikalingos tinkamai pareiškėjo pagrįstos, didelės ir ilgalaikės investicijos, gali būti sudaryti 15 metų. Sudaryti susitarimus ilgesniam negu 15 metų laikotarpiui leidžiama tik išimtiniais atvejais, ypač jeigu tai susiję su didelėmis ilgalaikėmis investicijomis ir ypač jeigu tokios investicijos numatytos sutartiniais įsipareigojimais, įskaitant daugiametį amortizacijos planą.

Šiuo atveju pareiškėjo reikalavimuose gali būti prašoma išsamiai apibrėžti pajėgumų, kurie pareiškėjui suteikiami pagrindų susitarimo galiojimo laikotarpiu, ypatumus, įskaitant traukinių reisų dažnį, apimtį ir kokybę. Infrastruktūros valdytojas gali sumažinti rezervuotus pajėgumus, kurie ne trumpesniu kaip vieno mėnesio laikotarpiu buvo naudojami mažiau nei pagal 27 straipsnyje numatytą ribinę kvotą.

Nuo 2010 m. sausio 1 d. pirminis pagrindų susitarimas gali būti sudaromas 5 metų laikotarpiui ir atnaujinamas vieną kartą remiantis pajėgumų, kuriais paslaugas teikiantis pareiškėjas naudojosi iki 2010 m. sausio 1 d., ypatumais, kad būtų atsižvelgta į specializuotas investicijas arba komercines sutartis. 30 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija yra atsakinga už leidimo tokiam susitarimui įsigalioti suteikimą.“;

| 5) | 30 straipsnio 1 dalyje prieš paskutinį sakinį įterpiamas šis sakinys:
  „Be to, jos veikla nepriklauso nuo jokios kompetentingos valdžios institucijos, dalyvaujančios viešųjų paslaugų sutarčių sudaryme.“; |
| --- | --- |

5)

30 straipsnio 1 dalyje prieš paskutinį sakinį įterpiamas šis sakinys:

„Be to, jos veikla nepriklauso nuo jokios kompetentingos valdžios institucijos, dalyvaujančios viešųjų paslaugų sutarčių sudaryme.“;

| 6) | 38 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kiprui ir Maltai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.“. |
| --- | --- |

6)

38 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kiprui ir Maltai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.“.

3 straipsnis

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki ..., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos perduoda Komisijai šių nuostatų tekstą.

Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

3.   1 straipsnio 2, 5, 6 ir 7 punktų nuostatos taikomos nuo 2010 m. sausio 1 d.

4 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 221, 2005 9 8, p. 56.

1

(2)  OL L 71, 2005 3 22, p. 26.

2

(3)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. liepos 24 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 237, 1991 8 24, p. 25. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 164). Pataisyta redakcija OL L 220, 2004 6 21, p. 58.

4

(5)  OL L 75, 2001 3 15, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 44). Pataisyta redakcija OL L 220, 2004 6 21, p. 16.

5

(6)  OL L 75, 2001 3 15, p. 1.

6

(7)  OL L 164, 2004 4 30, p. 164. Pataisyta redakcija OL L 220, 2004 6 21, p. 58.

7

(8)  OL L 75, 2001 3 15, p. 26.

8

(9)  OL L 164, 2004 4 30, p. 44. Pataisyta redakcija OL L 220, 2004 6 21, p. 16.

9

(10)  OL L 156, 1969 6 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 1893/91 (OL L 169, 1991 6 29, p. 1).

10

(11)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

11

(12)  18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

12

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2004 m. kovo 3 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos, iš dalies pakeičiančios Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros, dar vadinamą pasiūlymu dėl patekimo į geležinkelių rinką, kuris yra vienas iš keturių Trečiąjį geležinkelių paketą sudarančių pasiūlymų (1).

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė nuomonę.

2006 m. liepos 24 d. Taryba priėmė bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

Savo darbe Taryba atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2) ir Regionų komiteto nuomonę (3).

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendroji dalis

Derybos dėl rinkos atvėrimo tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms vyko vadovaujantis politika, nustatyta Komisijos baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m.“ (4) bei Pirmajame ir Antrajame geležinkelių paketuose. Baltojoje knygoje Komisija pareiškė ketinanti toliau plėtoti geležinkelių paslaugų vidaus rinką, inter alia siūlydama atverti rinką tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms. Pirmajame ir Antrajame geležinkelių paketuose numatytos išsamios nuostatos, susijusios su prieiga prie infrastruktūros, sistemų sąveika ir geležinkelių sauga nacionaliniu ir Europos lygiu, taip nustatant sistemą, kuri leistų atverti rinką krovinių gabenimo paslaugoms ir tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms.

2005 m. gruodžio 5 d. posėdyje Taryba galėjo pasiekti politinius susitarimus dėl trijų iš keturių siūlomų teisės aktų, sudarančių Trečiąjį geležinkelių paketą: pasiūlymas dėl patekimo į geležinkelių rinką, kuris yra aptariamas šiame dokumente, ir pasiūlymai dėl keleivių teisių ir pareigų ir dėl traukinių brigadų, tokiu būdu pasirengiant priimti tris Bendrąsias pozicijas.

Tarybai aptariant pasiūlymą dėl patekimo į geležinkelių rinką daugiausia dėmesio buvo skiriama šio pasiūlymo ir persvarstyto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl keleivių vežimo keliais ir geležinkeliais viešųjų paslaugų, dar vadinamo pasiūlymu dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų (5), tarpusavio ryšiui. Todėl 2005 m. gruodžio 5 d. Tarybos posėdyje politinį susitarimą dėl pasiūlymo dėl patekimo į geležinkelių rinką buvo galima pasiekti tik nagrinėjant abiejų pasiūlymų tarpusavio ryšį ir Tarybos bei Komisijos pareiškime, įrauktiname į posėdžio protokolą (žr. I priedą) nustatant gaires dėl kelių pasiūlymo dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų aspektų.

2.   Pagrindiniai politiniai klausimai

2.1   Rinkos atvėrimas tarptautinėms vežimo geležinkeliais paslaugoms

Rinkos atvėrimu — diegiant konkurenciją — galima prisidėti prie Europos geležinkelių paslaugų veiksmingumo ir patrauklumo didinimo. Sutikdama iki 2010 m. sausio 1 d. geležinkelio įmonėms suteikti prieigos prie infrastruktūros visose valstybėse narėse teisę, kad jos galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, Taryba laikosi taikinimo procedūros dėl Antrojo geležinkelių paketo metu su Parlamentu pasiekto kompromiso (6). Rinkos atvėrimas tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms iki 2010 m. leistų operatoriams tinkamai pasirengti. Be to, tai vyktų dvigubinant ir toliau jungiant tarpusavyje transeuropines greitąsias linijas bei stiprinant sistemą, kaip nustatyta Pirmajame ir Antrajame geležinkelių pakete.

Rinkos atvėrimas tarptautinėms paslaugoms, įskaitant kabotažą, turės didelės įtakos valstybėms narėms, kuriose tarptautinis transportas yra svarbi visų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų dalis. Atsižvelgdama į tai Taryba nori palikti šioms valstybėms narėms daugiau laiko pasirengti rinkos atvėrimui, leisdama joms suteikti prieigos teisę ne vėliau kaip iki 2012 m. sausio 1 d.

Todėl Taryba nepritaria Parlamento nuomonei dėl tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkos atvėrimo iki 2008 m., o visų kitų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų — iki 2012 m. (2, 8 ir 9 pakeitimai, susiję su rinkos atvėrimo keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms tvarkaraščiu, 6 ir 12 pakeitimai dėl Komisijos įvertinimo pranešimų dėl rinkų atvėrimo nacionalinėms ir tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms rengimo).

2.2   Teisė įlaipinti ir išlaipinti keleivius toje pačioje valstybėje narėje

Taryba kaip ir Europos Parlamentas pritaria Komisijos pasiūlymui leisti teikiant tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas įlaipinti ir išlaipinti keleivius toje pačioje valstybėje narėje esančiose stotyse. Tarybos manymu, šis vadinamasis kabotažo transportas yra reikalingas, kad tarptautinės paslaugos būtų gyvybingos.

Tačiau Taryba nori išvengti, kad prieigos prie tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, apimančių kabotažą, teisė nulemtų rinkos atvėrimą keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugoms. Todėl Bendrojoje pozicijoje leidžiama suteikti prieigos teisę tik toms tarptautinėms paslaugoms, kurių pagrindinis tikslas — vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse. Bendrojoje pozicijoje numatyta procedūra tarptautinės paslaugos, kuriai prašoma prieigos, tikslui nustatyti.

2.3   Viešųjų transporto paslaugų apsauga

Bendrojoje pozicijoje dėl pasiūlymo dėl patekimo į geležinkelių rinką iš esmės atspindėta Tarybos nustatyta pusiausvyra tarp, viena vertus, rinkos atvėrimo, ir, kita vertus, viešųjų transporto paslaugų apsaugos. Nustatydama šią pusiausvyrą Taryba papildė Komisijos pasiūlymą trimis elementais: procedūra, skirta nustatyti, ar rinkos atvėrimas tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms netrikdo viešosios transporto paslaugos; prieigos teisės suteikimo būdų paaiškinimu; ir nuostata, kuri leidžia valstybėms narėms imti mokestį už tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. Apie pusiausvyrą tarp rinkos atvėrimo ir viešųjų paslaugų apsaugos taip pat pareikšta Tarybos ir Komisijos pareiškime, įtrauktiname į 2005 m. gruodžio 5 d. Tarybos posėdžio protokolą (žr. I priedą).

2.3.1   Procedūra

Siekiant paaiškinti, kada galima apriboti prieigos teisę, Bendrojoje pozicijoje yra numatyta procedūra, skirta nustatyti, ar dėl tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos būtų sutrikdyta viešosios transporto paslaugos ekonominė pusiausvyra. Svarbus šios procedūros elementas yra susijęs su reguliavimo institucijos vykdoma tarptautinės keleivių vežimo geležinkeliais paslaugos poveikio viešosioms transporto paslaugoms objektyvia ekonomine analize. Šiuo klausimu Taryba atsižvelgė į Parlamento 10 pakeitimą.

2.3.2   Prieigos teisės apribojimo būdai

Siekiant suteikti daugiau lankstumo sprendimui dėl prieigos teisių suteikimo, Bendrojoje pozicijoje aiškiai nurodyta, kad — nustačius, jog būtų sutrikdyta viešosios transporto paslaugos ekonominė pusiausvyra — yra keletas būdų tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms apriboti prieigos teisę. Taryba pažymi, kad laikydamosi lygybės ir nediskriminavimo principų valstybės narės gali suteikti, keisti ar nesuteikti prieigos teisės, įskaitant mokesčio nustatymą naujos tarptautinės keleivių vežimo paslaugos operatoriui. Turėdamos galimybę remti viešąsias transporto paslaugas mokesčiais, kurie imami už tarptautinę keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą, valstybės narės turi didesnę veikimo laisvę atveriant rinką apsaugoti viešąsias paslaugas.

2.3.3   Išlyginimas

Kai kuriose valstybėse narėse mokesčiu už pelningas keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas remiamos nuostolingos viešosios transporto paslaugos. Taryba nori, kad būtų aišku — toks mokestis taip pat gali būti imamas iš geležinkelio įmonių, kurioms suteikiama prieigos teisė. Toks įpareigojimas prisidėti kompensuojant išlaidas, atsirandančias dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų, taikomas tik mokestį imančios valstybės narės teritorijoje. Be to, mokestis neturėtų kelti pavojaus tarptautinės keleivių vežimo paslaugos ekonominiam gyvybingumui. Galiausiai Bendrojoje pozicijoje yra numatyta, kad jeigu valstybė narė pasirenka taikyti tokius mokesčius, ji privalo pateikti Komisijai reikalingą informaciją. 2005 gruodžio mėn. įvykusiame Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos posėdyje Portugalija padarė pareiškimą dėl išlyginimo (II priedas).

2.4   Pamatiniai susitarimai

Taryba kaip ir Parlamentas mano, kad yra būtina numatyti rinkos atvėrimą tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms lydinčius susitarimus dėl stabilesnių ir labiau nuspėjamų sąlygų investicijoms į šių paslaugų, visų pirma paslaugų, kurioms reikalinga specializuota infrastruktūra, infrastruktūrą. Todėl, remdamasi Parlamento 5, 7 ir 13 pakeitimais Taryba siūlo pakeisti Direktyvos 2001/14/EB (7) nuostatas dėl pamatinių susitarimų. Nors Parlamentas siūlo leisti paslaugoms naudoti specializuotą infrastruktūrą, kuriai reikalingi pagrindų susitarimai dėl didelių ir ilgalaikių investicijų 10 metų laikotarpiui, Tarybos manymu 15 metų laikotarpis yra tinkamesnis.

2.5   Abipusiškumo sąlyga

Kaip ir Parlamentas 3 ir 11 pakeitimuose Taryba nori įtraukti į pasiūlymą dėl patekimo į geležinkelių rinką nuostatą, kuria valstybėms narėms, atvėrusioms savo rinką tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms, leidžiama nesuteikti prieigos teisės įmonėms, licencijuotoms valstybėje narėje, kurioje panašaus pobūdžio prieigos teisės nėra teikiamos.

2.6   Kiti svarbūs klausimai

2.6.1   Tranzitas

Bendrojoje pozicijoje Taryba patikslina, kad pasiūlymo dėl patekimo į geležinkelių rinką tikslas yra atverti rinką tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms Bendrijos viduje, ir kad prekių ir keleivių vežimo paslaugoms, kurios pradedamos ir baigiamos teikti trečiosiose šalyse bei kerta Bendrijos teritoriją tranzitu, šis pasiūlymas netaikomas. Lietuva padarė pareiškimą tranzito klausimu, įtrauktiną į protokolą (žr. III priedą).

2.6.2   Koncesijos sutartimis pagrįsta sistema

Komisijos pasiūlymo pagrindas — konkurencijos geležinkelio transporto sektoriuje principas. Taryba laikosi šio principo, tačiau pripažįsta, kad diegiant konkurenciją galimi ir kiti principai, kurie, be to, jau taikomi praktikoje. Atsižvelgdama į tai, Taryba yra linkusi numatyti valstybėms narėms pereinamąjį laikotarpį, kurio metu jos neatvertų visiškai rinkos tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms tais atvejais, kai teise naudoti tam tikrus geležinkelių maršrutus jau buvo pakankamai patikrinta rinkos vertė, pasitelkiant konkurencijos principą geležinkelio transporto sektoriuje.

2.6.3   Maltos ir Kipro atleidimas nuo direktyvos taikymo

Atsižvelgdama į tai, kad Maltoje ir Kipre nėra geležinkelių sistemos ir kad perspektyvos, jog geležinkelių sistema bus įdiegta, yra labai ribotos, Taryba atleidžia šias dvi valstybes nares nuo pareigos taikyti direktyvą dėl patekimo į geležinkelių rinką.

3.   Europos Parlamento pakeitimai

Tarybos atsakymas į 2, 3, 5, 6, 7 8, 9, 10, 11, 12 ir 13 pakeitimus išdėstytas pirmiau, aptariant pagrindinius klausimus.

Be to, Taryba visiškai pritarė 2 pakeitimui dėl nuorodos į Direktyvą 2004/49, 4 pakeitimui dėl 2000 m. liepos mėn. Komisijos pirmojo pasiūlymo dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų paminėjimo ir 7 pakeitimui.

Taryba nepritaria 4 pakeitimui dėl Bendrosios pozicijos dėl pasiūlymo dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimų priėmimo ir 6 pakeitimui dėl Komisijos įsipareigojimo pateikti tinklų atvėrimo nacionalinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms iki 2005 m. poveikio įvertinimą.

III.   IŠVADA

Kruopščiai apsvarsčiusi Parlamento nuomonę, Taryba parengė Bendrąją poziciją, kurioje atspindima pusiausvyra tarp, viena vertus, rinkos atvėrimo tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms ir, kita vertus, viešųjų transporto paslaugų apsaugos. Nustatydama šią pusiausvyrą Taryba pasinaudojo keliais svarbiais Parlamento pakeitimais. Nors Taryba negalėjo visiškai pritarti Parlamento požiūriui dėl prieigos teisių suteikimo tempo, Bendrojoje pozicijoje nustatomas tvarkaraštis, kuris leistų operatoriams ir valdžios institucijoms tinkamai pasirengti rinkos atvėrimui keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms.

---

(1)  Kiti 3 siūlomi teisės aktai susiję su:

| — | Reglamentu dėl tarptautinio geležinkelių transporto keleivių teisių ir pareigų (dok. 7149/04 TRANS 109 CODEC 337); |
| --- | --- |

—

Reglamentu dėl tarptautinio geležinkelių transporto keleivių teisių ir pareigų (dok. 7149/04 TRANS 109 CODEC 337);

| — | Reglamentu dėl kokybės reikalavimų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms (dok. 7150/04 TRANS 110 CODEC 338); |
| --- | --- |

—

Reglamentu dėl kokybės reikalavimų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms (dok. 7150/04 TRANS 110 CODEC 338);

| — | Direktyva dėl traukinių brigadų, valdančių lokomotyvus ir traukinius Bendrijos geležinkelių tinklo sistemoje, sertifikavimo (dok. 7148/04 TRANS 108 CODEC 336). |
| --- | --- |

—

Direktyva dėl traukinių brigadų, valdančių lokomotyvus ir traukinius Bendrijos geležinkelių tinklo sistemoje, sertifikavimo (dok. 7148/04 TRANS 108 CODEC 336).

(2)  OL C 221, 2005 9 9, p. 56.

(3)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

(4)  dok. 11932/01 TRANS 131 AVIATION 70 MAR 76.

(5)  dok. 11508/05 TRANS 155 CODEC 657.

(6)  Kompromiso tekstas yra įtrauktas į Direktyvos 2004/51 4 konstatuojamąją dalį ir yra išdėstytas taip: „Komisijos pasiūlyti 2010 m. – rinkos atvėrimo tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms data, turi būti laikomi tikslu, suteikiančiu visiems operatoriams galimybę tinkamai pasirengti.“

(7)  Direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo.

(OL L 75, 2001 3 15, p. 29).

I PRIEDAS

II PRIEDAS

PORTUGALIJOS RESPUBLIKOS PAREIŠKIMAS

Portugalija dar kartą pakartoja remianti geležinkelio transporto liberalizavimo tikslą ir todėl balsuoja už Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros.

Nepaisant to, ji apgailestauja, kad buvo pritarta naujam 1 straipsnio 7 dalies 3 punkto ca papunkčiui, kuriuo valstybėms narėms leidžiama nustatyti naują mokestį siekiant prisidėti kompensuojant išlaidas, susijusias su viešojo paslaugų pirkimo sutartimis.

Šis teisinis sprendimas sutrikdytų Europos rinkos normalų vystymąsi ir turėtų įtakos keleivių galimybei iš periferinių valstybių narių patekti į kitus Europos regionus. Be to, jis prieštarauja modalinio perėjimo propagavimui — vienam pagrindinių Bendrijos politikos šiame sektoriuje tikslų.

Portugalija tikisi, kad kitame bendro sprendimo teisėkūros procedūros etape šią nuostatą bus galima patikslinti, siekiant sušvelninti jos galimus neigiamus padarinius tarptautinio keleivinio transporto liberalizavimui.

---

| 28.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 289/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 289/42

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 21/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 14 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo

(2006/C 289 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose (4) reikalaujama, kad geležinkelių infrastruktūros valdytojai ir geležinkelių transporto įmonės sukurtų tokias saugos valdymo sistemas, kad geležinkelių sistema galėtų pasiekti bent bendruosius saugos tikslus ir atitikti nacionalines saugos taisykles bei techninėse sąveikos specifikacijose (TSS) apibrėžtus saugos reikalavimus ir kad būtų taikomos atitinkamos bendrųjų saugos metodų dalys. Šiose saugos valdymo sistemose, be kita ko, numatytos personalo mokymo programos ir sistemos, kuriomis užtikrinamas personalo kompetencijos palaikymas ir tinkamas pareigų vykdymas. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose (4) reikalaujama, kad geležinkelių infrastruktūros valdytojai ir geležinkelių transporto įmonės sukurtų tokias saugos valdymo sistemas, kad geležinkelių sistema galėtų pasiekti bent bendruosius saugos tikslus ir atitikti nacionalines saugos taisykles bei techninėse sąveikos specifikacijose (TSS) apibrėžtus saugos reikalavimus ir kad būtų taikomos atitinkamos bendrųjų saugos metodų dalys. Šiose saugos valdymo sistemose, be kita ko, numatytos personalo mokymo programos ir sistemos, kuriomis užtikrinamas personalo kompetencijos palaikymas ir tinkamas pareigų vykdymas.

| (2) | Direktyvoje 2004/49/EB numatyta, kad norėdama gauti leidimą naudotis geležinkelių infrastruktūra, geležinkelių transporto įmonė turi turėti saugos sertifikatą. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje 2004/49/EB numatyta, kad norėdama gauti leidimą naudotis geležinkelių infrastruktūra, geležinkelių transporto įmonė turi turėti saugos sertifikatą.

| (3) | Pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (5) licencijuotos geležinkelio įmonės nuo 2003 m. kovo 15 d. turi teisę naudotis transeuropiniu krovinių vežimo tinklu tarptautinėms krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti, o vėliausiai nuo 2007 m. turės teisę naudotis visu tinklu vietinėms ir tarptautinėms krovinių vežimo paslaugoms teikti. Dėl šio laipsniško prieigos teisių išplėtimo neišvengiamai suintensyvės traukinio mašinistų judėjimas per valstybines sienas. Todėl didės mašinistų, apmokytų ir sertifikuotų vykdyti veiklą daugiau negu vienoje valstybėje narėje, paklausa. |
| --- | --- |

(3)

Pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (5) licencijuotos geležinkelio įmonės nuo 2003 m. kovo 15 d. turi teisę naudotis transeuropiniu krovinių vežimo tinklu tarptautinėms krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti, o vėliausiai nuo 2007 m. turės teisę naudotis visu tinklu vietinėms ir tarptautinėms krovinių vežimo paslaugoms teikti. Dėl šio laipsniško prieigos teisių išplėtimo neišvengiamai suintensyvės traukinio mašinistų judėjimas per valstybines sienas. Todėl didės mašinistų, apmokytų ir sertifikuotų vykdyti veiklą daugiau negu vienoje valstybėje narėje, paklausa.

| (4) | 2002 m. Komisijos atliktas tyrimas parodė, kad valstybių narių įstatymai dėl traukinio mašinistų sertifikavimo sąlygų labai skiriasi. Siekiant panaikinti tuos skirtumus, reikėtų priimti Bendrijos traukinio mašinistų sertifikavimo taisykles, išlaikant aukštą dabartinį geležinkelių sistemos saugos lygį Bendrijoje. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. Komisijos atliktas tyrimas parodė, kad valstybių narių įstatymai dėl traukinio mašinistų sertifikavimo sąlygų labai skiriasi. Siekiant panaikinti tuos skirtumus, reikėtų priimti Bendrijos traukinio mašinistų sertifikavimo taisykles, išlaikant aukštą dabartinį geležinkelių sistemos saugos lygį Bendrijoje.

| (5) | Šios Bendrijos taisyklės taip pat turėtų padėti siekti Bendrijos politikos dėl laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo laisvės ir paslaugų teikimo laisvės tikslų bendros transporto politikos srityje, tuo pat metu vengiant bet kokio konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(5)

Šios Bendrijos taisyklės taip pat turėtų padėti siekti Bendrijos politikos dėl laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo laisvės ir paslaugų teikimo laisvės tikslų bendros transporto politikos srityje, tuo pat metu vengiant bet kokio konkurencijos iškraipymo.

| (6) | Šiomis bendrosiomis nuostatomis visų pirma turėtų būti siekiama padėti traukinio mašinistams judėti iš vienos valstybės narės į kitą, taip pat padėti jiems pereiti iš vienos geležinkelio įmonės į kitą ir sudaryti geresnes sąlygas, kad pažymėjimą ir suderintą papildomą sertifikatą pripažintų visi geležinkelių transporto sektoriaus suinteresuoti subjektai. Todėl svarbu, kad nuostatomis būtų nustatyti būtiniausi reikalavimai, kuriuos turėtų atitikti pareiškėjai, kad gautų pažymėjimą ar suderintą papildomą sertifikatą. |
| --- | --- |

(6)

Šiomis bendrosiomis nuostatomis visų pirma turėtų būti siekiama padėti traukinio mašinistams judėti iš vienos valstybės narės į kitą, taip pat padėti jiems pereiti iš vienos geležinkelio įmonės į kitą ir sudaryti geresnes sąlygas, kad pažymėjimą ir suderintą papildomą sertifikatą pripažintų visi geležinkelių transporto sektoriaus suinteresuoti subjektai. Todėl svarbu, kad nuostatomis būtų nustatyti būtiniausi reikalavimai, kuriuos turėtų atitikti pareiškėjai, kad gautų pažymėjimą ar suderintą papildomą sertifikatą.

| (7) | Net jei valstybė narė netaiko direktyvos mašinistams, kurie vykdo veiklą tik tam tikrų kategorijų geležinkelių transporto sistemose, tinkluose ir infrastruktūroje, tai jokiu būdu neturėtų riboti tos valstybės narės prievolės atsižvelgti į pažymėjimų galiojimą visoje Europos Sąjungos teritorijoje arba suderintų papildomų sertifikatų galiojimą atitinkamoje infrastruktūroje. |
| --- | --- |

(7)

Net jei valstybė narė netaiko direktyvos mašinistams, kurie vykdo veiklą tik tam tikrų kategorijų geležinkelių transporto sistemose, tinkluose ir infrastruktūroje, tai jokiu būdu neturėtų riboti tos valstybės narės prievolės atsižvelgti į pažymėjimų galiojimą visoje Europos Sąjungos teritorijoje arba suderintų papildomų sertifikatų galiojimą atitinkamoje infrastruktūroje.

| (8) | Reikalavimai turėtų apimti bent minimalų mašinistų amžių traukiniui valdyti, pareiškėjo fizinį bei psichologinį tinkamumą darbui, profesinę patirtį ir tam tikrų dalykų, susijusių su traukinio valdymu, išmanymą bei geležinkelių infrastruktūrų, kuriose jis turės vykdyti veiklą, ir jose naudojamos kalbos išmanymą. |
| --- | --- |

(8)

Reikalavimai turėtų apimti bent minimalų mašinistų amžių traukiniui valdyti, pareiškėjo fizinį bei psichologinį tinkamumą darbui, profesinę patirtį ir tam tikrų dalykų, susijusių su traukinio valdymu, išmanymą bei geležinkelių infrastruktūrų, kuriose jis turės vykdyti veiklą, ir jose naudojamos kalbos išmanymą.

| (9) | Siekiant padidinti mokymo išlaidų efektyvumą, traukinio mašinistų mokymo suderintam papildomam sertifikatui gauti pagrindinis dėmesys turėtų būti tiek, kiek įmanoma ir pageidaujama saugos požiūriu, skirtas konkrečioms mašinisto teikiamoms paslaugoms, pavyzdžiui, manevrams, priežiūros paslaugoms, keleivių ar krovinių vežimo paslaugoms. Vertindama šios direktyvos įgyvendinimą, Europos geležinkelių agentūra (toliau — Agentūra) turėtų įvertinti poreikį iš dalies pakeisti priede nurodytus mokymo reikalavimus, kad būtų geriau atspindėta nauja besiformuojanti rinkos struktūra. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant padidinti mokymo išlaidų efektyvumą, traukinio mašinistų mokymo suderintam papildomam sertifikatui gauti pagrindinis dėmesys turėtų būti tiek, kiek įmanoma ir pageidaujama saugos požiūriu, skirtas konkrečioms mašinisto teikiamoms paslaugoms, pavyzdžiui, manevrams, priežiūros paslaugoms, keleivių ar krovinių vežimo paslaugoms. Vertindama šios direktyvos įgyvendinimą, Europos geležinkelių agentūra (toliau — Agentūra) turėtų įvertinti poreikį iš dalies pakeisti priede nurodytus mokymo reikalavimus, kad būtų geriau atspindėta nauja besiformuojanti rinkos struktūra.

| (10) | Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, išduodantys suderintus papildomus sertifikatus, gali patys vykdyti mokymą, susijusį su bendromis profesinėmis žiniomis, kalbų mokėjimu, geležinkelių riedmenų ir infrastruktūrų išmanymu. Tačiau, tikrinant žinias turėtų būti vengiama interesų konflikto, atsižvelgiant į faktą, kad egzaminuotojas gali priklausyti suderintą papildomą sertifikatą išdavusiai geležinkelio įmonei ar infrastruktūros valdytojui. |
| --- | --- |

(10)

Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, išduodantys suderintus papildomus sertifikatus, gali patys vykdyti mokymą, susijusį su bendromis profesinėmis žiniomis, kalbų mokėjimu, geležinkelių riedmenų ir infrastruktūrų išmanymu. Tačiau, tikrinant žinias turėtų būti vengiama interesų konflikto, atsižvelgiant į faktą, kad egzaminuotojas gali priklausyti suderintą papildomą sertifikatą išdavusiai geležinkelio įmonei ar infrastruktūros valdytojui.

| (11) | Personalo kompetencijos ir sveikatos bei saugos sąlygos rengiamos atsižvelgiant į su sąveika susijusias direktyvas, visų pirma kaip „eismo valdymo ir veiklos“ TSS dalis. Būtina užtikrinti tų TSS ir šios direktyvos priedų suderinamumą. Tai bus pasiekta pakeitimais, kuriuos Komisija turės priimti pagal Komiteto procedūrą remdamasi to paties Komiteto pareikšta nuomone. |
| --- | --- |

(11)

Personalo kompetencijos ir sveikatos bei saugos sąlygos rengiamos atsižvelgiant į su sąveika susijusias direktyvas, visų pirma kaip „eismo valdymo ir veiklos“ TSS dalis. Būtina užtikrinti tų TSS ir šios direktyvos priedų suderinamumą. Tai bus pasiekta pakeitimais, kuriuos Komisija turės priimti pagal Komiteto procedūrą remdamasi to paties Komiteto pareikšta nuomone.

| (12) | Šioje direktyvoje nurodyti reikalavimai dėl pažymėjimų ir suderintų papildomų sertifikatų turėtų būti susiję tik su teisinėmis sąlygomis, suteikiančiomis mašinistui teisę valdyti traukinį. Visų kitų su geležinkelio įmonėmis, infrastruktūros valdytojais, infrastruktūra ir riedmenimis susijusių teisinių reikalavimų, suderinamų su Bendrijos teisės aktais ir taikomų nediskriminuojant, turėtų būti vienodai laikomasi prieš tai, kai mašinistas gali pradėti valdyti traukinį konkrečioje infrastruktūroje. |
| --- | --- |

(12)

Šioje direktyvoje nurodyti reikalavimai dėl pažymėjimų ir suderintų papildomų sertifikatų turėtų būti susiję tik su teisinėmis sąlygomis, suteikiančiomis mašinistui teisę valdyti traukinį. Visų kitų su geležinkelio įmonėmis, infrastruktūros valdytojais, infrastruktūra ir riedmenimis susijusių teisinių reikalavimų, suderinamų su Bendrijos teisės aktais ir taikomų nediskriminuojant, turėtų būti vienodai laikomasi prieš tai, kai mašinistas gali pradėti valdyti traukinį konkrečioje infrastruktūroje.

| (13) | Ši direktyva neturėtų pažeisti 1995 m. spalio 24. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7) įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(13)

Ši direktyva neturėtų pažeisti 1995 m. spalio 24. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7) įgyvendinimo.

| (14) | Siekiant užtikrinti būtiną vienodumą ir skaidrumą Bendrija turėtų nustatyti bendrą sertifikavimo modelį, tarpusavyje pripažįstamą valstybių narių, pagal kurį būtų patvirtinamas traukinio mašinistų atitikimas tam tikroms būtiniausioms sąlygoms ir jų profesinė kvalifikacija bei kalbos mokėjimas, paliekant valstybių narių kompetentingoms institucijoms teisę išduoti pažymėjimus, o geležinkelio įmonėms bei infrastruktūrų valdytojams — suderintus papildomus sertifikatus. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti būtiną vienodumą ir skaidrumą Bendrija turėtų nustatyti bendrą sertifikavimo modelį, tarpusavyje pripažįstamą valstybių narių, pagal kurį būtų patvirtinamas traukinio mašinistų atitikimas tam tikroms būtiniausioms sąlygoms ir jų profesinė kvalifikacija bei kalbos mokėjimas, paliekant valstybių narių kompetentingoms institucijoms teisę išduoti pažymėjimus, o geležinkelio įmonėms bei infrastruktūrų valdytojams — suderintus papildomus sertifikatus.

| (15) | Agentūra taip pat turėtų išnagrinėti galimybę vietoje pažymėjimo ir suderintų papildomų sertifikatų naudoti integroscheminę kortelę. Tokios integroscheminės kortelės privalumas — du dokumentai, sujungti į vieną; taip pat ji gali būti naudojama kitiems tikslams saugos srityje arba mašinistų darbo organizavimo tikslais. |
| --- | --- |

(15)

Agentūra taip pat turėtų išnagrinėti galimybę vietoje pažymėjimo ir suderintų papildomų sertifikatų naudoti integroscheminę kortelę. Tokios integroscheminės kortelės privalumas — du dokumentai, sujungti į vieną; taip pat ji gali būti naudojama kitiems tikslams saugos srityje arba mašinistų darbo organizavimo tikslais.

| (16) | Saugos institucijos turėtų naudotis visa mašinistų pažymėjimuose, suderintuose papildomuose sertifikatuose ir jų registruose pateikiama informacija, kad būtų lengviau atlikti Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsniuose nustatytą personalo sertifikavimo tvarkos įvertinimą ir būtų paspartintas tuose straipsniuose numatytas saugos sertifikatų išdavimas. |
| --- | --- |

(16)

Saugos institucijos turėtų naudotis visa mašinistų pažymėjimuose, suderintuose papildomuose sertifikatuose ir jų registruose pateikiama informacija, kad būtų lengviau atlikti Direktyvos 2004/49/EB 10 ir 11 straipsniuose nustatytą personalo sertifikavimo tvarkos įvertinimą ir būtų paspartintas tuose straipsniuose numatytas saugos sertifikatų išdavimas.

| (17) | Pagal šią direktyvą sertifikuotų traukinio mašinistų įdarbinimas neturėtų panaikinti geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų įsipareigojimų sukurti savo traukinio mašinistų kompetentingumo ir elgsenos stebėsenos bei vidaus kontrolės sistemą pagal Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnį ir III priedą ir turėtų sudaryti tos sistemos dalį. Suderintas papildomas sertifikatas neturėtų panaikinti geležinkelio įmonių arba infrastruktūros valdytojų atsakomybės dėl saugos ir ypač dėl savo personalo mokymų. |
| --- | --- |

(17)

Pagal šią direktyvą sertifikuotų traukinio mašinistų įdarbinimas neturėtų panaikinti geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų įsipareigojimų sukurti savo traukinio mašinistų kompetentingumo ir elgsenos stebėsenos bei vidaus kontrolės sistemą pagal Direktyvos 2004/49/EB 9 straipsnį ir III priedą ir turėtų sudaryti tos sistemos dalį. Suderintas papildomas sertifikatas neturėtų panaikinti geležinkelio įmonių arba infrastruktūros valdytojų atsakomybės dėl saugos ir ypač dėl savo personalo mokymų.

| (18) | Tam tikros bendrovės teikia traukinio mašinistų paslaugas geležinkelio įmonėms ir infrastruktūrų valdytojams. Tokiais atvejais su mašinistu sutartį sudarančios geležinkelio bendrovės arba infrastruktūros valdytojo pareiga turėtų būti užtikrinti, kad mašinistas turėtų pažymėjimą ir sertifikatą pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

(18)

Tam tikros bendrovės teikia traukinio mašinistų paslaugas geležinkelio įmonėms ir infrastruktūrų valdytojams. Tokiais atvejais su mašinistu sutartį sudarančios geležinkelio bendrovės arba infrastruktūros valdytojo pareiga turėtų būti užtikrinti, kad mašinistas turėtų pažymėjimą ir sertifikatą pagal šią direktyvą.

| (19) | Kad geležinkelių transportas ir toliau galėtų nepriekaištingai veikti, traukinių mašinistai, jau dirbantys šį darbą prieš įsigaliojant šiai direktyvai, pereinamuoju laikotarpiu turėtų išlaikyti savo įgytas teises. |
| --- | --- |

(19)

Kad geležinkelių transportas ir toliau galėtų nepriekaištingai veikti, traukinių mašinistai, jau dirbantys šį darbą prieš įsigaliojant šiai direktyvai, pereinamuoju laikotarpiu turėtų išlaikyti savo įgytas teises.

| (20) | Leidimus valdyti, išduotus mašinistams prieš pradedant taikyti šios direktyvos atitinkamas nuostatas, keičiant šią direktyvą atitinkančiais suderintais papildomais sertifikatais ir pažymėjimais, turėtų būti vengiama bereikalingos administracinės ir finansinės naštos. Todėl anksčiau mašinistui suteiktos teisės valdyti turėtų būti kuo labiau apsaugotos. Pažymėjimus ir sertifikatus išduodančios institucijos turėtų atsižvelgti į kiekvieno mašinisto ar mašinistų grupės kvalifikaciją ir patirtį, kai leidimai keičiami. Pažymėjimus ir sertifikatus išduodanti institucija, remdamasi kvalifikacija ir (arba) patirtimi, turėtų nuspręsti, ar mašinistui ar mašinistų grupei būtinas papildomas patikrinimas ir (arba) mokymas prieš jiems gaunant pakeičiančius pažymėjimus ir suderintus papildomus sertifikatus. Todėl pažymėjimus ir sertifikatus išduodančiai institucijai turėtų būti leista spręsti, ar kvalifikacijos ir (arba) patirties pakanka, kad būtų išduoti reikalaujami pažymėjimai ir suderinti papildomi sertifikatai nereikalaujant jokio tolesnio patikrinimo ar mokymo. |
| --- | --- |

(20)

Leidimus valdyti, išduotus mašinistams prieš pradedant taikyti šios direktyvos atitinkamas nuostatas, keičiant šią direktyvą atitinkančiais suderintais papildomais sertifikatais ir pažymėjimais, turėtų būti vengiama bereikalingos administracinės ir finansinės naštos. Todėl anksčiau mašinistui suteiktos teisės valdyti turėtų būti kuo labiau apsaugotos. Pažymėjimus ir sertifikatus išduodančios institucijos turėtų atsižvelgti į kiekvieno mašinisto ar mašinistų grupės kvalifikaciją ir patirtį, kai leidimai keičiami. Pažymėjimus ir sertifikatus išduodanti institucija, remdamasi kvalifikacija ir (arba) patirtimi, turėtų nuspręsti, ar mašinistui ar mašinistų grupei būtinas papildomas patikrinimas ir (arba) mokymas prieš jiems gaunant pakeičiančius pažymėjimus ir suderintus papildomus sertifikatus. Todėl pažymėjimus ir sertifikatus išduodančiai institucijai turėtų būti leista spręsti, ar kvalifikacijos ir (arba) patirties pakanka, kad būtų išduoti reikalaujami pažymėjimai ir suderinti papildomi sertifikatai nereikalaujant jokio tolesnio patikrinimo ar mokymo.

| (21) | Taip pat turėtų būti vengiama bereikalingos administracinės ir finansinės naštos, kai pasikeičia traukinio mašinistų darbdavys. Geležinkelio įmonė, įdarbinanti mašinistą, turėtų atsižvelgti į jo anksčiau įgytą kompetenciją ir kiek įmanoma siekti, kad nereiktų papildomo tikrinimo ir mokymo. |
| --- | --- |

(21)

Taip pat turėtų būti vengiama bereikalingos administracinės ir finansinės naštos, kai pasikeičia traukinio mašinistų darbdavys. Geležinkelio įmonė, įdarbinanti mašinistą, turėtų atsižvelgti į jo anksčiau įgytą kompetenciją ir kiek įmanoma siekti, kad nereiktų papildomo tikrinimo ir mokymo.

| (22) | Šia direktyva neturėtų būti suteikiamos abipusio pripažinimo teisės dėl įgaliojimo valdyti, kurias mašinistai įgijo prieš pradedant taikyti šios direktyvos nuostatas, nors ji ir nepažeidžia bendros abipusio pripažinimo sistemos, nustatytos 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (8), kuri toliau taikoma iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(22)

Šia direktyva neturėtų būti suteikiamos abipusio pripažinimo teisės dėl įgaliojimo valdyti, kurias mašinistai įgijo prieš pradedant taikyti šios direktyvos nuostatas, nors ji ir nepažeidžia bendros abipusio pripažinimo sistemos, nustatytos 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (8), kuri toliau taikoma iki pereinamojo laikotarpio pabaigos.

| (23) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). |
| --- | --- |

(23)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

| (24) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl teisės aktų leidybos tobulinimo (10) 34 punktą, valstybės narės savo ir Bendrijos interesų labui raginamos parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(24)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl teisės aktų leidybos tobulinimo (10) 34 punktą, valstybės narės savo ir Bendrijos interesų labui raginamos parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti.

| (25) | Valstybės narės turėtų numatyti atitikties šiai direktyvai kontrolę ir tinkamus veiksmus tuo atveju, jei mašinistas pažeidžia bet kurią šios direktyvos nuostatą. |
| --- | --- |

(25)

Valstybės narės turėtų numatyti atitikties šiai direktyvai kontrolę ir tinkamus veiksmus tuo atveju, jei mašinistas pažeidžia bet kurią šios direktyvos nuostatą.

| (26) | Valstybės narės turėtų numatyti tinkamas sankcijas už nacionalinių nuostatų, įgyvendinančių šią direktyvą, pažeidimus. |
| --- | --- |

(26)

Valstybės narės turėtų numatyti tinkamas sankcijas už nacionalinių nuostatų, įgyvendinančių šią direktyvą, pažeidimus.

| (27) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t.y. nustatyti traukinio mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius, kuriais vežami keleiviai arba kroviniai, sertifikavimo bendrą reguliavimo sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi, dėl šios direktyvos masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t.y. nustatyti traukinio mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius, kuriais vežami keleiviai arba kroviniai, sertifikavimo bendrą reguliavimo sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi, dėl šios direktyvos masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (28) | Išlaidų efektyvumo tikslu gali būti tikslinga ribotą laikotarpį traukinio mašinistams, dirbantiems tik vienos valstybės narės teritorijoje, netaikyti šios direktyvos nuostatų, susijusių su tokių mašinistų pareiga turėti pažymėjimus ir suderintus papildomus sertifikatus, atitinkančius šią direktyvą. Tokias išimtis reglamentuojančios sąlygos turėtų būti aiškiai apibrėžtos. |
| --- | --- |

(28)

Išlaidų efektyvumo tikslu gali būti tikslinga ribotą laikotarpį traukinio mašinistams, dirbantiems tik vienos valstybės narės teritorijoje, netaikyti šios direktyvos nuostatų, susijusių su tokių mašinistų pareiga turėti pažymėjimus ir suderintus papildomus sertifikatus, atitinkančius šią direktyvą. Tokias išimtis reglamentuojančios sąlygos turėtų būti aiškiai apibrėžtos.

| (29) | Valstybei narei, kurioje nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos įdiegti, pareiga perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti šios direktyvos nuostatas būtų neproporcinga ir beprasmiška. Todėl tokiai valstybei narei, kol joje nebus geležinkelių sistemos, turėtų būti netaikoma pareiga perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti šią direktyvą, |
| --- | --- |

(29)

Valstybei narei, kurioje nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos įdiegti, pareiga perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti šios direktyvos nuostatas būtų neproporcinga ir beprasmiška. Todėl tokiai valstybei narei, kol joje nebus geležinkelių sistemos, turėtų būti netaikoma pareiga perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti šią direktyvą,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

TIKSLAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖžIMAI

1 straipsnis

Tikslas

Šioje direktyvoje nustatomos traukinio mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius Bendrijos geležinkelių tinklų sistemoje, sertifikavimo sąlygos ir tvarka. Joje apibrėžiami uždaviniai, už kuriuos atsako valstybių narių kompetentingos institucijos, traukinio mašinistai ir kiti geležinkelių transporto sektoriaus suinteresuoti subjektai, visų pirma geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir mokymo centrai.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma geležinkelio įmonių, kurioms reikalingas saugos sertifikatas, ar infrastruktūros valdytojo, kuriems reikalingas įgaliojimas saugos srityje, traukinio mašinistams, valdantiems lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje.

2.   Valstybės narės, remdamosi nacionalinėmis nuostatomis, susijusiomis su kitu prekiniuose traukiniuose esančiu personalu, nedraudžia prekiniams traukiniams kirsti sienas ar teikti vietinio vežimo paslaugas jų teritorijoje.

3.   Nepažeisdamos 7 straipsnio, valstybės narės gali netaikyti priemonių, kurios taikomos įgyvendinant šią direktyvą, traukinio mašinistams, kurie vykdo veiklą tik:

| a) | metro, tramvajuose ir kitose lengvosiose bėginio transporto sistemose; |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajuose ir kitose lengvosiose bėginio transporto sistemose;

| b) | geležinkelių tinkluose, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos dalies ir yra skirti tik vietinėms, miesto ar priemiestinėms keleivių bei krovinių vežimo paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

b)

geležinkelių tinkluose, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos dalies ir yra skirti tik vietinėms, miesto ar priemiestinėms keleivių bei krovinių vežimo paslaugoms teikti;

| c) | vien tik infrastruktūros savininkų krovinių vežimo reikmėms skirtoje privačioje geležinkelio infrastruktūroje; |
| --- | --- |

c)

vien tik infrastruktūros savininkų krovinių vežimo reikmėms skirtoje privačioje geležinkelio infrastruktūroje;

| d) | geležinkelių ruožuose, kurie yra laikinai uždaryti įprastam eismui dėl geležinkelio sistemos priežiūros, atnaujinimo ar tobulinimo darbų. |
| --- | --- |

d)

geležinkelių ruožuose, kurie yra laikinai uždaryti įprastam eismui dėl geležinkelio sistemos priežiūros, atnaujinimo ar tobulinimo darbų.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šioje direktyvoje:

| a) | „kompetentinga institucija“ — Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnyje nurodyta saugos institucija; |
| --- | --- |

a)

„kompetentinga institucija“ — Direktyvos 2004/49/EB 16 straipsnyje nurodyta saugos institucija;

| b) | „traukinio mašinistas“ — asmuo, gebantis ir turintis leidimą savarankiškai, atsakingai ir saugiai valdyti traukinius, įskaitant lokomotyvus, manevrinius lokomotyvus, darbui skirtus traukinius, priežiūrai skirtas geležinkelių transporto priemones arba traukinius, kuriais geležinkeliu vežami keleiviai arba kroviniai; |
| --- | --- |

b)

„traukinio mašinistas“ — asmuo, gebantis ir turintis leidimą savarankiškai, atsakingai ir saugiai valdyti traukinius, įskaitant lokomotyvus, manevrinius lokomotyvus, darbui skirtus traukinius, priežiūrai skirtas geležinkelių transporto priemones arba traukinius, kuriais geležinkeliu vežami keleiviai arba kroviniai;

| c) | „geležinkelių sistema“ — sistema, kurią sudaro geležinkelių infrastruktūros, apimančios geležinkelių linijas ir stacionarius įrenginius, bei ta infrastruktūra važinėjantys visų kategorijų ir bet kokios kilmės riedmenys, kaip apibrėžta 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvoje 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (11) ir 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/16/EB dėl paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (12); |
| --- | --- |

c)

„geležinkelių sistema“ — sistema, kurią sudaro geležinkelių infrastruktūros, apimančios geležinkelių linijas ir stacionarius įrenginius, bei ta infrastruktūra važinėjantys visų kategorijų ir bet kokios kilmės riedmenys, kaip apibrėžta 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvoje 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (11) ir 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/16/EB dėl paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (12);

| d) | „infrastruktūros valdytojas“ — įstaiga ar įmonė, kuri pirmiausia yra atsakinga už geležinkelių infrastruktūros arba jos dalies sukūrimą ir techninę priežiūrą, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB 3 straipsnyje, bei gali būti atsakinga ir už infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų valdymą. Infrastruktūros valdytojo funkcijos tinkle arba tinklo dalyje gali būti paskirtos skirtingoms įstaigoms ar įmonėms; |
| --- | --- |

d)

„infrastruktūros valdytojas“ — įstaiga ar įmonė, kuri pirmiausia yra atsakinga už geležinkelių infrastruktūros arba jos dalies sukūrimą ir techninę priežiūrą, kaip apibrėžta Direktyvos 91/440/EEB 3 straipsnyje, bei gali būti atsakinga ir už infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų valdymą. Infrastruktūros valdytojo funkcijos tinkle arba tinklo dalyje gali būti paskirtos skirtingoms įstaigoms ar įmonėms;

| e) | „geležinkelio įmonė“ — geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (13), ir bet kuri valstybinė ar privati įmonė, teikianti keleivių ir (arba) krovinių pervežimo geležinkeliais paslaugas remiantis tuo, kad įmonė turi užtikrinti trauką. Šis terminas taip pat apima ir traukos paslaugas teikiančias įmones; |
| --- | --- |

e)

„geležinkelio įmonė“ — geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (13), ir bet kuri valstybinė ar privati įmonė, teikianti keleivių ir (arba) krovinių pervežimo geležinkeliais paslaugas remiantis tuo, kad įmonė turi užtikrinti trauką. Šis terminas taip pat apima ir traukos paslaugas teikiančias įmones;

| f) | „techninės sąveikos specifikacijos“ arba „TSS“ — specifikacijos, kurios yra taikomos kiekvienam posistemiui ar jo daliai, kad būtų įvykdyti pagrindiniai reikalavimai ir užtikrinta transeuropinių greitųjų ir paprastųjų geležinkelių sistemų sąveika, kaip apibrėžta Direktyvoje 96/48/EB ir Direktyvoje 2001/16/EB; |
| --- | --- |

f)

„techninės sąveikos specifikacijos“ arba „TSS“ — specifikacijos, kurios yra taikomos kiekvienam posistemiui ar jo daliai, kad būtų įvykdyti pagrindiniai reikalavimai ir užtikrinta transeuropinių greitųjų ir paprastųjų geležinkelių sistemų sąveika, kaip apibrėžta Direktyvoje 96/48/EB ir Direktyvoje 2001/16/EB;

| g) | „agentūra“ — pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelių agentūrą (14), įsteigta Europos geležinkelių agentūra; |
| --- | --- |

g)

„agentūra“ — pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelių agentūrą (14), įsteigta Europos geležinkelių agentūra;

| h) | „saugos sertifikatas“ — pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnį kompetentingos institucijos geležinkelio įmonei išduotas sertifikatas; |
| --- | --- |

h)

„saugos sertifikatas“ — pagal Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnį kompetentingos institucijos geležinkelio įmonei išduotas sertifikatas;

| i) | „sertifikatas“ — suderintas papildomas sertifikatas, kuriame nurodoma infrastruktūra, kurioje sertifikato turėtojui leidžiama važinėti, ir riedmenys, kuriuos sertifikato turėtojui leidžiama valdyti; |
| --- | --- |

i)

„sertifikatas“ — suderintas papildomas sertifikatas, kuriame nurodoma infrastruktūra, kurioje sertifikato turėtojui leidžiama važinėti, ir riedmenys, kuriuos sertifikato turėtojui leidžiama valdyti;

| j) | „įgaliojimas saugos srityje“ — pagal Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnį kompetentingos institucijos infrastruktūros valdytojui išduotas sertifikatas; |
| --- | --- |

j)

„įgaliojimas saugos srityje“ — pagal Direktyvos 2004/49/EB 11 straipsnį kompetentingos institucijos infrastruktūros valdytojui išduotas sertifikatas;

| k) | „mokymo centras“ — akredituotas ar kompetentingos institucijos pripažįstamas subjektas, galintis organizuoti mokymo kursus. |
| --- | --- |

k)

„mokymo centras“ — akredituotas ar kompetentingos institucijos pripažįstamas subjektas, galintis organizuoti mokymo kursus.

II SKYRIUS

MAŠINISTŲ SERTIFIKAVIMAS

4 straipsnis

Bendrijos sertifikavimo modelis

1.   Visi traukinio mašinistai atitinka tinkamumo ir kvalifikacijos valdyti traukinį reikalavimus ir turi šiuos dokumentus:

| a) | pažymėjimą, kuris rodo, kad mašinistas atitinka būtiniausias sąlygas, susijusias su tinkamumo medicininiu požiūriu reikalavimais, pagrindiniu išsilavinimu ir bendrais profesiniais įgūdžiais. Pažymėjime nurodoma mašinisto tapatybė ir jį išdavusi institucija bei pažymėjimo galiojimo laikas. Pažymėjimas atitinka I priedo reikalavimus, kol bus priimtas Bendrijos sertifikavimo modelis kaip numatyta 4 dalyje; |
| --- | --- |

a)

pažymėjimą, kuris rodo, kad mašinistas atitinka būtiniausias sąlygas, susijusias su tinkamumo medicininiu požiūriu reikalavimais, pagrindiniu išsilavinimu ir bendrais profesiniais įgūdžiais. Pažymėjime nurodoma mašinisto tapatybė ir jį išdavusi institucija bei pažymėjimo galiojimo laikas. Pažymėjimas atitinka I priedo reikalavimus, kol bus priimtas Bendrijos sertifikavimo modelis kaip numatyta 4 dalyje;

| b) | vieną ar daugiau sertifikatų, kuriame nurodyta infrastruktūra, kurioje sertifikato turėtojui leidžiama važinėti, ir riedmenys, kuriuos sertifikato turėtojui leidžiama valdyti. Kiekvienas sertifikatas atitinka I priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

vieną ar daugiau sertifikatų, kuriame nurodyta infrastruktūra, kurioje sertifikato turėtojui leidžiama važinėti, ir riedmenys, kuriuos sertifikato turėtojui leidžiama valdyti. Kiekvienas sertifikatas atitinka I priedo reikalavimus.

2.   Tačiau reikalavimas turėti sertifikatą konkrečiai infrastruktūros daliai netaikomas toliau išvardintais išimtiniais atvejais, jei važiuojant šalia mašinisto sėdi kitas traukinio mašinistas, turintis galiojantį atitinkamai infrastruktūrai sertifikatą:

| a) | kai dėl geležinkelio paslaugų teikimo sutrikimo yra būtinas traukinių nukreipimas ar bėgių priežiūra, kaip nurodo infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

a)

kai dėl geležinkelio paslaugų teikimo sutrikimo yra būtinas traukinių nukreipimas ar bėgių priežiūra, kaip nurodo infrastruktūros valdytojas;

| b) | išskirtinėms ypatingoms paslaugoms, kurias teikiant naudojami istoriniai traukiniai; |
| --- | --- |

b)

išskirtinėms ypatingoms paslaugoms, kurias teikiant naudojami istoriniai traukiniai;

| c) | išskirtinėms ypatingoms krovinių vežimo paslaugoms, jei infrastruktūros valdytojas sutinka; |
| --- | --- |

c)

išskirtinėms ypatingoms krovinių vežimo paslaugoms, jei infrastruktūros valdytojas sutinka;

| d) | naujo traukinio ar lokomotyvo pristatymui ar demonstravimui; |
| --- | --- |

d)

naujo traukinio ar lokomotyvo pristatymui ar demonstravimui;

| e) | mašinistų mokymo ir tikrinimo tikslais. |
| --- | --- |

e)

mašinistų mokymo ir tikrinimo tikslais.

Sprendimą dėl pasinaudojimo šia galimybe priima geležinkelio įmonė, ir šio naudojimo negali nustatyti infrastruktūros valdytojas ar kompetentinga institucija.

Kai naudojamasi papildomu mašinistu, kaip numatyta pirmiau, infrastruktūros valdytojui apie tai pranešama iš anksto.

3.   Sertifikatas suteikia teisę valdyti vienos arba kelių kategorijų priemones:

| a) | A kategorijos: manevrinius lokomotyvus, darbui skirtus traukinius, priežiūrai skirtas geležinkelių transporto priemones ir lokomotyvus, kai jie naudojami manevravimui; |
| --- | --- |

a)

A kategorijos: manevrinius lokomotyvus, darbui skirtus traukinius, priežiūrai skirtas geležinkelių transporto priemones ir lokomotyvus, kai jie naudojami manevravimui;

| b) | B kategorijos: keleiviams ir (arba) kroviniams vežti skirtas priemones. |
| --- | --- |

b)

B kategorijos: keleiviams ir (arba) kroviniams vežti skirtas priemones.

Sertifikate gali būti leidimas valdyti visų kategorijų priemones, apimantis visus kodus, kaip nurodyta 4 dalyje.

4.   31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir remdamasi agentūros parengtu projektu, Komisija iki ... (15) priima pažymėjimo, sertifikato ir patvirtintos sertifikato kopijos Bendrijos modelį, bei nustato jų fizines savybes. Atlikdama tai, Komisija atsižvelgia į apsaugos nuo klastojimo priemones.

31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir remdamasi agentūros rekomendacija, Komisija iki ... (15) patvirtina Bendrijos kodus skirtingiems A ir B kategorijų tipams, nurodytiems 3 dalyje.

5 straipsnis

Kovos su sukčiavimu priemonės

Kompetentingos institucijos ir pažymėjimus bei sertifikatus išduodančios institucijos imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos išvengti pažymėjimų ir sertifikatų klastojimo ir 22 straipsnyje numatytų registrų klastojimo rizikos.

6 straipsnis

Nuosavybė, kalba ir pažymėjimus bei sertifikatus išduodančios institucijos

1.   Pažymėjimas priklauso jo turėtojui ir yra išduodamas 3 straipsnio a punkte apibrėžtos kompetentingos institucijos. Jei kompetentinga institucija ar jos atstovas išduoda pažymėjimą valstybine kalba, kuri nėra Bendrijos kalba, parengiamas pažymėjimo dvikalbis variantas, kuriame naudojama viena iš Bendrijos kalbų.

2.   Sertifikatą išduoda geležinkelio įmonė arba infrastruktūros valdytojas, kuris įdarbina mašinistą arba sudaro su juo sutartį. Sertifikatas priklauso jį išdavusiai įmonei ar valdytojui. Tačiau pagal Direktyvos 2004/49/EB 13 straipsnio 3 dalį mašinistai turi teisę gauti patvirtintą kopiją. Jei geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas išduoda sertifikatą valstybine kalba, kuri nėra Bendrijos kalba, parengiamas sertifikato dvikalbis variantas, kuriame naudojama viena iš Bendrijos kalbų.

7 straipsnis

Geografinis galiojimas

1.   Pažymėjimai galioja visoje Bendrijos teritorijoje.

2.   Sertifikatai galioja tik toms infrastruktūroms ir riedmenims, kurie nurodyti jame.

8 straipsnis

Trečiųjų šalių traukinio mašinistų sertifikavimo dokumentų pripažinimas

Trečiosios šalies traukinio mašinistų, vykdančių veiklą tik valstybės narės geležinkelių sistemos pasienio srityse, sertifikavimo dokumentai gali būti pripažįstami šios valstybės narės pagal dvišalius susitarimus su ta trečiąja šalimi.

III SKYRIUS

SĄLYGOS PAŽYMĖJIMUI AR SERTIFIKATUI GAUTI

9 straipsnis

Būtiniausi reikalavimai

1.   Siekdami gauti pažymėjimą, pareiškėjai turi atitikti 10 ir 11 straipsniuose nustatytus būtiniausius reikalavimus. Sertifikatui gauti ir kad jis išliktų galioti, pareiškėjai turi turėti pažymėjimą ir atitikti 12 ir 13 straipsnyje nustatytus būtiniausius reikalavimus.

2.   Savo teritorijoje valstybė narė gali taikyti griežtesnius reikalavimus, susijusius su pažymėjimų išdavimu. Nepaisant to, ji pripažįsta kitų valstybių narių išduotus pažymėjimus pagal 7 straipsnį.

I SKIRSNIS

Pažymėjimas

10 straipsnis

Minimalus amžius

Valstybės narės nustato pareiškėjų gauti pažymėjimą minimalų amžių, kuris yra ne mažiau kaip 20 metų. Nepaisant to, valstybė narė gali išduoti pažymėjimus pareiškėjams nuo 18 metų; tokiu atveju šis pažymėjimas galioja tik jį išdavusios valstybės narės teritorijoje.

11 straipsnis

Pagrindiniai reikalavimai

1.   Pareiškėjai turi būti sėkmingai baigę mažiausiai devynias klases (pradinę ir vidurinę mokyklą) ir 3-ią lygį atitinkančius pagrindinio mokymo kursus, kaip nurodyta 1985 m. liepos 16 d. Tarybos sprendime 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumo (16).

2.   Praėję sveikatos patikrinimą, kurį valstybės narės sprendimu atlieka arba prižiūri pagal 20 straipsnį pripažintas arba akredituotas gydytojas, pareiškėjai pateikia jų fizinį tinkamumą patvirtinantį dokumentą. Šis patikrinimas apima bent II priedo 1.1, 1.2, 1.3 ir 2.1 punktuose nurodytus kriterijus.

3.   Praėję sveikatos patikrinimą, kurį valstybės narės sprendimu atlieka arba prižiūri pagal 20 straipsnį pripažintas arba akredituotas psichologas ar gydytojas, pareiškėjai pateikia jų psichologinį tinkamumą patvirtinantį dokumentą. Šis patikrinimas apima bent II priedo 2.2 punkte nurodytus kriterijus.

4.   Pareiškėjai įrodo savo bendrą profesinę kompetenciją, išlaikydami egzaminą, kuris apima bent IV priede išvardytus bendruosius dalykus.

II SKIRSNIS

Sertifikatai

12 straipsnis

Kalbų mokėjimas

Turi būti laikomasi VI priede nurodytų kalbų mokėjimo kriterijų atsižvelgiant į infrastruktūrą, dėl kurios prašoma sertifikato.

13 straipsnis

Profesinė kvalifikacija

1.   Pareiškėjai išlaiko egzaminą, kuriuo tikrinamos jų profesinės žinios ir kompetencija, susijusi su riedmenimis, dėl kurių prašoma išduoti sertifikatą. Šis egzaminas apima bent V priede išvardytus bendruosius dalykus.

2.   Pareiškėjai išlaiko egzaminą, kuriuo tikrinamos jų profesinės žinios ir kompetencija, susijusi su infrastruktūra, dėl kurios prašoma išduoti sertifikatą. Šis egzaminas apima bent VI priede išvardytus bendruosius dalykus. Prireikus, egzamino metu pagal VI priedo 8 punktą tikrinamas ir kalbų mokėjimas.

3.   Geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas apmoko pareiškėjus savo saugos valdymo sistemos, kuri numatyta Direktyvoje 2004/49/EB, klausimais.

IV SKYRIUS

PAŽYMĖJIMŲ IR SERTIFIKATŲ GAVIMO TVARKA

14 straipsnis

Pažymėjimo gavimas

1.   Kompetentinga institucija paskelbia, kokios tvarkos reikia laikytis, siekiant gauti pažymėjimą.

2.   Visus prašymus išduoti pažymėjimą kompetentingai institucijai pateikia kandidatas į mašinistus ar bet kuris subjektas jo vardu.

3.   Kompetentingai institucijai gali būti pateikiami prašymai išduoti naują pažymėjimą, atnaujinti pažymėjimo duomenis, pratęsti pažymėjimą ar išduoti jo dublikatą.

4.   Kompetentinga institucija išduoda pažymėjimą kuo greičiau ir ne vėliau negu per vieną mėnesį nuo visų reikiamų dokumentų gavimo.

5.   Pažymėjimas galioja 10 metų, atsižvelgiant į 16 straipsnio 1 dalį.

6.   Išduodamas vienas originalus pažymėjimo egzempliorius. Jei reikalingas pažymėjimo dublikatas, jį gali išduoti tik kompetentinga institucija, į kurią kreipiamasi.

15 straipsnis

Sertifikato gavimas

Kiekviena geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas nustato šią direktyvą atitinkančią sertifikatų išdavimo ir atnaujinimo tvarką, kuri yra jos saugos valdymo sistemos dalis, o taip pat skundų teikimo tvarką, pagal kurią mašinistams suteikiama galimybė prašyti peržiūrėti sprendimą, susijusį su sertifikato išdavimu, atnaujinimu, jo galiojimo sustabdymu ar nutraukimu.

Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai nedelsdami atnaujina sertifikatą, jei sertifikato turėtojui buvo išduoti su riedmenimis ar infrastruktūra susiję papildomi leidimai.

16 straipsnis

Reguliarūs patikrinimai

1.   Siekdami, kad pažymėjimas galiotų, jo turėtojai laiko reguliariai rengiamus egzaminus ir (ar) testus, susijusius su 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytais reikalavimais. Medicininių reikalavimų atveju turi būti laikomasi minimalaus dažnumo, remiantis II priedo 3.1 punkto nuostatomis. Šiuos sveikatos patikrinimus atlieka arba prižiūri pagal 20 straipsnį pripažinti ar akredituoti gydytojai. Bendrųjų profesinių žinių atveju taikomos 23 straipsnio 8 dalies nuostatos.

Pratęsdama pažymėjimą, kompetentinga institucija 22 straipsnio 1 dalies a punkte numatytame registre patikrina, ar mašinistas atitinka pirmoje pastraipoje nurodytus reikalavimus.

2.   Kad sertifikatas liktų galioti, jo turėtojai laiko reguliariai rengiamus egzaminus ir (ar) testus, susijusius su 12 ir 13 straipsniuose nurodytais reikalavimais. Šių egzaminų ir testų dažnumą nustato mašinistą įdarbinusi ar su juo sutartį sudariusi geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas, remdamasis savo saugos valdymo sistema ir laikydamasis VII priede nurodyto minimalaus dažnumo.

Kiekvieno tokio patikrinimo atveju dokumentą išduodanti institucija pažymėdama sertifikate ir 22 straipsnio 2 dalies a punkte numatytame registre patvirtina, kad mašinistas atitinka pirmoje pastraipoje nurodytus reikalavimus.

3.   Jei mašinistas nedalyvauja reguliariai rengiamame patikrinime arba jei patikrinimo rezultatas neigiamas, taikoma 18 straipsnyje nustatyta tvarka.

17 straipsnis

Darbo nutraukimas

Kai mašinistas nustoja dirbti geležinkelio įmonėje ar infrastruktūros valdytojui, pastarieji nedelsdami apie tai praneša kompetentingai institucijai.

Pažymėjimas galioja jei vykdomos 16 straipsnio 1 dalyje numatytos sąlygos.

Sertifikatas nustoja galioti tuomet, kai jo turėtojas nustoja dirbti mašinisto darbą. Tačiau turėtojui išduodama patvirtinta sertifikato kopija, liudijanti jo profesinę kompetenciją. Geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas, išduodami mašinistui sertifikatą, atsižvelgia į šią kompetenciją.

18 straipsnis

Geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų vykdoma mašinistų stebėsena

1.   Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai turi užtikrinti ir prižiūrėti, kad mašinistų, kuriuos jie yra įdarbinę arba su kuriais yra sudarę sutartį, pažymėjimai ir sertifikatai būtų galiojantys.

Jie nustato mašinistų stebėsenos sistemą. Jei tokios stebėsenos rezultatai verčia abejoti mašinisto kompetencija dirbti šį darbą ir jo pažymėjimo arba sertifikato tolesniu galiojimu, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai nedelsdami imasi reikiamų priemonių.

2.   Jei mašinistas mano, kad dėl jo sveikatos būklės kyla abejonių dėl jo tinkamumo dirbti šį darbą, jis tuojau pat praneša apie tai atitinkamai geležinkelio įmonei ar infrastruktūros valdytojui.

Kai tik geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas sužino arba gydytojas jiems praneša, kad mašinisto sveikatos būklė pablogėjo taip, kad kyla abejonių dėl jo tinkamumo dirbti šį darbą, jie nedelsdami imasi reikiamų priemonių, įskaitant II priedo 3.1 punkte minimą patikrinimą. Be to, geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas užtikrina, kad mašinistams jų darbo metu nedarytų poveikio jokios medžiagos, galinčios pakenkti jų susikaupimui, atidumui ar elgesiui. Kompetentinga institucija nedelsiant informuojama visais atvejais, kai mašinistas nedarbingas ilgiau negu tris mėnesius.

V SKYRIUS

KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS UŽDAVINIAI IR SPRENDIMAI

19 straipsnis

Kompetentingos institucijos uždaviniai

1.   Kompetentinga institucija, laikydamasi skaidrumo ir nediskriminavimo principų, vykdo šiuos uždavinius:

| a) | išduoda ir atnaujina pažymėjimus bei išduoda dublikatus, kaip numatyta 6 ir 14 straipsniuose; |
| --- | --- |

a)

išduoda ir atnaujina pažymėjimus bei išduoda dublikatus, kaip numatyta 6 ir 14 straipsniuose;

| b) | užtikrina reguliariai rengiamus egzaminus ir (arba) testus, kaip numatyta 16 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

b)

užtikrina reguliariai rengiamus egzaminus ir (arba) testus, kaip numatyta 16 straipsnio 1 dalyje;

| c) | sustabdo ir nutraukia pažymėjimų galiojimą bei informuoja dokumentus išduodančią įstaigą apie pagrįstus prašymus sustabdyti sertifikatų galiojimą, kaip numatyta 28 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

sustabdo ir nutraukia pažymėjimų galiojimą bei informuoja dokumentus išduodančią įstaigą apie pagrįstus prašymus sustabdyti sertifikatų galiojimą, kaip numatyta 28 straipsnyje;

| d) | jei valstybė narė yra taip nustačiusi, pripažįsta asmenis ar įstaigas, kaip numatyta 23 ir 24 straipsniuose; |
| --- | --- |

d)

jei valstybė narė yra taip nustačiusi, pripažįsta asmenis ar įstaigas, kaip numatyta 23 ir 24 straipsniuose;

| e) | užtikrina, kad būtų skelbiamas ir atnaujinamas akredituotų ar pripažintų asmenų ir įstaigų registras, kaip numatyta 20 straipsnyje; |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad būtų skelbiamas ir atnaujinamas akredituotų ar pripažintų asmenų ir įstaigų registras, kaip numatyta 20 straipsnyje;

| f) | užtikrina, kad būtų vedamas ir atnaujinamas pažymėjimų registras, kaip numatyta 16 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad būtų vedamas ir atnaujinamas pažymėjimų registras, kaip numatyta 16 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje;

| g) | stebi mašinistų sertifikavimo procesą, kaip numatyta 25 straipsnyje; |
| --- | --- |

g)

stebi mašinistų sertifikavimo procesą, kaip numatyta 25 straipsnyje;

| h) | atlieka patikras, kaip numatyta 28 straipsnyje; |
| --- | --- |

h)

atlieka patikras, kaip numatyta 28 straipsnyje;

| i) | nustato egzaminuotojams taikomus nacionalinius kriterijus, kaip numatyta 24 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

i)

nustato egzaminuotojams taikomus nacionalinius kriterijus, kaip numatyta 24 straipsnio 5 dalyje.

Kompetentinga institucija skubiai atsako į prašymus suteikti informaciją ir, ruošdama pažymėjimus, nedelsdama pateikia bet kokius prašymus suteikti papildomą informaciją.

2.   Kompetentinga institucija negali deleguoti 1 dalies c, f ir g punktuose numatytų uždavinių tretiesiems asmenims.

3.   Uždaviniai deleguojami laikantis skaidrumo ir nediskriminavimo principų ir tai neturi sukelti interesų konflikto.

4.   Jei kompetentinga institucija deleguoja arba paveda sutartimi geležinkelio įmonei 1 dalies a ar b punkte nurodytus uždavinius, turi būti laikomasi bent vienos iš šių sąlygų:

| a) | geležinkelio įmonė išduoda pažymėjimus tik savo mašinistams; |
| --- | --- |

a)

geležinkelio įmonė išduoda pažymėjimus tik savo mašinistams;

| b) | atitinkamoje teritorijoje geležinkelio įmonė neturi išimtinių teisių į jokius deleguotus ar sutartimi pavestus uždavinius. |
| --- | --- |

b)

atitinkamoje teritorijoje geležinkelio įmonė neturi išimtinių teisių į jokius deleguotus ar sutartimi pavestus uždavinius.

5.   Jei kompetentinga institucija deleguoja arba paveda sutartimi uždavinius tretiesiems asmenims, įgaliotasis atstovas arba rangovas, atlikdamas šiuos uždavinius, privalo vykdyti šioje direktyvoje kompetentingoms institucijoms nustatytas pareigas.

6.   Jei kompetentinga institucija deleguoja arba paveda sutartimi uždavinius tretiesiems asmenims, ji sukuria sistemą, skirtą tikrinti, kaip atliekami šie uždaviniai, ir užtikrina, kad būtų laikomasi 2, 4 ir 5 dalyse išvardytų sąlygų.

20 straipsnis

Akreditavimas ir pripažinimas

1.   Pagal šią direktyvą akredituoti asmenys ar įstaigos akredituojami atitinkamos valstybės narės paskirtos akreditavimo įstaigos. Akreditavimo procesas grindžiamas nepriklausomumo, kompetencijos ir nešališkumo kriterijais, pavyzdžiui, atitinkamais EN 45000 serijos Europos standartais, ir kandidatų pateiktų dokumentų, kuriais tinkamai pagrindžiami jo gebėjimai aptariamoje srityje, vertinimu.

2.   Vietoj 1 dalyje numatyto akreditavimo valstybė narė gali numatyti, kad pagal šią direktyvą pripažinti asmenys ar įstaigos būtų pripažįstami atitinkamos valstybės narės paskirtos kompetentingos institucijos ar įstaigos. Pripažinimas grindžiamas nepriklausomumo, kompetencijos ir nešališkumo kriterijais. Tačiau tais atvejais, kai tam tikra kompetencija yra ypač reta, Komisijai 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pareiškus teigiamą nuomonę, leidžiama šios taisyklės išimtis.

Nepriklausomumo kriterijus netaikomas mokymo atveju, kaip numatyta 23 straipsnio 5 ir 6 dalyse.

3.   Kompetentinga valdžios institucija užtikrina, kad būtų skelbiamas ir atnaujinamas pagal šią direktyvą akredituotų ar pripažintų asmenų ir įstaigų registras.

21 straipsnis

Kompetentingos institucijos sprendimai

1.   Kompetentinga institucija pagrindžia savo sprendimus.

2.   Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų nustatyta administracinių skundų teikimo tvarka, pagal kurią darbdaviai ir mašinistai gali prašyti, kad būtų peržiūrėtas sprendimas dėl pagal šią direktyvą pateikto prašymo.

3.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti kompetentingos institucijos priimamų sprendimų teisminę peržiūrą.

22 straipsnis

Registrai ir keitimasis informacija

1.   Kompetentingos institucijos turi:

| a) | vesti visų išduotų, atnaujintų, pratęstų ir pataisytų pažymėjimų, pažymėjimų, kurių galiojimo laikas pasibaigęs, pažymėjimų, kurių galiojimas sustabdytas, nutrauktas, ar pažymėjimų, apie kuriuos pranešta, kad jie pamesti, pavogti ar sunaikinti, registrą. Šiame registre pateikiami I priedo 4 punkte nurodyti duomenys apie kiekvieną pažymėjimą, kuriuos galima gauti naudojant kiekvienam mašinistui jo šalyje suteiktą numerį. Registras reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

a)

vesti visų išduotų, atnaujintų, pratęstų ir pataisytų pažymėjimų, pažymėjimų, kurių galiojimo laikas pasibaigęs, pažymėjimų, kurių galiojimas sustabdytas, nutrauktas, ar pažymėjimų, apie kuriuos pranešta, kad jie pamesti, pavogti ar sunaikinti, registrą. Šiame registre pateikiami I priedo 4 punkte nurodyti duomenys apie kiekvieną pažymėjimą, kuriuos galima gauti naudojant kiekvienam mašinistui jo šalyje suteiktą numerį. Registras reguliariai atnaujinamas.

| b) | gavus pagrįstą prašymą, kompetentingoms valstybių narių institucijoms, agentūrai ar bet kuriam mašinistų darbdaviui teikti informaciją apie šių pažymėjimų būklę. |
| --- | --- |

b)

gavus pagrįstą prašymą, kompetentingoms valstybių narių institucijoms, agentūrai ar bet kuriam mašinistų darbdaviui teikti informaciją apie šių pažymėjimų būklę.

2.   Kiekviena geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas turi:

| a) | vesti visų išduotų, atnaujintų, pratęstų ir pataisytų sertifikatų, sertifikatų, kurių galiojimo laikas pasibaigęs, sertifikatų, kurių galiojimas sustabdytas, nutrauktas, ar sertifikatų, apie kuriuos buvo pranešta, kad jie pamesti, pavogti ar sunaikinti, registrą arba užtikrinti, kad registras būtų vedamas. Šiame registre pateikiami I priedo 4 punkte nurodyti duomenys apie kiekvieną sertifikatą bei duomenys apie 16 straipsnyje numatytus reguliarius patikrinimus. Registras reguliariai atnaujinamas; |
| --- | --- |

a)

vesti visų išduotų, atnaujintų, pratęstų ir pataisytų sertifikatų, sertifikatų, kurių galiojimo laikas pasibaigęs, sertifikatų, kurių galiojimas sustabdytas, nutrauktas, ar sertifikatų, apie kuriuos buvo pranešta, kad jie pamesti, pavogti ar sunaikinti, registrą arba užtikrinti, kad registras būtų vedamas. Šiame registre pateikiami I priedo 4 punkte nurodyti duomenys apie kiekvieną sertifikatą bei duomenys apie 16 straipsnyje numatytus reguliarius patikrinimus. Registras reguliariai atnaujinamas;

| b) | bendradarbiauti su valstybės narės, kurioje yra jų buveinė, kompetentinga institucija, siekiant keistis informacija su kompetentinga institucija ir leisti jai susipažinti su reikiamais duomenimis; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauti su valstybės narės, kurioje yra jų buveinė, kompetentinga institucija, siekiant keistis informacija su kompetentinga institucija ir leisti jai susipažinti su reikiamais duomenimis;

| c) | teikti informaciją apie šių sertifikatų turinį kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kai jos to prašo, jei ši informacija reikalinga dėl jų vykdomos tarpvalstybinės veiklos. |
| --- | --- |

c)

teikti informaciją apie šių sertifikatų turinį kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kai jos to prašo, jei ši informacija reikalinga dėl jų vykdomos tarpvalstybinės veiklos.

3.   Kompetentingos institucijos bendradarbiauja su agentūra, siekdamos užtikrinti 1 ir 2 dalyse numatytų registrų tarpusavio sąveiką. Šiuo tikslu Komisija, laikydamasi 31 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos ir remdamasi agentūros parengtu projektu, iki ... (17) priima pagrindinius sukurtinų registrų parametrus, pvz., registruotinus duomenis, jų formatą ir keitimosi duomenimis protokolą, prieigos teises, duomenų saugojimo trukmę ir taisykles, kurių reikia laikytis bankroto atveju.

4.   Kompetentingos institucijos, infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės užtikrina, kad 1 ir 2 dalyse numatyti registrai ir jų naudojimo tvarka atitiktų Direktyvos 95/46/EB nuostatas.

5.   Agentūra užtikrina, kad pagal 2 dalies a ir b punktus sukurta sistema atitiktų Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatas.

VI SKYRIUS

MAŠINISTŲ MOKYMAS IR EGZAMINAVIMAS

23 straipsnis

Mokymas

1.   Mašinistų mokymą sudaro dalis, susijusi su pažymėjimu ir atspindinti bendrąsias profesines žinias, kaip nurodyta IV priede, bei dalis, susijusi su sertifikatu ir atspindinti specialiąsias profesines žinias, kaip nurodyta V ir VI prieduose.

2.   Mokymo metodika atitinka III priede nustatytus kriterijus.

3.   Su pažymėjimu susijusios mokymo dalies tikslai apibrėžti IV priede, o su sertifikatu — V ir VI prieduose. Juos gali papildyti:

| a) | atitinkamos TSS. Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka užtikrina TSS ir šios direktyvos priedų suderinamumą, arba |
| --- | --- |

a)

atitinkamos TSS. Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka užtikrina TSS ir šios direktyvos priedų suderinamumą, arba

| b) | agentūros pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 17 straipsnį pasiūlyti ir Komisijos pagal šios direktyvos 31 straipsnio 2 dalį priimti kriterijai. |
| --- | --- |

b)

agentūros pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 17 straipsnį pasiūlyti ir Komisijos pagal šios direktyvos 31 straipsnio 2 dalį priimti kriterijai.

4.   Remdamosi Direktyvos 2004/49/EB 13 straipsniu, valstybės narės imasi priemonių užtikrinti kandidatams į mašinistus teisingas ir nediskriminuojančias galimybes dalyvauti mokyme, kuris yra reikalingas, kad būtų įvykdytos sąlygos pažymėjimui ir sertifikatui gauti.

5.   Mokymo uždavinius, susijusius su bendrosioms profesinėms žinioms, kaip numatyta 11 straipsnio 4 dalyje, kalbų mokėjimu, kaip numatyta 12 straipsnyje, ir profesinėmis žiniomis apie riedmenis, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalyje, įgyvendina asmenys ar įstaigos, akredituoti ar pripažinti pagal 20 straipsnį.

6.   Mokymo uždavinius, susijusius su infrastruktūros išmanymu, kaip numatyta 11 straipsnio 2 dalyje, įskaitant maršrutų išmanymą ir valdymo taisykles bei tvarką, įgyvendina asmenys ar įstaigos, akredituoti ar pripažinti valstybės narės, kurioje yra infrastruktūra.

7.   Pažymėjimų atveju Direktyvoje 2005/36/EB nustatyta bendroji profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistema ir toliau taikoma pripažįstant mašinistų, kurie yra kurios nors valstybės narės piliečiai ir kuriems mokymo sertifikatas buvo išduotas trečiojoje šalyje, profesinę kvalifikaciją.

8.   Privaloma parengti tęstinio mokymo programą, skirtą užtikrinti, kad būtų išlaikyta darbuotojų kompetencija, laikantis Direktyvos 2004/49/EB III priedo 2 punkto e papunkčio.

24 straipsnis

Egzaminai

1.   Egzaminus ir egzaminuotojus, skirtus patikrinti reikiamą kvalifikaciją nurodo:

| a) | su pažymėjimu susijusios dalies atveju kompetentinga institucija, nustatydama tvarką, kurios reikia laikytis siekiant gauti pažymėjimą pagal 14 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

a)

su pažymėjimu susijusios dalies atveju kompetentinga institucija, nustatydama tvarką, kurios reikia laikytis siekiant gauti pažymėjimą pagal 14 straipsnio 1 dalį;

| b) | su sertifikatu susijusios dalies atveju geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas, nustatydamas tvarką, kurios reikia laikytis siekiant gauti sertifikatą pagal 15 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

su sertifikatu susijusios dalies atveju geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas, nustatydamas tvarką, kurios reikia laikytis siekiant gauti sertifikatą pagal 15 straipsnį.

2.   1 dalyje nurodytų egzaminų eigą stebi kompetentingi egzaminuotojai, akredituoti ar pripažinti pagal 20 straipsnį, ir egzaminai organizuojami taip, kad būtų išvengta interesų konflikto.

3.   Infrastruktūros išmanymą, įskaitant maršrutų išmanymą ir valdymo taisykles, vertina asmenys ar įstaigos, akredituoti ar pripažinti valstybės narės, kurioje yra infrastruktūra.

4.   1 dalyje nurodyti egzaminai organizuojami taip, kad būtų išvengta interesų konflikto, nepažeidžiant galimybės, kad egzaminuotojas gali priklausyti sertifikatą išduodančiai geležinkelio įmonei ar infrastruktūros valdytojui.

5.   Egzaminuotojai ir egzaminai gali būti parenkami vadovaujantis Bendrijos kriterijais, agentūros pasiūlytais ir Komisijos priimtais 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Nesant tokių Bendrijos kriterijų, kompetentingos institucijos nustato nacionalinius kriterijus.

6.   Mokymo kursų pabaigoje turi būti teorinių žinių ir praktinių įgūdžių patikrinimas. Gebėjimas valdyti vertinamas mašinistui važiuojant geležinkelių tinklu. Tikrinant, kaip taikomos valdymo taisyklės ir kaip mašinistas elgiasi ypač sudėtingose situacijose, gali būti naudojami ir treniruokliai.

VII SKYRIUS

ĮVERTINIMAS

25 straipsnis

Kokybės standartai

Kompetentingos institucijos užtikrina, kad nuolat būtų vykdoma visos su mokymu, įgūdžių įvertinimu bei pažymėjimų ir sertifikatų atnaujinimu susijusios veiklos stebėsena remiantis kokybės standartų sistema. Ši nuostata netaikoma veiklai, kuriai jau taikomos saugos valdymo sistemos, kurias pagal Direktyvą 2004/49/EB įgyvendina geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai.

26 straipsnis

Nepriklausomas įvertinimas

1.   Ne rečiau kaip kas penkerius metus kiekvienoje valstybėje narėje atliekamas profesinių žinių ir kompetencijos įgijimo ir įvertinimo bei pažymėjimų ir sertifikatų išdavimo sistemos nepriklausomas įvertinimas. Tai netaikoma veiklai, kuriai jau taikomos saugos valdymo sistemos, kurias pagal Direktyvą 2004/49/EB įgyvendina geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai. Įvertinimą atlieka kvalifikuoti atitinkamos veiklos nevykdantys asmenys.

2.   Tokio nepriklausomo įvertinimo rezultatai tinkamai įforminami dokumentais ir pateikiami atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. Prireikus, valstybės narės imasi tinkamų priemonių nepriklausomo įvertinimo metu nustatytiems trūkumams pašalinti.

VIII SKYRIUS

KITŲ DARBUOTOJŲ SERTIFIKAVIMAS

27 straipsnis

Ataskaita dėl kitų darbuotojų

Ataskaitoje, kuri turi būti pateikta iki ... (18), agentūra nurodo kitų lokomotyvų ir traukinių darbuotojų, atliekančių saugos požiūriu ypač svarbias užduotis, savo profesine kvalifikacija atitinkamai prisidedančių prie geležinkelių saugos, darbo turinio aprašymą ir jų užduotis, kurios turėtų būti reglamentuojamos Bendrijos lygiu naudojant pažymėjimų ir (arba) sertifikatų sistemą, kuri gali būti panaši į šioje direktyvoje nustatytą sistemą.

IX SKYRIUS

KONTROLĖ IR SANKCIJOS

28 straipsnis

Kompetentingos institucijos vykdoma kontrolė

1.   Kompetentinga institucija jos jurisdikcijos teritorijoje eksploatuojamame traukinyje bet kuriuo metu gali patikrinti, ar traukinio mašinistas turi pagal šią direktyvą išduotus dokumentus.

2.   Greta 1 dalyje numatyto patikrinimo, aplaidumo darbo vietoje atveju kompetentinga institucija gali patikrinti, ar atitinkamas mašinistas atitinka 13 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

3.   Kompetentinga institucija gali atlikti tyrimus, ar veiklą jos jurisdikcijos teritorijoje vykdantys mašinistai, geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai, tikrintojai ir mokymo centrai laikosi šios direktyvos.

4.   Jei kompetentinga institucija nustato, kad mašinistas nebeatitinka vienos ar kelių būtinų sąlygų, ji imasi šių priemonių:

| a) | jei tai susiję su kompetentingos institucijos išduotu pažymėjimu: kompetentinga institucija sustabdo pažymėjimo galiojimą. Pažymėjimo galiojimas sustabdomas laikinai arba visam laikui, atsižvelgiant į geležinkelių saugai keliamos rizikos mastą. Ji nedelsdama praneša atitinkamam mašinistui ir jo darbdaviui apie savo sprendimo priežastis nepažeisdama 21 straipsnyje numatytos teisės pateikti skundą. Ji nurodo pažymėjimo atgavimo tvarką; |
| --- | --- |

a)

jei tai susiję su kompetentingos institucijos išduotu pažymėjimu: kompetentinga institucija sustabdo pažymėjimo galiojimą. Pažymėjimo galiojimas sustabdomas laikinai arba visam laikui, atsižvelgiant į geležinkelių saugai keliamos rizikos mastą. Ji nedelsdama praneša atitinkamam mašinistui ir jo darbdaviui apie savo sprendimo priežastis nepažeisdama 21 straipsnyje numatytos teisės pateikti skundą. Ji nurodo pažymėjimo atgavimo tvarką;

| b) | jei tai susiję su kitoje valstybėje narėje kompetentingos institucijos išduotu pažymėjimu, kompetentinga institucija kreipiasi į tą instituciją pateikdama pagrįstą prašymą atlikti tolesnį tyrimą arba sustabdyti pažymėjimo galiojimą. Prašančioji kompetentinga institucija apie savo prašymą informuoja Komisiją ir kitas kompetentingas institucijas. Tokį pažymėjimą išdavusi institucija išnagrinėja prašymą per keturias savaites ir informuoja kitą instituciją apie savo sprendimą. Pažymėjimą išdavusi institucija apie sprendimą taip pat informuoja Komisiją ir kitas kompetentingas institucijas. Kompetentinga institucija gali uždrausti traukinių mašinistams vykdyti veiklą jos jurisdikcijos teritorijoje, kol bus gautas pranešimas apie pažymėjimą išduodančios institucijos sprendimą; |
| --- | --- |

b)

jei tai susiję su kitoje valstybėje narėje kompetentingos institucijos išduotu pažymėjimu, kompetentinga institucija kreipiasi į tą instituciją pateikdama pagrįstą prašymą atlikti tolesnį tyrimą arba sustabdyti pažymėjimo galiojimą. Prašančioji kompetentinga institucija apie savo prašymą informuoja Komisiją ir kitas kompetentingas institucijas. Tokį pažymėjimą išdavusi institucija išnagrinėja prašymą per keturias savaites ir informuoja kitą instituciją apie savo sprendimą. Pažymėjimą išdavusi institucija apie sprendimą taip pat informuoja Komisiją ir kitas kompetentingas institucijas. Kompetentinga institucija gali uždrausti traukinių mašinistams vykdyti veiklą jos jurisdikcijos teritorijoje, kol bus gautas pranešimas apie pažymėjimą išduodančios institucijos sprendimą;

| c) | jei tai susiję su sertifikatu: kompetentinga institucija kreipiasi į sertifikatą išduodančią instituciją prašydama atlikti tolesnį tyrimą arba sustabdyti sertifikato galiojimą. Sertifikatą išduodanti institucija imasi atitinkamų priemonių ir per keturias savaites kompetentingai institucijai pateikia atsakymą. Kompetentinga institucija gali uždrausti traukinių mašinistams vykdyti veiklą jos jurisdikcijos teritorijoje, kol bus gautas sertifikatą išduodančios institucijos atsakymas, ir apie tai informuoja Komisiją bei kitas kompetentingas institucijas. |
| --- | --- |

c)

jei tai susiję su sertifikatu: kompetentinga institucija kreipiasi į sertifikatą išduodančią instituciją prašydama atlikti tolesnį tyrimą arba sustabdyti sertifikato galiojimą. Sertifikatą išduodanti institucija imasi atitinkamų priemonių ir per keturias savaites kompetentingai institucijai pateikia atsakymą. Kompetentinga institucija gali uždrausti traukinių mašinistams vykdyti veiklą jos jurisdikcijos teritorijoje, kol bus gautas sertifikatą išduodančios institucijos atsakymas, ir apie tai informuoja Komisiją bei kitas kompetentingas institucijas.

Bet kuriuo atveju, jei kompetentingos institucijos nuomone konkretus mašinistas kelia rimtą grėsmę geležinkelių saugai, ji nedelsdama imasi reikalingų veiksmų, pavyzdžiui, prašo infrastruktūros valdytojo sustabdyti traukinį ir uždraudžia mašinistui vykdyti veiklą jos jurisdikcijos teritorijoje tiek laiko, kiek būtina. Apie tokį sprendimą ji informuoja Komisiją ir kitas kompetentingas institucijas.

Visais atvejais kompetentinga institucija arba tam paskirta įstaiga atnaujina 22 straipsnyje numatytą registrą.

5.   Jei kompetentinga institucija mano, kad kitoje valstybėje narėje kompetentingos institucijos pagal 4 dalį priimtas sprendimas neatitinka keliamų reikalavimų, šis klausimas perduodamas svarstyti Komisijai, kuri per tris mėnesius pateikia savo nuomonę. Prireikus atitinkamai valstybei narei pasiūloma imtis atitinkamų korekcinių priemonių. Nepasiekus susitarimo arba kilus ginčui, šis klausimas perduodamas svarstyti 31 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui, o Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima reikalingas priemones. Valstybė narė gali drausti mašinistui valdyti savo teritorijoje pagal 4 dalį tol, kol klausimas išsprendžiamas pagal šią dalį.

29 straipsnis

Sankcijos

Nepažeidžiant šioje direktyvoje nustatytų kitų sankcijų ar tvarkos, valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia direktyva, pažeidimus ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos, nediskriminuojančios ir atgrasančios. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tokias nuostatas ne vėliau kaip iki 35 straipsnyje nurodytos dienos ir nedelsiant praneša apie bet kokius vėlesnius pakeitimus, kurie turi įtakos toms nuostatoms.

X SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Priedų adaptavimas

Priedai pritaikomi atsižvelgiant į mokslinę ir techninę pažangą 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

31 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas, įsteigtas Direktyvos 96/48/EB 21 straipsniu.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

32 straipsnis

Ataskaita

Remdamasi šia direktyva, agentūra įvertina traukinių mašinistų sertifikavimo raidą. Ne vėliau kaip per ketverius metus nuo registrų pagrindinių kriterijų patvirtinimo, kaip numatyta 22 straipsnio 3 dalyje, agentūra pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje prireikus nurodo, kaip pagerinti sistemą šiais klausimais:

| a) | pažymėjimų ir sertifikatų išdavimo tvarka, |
| --- | --- |

a)

pažymėjimų ir sertifikatų išdavimo tvarka,

| b) | mokymo centrų ir egzaminuotųjų akreditavimas, |
| --- | --- |

b)

mokymo centrų ir egzaminuotųjų akreditavimas,

| c) | kompetentingų institucijų įgyvendinama kokybės sistema, |
| --- | --- |

c)

kompetentingų institucijų įgyvendinama kokybės sistema,

| d) | sertifikatų abipusis pripažinimas, |
| --- | --- |

d)

sertifikatų abipusis pripažinimas,

| e) | IV, V ir VI prieduose nurodytų mokymo reikalavimų atitikimas rinkos struktūrai ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte minėtoms kategorijoms, |
| --- | --- |

e)

IV, V ir VI prieduose nurodytų mokymo reikalavimų atitikimas rinkos struktūrai ir 4 straipsnio 2 dalies a punkte minėtoms kategorijoms,

| f) | registrų tarpusavio ryšys ir mobilumas darbo rinkoje. |
| --- | --- |

f)

registrų tarpusavio ryšys ir mobilumas darbo rinkoje.

Be to, šioje ataskaitoje agentūra tam tikrais atvejais gali rekomenduoti priemones, susijusias su pareiškėjų, prašančių išduoti suderintą sertifikatą, profesinių žinių apie riedmenis ir atitinkamą infrastruktūrą teoriniu ir praktiniu tikrinimu.

Vadovaudamasi šiomis rekomendacijomis Komisija imasi atitinkamų priemonių ir prireikus siūlo šios direktyvos pakeitimus.

33 straipsnis

Integroscheminių kortelių naudojimas

Iki ... (19) agentūra išnagrinėja galimybę naudoti integroscheminę kortelę, apimančią 4 straipsnyje nurodytą pažymėjimą ir sertifikatus, ir parengia ekonominės naudos analizę. Prireikus, vadovaudamasi 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir remdamasi agentūros parengtu projektu, Komisija patvirtina technines ir funkcines tokios integroscheminės kortelės specifikacijas. Įvedant integroscheminę kortelę gali reikėti pritaikyti priedus pagal 30 straipsnį.

34 straipsnis

Bendradarbiavimas

Valstybės narės padeda viena kitai įgyvendinti šią direktyvą. Kompetentingos institucijos bendradarbiauja šiuo įgyvendinimo etapu.

Agentūra padeda šiame bendradarbiavime ir organizuoja atitinkamus susitikimus su kompetentingų institucijų atstovais.

35 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie yra būtini, kad būtų laikomasi šios direktyvos, ne vėliau kaip iki ... (20). Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstus. Apie tai Komisija praneša kitoms valstybėms narėms.

3.   Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo pareigos netaikomos Kiprui ir Maltai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.

36 straipsnis

Laipsniško įgyvendinimo ir pereinamasis laikotarpiai

Ši direktyva laipsniškai įgyvendinama toliau nurodyta tvarka:

| 1. | 22 straipsnyje numatyti registrai sukuriami per dvejus metus nuo 22 straipsnio 3 dalyje numatytų registrų pagrindinių rodiklių patvirtinimo. |
| --- | --- |

1.

22 straipsnyje numatyti registrai sukuriami per dvejus metus nuo 22 straipsnio 3 dalyje numatytų registrų pagrindinių rodiklių patvirtinimo.

| 2. | a) | Per dvejus metus nuo 22 straipsnio 3 dalyje numatytų registrų pagrindinių rodiklių patvirtinimo sertifikatai ar pažymėjimai laikantis šios direktyvos išduodami mašinistams, teikiantiems tarpvalstybines paslaugas, kabotažo paslaugas ar krovinių vežimo paslaugas kitoje valstybėje narėje arba dirbantiems bent dvejose valstybėse narėse, nepažeidžiant 3 punkto nuostatų.
  Nuo tos pačios datos visi traukinių mašinistai, teikiantys pirmiau minėtas paslaugas, įskaitant pažymėjimų ar sertifikatų pagal šią direktyvą dar neturinčius mašinistus, yra reguliariai tikrinami, kaip numatyta 16 straipsnyje. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Per dvejus metus nuo 22 straipsnio 3 dalyje numatytų registrų pagrindinių rodiklių patvirtinimo sertifikatai ar pažymėjimai laikantis šios direktyvos išduodami mašinistams, teikiantiems tarpvalstybines paslaugas, kabotažo paslaugas ar krovinių vežimo paslaugas kitoje valstybėje narėje arba dirbantiems bent dvejose valstybėse narėse, nepažeidžiant 3 punkto nuostatų.

Nuo tos pačios datos visi traukinių mašinistai, teikiantys pirmiau minėtas paslaugas, įskaitant pažymėjimų ar sertifikatų pagal šią direktyvą dar neturinčius mašinistus, yra reguliariai tikrinami, kaip numatyta 16 straipsnyje.

| b) | Per dvejus metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo visi nauji pažymėjimai ir sertifikatai išduodami laikantis šios direktyvos, nepažeidžiant 3 punkto nuostatų. |
| --- | --- |

b)

Per dvejus metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo visi nauji pažymėjimai ir sertifikatai išduodami laikantis šios direktyvos, nepažeidžiant 3 punkto nuostatų.

| c) | Per septynerius metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo visi mašinistai privalo gauti pažymėjimus ir sertifikatus pagal šią direktyvą. Pažymėjimus ir sertifikatus išduodančios institucijos atsižvelgia į kiekvieno mašinisto jau įgytą visą profesinę kompetenciją taip, kad dėl šio reikalavimo nesusidarytų nebūtina administracinė ir finansinė našta. Anksčiau mašinistui suteiktos teisės valdyti turi būti kuo labiau apsaugotos. Nepaisant to, pažymėjimus ir sertifikatus išduodančios įstaigos gali nuspręsti, kad būtina papildomai patikrinti ir (arba) mokyti atitinkamai atskirus mašinistus ar mašinistų grupes, kad jie galėtų gauti pažymėjimus ir (arba) sertifikatus pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

c)

Per septynerius metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo visi mašinistai privalo gauti pažymėjimus ir sertifikatus pagal šią direktyvą. Pažymėjimus ir sertifikatus išduodančios institucijos atsižvelgia į kiekvieno mašinisto jau įgytą visą profesinę kompetenciją taip, kad dėl šio reikalavimo nesusidarytų nebūtina administracinė ir finansinė našta. Anksčiau mašinistui suteiktos teisės valdyti turi būti kuo labiau apsaugotos. Nepaisant to, pažymėjimus ir sertifikatus išduodančios įstaigos gali nuspręsti, kad būtina papildomai patikrinti ir (arba) mokyti atitinkamai atskirus mašinistus ar mašinistų grupes, kad jie galėtų gauti pažymėjimus ir (arba) sertifikatus pagal šią direktyvą.

| 3. | Mašinistai, kuriems leidžiama valdyti pagal nuostatas, taikytas prieš pradedant taikyti šios direktyvos nuostatas pagal 2 punkto a arba b papunkčius, remdamiesi jiems suteiktomis teisėmis gali toliau vykdyti savo profesinę veiklą, netaikant šios direktyvos nuostatų, ne ilgiau kaip septynerius metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo.
  Mokinių, pradėjusių mokytis pagal patvirtintą lavinimo ir mokymo programą arba patvirtintą mokimo kursą prieš pradedant taikyti šios direktyvos nuostatas pagal 2 punkto a arba b papunkčius, atveju valstybės narės gali išduoti pažymėjimus tokiems mokiniams pagal esamas nacionalines nuostatas.
  Šiame punkte minėtiems mašinistams ir mokiniams kompetentinga institucija arba susijusios institucijos išskirtiniais atvejais gali leisti netaikyti II priede nurodytų medicininių reikalavimų. Taikant tokią išimtį išduoto pažymėjimo galiojimas ribojamas atitinkamų valstybių narių teritorija. |
| --- | --- |

3.

Mašinistai, kuriems leidžiama valdyti pagal nuostatas, taikytas prieš pradedant taikyti šios direktyvos nuostatas pagal 2 punkto a arba b papunkčius, remdamiesi jiems suteiktomis teisėmis gali toliau vykdyti savo profesinę veiklą, netaikant šios direktyvos nuostatų, ne ilgiau kaip septynerius metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo.

Mokinių, pradėjusių mokytis pagal patvirtintą lavinimo ir mokymo programą arba patvirtintą mokimo kursą prieš pradedant taikyti šios direktyvos nuostatas pagal 2 punkto a arba b papunkčius, atveju valstybės narės gali išduoti pažymėjimus tokiems mokiniams pagal esamas nacionalines nuostatas.

Šiame punkte minėtiems mašinistams ir mokiniams kompetentinga institucija arba susijusios institucijos išskirtiniais atvejais gali leisti netaikyti II priede nurodytų medicininių reikalavimų. Taikant tokią išimtį išduoto pažymėjimo galiojimas ribojamas atitinkamų valstybių narių teritorija.

| 4. | Kompetentingos institucijos, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad pažymėjimų ir sertifikatų pagal šią direktyvą neturintiems mašinistams bus laipsniškai taikomi reguliarūs tikrinimai, atitinkantys numatytuosius 16 straipsnyje. |
| --- | --- |

4.

Kompetentingos institucijos, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad pažymėjimų ir sertifikatų pagal šią direktyvą neturintiems mašinistams bus laipsniškai taikomi reguliarūs tikrinimai, atitinkantys numatytuosius 16 straipsnyje.

| 5. | Jei valstybė narė pageidauja, Komisija prašo agentūros, pasikonsultavus su ta valstybe nare, atlikti šios direktyvos nuostatų taikymo traukinių mašinistams, vykdantiems veiklą tik tos valstybės narės teritorijoje, ekonominės naudos analizę. Ekonominės naudos analizė apima 10 metų laikotarpį. Ekonominės naudos analizė pateikiama Komisijai per dvejus metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo.
  Šiai ekonominės naudos analizei parodžius, kad šios direktyvos nuostatų taikymo tokiems traukinių mašinistams išlaidos viršija gaunamą naudą, per 6 mėnesius nuo šios ekonominės naudos analizės rezultatų pateikimo Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima sprendimą. Ji gali nuspręsti, kad šio straipsnio 2 punkto b ir c papunkčių nuostatos atitinkamos valstybės narės teritorijoje tokiems mašinistams neprivalo būti taikomos iki 10 metų laikotarpiu.
  Ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki laikino atleidimo nuo nuostatų taikymo laikotarpio pabaigos Komisija, atsižvelgdama į atitinkamus geležinkelių transporto sektoriaus pokyčius atitinkamoje valstybėje narėje, 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali paprašyti agentūros atlikti kitą ekonominės naudos analizę, kurią ji turi pateikti Komisijai ne vėliau kaip likus 12 mėnesių iki šio laikino atleidimo nuo nuostatų taikymo laikotarpio pabaigos. Komisija sprendimą priima šio punkto antroje pastraipoje aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

5.

Jei valstybė narė pageidauja, Komisija prašo agentūros, pasikonsultavus su ta valstybe nare, atlikti šios direktyvos nuostatų taikymo traukinių mašinistams, vykdantiems veiklą tik tos valstybės narės teritorijoje, ekonominės naudos analizę. Ekonominės naudos analizė apima 10 metų laikotarpį. Ekonominės naudos analizė pateikiama Komisijai per dvejus metus nuo 1 punkte numatytų registrų sukūrimo.

Šiai ekonominės naudos analizei parodžius, kad šios direktyvos nuostatų taikymo tokiems traukinių mašinistams išlaidos viršija gaunamą naudą, per 6 mėnesius nuo šios ekonominės naudos analizės rezultatų pateikimo Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima sprendimą. Ji gali nuspręsti, kad šio straipsnio 2 punkto b ir c papunkčių nuostatos atitinkamos valstybės narės teritorijoje tokiems mašinistams neprivalo būti taikomos iki 10 metų laikotarpiu.

Ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki laikino atleidimo nuo nuostatų taikymo laikotarpio pabaigos Komisija, atsižvelgdama į atitinkamus geležinkelių transporto sektoriaus pokyčius atitinkamoje valstybėje narėje, 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali paprašyti agentūros atlikti kitą ekonominės naudos analizę, kurią ji turi pateikti Komisijai ne vėliau kaip likus 12 mėnesių iki šio laikino atleidimo nuo nuostatų taikymo laikotarpio pabaigos. Komisija sprendimą priima šio punkto antroje pastraipoje aprašyta tvarka.

37 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

38 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 221, 2005 9 8, p. 64.

1

(2)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

2

(3)  2005 9 28 Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 9 14 Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

4

(5)  OL L 237, 1991 8 24, p. 25. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 164).

5

(6)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

6

(7)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

7

(8)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

8

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

9

(10)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

10

(11)  OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/50/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 114).

11

(12)  OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

12

(13)  OL L 75, 2001 3 15, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/49/EB.

13

(14)  OL L 164, 2004 4 30, p. 1. Pataisyta redakcija OL L 220, 2004 6 21, p. 3.

14

(15)  Vieneri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

15

(16)  OL L 199, 1985 7 31, p. 56.

16

(17)  Vieneri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

17

(18)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

18

(19)  Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

19

(20)  24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

20

---

I PRIEDAS

BENDRIJOS PAŽYMĖJIMO IR SUDERINTO PAPILDOMO SERTIFIKATO PAVYZDYS

1.   PAŽYMĖJIMO POŽYMIAI

Traukinio mašinisto pažymėjimo fizinės savybės privalo atitikti ISO 7810 ir ISO 7816-1 standartus.

Kortelė turi būti pagaminta iš polikarbonato.

Vairavimo pažymėjimų požymių atitikties tarptautiniams standartams patikrinimo metodai atitinka ISO 10373 standartą.

2.   PAŽYMĖJIMO TURINYS

Pažymėjimo averse turi būti:

| a) | žodžiai „Traukinio mašinisto pažymėjimas“, parašyti didžiosiomis raidėmis pažymėjimą išdavusios valstybės narės kalba ar kalbomis; |
| --- | --- |

a)

žodžiai „Traukinio mašinisto pažymėjimas“, parašyti didžiosiomis raidėmis pažymėjimą išdavusios valstybės narės kalba ar kalbomis;

| b) | pažymėjimą išdavusios valstybės narės pavadinimas; |
| --- | --- |

b)

pažymėjimą išdavusios valstybės narės pavadinimas;

| c) | pažymėjimą išdavusios valstybės narės skiriamasis ženklas, atitinkantis valstybės ISO 3166 kodą, atspausdintas negatyvu mėlyname stačiakampyje ir apsuptas 12 geltonų žvaigždučių ratu; |
| --- | --- |

c)

pažymėjimą išdavusios valstybės narės skiriamasis ženklas, atitinkantis valstybės ISO 3166 kodą, atspausdintas negatyvu mėlyname stačiakampyje ir apsuptas 12 geltonų žvaigždučių ratu;

| d) | konkreti išduotame pažymėjime pateikta informacija, numeruojama taip:






  i) | pažymėjimo turėtojo pavardė; |
| --- | --- | --- |

d)

konkreti išduotame pažymėjime pateikta informacija, numeruojama taip:

i)

pažymėjimo turėtojo pavardė;

| ii) | kitas (-i) pažymėjimo turėtojo vardas (-ai); |
| --- | --- |

ii)

kitas (-i) pažymėjimo turėtojo vardas (-ai);

| iii) | pažymėjimo turėtojo gimimo data ir vieta; |
| --- | --- |

iii)

pažymėjimo turėtojo gimimo data ir vieta;

| iv) | — | pažymėjimo išdavimo data, |
| --- | --- | --- |

iv)

—

pažymėjimo išdavimo data,

| — | pažymėjimo galiojimo terminas, |
| --- | --- |

—

pažymėjimo galiojimo terminas,

| — | pažymėjimą išdavusios institucijos pavadinimas, |
| --- | --- |

—

pažymėjimą išdavusios institucijos pavadinimas,

| — | darbdavio darbuotojui suteiktas identifikavimo numeris (neprivaloma); |
| --- | --- |

—

darbdavio darbuotojui suteiktas identifikavimo numeris (neprivaloma);

| v) | pažymėjimo numeris, užtikrinantis galimybę susipažinti su nacionalinio registro duomenimis; |
| --- | --- |

v)

pažymėjimo numeris, užtikrinantis galimybę susipažinti su nacionalinio registro duomenimis;

| vi) | pažymėjimo turėtojo nuotrauka; |
| --- | --- |

vi)

pažymėjimo turėtojo nuotrauka;

| vii) | pažymėjimo turėtojo parašas; |
| --- | --- |

vii)

pažymėjimo turėtojo parašas;

| viii) | pažymėjimo turėtojo nuolatinė gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivaloma); |
| --- | --- |

viii)

pažymėjimo turėtojo nuolatinė gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivaloma);

| e) | žodžiai „Europos Bendrijų pavyzdys“ pažymėjimą išdavusios valstybės narės kalba ar kalbomis ir žodžiai „Traukinio mašinisto pažymėjimas“ kitomis Bendrijos kalbomis, atspausdinti geltonai ir sudarantys pažymėjimo foną. |
| --- | --- |

e)

žodžiai „Europos Bendrijų pavyzdys“ pažymėjimą išdavusios valstybės narės kalba ar kalbomis ir žodžiai „Traukinio mašinisto pažymėjimas“ kitomis Bendrijos kalbomis, atspausdinti geltonai ir sudarantys pažymėjimo foną.

| f) | etaloninės spalvos:






  — | mėlyna: Pantone Reflex blue, |
| --- | --- | --- |

f)

etaloninės spalvos:

—

mėlyna: Pantone Reflex blue,

| — | geltona: Pantone yellow. |
| --- | --- |

—

geltona: Pantone yellow.

| g) | papildoma informacija arba medicininiai naudojimo apribojimai, kuriuos kompetentinga institucija nustato pagal II priedą, nurodomi kodais.
  Kodus nustato Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, remdamasi agentūros rekomendacija. |
| --- | --- |

g)

papildoma informacija arba medicininiai naudojimo apribojimai, kuriuos kompetentinga institucija nustato pagal II priedą, nurodomi kodais.

Kodus nustato Komisija 31 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, remdamasi agentūros rekomendacija.

3.   SERTIFIKATAS

Sertifikate turi būti:

| a) | sertifikato turėtojo pavardė; |
| --- | --- |

a)

sertifikato turėtojo pavardė;

| b) | kitas (-i) sertifikato turėtojo vardas (-ai); |
| --- | --- |

b)

kitas (-i) sertifikato turėtojo vardas (-ai);

| c) | sertifikato turėtojo gimimo data ir vieta; |
| --- | --- |

c)

sertifikato turėtojo gimimo data ir vieta;

| d) | — | sertifikato išdavimo data: |
| --- | --- | --- |

d)

—

sertifikato išdavimo data:

| — | sertifikato galiojimo terminas, |
| --- | --- |

—

sertifikato galiojimo terminas,

| — | sertifikatą išdavusios institucijos pavadinimas, |
| --- | --- |

—

sertifikatą išdavusios institucijos pavadinimas,

| — | darbdavio darbuotojui suteiktas identifikavimo numeris (neprivaloma); |
| --- | --- |

—

darbdavio darbuotojui suteiktas identifikavimo numeris (neprivaloma);

| e) | pažymėjimo numeris, užtikrinantis galimybę susipažinti su nacionalinio registro duomenimis; |
| --- | --- |

e)

pažymėjimo numeris, užtikrinantis galimybę susipažinti su nacionalinio registro duomenimis;

| f) | sertifikato turėtojo nuotrauka; |
| --- | --- |

f)

sertifikato turėtojo nuotrauka;

| g) | sertifikato turėtojo parašas; |
| --- | --- |

g)

sertifikato turėtojo parašas;

| h) | sertifikato turėtojo nuolatinė gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivaloma); |
| --- | --- |

h)

sertifikato turėtojo nuolatinė gyvenamoji vieta arba pašto adresas (neprivaloma);

| i) | geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo, kurio pavedimu mašinistas gali valdyti traukinius, pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

i)

geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo, kurio pavedimu mašinistas gali valdyti traukinius, pavadinimas ir adresas;

| j) | traukinių, kuriuos gali valdyti sertifikato turėtojas, kategorija; |
| --- | --- |

j)

traukinių, kuriuos gali valdyti sertifikato turėtojas, kategorija;

| k) | riedmenų, kuriuos sertifikato turėtojas gali valdyti, tipas ar tipai; |
| --- | --- |

k)

riedmenų, kuriuos sertifikato turėtojas gali valdyti, tipas ar tipai;

| l) | infrastruktūros, kur sertifikato turėtojas gali valdyti; |
| --- | --- |

l)

infrastruktūros, kur sertifikato turėtojas gali valdyti;

| m) | papildoma informacija arba apribojimai; |
| --- | --- |

m)

papildoma informacija arba apribojimai;

| n) | kalbų mokėjimas. |
| --- | --- |

n)

kalbų mokėjimas.

4.   BŪTINIAUSI NACIONALINIŲ REGISTRŲ DUOMENYS

| a) | Duomenys apie pažymėjimą: | Visi pažymėjime nurodomi duomenys ir duomenys, susiję su 11 ir 16 straipsniuose nustatytais tikrinimo reikalavimais. |
| --- | --- | --- |

a)

Duomenys apie pažymėjimą:

Visi pažymėjime nurodomi duomenys ir duomenys, susiję su 11 ir 16 straipsniuose nustatytais tikrinimo reikalavimais.

| b) | Duomenys apie sertifikatą: | Visi sertifikate nurodomi duomenys ir duomenys, susiję su 12, 13 ir 16 straipsniuose nustatytais tikrinimo reikalavimais. |
| --- | --- | --- |

b)

Duomenys apie sertifikatą:

Visi sertifikate nurodomi duomenys ir duomenys, susiję su 12, 13 ir 16 straipsniuose nustatytais tikrinimo reikalavimais.

---

II PRIEDAS

MEDICININIAI REIKALAVIMAI

1.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

| 1.1. | Mašinistai negali turėti sveikatos sutrikimų arba vartoti vaistus ar medžiagas, kurios galėtų sukelti:






  — | staigų sąmonės praradimą; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mašinistai negali turėti sveikatos sutrikimų arba vartoti vaistus ar medžiagas, kurios galėtų sukelti:

—

staigų sąmonės praradimą;

| — | atidumo ir susikaupimo sumažėjimą; |
| --- | --- |

—

atidumo ir susikaupimo sumažėjimą;

| — | staigų nepajėgumą dirbti; |
| --- | --- |

—

staigų nepajėgumą dirbti;

| — | pusiausvyros ar koordinacijos praradimą; |
| --- | --- |

—

pusiausvyros ar koordinacijos praradimą;

| — | žymų judrumo sumažėjimą. |
| --- | --- |

—

žymų judrumo sumažėjimą.

1.2.   Regėjimas

Turi būti laikomasi šių su regėjimu susijusių reikalavimų:

| — | regėjimo į tolį aštrumas, su pagalba ar be jos: 1,0; blogiau matančios akies — mažiausiai 0,5, |
| --- | --- |

—

regėjimo į tolį aštrumas, su pagalba ar be jos: 1,0; blogiau matančios akies — mažiausiai 0,5,

| — | korekciniams lęšiams taikomi maksimumai: +5 (toliaregystė)/-8 (trumparegystė). Išimtis galima daryti ypatingais atvejais, gavus akių ligų specialisto išvadą. Šiuo atveju sprendimą priima gydytojas; |
| --- | --- |

—

korekciniams lęšiams taikomi maksimumai: +5 (toliaregystė)/-8 (trumparegystė). Išimtis galima daryti ypatingais atvejais, gavus akių ligų specialisto išvadą. Šiuo atveju sprendimą priima gydytojas;

| — | regėjimas trumpu ir vidutiniu atstumu: pakankama, su pagalba ar be jos; |
| --- | --- |

—

regėjimas trumpu ir vidutiniu atstumu: pakankama, su pagalba ar be jos;

| — | leidžiama naudoti kontaktinius lęšius ar akinius, jei regėjimą periodiškai tikrina specialistas; |
| --- | --- |

—

leidžiama naudoti kontaktinius lęšius ar akinius, jei regėjimą periodiškai tikrina specialistas;

| — | normalus spalvų jutimas: naudojamas pripažintas testas, pavyzdžiui, Išiharos testas, ir, prireikus, kitas pripažintas testas; |
| --- | --- |

—

normalus spalvų jutimas: naudojamas pripažintas testas, pavyzdžiui, Išiharos testas, ir, prireikus, kitas pripažintas testas;

| — | regos laukas: visas; |
| --- | --- |

—

regos laukas: visas;

| — | abiakis regėjimas: efektyvus; to nereikalaujama, jei asmuo adaptuojasi pakankamai ir turi pakankamai kompensavimo patirties. Tik jeigu asmuo prarado abiakį regėjimą jau pradėjęs darbą; |
| --- | --- |

—

abiakis regėjimas: efektyvus; to nereikalaujama, jei asmuo adaptuojasi pakankamai ir turi pakankamai kompensavimo patirties. Tik jeigu asmuo prarado abiakį regėjimą jau pradėjęs darbą;

| — | abiakis regėjimas: efektyvus; |
| --- | --- |

—

abiakis regėjimas: efektyvus;

| — | spalvų signalų atpažinimas: testas grindžiamas atskirų spalvų atpažinimu, o ne reliatyviais skirtumais; |
| --- | --- |

—

spalvų signalų atpažinimas: testas grindžiamas atskirų spalvų atpažinimu, o ne reliatyviais skirtumais;

| — | kontrastų jutimas: geras; |
| --- | --- |

—

kontrastų jutimas: geras;

| — | progresuojančių akių ligų nėra; |
| --- | --- |

—

progresuojančių akių ligų nėra;

| — | lęšių implantai, atliktos keratotomijos ir keratektomijos operacijos leistinos tik tuomet, jei kasmet arba gydytojo nustatytais laikotarpiais tikrinamas operacijų poveikis akims; |
| --- | --- |

—

lęšių implantai, atliktos keratotomijos ir keratektomijos operacijos leistinos tik tuomet, jei kasmet arba gydytojo nustatytais laikotarpiais tikrinamas operacijų poveikis akims;

| — | atsparumas akinimui; |
| --- | --- |

—

atsparumas akinimui;

| — | draudžiama naudoti spalvotus kontaktinius lęšius ir fotochrominius lęšius. Leidžiama naudoti lęšius su UV filtru. |
| --- | --- |

—

draudžiama naudoti spalvotus kontaktinius lęšius ir fotochrominius lęšius. Leidžiama naudoti lęšius su UV filtru.

1.3   Reikalavimai klausai ir kalbėjimui

Pakankama, audiograma patvirtinta klausa, t. y.:

| — | pakankama klausa kalbėtis telefonu ir gebėjimas išgirsti pavojaus signalus bei radijo pranešimus. |
| --- | --- |

—

pakankama klausa kalbėtis telefonu ir gebėjimas išgirsti pavojaus signalus bei radijo pranešimus.

Orientacinės reikšmės yra šios:

| — | klausos sutrikimo laipsnis neturi viršyti 40 dB, esant 500 ir 1000 Hz dažniui, |
| --- | --- |

—

klausos sutrikimo laipsnis neturi viršyti 40 dB, esant 500 ir 1000 Hz dažniui,

| — | tos ausies, kurioje oro laidumas garsui yra blogesnis, klausos sutrikimo laipsnis neturi viršyti 45 dB, esant 2000Hz dažniui. |
| --- | --- |

—

tos ausies, kurioje oro laidumas garsui yra blogesnis, klausos sutrikimo laipsnis neturi viršyti 45 dB, esant 2000Hz dažniui.

| — | neturi būti jokių vestibuliarinės sistemos anomalijų, |
| --- | --- |

—

neturi būti jokių vestibuliarinės sistemos anomalijų,

| — | neleistini jokie lėtiniai kalbos sutrikimai (dėl būtinybės garsiai ir aiškiai perduoti pranešimus), |
| --- | --- |

—

neleistini jokie lėtiniai kalbos sutrikimai (dėl būtinybės garsiai ir aiškiai perduoti pranešimus),

| — | ypatingais atvejais leidžiama naudoti klausos aparatus. |
| --- | --- |

—

ypatingais atvejais leidžiama naudoti klausos aparatus.

1.4.   Nėštumas

Nustačius blogą toleravimą ar patologinę būklę, nėštumas turi būti laikomas priežastimi laikinai nušalinti mašinistę nuo pareigų. Turi būti taikomos nėščioms mašinistėms apsaugą teikiančios teisės normos.

2.   PRIEŠ PRIIMANT Į DARBĄ ATLIKTINI BŪTINIAUSI PATIKRINIMAI

2.1.   Sveikatos patikrinimai

| — | bendras sveikatos patikrinimas; |
| --- | --- |

—

bendras sveikatos patikrinimas;

| — | sensorinių funkcijų patikrinimas (regėjimas, klausa, spalvų jutimas); |
| --- | --- |

—

sensorinių funkcijų patikrinimas (regėjimas, klausa, spalvų jutimas);

| — | kraujo ar šlapimo tyrimai, įskaitant tyrimą dėl cukrinio diabeto, kiek tai būtina siekiant įvertinti fizinę kandidato būklę; |
| --- | --- |

—

kraujo ar šlapimo tyrimai, įskaitant tyrimą dėl cukrinio diabeto, kiek tai būtina siekiant įvertinti fizinę kandidato būklę;

| — | elektrokardiograma (EKG) ramybės būsenoje; |
| --- | --- |

—

elektrokardiograma (EKG) ramybės būsenoje;

| — | patikrinimai dėl psichotropinių medžiagų, pavyzdžiui, neteisėtų narkotinių medžiagų ar psichotropinių medikamentų vartojimo, piktnaudžiavimo alkoholiu, jei dėl to kyla abejonių dėl tinkamumo darbui; |
| --- | --- |

—

patikrinimai dėl psichotropinių medžiagų, pavyzdžiui, neteisėtų narkotinių medžiagų ar psichotropinių medikamentų vartojimo, piktnaudžiavimo alkoholiu, jei dėl to kyla abejonių dėl tinkamumo darbui;

| — | kognityviniai sugebėjimai: dėmesys ir susikaupimas; atmintis; gebėjimas suvokti; gebėjimas samprotauti; |
| --- | --- |

—

kognityviniai sugebėjimai: dėmesys ir susikaupimas; atmintis; gebėjimas suvokti; gebėjimas samprotauti;

| — | komunikabilumas; |
| --- | --- |

—

komunikabilumas;

| — | psichomotorika: reakcijos greitis, rankų judesių koordinacija. |
| --- | --- |

—

psichomotorika: reakcijos greitis, rankų judesių koordinacija.

2.2.   Profesiniai psichologiniai tyrimai

Profesinių psichologinių tyrimų tikslas yra padėti priimant į darbą ir valdyti personalą. Nustatant psichologinio įvertinimo turinį, tyrimo metu turi būti įvertinta ar kandidatas į mašinistus neturi nustatytų profesinių psichologinių trūkumų, pirmiausia tinkamumo atlikti darbą ar kitų svarbių asmenybės savybių trūkumų, kurie galėtų kliudyti saugiai vykdyti pareigas.

3.   REGULIARŪS DARBUOTOJŲ SVEIKATOS PATIKRINIMAI

3.1.   Dažnumas

Sveikatos patikrinimai (fizinė parengtis) turi būti atliekami ne rečiau kaip kas trejus metus, jei asmuo yra jaunesnis nei 55 metų, o vėliau — kasmet.

Be to, gydytojas turi dažniau skirti sveikatos patikrinimus, jei to reikia dėl personalo nario sveikatos.

Nepažeidžiant 16 straipsnio 1 dalies, atitinkamas sveikatos patikrinimas turi būti atliktas, jei yra pagrindas abejoti, kad pažymėjimo ar sertifikato turėtojas nebeatitinka II priedo 1 punkte numatytų medicininių reikalavimų.

Fizinė parengtis turi būti tikrinama reguliariai ir po kiekvieno nelaimingo atsitikimo darbe. Gydytojas arba įmonės medicinos tarnyba gali nuspręsti atlikti papildomas medicinines apžiūras, pirmiausia po ne mažiau kaip 30 dienų nedarbingumo atostogų. Darbdavys turi paprašyti gydytojo patikrinti mašinisto fizinę parengtį, jei darbdavys turėjo nušalinti mašinistą nuo pareigų saugos sumetimais.

3.2.   Būtiniausi periodinio sveikatos patikrinimo reikalavimai

Jei mašinistas atitinka visus patikrinimo prieš priimant į darbą kriterijus, reguliarūs patikrinimai privalo apimti bent:

| — | bendrą sveikatos patikrinimą, |
| --- | --- |

—

bendrą sveikatos patikrinimą,

| — | sensorinių funkcijų patikrą (regėjimas, klausa, spalvų jutimas), |
| --- | --- |

—

sensorinių funkcijų patikrą (regėjimas, klausa, spalvų jutimas),

| — | kraujo arba šlapimo tyrimus, siekiant nustatyti, ar asmuo neserga cukriniu diabetu ir kitomis ligomis, kaip nurodyta atlikus klinikinius tyrimus, |
| --- | --- |

—

kraujo arba šlapimo tyrimus, siekiant nustatyti, ar asmuo neserga cukriniu diabetu ir kitomis ligomis, kaip nurodyta atlikus klinikinius tyrimus,

| — | narkotinių medžiagų naudojimo tyrimus, jei yra klinikinių indikacijų; |
| --- | --- |

—

narkotinių medžiagų naudojimo tyrimus, jei yra klinikinių indikacijų;

Vyresniems nei 40 metų traukinių mašinistams taip pat būtina atlikti EKG ilsintis.

---

III PRIEDAS

MOKYMO METODAS

Turi būti gera teorinio mokymo (seminarai ir demonstraciniai užsiėmimai) ir praktinio mokymo (mokymas darbo vietoje, lokomotyvo valdymas prižiūrint ir be priežiūros mokymo tikslais uždarytuose geležinkelių ruožuose) pusiausvyra.

Mokymas naudojant kompiuterį yra tinkamas individualiai mokantis eksploatavimo taisyklių, signalizacijos situacijų ir t. t.

Simuliatorių naudoti neprivaloma, tačiau tai gali būti naudinga veiksmingai mokant mašinistus. Juos ypač naudinga naudoti mokant dirbti neįprastomis darbo sąlygomis ar mokant retai taikomų taisyklių. Ypatingas jų privalumas yra tai, kad jie sudaro galimybę įgauti tokių praktinių įgūdžių, kurių negalima išmokyti realiomis sąlygomis. Iš esmės, turi būti naudojami naujausios kartos simuliatoriai.

Susipažįstant su kelių atkarpomis pirmenybė turi būti teikiama tokiam apmokymui, kai vienas mašinistas lydi kitą mašinistą visą maršrutą atitinkamą kelionių skaičių dieną ir naktį. Greta kitų metodų, kaip alternatyvus mokymo metodas, gali būti naudojami kelio vaizdo matomo iš mašinisto kabinos įrašai.

---

IV PRIEDAS

BENDROS PROFESINĖS ŽINIOS IR SU PAŽYMĖJIMU SUSIJĘ REIKALAVIMAI

Bendro pobūdžio mokymo tikslai yra tokie:

| — | įgyti teorinių ir praktinių žinių apie geležinkelių technologijas, įskaitant saugos principus ir eksploatavimo taisyklių koncepciją; |
| --- | --- |

—

įgyti teorinių ir praktinių žinių apie geležinkelių technologijas, įskaitant saugos principus ir eksploatavimo taisyklių koncepciją;

| — | įgyti teorinių ir praktinių žinių apie su geležinkelių eksploatacija susijusią riziką ir įvairias rizikos valdymo priemones, |
| --- | --- |

—

įgyti teorinių ir praktinių žinių apie su geležinkelių eksploatacija susijusią riziką ir įvairias rizikos valdymo priemones,

| — | įgyti teorinių ir praktinių žinių apie vieną ar daugiau riedmenų valdymo būdų ir jų principų; |
| --- | --- |

—

įgyti teorinių ir praktinių žinių apie vieną ar daugiau riedmenų valdymo būdų ir jų principų;

| — | įgyti teorinių ir praktinių žinių apie traukinius, jų sandarą ir techninius reikalavimus, taikomus traukos priemonėms, prekiniams ir keleiviniams vagonams bei kitų rūšių riedmenims. |
| --- | --- |

—

įgyti teorinių ir praktinių žinių apie traukinius, jų sandarą ir techninius reikalavimus, taikomus traukos priemonėms, prekiniams ir keleiviniams vagonams bei kitų rūšių riedmenims.

Mašinistas privalo visų pirma:

| — | suvokti konkrečius mašinistui keliamus profesinius reikalavimus, savo profesijos svarbą, profesinius ir asmeninius poreikius (ilga darbo trukmė, buvimas toli nuo namų ir t. t.), |
| --- | --- |

—

suvokti konkrečius mašinistui keliamus profesinius reikalavimus, savo profesijos svarbą, profesinius ir asmeninius poreikius (ilga darbo trukmė, buvimas toli nuo namų ir t. t.),

| — | laikytis personalo saugos taisyklių, |
| --- | --- |

—

laikytis personalo saugos taisyklių,

| — | pažinti riedmenis, |
| --- | --- |

—

pažinti riedmenis,

| — | žinoti ir tiksliai taikyti darbo metodus, |
| --- | --- |

—

žinoti ir tiksliai taikyti darbo metodus,

| — | pažinti norminius ir taikomus dokumentus (procedūrų ir geležinkelių linijų instrukcijas, nustatytas TSS posistemėje „Eksploatavimas“, mašinisto instrukciją, stabdymo instrukciją ir t. t.), |
| --- | --- |

—

pažinti norminius ir taikomus dokumentus (procedūrų ir geležinkelių linijų instrukcijas, nustatytas TSS posistemėje „Eksploatavimas“, mašinisto instrukciją, stabdymo instrukciją ir t. t.),

| — | mokėti saugiai elgtis saugos požiūriu ypač svarbiose situacijose, |
| --- | --- |

—

mokėti saugiai elgtis saugos požiūriu ypač svarbiose situacijose,

| — | gebėti nustatyti procedūras, taikytinas geležinkelių transporto eismo įvykių, kurių metu nukentėjo žmonės, atveju, |
| --- | --- |

—

gebėti nustatyti procedūras, taikytinas geležinkelių transporto eismo įvykių, kurių metu nukentėjo žmonės, atveju,

| — | skirti rizikos veiksnius, bendrai susijusius su geležinkelių eksploatavimu, |
| --- | --- |

—

skirti rizikos veiksnius, bendrai susijusius su geležinkelių eksploatavimu,

| — | žinoti eismo saugos principus, |
| --- | --- |

—

žinoti eismo saugos principus,

| — | taikyti pagrindinius elektrotechnikos principus. |
| --- | --- |

—

taikyti pagrindinius elektrotechnikos principus.

---

V PRIEDAS

PROFESINĖS ŽINIOS APIE RIEDMENIS IR SU SERTIFIKATU SUSIJĘ REIKALAVIMAI

Baigęs specialų mokymo kursą apie riedmenis, mašinistas privalo gebėti tinkamai vykdyti toliau nurodytas užduotis.

1.   BANDYMAI IR PATIKRINIMAI PRIEŠ IŠVYKSTANT

Mašinistas privalo gebėti:

| — | surinkti dokumentus ir būtiną įrangą, |
| --- | --- |

—

surinkti dokumentus ir būtiną įrangą,

| — | patikrinti traukos priemonės galingumą, |
| --- | --- |

—

patikrinti traukos priemonės galingumą,

| — | patikrinti traukos priemonėje esančiuose dokumentuose įrašytą informaciją, |
| --- | --- |

—

patikrinti traukos priemonėje esančiuose dokumentuose įrašytą informaciją,

| — | atlikdamas nustatytus bandymus ir testus įsitikinti, kad traukos priemonė gali užtikrinti reikiamą traukos jėgą, ir kad saugos įranga veikia, |
| --- | --- |

—

atlikdamas nustatytus bandymus ir testus įsitikinti, kad traukos priemonė gali užtikrinti reikiamą traukos jėgą, ir kad saugos įranga veikia,

| — | perduodamas lokomotyvą ar pradėdamas kelionę, patikrinti, ar yra ir ar veikia privaloma apsaugos ir saugos įranga; |
| --- | --- |

—

perduodamas lokomotyvą ar pradėdamas kelionę, patikrinti, ar yra ir ar veikia privaloma apsaugos ir saugos įranga;

| — | atlikti einamosios prevencinės techninės priežiūros veiksmus. |
| --- | --- |

—

atlikti einamosios prevencinės techninės priežiūros veiksmus.

2.   ŽINIOS APIE RIEDMENIS

Kad galėtų valdyti lokomotyvą, mašinistai privalo žinoti visus valdymo įtaisus ir indikatorius, kuriais gali naudotis, pirmiausia tuos, kurie yra susiję su:

| — | traukos sistema, |
| --- | --- |

—

traukos sistema,

| — | stabdžių sistema, |
| --- | --- |

—

stabdžių sistema,

| — | eismo saugą užtikrinančiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

eismo saugą užtikrinančiomis priemonėmis.

Kad galėtų nustatyti riedmenų gedimus, pranešti apie juos ir nustatyti, kaip juos pašalinti bei kai kuriais atvejais imtis atitinkamų veiksmų, mašinistai turi išmanyti:

| — | mechanines struktūras, |
| --- | --- |

—

mechanines struktūras,

| — | pakabų konstrukcijų ir sankabos įrangą, |
| --- | --- |

—

pakabų konstrukcijų ir sankabos įrangą,

| — | važiuoklės mechanizmą, |
| --- | --- |

—

važiuoklės mechanizmą,

| — | saugos įrangą, |
| --- | --- |

—

saugos įrangą,

| — | degalų bakus, degalų tiekimo sistemą, dujų išmetimo įrangą, |
| --- | --- |

—

degalų bakus, degalų tiekimo sistemą, dujų išmetimo įrangą,

| — | riedmenų vidinį ir išorinį ženklinimą, pirmiausia vežant pavojingus krovinius naudojamus simbolius, |
| --- | --- |

—

riedmenų vidinį ir išorinį ženklinimą, pirmiausia vežant pavojingus krovinius naudojamus simbolius,

| — | kelionės registravimo sistemas, |
| --- | --- |

—

kelionės registravimo sistemas,

| — | elektros ir pneumatines sistemas, |
| --- | --- |

—

elektros ir pneumatines sistemas,

| — | srovės surinkimo ir aukštos įtampos sistemas, |
| --- | --- |

—

srovės surinkimo ir aukštos įtampos sistemas,

| — | ryšių priemones (radijo ryšį tarp traukinio ir dispečerio ir t. t.), |
| --- | --- |

—

ryšių priemones (radijo ryšį tarp traukinio ir dispečerio ir t. t.),

| — | kelionių organizavimą, |
| --- | --- |

—

kelionių organizavimą,

| — | konstrukcines riedmenų dalis, jų paskirtį ir specifinius vagonų įrengimus, pirmiausia traukinio stabdymo sistemą, kai stabdoma išleidžiant orą iš pagrindinės stabdymo vamzdžių sistemos, |
| --- | --- |

—

konstrukcines riedmenų dalis, jų paskirtį ir specifinius vagonų įrengimus, pirmiausia traukinio stabdymo sistemą, kai stabdoma išleidžiant orą iš pagrindinės stabdymo vamzdžių sistemos,

| — | stabdžių sistemą, |
| --- | --- |

—

stabdžių sistemą,

| — | specifines traukos priemonių dalis, |
| --- | --- |

—

specifines traukos priemonių dalis,

| — | traukos grandinę, variklius ir pavaras. |
| --- | --- |

—

traukos grandinę, variklius ir pavaras.

3.   STABDŽIŲ PATIKRINIMAI

Mašinistai privalo gebėti:

| — | prieš išvykimą patikrinti ir apskaičiuoti, ar traukinio stabdymo galingumas atitinka stabdžių galingumą, numatytą tai geležinkelių linijai ir nurodytą bėginės transporto priemonės dokumentuose, |
| --- | --- |

—

prieš išvykimą patikrinti ir apskaičiuoti, ar traukinio stabdymo galingumas atitinka stabdžių galingumą, numatytą tai geležinkelių linijai ir nurodytą bėginės transporto priemonės dokumentuose,

| — | patikrinti, ar veikia įvairūs traukos priemonės ir traukinio stabdžių sistemos komponentai, prireikus ir paleidimo metu, ir važiuojant. |
| --- | --- |

—

patikrinti, ar veikia įvairūs traukos priemonės ir traukinio stabdžių sistemos komponentai, prireikus ir paleidimo metu, ir važiuojant.

4.   VALDYMO BŪDAS IR TRAUKINIO DIDŽIAUSIAS LEISTINAS GREITIS, ATSIŽVELGIANT Į GELEŽINKELIŲ LINIJOS SAVYBES

Mašinistai privalo gebėti:

| — | atsižvelgti į jiems prieš išvykimą pateiktą informaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į jiems prieš išvykimą pateiktą informaciją,

| — | nustatyti važiavimo būdą ir traukinio didžiausią leistiną greitį naudodami kintamuosius dydžius, pavyzdžiui, greičio apribojimus, oro sąlygas ar bet kokius signalizacijos pakeitimus. |
| --- | --- |

—

nustatyti važiavimo būdą ir traukinio didžiausią leistiną greitį naudodami kintamuosius dydžius, pavyzdžiui, greičio apribojimus, oro sąlygas ar bet kokius signalizacijos pakeitimus.

5.   TRAUKINIO VALDYMAS NEGADINANT ĮRANGOS AR BĖGINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ

Mašinistai privalo gebėti:

| — | naudoti visas turimas valdymo priemones, laikydamiesi galiojančių reikalavimų, |
| --- | --- |

—

naudoti visas turimas valdymo priemones, laikydamiesi galiojančių reikalavimų,

| — | užvesti traukinį atsižvelgdami į sukibimo ir galingumo apribojimus, |
| --- | --- |

—

užvesti traukinį atsižvelgdami į sukibimo ir galingumo apribojimus,

| — | naudoti stabdžius greičiui mažinti ir traukiniui sustabdyti tausodami riedmenis ir įrangą. |
| --- | --- |

—

naudoti stabdžius greičiui mažinti ir traukiniui sustabdyti tausodami riedmenis ir įrangą.

6.   GEDIMAI

Mašinistai privalo:

| — | gebėti pastebėti neįprastus reiškinius, susijusius su traukinio veikimu, |
| --- | --- |

—

gebėti pastebėti neįprastus reiškinius, susijusius su traukinio veikimu,

| — | gebėti apžiūrėti traukinį ir nustatyti gedimų požymius, juos skirti ir reaguoti atsižvelgdami į jų santykinę svarbą bei bandyti juos pataisyti, visada teikdami pirmenybę geležinkelių transporto eismo ir žmonių saugai, |
| --- | --- |

—

gebėti apžiūrėti traukinį ir nustatyti gedimų požymius, juos skirti ir reaguoti atsižvelgdami į jų santykinę svarbą bei bandyti juos pataisyti, visada teikdami pirmenybę geležinkelių transporto eismo ir žmonių saugai,

| — | žinoti turimas apsaugos ir ryšių priemones, |
| --- | --- |

—

žinoti turimas apsaugos ir ryšių priemones,

7.   GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ĮVYKIAI, GAISRAI IR ĮVYKIAI, KURIŲ METU NUKENČIA ŽMONĖS

Mašinistai privalo:

| — | įvykus geležinkelių transporto eismo įvykiui, kurio metu nukenčia traukinyje esantys žmonės, gebėti imtis traukinio apsaugos priemonių ir pakviesti pagalbą, |
| --- | --- |

—

įvykus geležinkelių transporto eismo įvykiui, kurio metu nukenčia traukinyje esantys žmonės, gebėti imtis traukinio apsaugos priemonių ir pakviesti pagalbą,

| — | gebėti nustatyti, ar traukiniu vežami pavojingi kroviniai ir juos rasti pagal traukinio dokumentus ir vagonų sąrašą, |
| --- | --- |

—

gebėti nustatyti, ar traukiniu vežami pavojingi kroviniai ir juos rasti pagal traukinio dokumentus ir vagonų sąrašą,

| — | žinoti avarinės situacijos atveju taikytinas traukinio evakuacijos procedūras. |
| --- | --- |

—

žinoti avarinės situacijos atveju taikytinas traukinio evakuacijos procedūras.

8.   SĄLYGOS, KURIOMS ESANT LEIDŽIAMA VAŽIUOTI TOLIAU PO GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ĮVYKIO, KURIO METU APGADINAMI RIEDMENYS

Po geležinkelių transporto eismo įvykio mašinistai turi gebėti įvertinti ar bėginė transporto priemonė gali toliau važiuoti ir kokiomis sąlygomis, kad apie tokias sąlygas galėtų kuo greičiau pranešti infrastruktūros valdytojui.

Mašinistai turi gebėti nustatyti, ar reikalingas ekspertų įvertinimas prieš traukiniui pradedant toliau važiuoti.

9.   TRAUKINIO STOVĖJIMO UŽTIKRINIMAS

Mašinistai privalo gebėti imtis priemonių, užtikrinančių, kad traukinys ar jo dalys netikėtai neįsijungtų ar nepajudėtų, net ir sudėtingiausiomis sąlygomis.

Be to, mašinistai turi išmanyti priemones, kuriomis galima sustabdyti traukinį ar jo dalį, jei jis netikėtai pradėjo judėti.

---

VI PRIEDAS

PROFESINĖS ŽINIOS APIE INFRASTRUKTŪRĄ IR SU SERTIFIKATU SUSIJĘ REIKALAVIMAI

Su infrastruktūra susiję klausimai

1.   STABDŽIŲ PATIKRINIMAS

Mašinistai turi gebėti prieš išvykimą patikrinti ir apskaičiuoti, ar traukinio stabdžių galingumas atitinka stabdžių galingumą, numatytą tai geležinkelių linijai ir nurodytą bėginės transporto priemonės dokumentuose.

2.   VALDYMO BŪDAS IR DIDŽIAUSIAS TRAUKINIO GREITIS, ATSIŽVELGIANT Į GELEŽINKELIŲ LINIJOS SAVYBES

Mašinistai privalo gebėti:

| — | atsižvelgti į jiems pateiktą informaciją, pavyzdžiui, greičio ribojimus arba signalizacijos pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į jiems pateiktą informaciją, pavyzdžiui, greičio ribojimus arba signalizacijos pakeitimus,

| — | nustatyti valdymo būdą ir traukinio didžiausią leistiną greitį, remdamiesi geležinkelių linijos savybėmis. |
| --- | --- |

—

nustatyti valdymo būdą ir traukinio didžiausią leistiną greitį, remdamiesi geležinkelių linijos savybėmis.

3.   ŽINIOS APIE GELEŽINKELIŲ LINIJĄ

Mašinistai turi gebėti numatyti problemas ir tinkamai reaguoti, laikydamiesi saugos ir kitų reikalavimų, pavyzdžiui, punktualumo ir ekonominio naudingumo. Todėl jie turi gerai žinoti geležinkelių linijas ir jų maršrute esančią įrangą bei, prireikus, žinoti sutartus atsarginius maršrutus.

Svarbūs šie aspektai:

| — | eksploatavimo sąlygos (bėgių keitimas, eismas viena kryptimi ir t. t.), |
| --- | --- |

—

eksploatavimo sąlygos (bėgių keitimas, eismas viena kryptimi ir t. t.),

| — | maršruto patikrinimas ir susipažinimas su atitinkamais dokumentais, |
| --- | --- |

—

maršruto patikrinimas ir susipažinimas su atitinkamais dokumentais,

| — | naudotinų bėgių numatomam valdymo būdui nustatymas, |
| --- | --- |

—

naudotinų bėgių numatomam valdymo būdui nustatymas,

| — | taikomos eismo taisyklės ir signalizavimo sistemos reikšmės, |
| --- | --- |

—

taikomos eismo taisyklės ir signalizavimo sistemos reikšmės,

| — | valdymo režimas, |
| --- | --- |

—

valdymo režimas,

| — | blokavimo sistema ir su ja susijusios taisyklės, |
| --- | --- |

—

blokavimo sistema ir su ja susijusios taisyklės,

| — | stočių pavadinimai, vieta bei atstumo iki jų bei blokaparatų įvertinimas, siekiant numatyti tinkamą važiavimo būdą, |
| --- | --- |

—

stočių pavadinimai, vieta bei atstumo iki jų bei blokaparatų įvertinimas, siekiant numatyti tinkamą važiavimo būdą,

| — | signalizavimas apie skirtingų valdymo arba energijos tiekimo sistemų keitimą, |
| --- | --- |

—

signalizavimas apie skirtingų valdymo arba energijos tiekimo sistemų keitimą,

| — | skirtingų kategorijų traukinių greičio apribojimai, |
| --- | --- |

—

skirtingų kategorijų traukinių greičio apribojimai,

| — | topografiniai duomenys, |
| --- | --- |

—

topografiniai duomenys,

| — | specialios stabdymo sąlygos, pavyzdžiui, taikomos geležinkelių linijoms, kuriose pasitaiko didelių nuokalnių, |
| --- | --- |

—

specialios stabdymo sąlygos, pavyzdžiui, taikomos geležinkelių linijoms, kuriose pasitaiko didelių nuokalnių,

| — | valdymo ypatumai: specialūs signalai, ženklai, išvykimo sąlygos ir t. t. |
| --- | --- |

—

valdymo ypatumai: specialūs signalai, ženklai, išvykimo sąlygos ir t. t.

4.   SAUGOS REIKALAVIMAI

Mašinistai privalo gebėti:

| — | užvesti traukinius tik jei yra įvykdytos visos privalomos sąlygos (tvarkaraštis, įsakymas išvykti arba išvykimo signalas, signalų naudojimas (jei privaloma) ir t. t.), |
| --- | --- |

—

užvesti traukinius tik jei yra įvykdytos visos privalomos sąlygos (tvarkaraštis, įsakymas išvykti arba išvykimo signalas, signalų naudojimas (jei privaloma) ir t. t.),

| — | stebėti signalus šalia bėgių ir kabinoje, nedelsiant juos teisingai suprasti ir elgtis, kaip nurodyta tokio signalo atveju, |
| --- | --- |

—

stebėti signalus šalia bėgių ir kabinoje, nedelsiant juos teisingai suprasti ir elgtis, kaip nurodyta tokio signalo atveju,

| — | saugiai važiuoti traukiniu atsižvelgiant į specialų valdymo režimą: gavęs nurodymą, važiuoti specialiu režimu, laikinai laikytis greičio apribojimų, važiuoti priešinga kryptimi, pavojaus atveju nepaisyti signalų, manevruoti, keisti kryptį, važiuoti statybų teritorijomis ir t. t., |
| --- | --- |

—

saugiai važiuoti traukiniu atsižvelgiant į specialų valdymo režimą: gavęs nurodymą, važiuoti specialiu režimu, laikinai laikytis greičio apribojimų, važiuoti priešinga kryptimi, pavojaus atveju nepaisyti signalų, manevruoti, keisti kryptį, važiuoti statybų teritorijomis ir t. t.,

| — | stoti pagal tvarkaraštį numatytose arba papildomose stotelėse ir, jei būtina, imtis papildomų veiksmų, susijusių su paslaugų teikimu keleiviams traukiniui stovint, pavyzdžiui, atidaryti ir uždaryti duris. |
| --- | --- |

—

stoti pagal tvarkaraštį numatytose arba papildomose stotelėse ir, jei būtina, imtis papildomų veiksmų, susijusių su paslaugų teikimu keleiviams traukiniui stovint, pavyzdžiui, atidaryti ir uždaryti duris.

5.   TRAUKINIO VALDYMAS

Mašinistai privalo:

| — | bet kuriuo metu žinoti, kurioje geležinkelių linijos vietoje yra traukinys, |
| --- | --- |

—

bet kuriuo metu žinoti, kurioje geležinkelių linijos vietoje yra traukinys,

| — | gebėti naudoti stabdžius greičiui mažinti ir traukiniui sustabdyti, tausodami riedmenis ir įrangą, |
| --- | --- |

—

gebėti naudoti stabdžius greičiui mažinti ir traukiniui sustabdyti, tausodami riedmenis ir įrangą,

| — | gebėti koreguoti traukinio eigą laikydamiesi tvarkaraščio ir nurodymų taupyti energiją, atsižvelgdami į traukos priemonės, traukinio, geležinkelių linijos ir aplinkos savybes. |
| --- | --- |

—

gebėti koreguoti traukinio eigą laikydamiesi tvarkaraščio ir nurodymų taupyti energiją, atsižvelgdami į traukos priemonės, traukinio, geležinkelių linijos ir aplinkos savybes.

6.   GEDIMAI

Mašinistai privalo gebėti:

| — | būti dėmesingi, pastebėti neįprastus įvykius, susijusius su infrastruktūra bei aplinka, kiek tai įmanoma valdant traukinį: signalus, bėgius, energijos tiekimą, pervažas, bėgių aplinką, kitą eismą, |
| --- | --- |

—

būti dėmesingi, pastebėti neįprastus įvykius, susijusius su infrastruktūra bei aplinka, kiek tai įmanoma valdant traukinį: signalus, bėgius, energijos tiekimą, pervažas, bėgių aplinką, kitą eismą,

| — | žinoti konkretų atstumą iki aiškių kliūčių, |
| --- | --- |

—

žinoti konkretų atstumą iki aiškių kliūčių,

| — | kuo greičiau pranešti infrastruktūros valdytojui apie pastebėto gedimo vietą ir pobūdį ir įsitikinti, ar informacija buvo teisingai suprasta, |
| --- | --- |

—

kuo greičiau pranešti infrastruktūros valdytojui apie pastebėto gedimo vietą ir pobūdį ir įsitikinti, ar informacija buvo teisingai suprasta,

| — | atsižvelgti į infrastruktūrą, užtikrinti arba pasirūpinti eismo ir žmonių sauga kiekvieną kartą, kai būtina. |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į infrastruktūrą, užtikrinti arba pasirūpinti eismo ir žmonių sauga kiekvieną kartą, kai būtina.

7.   GELEŽINKELIŲ TRANSPORTO EISMO ĮVYKIAI, GAISRAI IR ĮVYKIAI, KURIŲ METU NUKENČIA ŽMONĖS

Mašinistai privalo gebėti:

| — | įvykus geležinkelių transporto eismo įvykiui, kurio metu nukenčia žmonės, imtis traukinio apsaugos priemonių ir pakviesti pagalbą, |
| --- | --- |

—

įvykus geležinkelių transporto eismo įvykiui, kurio metu nukenčia žmonės, imtis traukinio apsaugos priemonių ir pakviesti pagalbą,

| — | kilus gaisrui, nustatyti, kur sustabdyti traukinį ir prireikus padėti keleiviams evakuotis, |
| --- | --- |

—

kilus gaisrui, nustatyti, kur sustabdyti traukinį ir prireikus padėti keleiviams evakuotis,

| — | kuo greičiau perduoti visą būtiną informaciją apie gaisrą, jei mašinistas pats savo jėgomis negali jo užgesinti, |
| --- | --- |

—

kuo greičiau perduoti visą būtiną informaciją apie gaisrą, jei mašinistas pats savo jėgomis negali jo užgesinti,

| — | kuo greičiau pranešti apie šias sąlygas infrastruktūros valdytojui, |
| --- | --- |

—

kuo greičiau pranešti apie šias sąlygas infrastruktūros valdytojui,

| — | įvertinti, ar bėginė transporto priemonė gali toliau judėti tokia infrastruktūra ir kokiomis sąlygomis tai gali būti daroma. |
| --- | --- |

—

įvertinti, ar bėginė transporto priemonė gali toliau judėti tokia infrastruktūra ir kokiomis sąlygomis tai gali būti daroma.

8.   KALBOS MOKĖJIMO PATIKRINIMAI

Mašinistai, kurie turi bendrauti su infrastruktūros valdytoju saugos požiūriu itin svarbiais klausimais, turi turėti atitinkamo infrastruktūros valdytojo nurodytos kalbos įgūdžių. Jie turi taip mokėti kalbą, kad galėtų aktyviai ir veiksmingai bendrauti įprasto darbo, sudėtingų bei avarinių situacijų metu.

Jie taip pat turi gebėti naudoti pranešimus ir bendravimo būdus, nurodytus „Eksploatavimo“ TSS. Mašinistų kalbos mokėjimas turi atitikti 3 lygį pagal šią lentelę:

Kalbos ir bendravimo įgūdžių lygis

Kalbos mokėjimas žodžiu gali būti penkių lygių:

| Lygis | Aprašymas |
| --- | --- |
| 5 | — | gali pritaikyti kalbėjimo būdą bendraudamas su bet kuriuo pašnekovu |

Lygis

Aprašymas

5

—

gali pritaikyti kalbėjimo būdą bendraudamas su bet kuriuo pašnekovu

| — | gali pateikti nuomonę |
| --- | --- |

—

gali pateikti nuomonę

| — | gali tartis |
| --- | --- |

—

gali tartis

| — | gali įtikinėti |
| --- | --- |

—

gali įtikinėti

| — | gali patarti |
| --- | --- |

—

gali patarti

4

| — | gali bendrauti visiškai nenumatytose situacijose |
| --- | --- |

—

gali bendrauti visiškai nenumatytose situacijose

| — | gali daryti prielaidas |
| --- | --- |

—

gali daryti prielaidas

| — | gali pareikšti argumentuotą nuomonę |
| --- | --- |

—

gali pareikšti argumentuotą nuomonę

3

| — | gali bendrauti praktinėse situacijose, kuriose yra nenumatytų aplinkybių |
| --- | --- |

—

gali bendrauti praktinėse situacijose, kuriose yra nenumatytų aplinkybių

| — | gali apibūdinti |
| --- | --- |

—

gali apibūdinti

| — | gali palaikyti paprastą pokalbį |
| --- | --- |

—

gali palaikyti paprastą pokalbį

2

| — | gali bendrauti paprastose praktinėse situacijose |
| --- | --- |

—

gali bendrauti paprastose praktinėse situacijose

| — | gali užduoti klausimus |
| --- | --- |

—

gali užduoti klausimus

| — | gali atsakyti į klausimus |
| --- | --- |

—

gali atsakyti į klausimus

1

| — | gali kalbėti naudodamas įsimintus sakinius |
| --- | --- |

—

gali kalbėti naudodamas įsimintus sakinius

---

VII PRIEDAS

EGZAMINŲ DAŽNUMAS

Periodiniai patikrinimai vykdomi ne rečiau kaip nurodyta toliau:

| a) | kalbos žinios (tik tiems, kuriems kalba nėra gimtoji): kas trejus metus arba po ilgesnės nei vienerių metų pertraukos; |
| --- | --- |

a)

kalbos žinios (tik tiems, kuriems kalba nėra gimtoji): kas trejus metus arba po ilgesnės nei vienerių metų pertraukos;

| b) | žinios apie infrastruktūrą (įskaitant žinias apie maršrutus ir valdymo taisykles): kas trejus metus arba ilgiau nei vienerius metus nevažinėjus atitinkamu maršrutu; |
| --- | --- |

b)

žinios apie infrastruktūrą (įskaitant žinias apie maršrutus ir valdymo taisykles): kas trejus metus arba ilgiau nei vienerius metus nevažinėjus atitinkamu maršrutu;

| c) | žinios apie geležinkelių riedmenis: kas trejus metus. |
| --- | --- |

c)

žinios apie geležinkelių riedmenis: kas trejus metus.

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2004 m. kovo 3 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl traukinių brigadų, valdančių lokomotyvus ir traukinius bendrijos geležinkelių tinkle, sertifikavimo, kuris yra vienas iš keturių Trečiąjį geležinkelių paketą (1) sudarančių pasiūlymų.

2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamentas pirmuoju svarstymu priėmė savo nuomonę.

2006 m. rugsėjo 14 d. Taryba priėmė savo bendrąją poziciją pagal Sutarties 251 straipsnį.

Savo darbe Taryba atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2) ir Regionų komiteto nuomonę (3).

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrieji duomenys

Derybos dėl traukinių brigadų vyko vadovaujantis politika, nustatyta Komisijos 2001 m. Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika“ (4) bei pirmajame ir antrajame geležinkelių paketuose. Baltojoje knygoje Komisija pabrėžė, kad reikalingi „garvežių mašinistai, kurie galėtų valdyti traukinį bet kur transeuropiniame tinkle“. Pirmajame ir antrajame geležinkelių paketuose numatytos išsamios nuostatos, susijusios su prieiga prie infrastruktūros, sistemų sąveika ir geležinkelių sauga nacionaliniu ir Europos lygiu, taip nustatant sistemą, reikalingą atverti rinką krovinių gabenimo paslaugoms ir tarptautinėms keleivių vežimo paslaugoms.

Siekiant atverti rinką, paaiškėjo, kad reikia priimti bendras traukinių mašinistų sertifikavimo taisykles, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jų tarpusavio sąveikai bei garantuojamos laisvo darbuotojų judėjimo geležinkelių sektoriuje sąlygos.

Bendrojoje pozicijoje, dėl kurios susitarė Taryba, nustatomos traukinio mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius Bendrijos geležinkelių tinklų sistemoje, sertifikavimo sąlygos ir tvarka. Joje apibrėžiami uždaviniai, už kuriuos atsako valstybių narių kompetentingos institucijos, traukinio mašinistai ir kiti sektoriaus suinteresuoti subjektai, visų pirma geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir mokymo centrai. Be to, pasiūlyme nustatomi būtiniausi fizinės ir psichinės sveikatos reikalavimai, privalomi periodiniai patikrinimai ir apibūdinami mašinistui būtini įgūdžiai. Direktyvos projektas bus taikomas tik traukinių mašinistams. Kitiems lokomotyvų ar traukinių brigadų nariams, tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvaujantiems juos valdant ir (arba) atliekant kitas saugos požiūriu ypač svarbias užduotis, jos nuostatos nebus taikomos. Direktyvoje taip pat pateikiama konkreti tvarka dėl jos laikino netaikymo vietiniams mašinistams, kurie dirba tik valstybių narių teritorijoje važinėjančiuose traukiniuose.

2.   Pagrindiniai politiniai klausimai

i)   Netaikymas kitiems darbuotojams

Komisijos pasiūlyme buvo numatytas direktyvos taikymas mašinistų ir kitų lokomotyvų ar traukinių brigadų narių, tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvaujančių juos valdant ir (arba) atliekant kitas saugos požiūriu ypač svarbias užduotis, sertifikavimui. „Kiti ... brigadų nariai“ buvo įtraukti atsižvelgiant į derybose, susijusiose su antruoju geležinkelių paketu (5), Komisijos prisiimtą įsipareigojimą.

Taryba išsamiai išnagrinėjo Europos Parlamento pirmajame svarstyme pateiktą poziciją, kurioje siūloma į direktyvos projektą įtraukti traukinio brigadas ir direktyvos projekto 27 straipsnį papildyti sertifikavimo mechanizmu.

Tačiau savo bendrojoje pozicijoje Taryba visgi apriboja direktyvos projekto taikymo sritį — ji taikoma tik traukinių mašinistams. Nors neprieštaraudama „kitų brigadų“ sertifikavimo principui, Taryba mano, kad per anksti nustatyti tokią išplėstą taikymo sritį, kadangi nežinoma, koks personalas pateks į šią kategoriją bei kokias užduotis jis vykdys. Todėl direktyvos projektas buvo papildytas nuostata, kuria Europos geležinkelių agentūrai pavedama užduotis parengti ataskaitą, kurioje nurodomas tokių kitų darbuotojų darbo turinio aprašymas ir užduotys. Ši ataskaita pateikiama po dvejų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo (plg. 27 straipsnį).

Taryba taip pat įtraukė specialią nuostatą, kuria užtikrinamas prekinių traukinių laisvas judėjimas Europos Sąjungos teritorijoje (plg. 2 straipsnį, antrą pastraipą).

ii)   „Vietinių mašinistų“ sertifikavimas

Laikydamasi Komisijos pasiūlymo, Taryba nusprendė šio direktyvos projekto nuostatas taikyti visiems traukinių mašinistams Bendrijoje. Tai reiškia, kad ji taikoma ir vietiniams mašinistams, kurie dirba tik valstybės narės teritorijoje važinėjančiuose traukiniuose.

Tačiau Taryba nusprendė, kad valstybė narė gali prašyti Komisijos, kad pastaroji prašytų Europos geležinkelių agentūrą atlikti šios direktyvos nuostatų taikymo traukinių mašinistams, vykdantiems veiklą tik tos valstybės narės teritorijoje, ekonominės naudos analizę. Šiai analizei parodžius, kad šios direktyvos nuostatų taikymo tokiems mašinistams išlaidos viršija gaunamą naudą, per 6 mėnesius nuo šios ekonominės naudos analizės rezultatų pateikimo Komisija priima sprendimą. Šia analize pagrįstas Komisijos sprendimas gali turėti šį poveikį — direktyvos ne ilgiau nei 10 metų nebūtina taikyti vietiniams traukinių mašinistams, vykdantiems veiklą atitinkamos valstybės narės teritorijoje. Prireikus pagal panašią procedūrą gali būti nustatomas naujas išimties taikymo laikotarpis. (plg. 36 straipsnio 5 dalis).

Europos Parlamentas pritaria šiam Tarybos požiūriui ir numatė panašią procedūrą savo 40 pakeitimo antroje dalyje.

iii)   Laipsniškas įgyvendinimas

Savo pasiūlyme Komisija siūlo laipsnišką įgyvendinimą trimis etapais 2006–2015 m.

Pirmuoju svarstymu priimtoje nuomonėje (40 pakeitimo pirmoji dalis) Europos Parlamentas laikėsi Komisijos požiūrio, tačiau nusprendė datas paankstinti vieneriais metais.

Savo bendrojoje pozicijoje Taryba iš esmės laikosi Komisijos pasiūlytų trijų etapų principo, tačiau atskirų etapų nesusieja su nustatytomis datomis. Tarybos priimtas laipsniškas įgyvendinimas (naujų licencijų ir (arba) sertifikatų išdavimas pagal šią direktyvą) vykdomas taip:

Pradedant nuo reikalingų nacionalinių registrų sukūrimo datos:

| 1. | po vienerių metų: taikoma naujiems mašinistams, teikiantiems tarpvalstybines paslaugas, kabotažo paslaugas ar krovinių vežimo paslaugas kitoje valstybėje narėje arba dirbantiems daugiau nei vienoje valstybėje narėje ir mašinistams, jau teikiantiems šias paslaugas, tačiau kuriems reikalinga nauja licencija ar sertifikatas; |
| --- | --- |

1.

po vienerių metų: taikoma naujiems mašinistams, teikiantiems tarpvalstybines paslaugas, kabotažo paslaugas ar krovinių vežimo paslaugas kitoje valstybėje narėje arba dirbantiems daugiau nei vienoje valstybėje narėje ir mašinistams, jau teikiantiems šias paslaugas, tačiau kuriems reikalinga nauja licencija ar sertifikatas;

| 2. | po 3 metų: taikoma visiems mašinistams, kuriems reikalinga nauja licencija ar sertifikatas; |
| --- | --- |

2.

po 3 metų: taikoma visiems mašinistams, kuriems reikalinga nauja licencija ar sertifikatas;

| 3. | po 8 metų: taikoma visiems mašinistams. |
| --- | --- |

3.

po 8 metų: taikoma visiems mašinistams.

36 straipsnio 3 dalyje nustatyta gretutine nuostata užtikrinama, kad mašinistas gali toliau valdyti remdamasis esamomis jam suteiktomis teisėmis, kol bus taikomos 36 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktų nuostatos.

III.   EUROPOS PARLAMENTO SIŪLOMI PAKEITIMAI

Taryba galėjo visiškai priimti Europos Parlamento 27, 36 ir 44 pakeitimus. Kaip jau paaiškinta pirmiau, Taryba atmetė 7, 9, 11, 34, 35 ir 40 (pirmąją dalį) pakeitimus. Dėl 15, 24, 25, 26, 32, 38, 39 ir 45 pakeitimų Taryba nusprendė pritarti Europos Komisijos nuomonei ir juos atmesti. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 28, 29, 30, 31, 33, 37, 40 (antroji dalis) 41, 42, 43, 46 ir 47 pakeitimai yra panašūs į Tarybos bendrąją poziciją arba artimi požiūriui, kuriuo vadovaujantis ji buvo parengta.

IV.   IŠVADA

Rengdama bendrąją poziciją Taryba visapusiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimtą nuomonę. Dėl Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų Taryba pastebi, kad daug pakeitimų iš esmės, iš dalies arba visiškai įtraukti į jos bendrąją poziciją.

Taryba mano, kad dėl dviejų pagrindinių klausimų, dėl kurių nesutarta — traukinio brigadų įtraukimo į direktyvos projektą ir laipsniško įgyvendinimo terminų (datų) — ji pateikė subalansuotus ir tinkamus sprendimus.

---

(1)  Kiti 3 pasiūlymai dėl teisės aktų:

| — | Reglamentas dėl tarptautinio geležinkelių transporto keleivių teisių ir pareigų, (dok. 7149/04 TRANS109 CODEC 337); |
| --- | --- |

—

Reglamentas dėl tarptautinio geležinkelių transporto keleivių teisių ir pareigų, (dok. 7149/04 TRANS109 CODEC 337);

| — | Reglamentas dėl kokybės reikalavimų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms (dok. 7150/04 TRANS 110 CODEC 338); |
| --- | --- |

—

Reglamentas dėl kokybės reikalavimų krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms (dok. 7150/04 TRANS 110 CODEC 338);

| — | Direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (dok. 7147/04 TRANS 107 CODEC 335). |
| --- | --- |

—

Direktyva, iš dalies keičianti Direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (dok. 7147/04 TRANS 107 CODEC 335).

(2)  OL C 221, 2005 9 9, p. 20.

(3)  OL C 71, 2005 3 22, p. 26.

(4)  dok. 11932/01 TRANS 131 AVIATION 70 MAR 76.

(5)  plg. Direktyvą 2004/49/EB dėl Bendrijos geležinkelių (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 220, 2004 6 21, p. 16–31 (21 konstatuojamoji dalis)).

---

| 28.11.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 289/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 289/68

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 22/2006

Tarybos priimta 2006 m. rugsėjo 25 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../... dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (ROMA II)

(2006/C 289 E/04)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą bei 67 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Bendrija užsibrėžė tikslą puoselėti bei plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Siekdama progresyviai kurti šią erdvę, Bendrija turėtų priimti tiek priemonių, susijusių su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose, turinčiose poveikį kitoms valstybėms, kiek reikia tinkamam vidaus rinkos veikimui užtikrinti. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija užsibrėžė tikslą puoselėti bei plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Siekdama progresyviai kurti šią erdvę, Bendrija turėtų priimti tiek priemonių, susijusių su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose, turinčiose poveikį kitoms valstybėms, kiek reikia tinkamam vidaus rinkos veikimui užtikrinti.

| (2) | Pagal Sutarties 65 straipsnio b punktą šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis valstybėse narėse skatinamas teisės ir jurisdikcijos kolizijai taikomų teisės normų suderinamumas. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Sutarties 65 straipsnio b punktą šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis valstybėse narėse skatinamas teisės ir jurisdikcijos kolizijai taikomų teisės normų suderinamumas.

| (3) | 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperėje įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba patvirtino teisminių institucijų sprendimų tarpusavio pripažinimo principą kaip teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose pagrindą ir paragino Tarybą bei Komisiją priimti priemonių programą, siekiant įgyvendinti tarpusavio pripažinimo principą. |
| --- | --- |

(3)

1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperėje įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba patvirtino teisminių institucijų sprendimų tarpusavio pripažinimo principą kaip teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose pagrindą ir paragino Tarybą bei Komisiją priimti priemonių programą, siekiant įgyvendinti tarpusavio pripažinimo principą.

| (4) | 2000 m. lapkričio 30 d. Taryba priėmė bendrą Komisijos ir Tarybos priemonių dėl sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose tarpusavio pripažinimo principo įgyvendinimo programą (3). Programoje priemonės, susijusios su kolizinių teisės normų suderinimu, nurodomos kaip priemonės, palengvinančios sprendimų tarpusavio pripažinimą. |
| --- | --- |

(4)

2000 m. lapkričio 30 d. Taryba priėmė bendrą Komisijos ir Tarybos priemonių dėl sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose tarpusavio pripažinimo principo įgyvendinimo programą (3). Programoje priemonės, susijusios su kolizinių teisės normų suderinimu, nurodomos kaip priemonės, palengvinančios sprendimų tarpusavio pripažinimą.

| (5) | 2004 m. lapkričio 5 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje Hagos programoje (4) buvo raginama aktyviai dirbti su nesutartinėmis prievolėmis („Roma II“) susijusių kolizinių teisės normų srityje. |
| --- | --- |

(5)

2004 m. lapkričio 5 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje Hagos programoje (4) buvo raginama aktyviai dirbti su nesutartinėmis prievolėmis („Roma II“) susijusių kolizinių teisės normų srityje.

| (6) | Norint, kad vidaus rinka veiktų tinkamai, reikia, siekiant užtikrinti didesnį ginčų baigties nuspėjamumą, tikrumą dėl taikytinos teisės ir laisvą teismo sprendimų judėjimą, kad valstybių narių kolizinėse teisės normose būtų daroma nuoroda į tos pačios valstybės narės teisę, neatsižvelgiant į tai, kurios šalies teisme iškelta byla. |
| --- | --- |

(6)

Norint, kad vidaus rinka veiktų tinkamai, reikia, siekiant užtikrinti didesnį ginčų baigties nuspėjamumą, tikrumą dėl taikytinos teisės ir laisvą teismo sprendimų judėjimą, kad valstybių narių kolizinėse teisės normose būtų daroma nuoroda į tos pačios valstybės narės teisę, neatsižvelgiant į tai, kurios šalies teisme iškelta byla.

| (7) | Šio reglamento dalykinė taikymo sritis ir nuostatos turėtų būti suderintos su 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (5) (Briuselis I) ir su 1980 m. Romos konvencija dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (6). |
| --- | --- |

(7)

Šio reglamento dalykinė taikymo sritis ir nuostatos turėtų būti suderintos su 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (5) (Briuselis I) ir su 1980 m. Romos konvencija dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (6).

| (8) | Šis reglamentas turėtų būti taikomas neatsižvelgiant į teismo, kuriam pateiktas ieškinys, pobūdį. |
| --- | --- |

(8)

Šis reglamentas turėtų būti taikomas neatsižvelgiant į teismo, kuriam pateiktas ieškinys, pobūdį.

| (9) | Ieškiniams, kylantiems dėl acta iure imperii, turėtų būti priskiriami ieškiniai prieš valstybės vardu veikiančius tarnautojus ir dėl valdžios institucijų atsakomybės už veiksmus, įskaitant viešai paskirtų pareigūnų atsakomybę. Todėl šiems klausimams šis reglamentas neturėtų būti taikomas. |
| --- | --- |

(9)

Ieškiniams, kylantiems dėl acta iure imperii, turėtų būti priskiriami ieškiniai prieš valstybės vardu veikiančius tarnautojus ir dėl valdžios institucijų atsakomybės už veiksmus, įskaitant viešai paskirtų pareigūnų atsakomybę. Todėl šiems klausimams šis reglamentas neturėtų būti taikomas.

| (10) | Šeimos santykiai turėtų apimti vertikalios linijos giminystę, santuoką, ir horizontalios linijos giminystę. 1 straipsnio 2 dalies nuoroda į santykius, kurie turi panašias pasekmes kaip santuoka ir kiti šeimos santykiai, turėtų būti aiškinama pagal valstybės narės, kurios teismui pateiktas ieškinys, teisę. |
| --- | --- |

(10)

Šeimos santykiai turėtų apimti vertikalios linijos giminystę, santuoką, ir horizontalios linijos giminystę. 1 straipsnio 2 dalies nuoroda į santykius, kurie turi panašias pasekmes kaip santuoka ir kiti šeimos santykiai, turėtų būti aiškinama pagal valstybės narės, kurios teismui pateiktas ieškinys, teisę.

| (11) | Nesutartinės prievolės sąvoka valstybėse narėse skiriasi. Todėl šiame reglamente nesutartinė prievolė turėtų būti suprantama kaip savarankiška sąvoka. |
| --- | --- |

(11)

Nesutartinės prievolės sąvoka valstybėse narėse skiriasi. Todėl šiame reglamente nesutartinė prievolė turėtų būti suprantama kaip savarankiška sąvoka.

| (12) | Tik vienodos normos, taikomos neatsižvelgiant į tai, kokią teisės sritį jos reglamentuoja, gali užtikrinti, kad Bendrijoje konkurencija tarp bylos šalių nebūtų iškraipoma. |
| --- | --- |

(12)

Tik vienodos normos, taikomos neatsižvelgiant į tai, kokią teisės sritį jos reglamentuoja, gali užtikrinti, kad Bendrijoje konkurencija tarp bylos šalių nebūtų iškraipoma.

| (13) | Nors beveik visose valstybėse narėse nesutartinėms prievolėms paprastai taikomas lex loci delicti commissi principas, tačiau šio principo taikymas praktikoje, kai bylos elementai susiję su keliomis šalimis, skiriasi. Tai sukelia netikrumą dėl taikytinos teisės. |
| --- | --- |

(13)

Nors beveik visose valstybėse narėse nesutartinėms prievolėms paprastai taikomas lex loci delicti commissi principas, tačiau šio principo taikymas praktikoje, kai bylos elementai susiję su keliomis šalimis, skiriasi. Tai sukelia netikrumą dėl taikytinos teisės.

| (14) | Vienodos normos turėtų padidinti galimybes numatyti teismo sprendimus ir užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp traukiamų atsakomybėn asmenų bei žalą patyrusių asmenų interesų. Susiejimas su šalimi, kurioje atsirado tiesioginė žala (lex loci damni), išlaiko teisingą pusiausvyrą tarp žalą sukėlusio asmens bei žalą patyrusio asmens interesų ir atitinka šiuolaikinę civilinės atsakomybės sampratą bei atsakomybės be kaltės sistemų raidą. |
| --- | --- |

(14)

Vienodos normos turėtų padidinti galimybes numatyti teismo sprendimus ir užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp traukiamų atsakomybėn asmenų bei žalą patyrusių asmenų interesų. Susiejimas su šalimi, kurioje atsirado tiesioginė žala (lex loci damni), išlaiko teisingą pusiausvyrą tarp žalą sukėlusio asmens bei žalą patyrusio asmens interesų ir atitinka šiuolaikinę civilinės atsakomybės sampratą bei atsakomybės be kaltės sistemų raidą.

| (15) | Taikytina teisė turėtų būti nustatoma remiantis tuo, kur atsirado žala, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse galėjo atsirasti netiesioginių pasekmių. Todėl asmeniui ar turtui padarytos žalos atveju šalis, kurioje atsirado žala, turėtų būti šalis, kurioje atitinkamai asmuo patyrė žalą ar buvo padaryta žala turtui. |
| --- | --- |

(15)

Taikytina teisė turėtų būti nustatoma remiantis tuo, kur atsirado žala, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse galėjo atsirasti netiesioginių pasekmių. Todėl asmeniui ar turtui padarytos žalos atveju šalis, kurioje atsirado žala, turėtų būti šalis, kurioje atitinkamai asmuo patyrė žalą ar buvo padaryta žala turtui.

| (16) | Šio reglamento bendra taisyklė turėtų būti 4 straipsnio 1 dalyje numatyta lex loci damni. 4 straipsnio 2 dalį reikėtų aiškinti kaip šio bendro principo išimtį, kurios pagrindu atsiranda ypatingas susiejimas tada, kai šalių įprastinė gyvenamoji vieta yra toje pačioje šalyje. 4 straipsnio 3 dalį reikėtų suprasti kaip 4 straipsnio 1 ir 2 dalių taikymo „išvengimo sąlygą“, kai iš visų bylos aplinkybių yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai labiau susijęs su kita šalimi. |
| --- | --- |

(16)

Šio reglamento bendra taisyklė turėtų būti 4 straipsnio 1 dalyje numatyta lex loci damni. 4 straipsnio 2 dalį reikėtų aiškinti kaip šio bendro principo išimtį, kurios pagrindu atsiranda ypatingas susiejimas tada, kai šalių įprastinė gyvenamoji vieta yra toje pačioje šalyje. 4 straipsnio 3 dalį reikėtų suprasti kaip 4 straipsnio 1 ir 2 dalių taikymo „išvengimo sąlygą“, kai iš visų bylos aplinkybių yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai labiau susijęs su kita šalimi.

| (17) | Specialių deliktų, kai bendra taisyklė neužtikrina galimybės rasti tinkamą interesų pusiausvyrą, atvejais turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės. |
| --- | --- |

(17)

Specialių deliktų, kai bendra taisyklė neužtikrina galimybės rasti tinkamą interesų pusiausvyrą, atvejais turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės.

| (18) | Atsakomybės už žalą dėl netinkamos kokybės produktų srityje kolizijų sprendimo taisykle turėtų būti siekiama šių tikslų: teisingo rizikos, būdingos šiuolaikinei visuomenei, kurioje yra aukštas technologijų naudojimo lygis, paskirstymo, vartotojų sveikatos apsaugos, inovacijų skatinimo, neiškraipytos konkurencijos ir prekybos palengvinimo. Atsižvelgiant į šiuos tikslus, kelių pakopų sistemos, susiejančios veiksnius su numatomumo sąlyga, sukūrimas yra pasvertas sprendimas. Pirmiausia reikia atsižvelgti į šalies, kurioje yra žalą patyrusio asmens įprastinė gyvenamoji vieta žalos atsiradimo metu, teisę, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje. Į kitus pakopų elementus atsižvelgiama tada, kai produktas nebuvo parduodamas toje šalyje, nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies ir akivaizdžiai glaudesnio ryšio su kita šalimi galimybės. |
| --- | --- |

(18)

Atsakomybės už žalą dėl netinkamos kokybės produktų srityje kolizijų sprendimo taisykle turėtų būti siekiama šių tikslų: teisingo rizikos, būdingos šiuolaikinei visuomenei, kurioje yra aukštas technologijų naudojimo lygis, paskirstymo, vartotojų sveikatos apsaugos, inovacijų skatinimo, neiškraipytos konkurencijos ir prekybos palengvinimo. Atsižvelgiant į šiuos tikslus, kelių pakopų sistemos, susiejančios veiksnius su numatomumo sąlyga, sukūrimas yra pasvertas sprendimas. Pirmiausia reikia atsižvelgti į šalies, kurioje yra žalą patyrusio asmens įprastinė gyvenamoji vieta žalos atsiradimo metu, teisę, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje. Į kitus pakopų elementus atsižvelgiama tada, kai produktas nebuvo parduodamas toje šalyje, nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies ir akivaizdžiai glaudesnio ryšio su kita šalimi galimybės.

| (19) | 6 straipsnio speciali taisyklė nėra 4 straipsnio 1 dalies bendros taisyklės išimtis, bet veikiau jos paaiškinimas. Nesąžiningos konkurencijos bylose kolizijų sprendimo taisyklė turėtų apsaugoti konkurentus, vartotojus ir plačiąją visuomenę ir užtikrinti tinkamą rinkos ekonomikos veikimą. Susiejimas su šalies, kurioje konkurenciniams ryšiams ar bendriems vartotojų interesams yra arba gali būti padarytas poveikis, teise paprastai atitinka šiuos tikslus. |
| --- | --- |

(19)

6 straipsnio speciali taisyklė nėra 4 straipsnio 1 dalies bendros taisyklės išimtis, bet veikiau jos paaiškinimas. Nesąžiningos konkurencijos bylose kolizijų sprendimo taisyklė turėtų apsaugoti konkurentus, vartotojus ir plačiąją visuomenę ir užtikrinti tinkamą rinkos ekonomikos veikimą. Susiejimas su šalies, kurioje konkurenciniams ryšiams ar bendriems vartotojų interesams yra arba gali būti padarytas poveikis, teise paprastai atitinka šiuos tikslus.

| (20) | 6 straipsnio 3 dalyje minimos dėl konkurencijos apribojimo atsirandančios nesutartinės prievolės turėtų apimti ir nacionalinės, ir Bendrijos konkurencijos teisės pažeidimus. Tokioms nesutartinėms prievolėms taikytina teisė turėtų būti šalies, kurios rinkai apribojimas daro ar gali daryti poveikį, teisė, su sąlyga, kad tas poveikis yra tiesioginis ir esminis. Jeigu žala yra padaroma daugiau nei vienoje šalyje, vienos iš šių šalių teisės taikymas turėtų apsiriboti žala, kuri buvo padaryta toje šalyje. |
| --- | --- |

(20)

6 straipsnio 3 dalyje minimos dėl konkurencijos apribojimo atsirandančios nesutartinės prievolės turėtų apimti ir nacionalinės, ir Bendrijos konkurencijos teisės pažeidimus. Tokioms nesutartinėms prievolėms taikytina teisė turėtų būti šalies, kurios rinkai apribojimas daro ar gali daryti poveikį, teisė, su sąlyga, kad tas poveikis yra tiesioginis ir esminis. Jeigu žala yra padaroma daugiau nei vienoje šalyje, vienos iš šių šalių teisės taikymas turėtų apsiriboti žala, kuri buvo padaryta toje šalyje.

| (21) | Į 6 straipsnio 3 dalies taikymo sritį patenkančių atvejų pavyzdžiai apima draudimus dėl įmonių susitarimų, įmonių asociacijų sprendimų bei suderintų veiksmų, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir kurių tikslas ar poveikis yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas valstybėje narėje ar vidaus rinkoje, taip pat draudimus dėl piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi valstybėje narėje ir vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(21)

Į 6 straipsnio 3 dalies taikymo sritį patenkančių atvejų pavyzdžiai apima draudimus dėl įmonių susitarimų, įmonių asociacijų sprendimų bei suderintų veiksmų, kurie gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą ir kurių tikslas ar poveikis yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas valstybėje narėje ar vidaus rinkoje, taip pat draudimus dėl piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi valstybėje narėje ir vidaus rinkoje.

| (22) | Žalos aplinkai atveju EB sutarties 174 straipsniu, kuriuo turėtų būti siekiama aukšto lygio apsaugos, grindžiamos atsargumo bei prevencijos principais, žalos aplinkai atitaisymo, pirmiausia ten, kur yra jos šaltinis, principu ir principu „teršėjas moka“, visiškai pateisinamas diskriminuojančio principo taikymas žalą patyrusio asmens naudai. Klausimas, kada žalos atlyginimo reikalaujantis asmuo gali pasirinkti taikytiną teisę, turėtų būti nustatomas pagal teismo, kuriam pateiktas ieškinys, teisę. |
| --- | --- |

(22)

Žalos aplinkai atveju EB sutarties 174 straipsniu, kuriuo turėtų būti siekiama aukšto lygio apsaugos, grindžiamos atsargumo bei prevencijos principais, žalos aplinkai atitaisymo, pirmiausia ten, kur yra jos šaltinis, principu ir principu „teršėjas moka“, visiškai pateisinamas diskriminuojančio principo taikymas žalą patyrusio asmens naudai. Klausimas, kada žalos atlyginimo reikalaujantis asmuo gali pasirinkti taikytiną teisę, turėtų būti nustatomas pagal teismo, kuriam pateiktas ieškinys, teisę.

| (23) | Intelektinės nuosavybės teisių pažeidimo atvejais turėtų būti taikomas visuotinai pripažintas lex loci protectionis principas. Šiame reglamente sąvoka „intelektinės nuosavybės teisės“ turėtų būti aiškinama, kad ji apima, pavyzdžiui, autorių teises, gretutines teises, duomenų bazių apsaugos sui generis teisę ir pramoninės nuosavybės teises. |
| --- | --- |

(23)

Intelektinės nuosavybės teisių pažeidimo atvejais turėtų būti taikomas visuotinai pripažintas lex loci protectionis principas. Šiame reglamente sąvoka „intelektinės nuosavybės teisės“ turėtų būti aiškinama, kad ji apima, pavyzdžiui, autorių teises, gretutines teises, duomenų bazių apsaugos sui generis teisę ir pramoninės nuosavybės teises.

| (24) | Kolektyvinių ginčų, pavyzdžiui streikų ar lokautų, tiksli sąvoka įvairiose valstybėse narėse skiriasi ir jie yra reglamentuojami kiekvienos valstybės narės vidaus teisės normomis. Todėl šiame reglamente laikomasi pagrindinio principo, kad turėtų būti taikoma šalies, kurioje vyksta kolektyvinis ginčas, teisė siekiant apsaugoti darbuotojų ir darbdavių teises ir pareigas. |
| --- | --- |

(24)

Kolektyvinių ginčų, pavyzdžiui streikų ar lokautų, tiksli sąvoka įvairiose valstybėse narėse skiriasi ir jie yra reglamentuojami kiekvienos valstybės narės vidaus teisės normomis. Todėl šiame reglamente laikomasi pagrindinio principo, kad turėtų būti taikoma šalies, kurioje vyksta kolektyvinis ginčas, teisė siekiant apsaugoti darbuotojų ir darbdavių teises ir pareigas.

| (25) | 9 straipsnio speciali taisyklė dėl kolektyvinių ginčų nepažeidžia sąlygų, susijusių su tokių veiksmų atlikimu pagal nacionalinę teisę, ir nepažeidžia profesinių sąjungų ar darbuotojams atstovaujančių organizacijų teisinio statuso, kaip numatyta valstybių narių teisėje. |
| --- | --- |

(25)

9 straipsnio speciali taisyklė dėl kolektyvinių ginčų nepažeidžia sąlygų, susijusių su tokių veiksmų atlikimu pagal nacionalinę teisę, ir nepažeidžia profesinių sąjungų ar darbuotojams atstovaujančių organizacijų teisinio statuso, kaip numatyta valstybių narių teisėje.

| (26) | Specialios taisyklės turėtų būti numatytos tais atvejais, kai žalos priežastis yra kitas veiksmas negu deliktas, pavyzdžiui nepagrįstas praturtėjimas, negotiorum gestio ir culpa in contrahendo. |
| --- | --- |

(26)

Specialios taisyklės turėtų būti numatytos tais atvejais, kai žalos priežastis yra kitas veiksmas negu deliktas, pavyzdžiui nepagrįstas praturtėjimas, negotiorum gestio ir culpa in contrahendo.

| (27) | Šiame reglamente culpa in contrahendo yra savarankiška sąvoka ir neturėtų būti būtinai aiškinama pagal nacionalinę teisę. Ji turėtų apimti pareigos atskleisti informaciją pažeidimą ir derybų dėl sutarties nutrūkimą. 12 straipsnis taikomas tik nesutartinėms prievolėms, kurios yra tiesiogiai susijusios su šalių bendravimu prieš sutarties sudarymą. Tai reiškia, kad, jeigu derybų dėl sutarties metu asmeniui padaroma žala, turėtų būti taikomas 4 straipsnis arba kitos atitinkamos šio reglamento nuostatos. |
| --- | --- |

(27)

Šiame reglamente culpa in contrahendo yra savarankiška sąvoka ir neturėtų būti būtinai aiškinama pagal nacionalinę teisę. Ji turėtų apimti pareigos atskleisti informaciją pažeidimą ir derybų dėl sutarties nutrūkimą. 12 straipsnis taikomas tik nesutartinėms prievolėms, kurios yra tiesiogiai susijusios su šalių bendravimu prieš sutarties sudarymą. Tai reiškia, kad, jeigu derybų dėl sutarties metu asmeniui padaroma žala, turėtų būti taikomas 4 straipsnis arba kitos atitinkamos šio reglamento nuostatos.

| (28) | Siekiant gerbti šalių ketinimus ir sustiprinti teisinį tikrumą, šalims turėtų būti leidžiama aiškiai išreikštu būdu pasirinkti nesutartinėms prievolėms taikytiną teisę. Apsauga turėtų būti teikiama silpnosioms šalims, nustatant tam tikras pasirinkimo sąlygas. |
| --- | --- |

(28)

Siekiant gerbti šalių ketinimus ir sustiprinti teisinį tikrumą, šalims turėtų būti leidžiama aiškiai išreikštu būdu pasirinkti nesutartinėms prievolėms taikytiną teisę. Apsauga turėtų būti teikiama silpnosioms šalims, nustatant tam tikras pasirinkimo sąlygas.

| (29) | Atsižvelgiant į viešuosius interesus, galima suteikti valstybių narių teismams galimybę ypatingais atvejais taikyti išimtis, susijusias su viešąja tvarka ir viršesnėmis imperatyviomis nuostatomis. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į viešuosius interesus, galima suteikti valstybių narių teismams galimybę ypatingais atvejais taikyti išimtis, susijusias su viešąja tvarka ir viršesnėmis imperatyviomis nuostatomis.

| (30) | Siekiant teisingai suderinti šalių interesus, turi būti atsižvelgta, kiek įmanoma, į valstybėje, kurioje buvo atlikta žalą sukėlusi veika, galiojančias saugumo ir elgesio taisykles, net ir tuo atveju, kai nesutartinei prievolei yra taikytina kitos valstybės teisė. Sąvoką „saugumo ir elgesio taisyklės“ reikėtų aiškinti kaip susijusią su visomis taisyklėmis, kokiu nors būdu susijusiomis su saugumu ir elgesiu, įskaitant, pavyzdžiui, saugaus eismo taisykles nelaimingo atsitikimo atveju. |
| --- | --- |

(30)

Siekiant teisingai suderinti šalių interesus, turi būti atsižvelgta, kiek įmanoma, į valstybėje, kurioje buvo atlikta žalą sukėlusi veika, galiojančias saugumo ir elgesio taisykles, net ir tuo atveju, kai nesutartinei prievolei yra taikytina kitos valstybės teisė. Sąvoką „saugumo ir elgesio taisyklės“ reikėtų aiškinti kaip susijusią su visomis taisyklėmis, kokiu nors būdu susijusiomis su saugumu ir elgesiu, įskaitant, pavyzdžiui, saugaus eismo taisykles nelaimingo atsitikimo atveju.

| (31) | Reikėtų vengti kolizinių teisės normų išsklaidymo keliuose dokumentuose ir šių taisyklių skirtumų. Tačiau šis reglamentas nepanaikina galimybės įtraukti su nesutartinėmis prievolėmis susijusias kolizines teisės normas į Bendrijos teisės nuostatas, susijusias su konkrečiais dalykais.
  Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio taikymui kitų dokumentų, kuriuose nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo, tiek, kiek jie negali būti taikomi kartu su teise, nustatyta pagal šio reglamento normas. |
| --- | --- |

(31)

Reikėtų vengti kolizinių teisės normų išsklaidymo keliuose dokumentuose ir šių taisyklių skirtumų. Tačiau šis reglamentas nepanaikina galimybės įtraukti su nesutartinėmis prievolėmis susijusias kolizines teisės normas į Bendrijos teisės nuostatas, susijusias su konkrečiais dalykais.

Šis reglamentas neturėtų daryti poveikio taikymui kitų dokumentų, kuriuose nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo, tiek, kiek jie negali būti taikomi kartu su teise, nustatyta pagal šio reglamento normas.

| (32) | Valstybių narių prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų laikymasis reiškia, kad šis reglamentas neturi įtakos tarptautinėms konvencijoms, kuriose dalyvauja viena ar kelios valstybės narės, tuo metu, kai šis reglamentas priimamas. Siekdama užtikrinti didesnį prieinamumą prie šių taisyklių, Komisija, remdamasi valstybių narių perduota informacija, paskelbs atitinkamų konvencijų sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(32)

Valstybių narių prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų laikymasis reiškia, kad šis reglamentas neturi įtakos tarptautinėms konvencijoms, kuriose dalyvauja viena ar kelios valstybės narės, tuo metu, kai šis reglamentas priimamas. Siekdama užtikrinti didesnį prieinamumą prie šių taisyklių, Komisija, remdamasi valstybių narių perduota informacija, paskelbs atitinkamų konvencijų sąrašą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (33) | Komisija pateiks pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl procedūrų ir sąlygų, pagal kurias atskirais ir išimtiniais atvejais valstybės narės turėtų teisę vesti derybas su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų dėl atskirų sektorių klausimų, į kuriuos būtų įtrauktos nuostatos dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės, ir savo vardu tokius susitarimus sudaryti. |
| --- | --- |

(33)

Komisija pateiks pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl procedūrų ir sąlygų, pagal kurias atskirais ir išimtiniais atvejais valstybės narės turėtų teisę vesti derybas su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų dėl atskirų sektorių klausimų, į kuriuos būtų įtrauktos nuostatos dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės, ir savo vardu tokius susitarimus sudaryti.

| (34) | Kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl, dėl reglamento masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl, dėl reglamento masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (35) | Pagal protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie ketinimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą. |
| --- | --- |

(35)

Pagal protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie ketinimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą.

| (36) | Pagal protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis jai nėra privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(36)

Pagal protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis jai nėra privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Teisės kolizijos atvejais šis reglamentas taikomas nesutartinėms prievolėms civiliniuose ir komerciniuose santykiuose. Šis reglamentas visų pirma netaikomas mokesčių, muitų ar administracinėse bylose arba iškilus valstybės atsakomybės už veiksmus ir neveikimą vykdant valstybės įgaliojimus (acta iure imperii) klausimui.

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš šeimos santykių ir santykių, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes, įskaitant išlaikymo prievoles; |
| --- | --- |

a)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš šeimos santykių ir santykių, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes, įskaitant išlaikymo prievoles;

| b) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš sutuoktinių turto režimo, turto režimo, susijusio su santykiais, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes, kaip ir santuoka, testamentai ir paveldėjimas; |
| --- | --- |

b)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš sutuoktinių turto režimo, turto režimo, susijusio su santykiais, kurie pagal jiems taikytiną teisę laikomi turinčiais panašias pasekmes, kaip ir santuoka, testamentai ir paveldėjimas;

| c) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms pagal vekselius, čekius ir skolinius įsipareigojimus bei kitus apyvartinius dokumentus tiek, kiek tos prievolės pagal tokius kitus apyvartinius dokumentus atsiranda dėl jų apyvartaus pobūdžio; |
| --- | --- |

c)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms pagal vekselius, čekius ir skolinius įsipareigojimus bei kitus apyvartinius dokumentus tiek, kiek tos prievolės pagal tokius kitus apyvartinius dokumentus atsiranda dėl jų apyvartaus pobūdžio;

| d) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš bendrovių ar kitų juridinių ar juridinio asmens statuso neturinčių subjektų teisės, pavyzdžiui bendrovių ar kitų juridinių ar juridinio asmens statuso neturinčių subjektų steigimo registruojant ar kitais būdais, jų teisnumo, vidaus struktūros arba likvidavimo ir nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš asmeninės darbuotojų ir dalyvių atsakomybės už bendrovės arba kito minėto subjekto įsipareigojimus, ir asmeninės įstatymais numatytą apskaitos dokumentų auditą atliekančių auditorių atsakomybės bendrovės ar jos dalyvių atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš bendrovių ar kitų juridinių ar juridinio asmens statuso neturinčių subjektų teisės, pavyzdžiui bendrovių ar kitų juridinių ar juridinio asmens statuso neturinčių subjektų steigimo registruojant ar kitais būdais, jų teisnumo, vidaus struktūros arba likvidavimo ir nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš asmeninės darbuotojų ir dalyvių atsakomybės už bendrovės arba kito minėto subjekto įsipareigojimus, ir asmeninės įstatymais numatytą apskaitos dokumentų auditą atliekančių auditorių atsakomybės bendrovės ar jos dalyvių atžvilgiu;

| e) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš patikėtojo, patikėtinio ir naudos gavėjo santykių, susijusių su savanoriškai nustatyta patikėjimo teise; |
| --- | --- |

e)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms iš patikėtojo, patikėtinio ir naudos gavėjo santykių, susijusių su savanoriškai nustatyta patikėjimo teise;

| f) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms dėl branduolinės žalos; |
| --- | --- |

f)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms dėl branduolinės žalos;

| g) | nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimo, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą. |
| --- | --- |

g)

nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimo, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.

3.   Šis reglamentas netaikomas įrodymams ir procesui, nepažeidžiant 21 ir 22 straipsnių.

4.   Šiame reglamente „valstybė narė“ — bet kuri valstybė narė, išskyrus Daniją.

2 straipsnis

Nesutartinės prievolės

1.   Šiame reglamente žala apima visas pasekmes, atsirandančias dėl delikto, nepagrįsto praturtėjimo, negotiorum gestio arba culpa in contrahendo.

2.   Šis reglamentas taip pat taikomas nesutartinėms prievolėms, kurios gali atsirasti.

3.   Visos nuorodos šiame reglamente į:

| a) | žalą sukėlusį įvykį — apima žalą sukeliančius įvykius, kurie gali įvykti; ir |
| --- | --- |

a)

žalą sukėlusį įvykį — apima žalą sukeliančius įvykius, kurie gali įvykti; ir

| b) | žalą — apima žalą, kuri gali atsirasti. |
| --- | --- |

b)

žalą — apima žalą, kuri gali atsirasti.

3 straipsnis

Visuotinis taikymo pobūdis

Šiame reglamente nurodyta teisė taikoma net tuo atveju, kai ši teisė nėra valstybės narės teisė.

II SKYRIUS

DELIKTAI

4 straipsnis

Bendra taisyklė

1.   Jeigu šiame reglamente nenumatyta kitaip, iš delikto atsirandančiai nesutartinei prievolei taikoma tos šalies teisė, kurioje atsirado žala, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje įvyko žalą sukėlęs įvykis ir neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse atsirado netiesioginių to įvykio pasekmių.

2.   Tačiau jei abiejų asmenų — traukiamo atsakomybėn asmens ir žalą patyrusio asmens — įprastinės gyvenamosios vietos žalos atsiradimo metu yra toje pačioje šalyje, taikoma tos šalies teisė.

3.   Jeigu pagal visas bylos aplinkybes yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai glaudžiau susijęs su kita nei 1 ar 2 dalyse nurodyta šalimi, taikoma tos kitos šalies teisė. Akivaizdžiai glaudesnis ryšys su kita šalimi gali būti pagrįstas visų pirma remiantis prieš tai jau egzistuojančiais santykiais tarp šalių, pavyzdžiui, su konkrečiu deliktu glaudžiai susijusia sutartimi.

5 straipsnis

Atsakomybė už produktus

1.   Nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies, dėl produkto sukeltos žalos atsirandančioms nesutartinėms prievolėms taikoma:

| a) | šalies, kurioje yra žalą patyrusio asmens įprastinė gyvenamoji vieta žalos atsiradimo metu, teisė, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje; arba, jei ši sąlyga netenkinama, |
| --- | --- |

a)

šalies, kurioje yra žalą patyrusio asmens įprastinė gyvenamoji vieta žalos atsiradimo metu, teisė, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje; arba, jei ši sąlyga netenkinama,

| b) | šalies, kurioje produktas buvo įgytas, teisė, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje; arba, jei ši sąlyga netenkinama, |
| --- | --- |

b)

šalies, kurioje produktas buvo įgytas, teisė, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje; arba, jei ši sąlyga netenkinama,

| c) | šalies, kurioje patirta žala, teisė, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje. |
| --- | --- |

c)

šalies, kurioje patirta žala, teisė, jei produktas buvo parduodamas toje šalyje.

Tačiau taikoma tos šalies, kurioje yra traukiamo atsakomybėn asmens įprastinė gyvenamoji vieta, teisė, jei jis pagrįstai negalėjo numatyti, kad produktas ar tos pačios rūšies produktas parduodamas šalyje, kurios teisė taikoma pagal a, b ar c punktus.

2.   Jeigu pagal visas bylos aplinkybes yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai glaudžiau susijęs su kita nei 1 dalyje nurodyta šalimi, taikoma tos kitos šalies teisė. Akivaizdžiai glaudesnis ryšys su kita šalimi gali būti pagrįstas visų pirma remiantis prieš tai jau egzistuojančiais santykiais tarp šalių, pavyzdžiui, su konkrečiu deliktu glaudžiai susijusia sutartimi.

6 straipsnis

Nesąžininga konkurencija ir konkurencijos laisvę ribojantys veiksmai

1.   Dėl nesąžiningos konkurencijos veiksmų atsirandančioms nesutartinėms prievolėms taikoma šalies, kurioje konkurenciniams ryšiams ar bendriems vartotojų interesams yra arba gali būti padarytas poveikis, teisė.

2.   Jei nesąžiningos konkurencijos veiksmai turi įtakos tik konkretaus konkurento interesams, taikomas 4 straipsnis.

3.   Dėl konkurencijos apribojimo atsirandančioms nesutartinėms prievolėms taikoma šalies, kurios rinkai toks apribojimas daro ar gali padaryti poveikį, teisė.

4.   Nuo pagal šį straipsnį nustatytos taikytinos teisės negalima nukrypti susitarimu pagal 14 straipsnį.

7 straipsnis

Žala aplinkai

Dėl žalos aplinkai ar dėl tokios žalos atsiradusios žalos asmeniui ar turtui atsirandančioms nesutartinėms prievolėms taikoma pagal 4 straipsnio 1 dalį nustatyta teisė, nebent žalos atlyginimo reikalaujantis asmuo nuspręstų savo ieškinį pagrįsti tos šalies, kurioje įvyko žalą sukėlęs įvykis, teise.

8 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisių pažeidimas

1.   Dėl intelektinės nuosavybės teisės pažeidimo atsirandančioms nesutartinėms prievolėms taikoma šalies, kurioje reikalaujama apsaugos, teisė.

2.   Dėl vieningo pobūdžio Bendrijos intelektinės nuosavybės teisės pažeidimo atsirandančių nesutartinių prievolių atveju klausimams, kurie nereglamentuojami atitinkamu Bendrijos aktu, taikoma šalies, kurioje buvo įvykdyti teises pažeidžiantys veiksmai, teisė.

3.   Nuo pagal šį straipsnį nustatytos taikytinos teisės negalima nukrypti susitarimu pagal 14 straipsnį.

9 straipsnis

Kolektyviniai ginčai

Nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies, nesutartinėms prievolėms, susijusioms su darbuotojo, darbdavio ar jų profesiniams interesams atstovaujančių organizacijų atsakomybe, atsirandančioms dėl žalos, padarytos dėl vykstančio ar įvykusio kolektyvinio ginčo, taikoma šalies, kurioje sprendžiamas ar bus sprendžiamas kolektyvinis ginčas, teisė.

III SKYRIUS

NEPAGRĮSTAS PRATURTĖJIMAS, NEGOTIORUM GESTIO IR CULPA IN CONTRAHENDO

10 straipsnis

Nepagrįstas praturtėjimas

1.   Jei dėl nepagrįsto praturtėjimo, įskaitant neteisingai gautų sumų mokėjimus, atsirandančios nesutartinės prievolės yra susijusios su tarp šalių egzistuojančiu santykiu, pavyzdžiui, su tuo nepagrįstu praturtėjimu glaudžiai susijusia sutartimi ar deliktu, toms prievolėms taikoma šį santykį reglamentuojanti teisė.

2.   Jei taikytina teisė negali būti nustatyta pagal 1 dalį ir tuo metu, kai įvyko nepagrįstą praturtėjimą sukėlęs įvykis, šalių įprastinės gyvenamosios vietos buvo toje pačioje šalyje, taikoma tos šalies teisė.

3.   Jei taikytina teisė negali būti nustatyta pagal 1 ar 2 dalis, taikoma šalies, kurioje buvo nepagrįstai praturtėta, teisė.

4.   Jeigu pagal visas bylos aplinkybes yra akivaizdu, kad dėl nepagrįsto praturtėjimo atsirandančios nesutartinės prievolės yra akivaizdžiai glaudžiau susijusios su kita nei 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta šalimi, taikoma tos kitos šalies teisė.

11 straipsnis

Negotiorum gestio

1.   Jei dėl be tinkamo pavedimo atliktų veiksmų, susijusių su kito asmens reikalais, atsirandančios nesutartinės prievolės yra susijusios su tarp šalių egzistuojančiu santykiu, pavyzdžiui, su tomis nesutartinėmis prievolėmis glaudžiai susijusia sutartimi ar deliktu, toms prievolėms taikoma šį santykį reglamentuojanti teisė.

2.   Jei taikytina teisė negali būti nustatyta pagal 1 dalį ir tuo metu, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis, šalių įprastinės gyvenamosios vietos buvo toje pačioje šalyje, taikoma tos šalies teisė.

3.   Jei taikytina teisė negali būti nustatyta pagal 1 ir 2 dalis, taikoma šalies, kurioje buvo atliktas veiksmas, teisė.

4.   Jeigu pagal visas bylos aplinkybes yra aišku, kad dėl be tinkamo įgaliojimo atliktų veiksmų, susijusių su kito asmens reikalais, atsirandančios nesutartinės prievolės yra akivaizdžiai glaudžiau susijusios su kita nei 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta šalimi, taikoma tos kitos šalies teisė.

12 straipsnis

Culpa in contrahendo

1.   Nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms dėl šalių bendravimo prieš sutarties sudarymą, neatsižvelgiant į tai, ar sutartis faktiškai buvo sudaryta, taikoma teisė, kuri taikoma arba kuri būtų taikoma sutarčiai, jei ji būtų buvusi sudaryta.

2.   Jeigu taikytina teisė negali būti nustatyta pagal 1 dalį:

| a) | taikoma šalies, kurioje atsirado žala, teisė, nepriklausomai nuo to, kurioje šalyje įvyko įvykis dėl kurio kilo žala, ir neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse atsirado to įvykio netiesioginių pasekmių, arba |
| --- | --- |

a)

taikoma šalies, kurioje atsirado žala, teisė, nepriklausomai nuo to, kurioje šalyje įvyko įvykis dėl kurio kilo žala, ir neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse atsirado to įvykio netiesioginių pasekmių, arba

| b) | jeigu tuo metu, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis, šalių įprastinės gyvenamosios vietos buvo toje pačioje šalyje, taikoma tos šalies teisė, arba |
| --- | --- |

b)

jeigu tuo metu, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis, šalių įprastinės gyvenamosios vietos buvo toje pačioje šalyje, taikoma tos šalies teisė, arba

| c) | jeigu pagal visas bylos aplinkybes yra aišku, kad dėl šalių bendravimo prieš sutarties sudarymą atsirandančios nesutartinės prievolės yra akivaizdžiai glaudžiau susijusios su kita nei a ir b punktuose nurodyta šalimi, taikoma tos kitos šalies teisė. |
| --- | --- |

c)

jeigu pagal visas bylos aplinkybes yra aišku, kad dėl šalių bendravimo prieš sutarties sudarymą atsirandančios nesutartinės prievolės yra akivaizdžiai glaudžiau susijusios su kita nei a ir b punktuose nurodyta šalimi, taikoma tos kitos šalies teisė.

13 straipsnis

8 straipsnio taikomumas

Šiame skyriuje 8 straipsnis taikomas dėl intelektinės nuosavybės teisės pažeidimo atsirandančioms nesutartinėms prievolėms.

IV SKYRIUS

PASIRINKIMO LAISVĖ

14 straipsnis

Pasirinkimo laisvė

1.   Šalys gali susitarti nesutartinėms prievolėms taikyti savo pasirinktą teisę:

| a) | sudarydamos susitarimą po to, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis;
  ar |
| --- | --- |

a)

sudarydamos susitarimą po to, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis;

ar

| b) | jei visos šalys užsiima komercine veikla — sudarydamos susitarimą, dėl kurio laisvai susitarta, prieš įvykstant žalą sukėlusiam įvykiui. |
| --- | --- |

b)

jei visos šalys užsiima komercine veikla — sudarydamos susitarimą, dėl kurio laisvai susitarta, prieš įvykstant žalą sukėlusiam įvykiui.

Pasirinkimas aiškiai išreiškiamas arba pagrįstai įrodomas remiantis konkretaus atvejo aplinkybėmis ir negali daryti poveikio trečiųjų šalių teisėms.

2.   Jei visi situacijai svarbūs elementai tuo metu, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis, buvo ne toje šalyje, kurios teisė buvo pasirinkta, šalių pasirinkimas netrukdo taikyti tos šalies teisės nuostatas, nuo kurių susitarime negali būti nukrypta.

3.   Jei visi situacijai svarbūs elementai tuo metu, kai įvyko žalą sukėlęs įvykis, buvo vienoje ar keliose valstybėse narėse, tai, kad šalys taikoma pasirinko kitą nei valstybės narės teisė, netrukdo taikyti Bendrijos teisės nuostatas, atitinkamais atvejais — tas nuostatas, įgyvendintas teismo vietos valstybėje narėje, nuo kurių susitarime negali būti nukrypta.

V SKYRIUS

BENDROSIOS TAISYKLĖS

15 straipsnis

Taikytinos teisės apimtis

Pagal šį reglamentą nesutartinėms prievolėms taikytina teisė visų pirma reglamentuoja:

| a) | atsakomybės pagrindą bei ribas, įskaitant asmenų, kurie gali būti pripažinti atsakingais už jų atliktus veiksmus, nustatymą; |
| --- | --- |

a)

atsakomybės pagrindą bei ribas, įskaitant asmenų, kurie gali būti pripažinti atsakingais už jų atliktus veiksmus, nustatymą;

| b) | atleidimo nuo atsakomybės pagrindus ir bet kokį atsakomybės apribojimą bei padalijimą; |
| --- | --- |

b)

atleidimo nuo atsakomybės pagrindus ir bet kokį atsakomybės apribojimą bei padalijimą;

| c) | žalos buvimą, pobūdį ir įvertinimą ar reikalaujamą žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

c)

žalos buvimą, pobūdį ir įvertinimą ar reikalaujamą žalos atlyginimą;

| d) | neperžengiant proceso teisės teismui suteiktų įgaliojimų, priemones, kurių teismas gali imtis siekdamas užkirsti kelią pažeidimui ar žalai arba ją nutraukti, arba užtikrinti kompensacijos suteikimą; |
| --- | --- |

d)

neperžengiant proceso teisės teismui suteiktų įgaliojimų, priemones, kurių teismas gali imtis siekdamas užkirsti kelią pažeidimui ar žalai arba ją nutraukti, arba užtikrinti kompensacijos suteikimą;

| e) | galimybės perduoti, įskaitant paveldėjimo būdu, nuostolių atlyginimo ar žalos atlyginimo reikalavimo teisę, klausimą; |
| --- | --- |

e)

galimybės perduoti, įskaitant paveldėjimo būdu, nuostolių atlyginimo ar žalos atlyginimo reikalavimo teisę, klausimą;

| f) | asmenis, kurie turi teisę į asmeniškai patirtos žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

f)

asmenis, kurie turi teisę į asmeniškai patirtos žalos atlyginimą;

| g) | atsakomybę už kito asmens veiksmus; |
| --- | --- |

g)

atsakomybę už kito asmens veiksmus;

| h) | galimus prievolės pasibaigimo būdus bei įgyjamosios senaties ir ieškininės senaties taisykles, įskaitant taisykles dėl pradėjimo skaičiuoti įgyjamosios senaties ar ieškinio senaties terminus bei terminų sustabdymo ir nutraukimo. |
| --- | --- |

h)

galimus prievolės pasibaigimo būdus bei įgyjamosios senaties ir ieškininės senaties taisykles, įskaitant taisykles dėl pradėjimo skaičiuoti įgyjamosios senaties ar ieškinio senaties terminus bei terminų sustabdymo ir nutraukimo.

16 straipsnis

Viršesnės imperatyvios nuostatos

Nė viena šio reglamento nuostata neriboja teismo vietos teisės nuostatų taikymo tuo atveju, jeigu jos yra imperatyvios, nepaisant nesutartinei prievolei taikytinos teisės.

17 straipsnis

Saugumo ir elgesio taisyklės

Vertinant traukiamo atsakomybėn asmens elgesį atsižvelgiama, kaip į faktinę aplinkybę ir tuomet, kai tai yra tinkama, į saugumo ir elgesio taisykles, galiojusias įvykio, dėl kurio atsirado atsakomybė, vietoje ir metu.

18 straipsnis

Tiesioginis ieškinys atsakingo asmens draudikui

Žalą patyręs asmuo atsakingo asmens draudikui gali tiesiogiai pareikšti savo ieškinį dėl žalos atlyginimo, jeigu tai numato nesutartinėms prievolėms taikytina teisė ar draudimo sutarčiai taikytina teisė.

19 straipsnis

Subrogacija

Tais atvejais, kai asmuo (toliau — kreditorius) turi nesutartinę reikalavimo teisę kito asmens atžvilgiu (toliau — skolininkas), o trečiasis asmuo turi pareigą patenkinti kreditoriaus reikalavimus arba jau faktiškai patenkino kreditoriaus reikalavimus tą pareigą įvykdydamas, pagal teisę, kuri reglamentuoja trečiojo asmens pareigą patenkinti kreditoriaus reikalavimus, nustatoma, ar ir kokia apimtimi, trečiasis asmuo turi teisę skolininko atžvilgiu naudotis teisėmis, kurias kreditorius turėjo skolininko atžvilgiu pagal teisę, reglamentuojančią jų santykius.

20 straipsnis

Daugeto atsakomybė

Jeigu kreditorius turi reikalavimą keliems skolininkams, kurie yra atsakingi už tą patį reikalavimą, ir jeigu vienas iš skolininkų jau visiškai ar iš dalies patenkino reikalavimą, to skolininko teisę reikalauti kompensacijos iš kitų skolininkų reglamentuoja teisė, taikytina to skolininko turimai nesutartinei prievolei kreditoriaus atžvilgiu.

21 straipsnis

Formalus galiojimas

Vienašalis veiksmas, kuriuo siekiama teisinių pasekmių ir kuris susijęs su nesutartine prievole, formaliai galioja, jei jis atitinka teisės, reglamentuojančios atitinkamą nesutartinę prievolę ar šalies, kurioje tas veiksmas buvo atliktas, teisės formalius reikalavimus.

22 straipsnis

Įrodinėjimo pareiga

1.   Nesutartinę prievolę reglamentuojanti teisė pagal šį reglamentą taikoma tiek, kiek, nesutartinių prievolių klausimais, joje numatytos teisines prezumpcijas nustatančios taisyklės ar nustatyta įrodinėjimo pareiga.

2.   Veiksmai, kuriais siekiama sukurti teisines pasekmes, gali būti įrodyti bet kuria įrodinėjimo priemone, kurią pripažįsta teismo vietos valstybės teisė arba bet kuri iš 21 straipsnyje nurodytų teisių, pagal kurią tas veiksmas yra formaliai galiojantis, jeigu teismas gali taikyti tokią įrodinėjimo priemonę.

VI SKYRIUS

KITOS NUOSTATOS

23 straipsnis

Įprastinė gyvenamoji vieta

1.   Šiame reglamente bendrovių ir kitų asociacijų ar juridinių asmenų „įprastinė gyvenamoji vieta“ yra centrinės administracijos buvimo vieta.

Kai žalą sukėlęs įvykis įvyksta arba žala atsiranda dėl filialo, atstovybės ar kitos įstaigos veiklos, „įprastine gyvenamąja vieta“ laikoma to filialo, atstovybės ar kitos įstaigos buvimo vieta.

2.   Taikant šį reglamentą, verslu užsiimančio fizinio asmens įprastinė gyvenamoji vieta yra jo verslo pagrindinė vieta.

24 straipsnis

Renvoi netaikymas

Šiame reglamente įpareigojimas taikyti šalies teisę yra įpareigojimas taikyti šioje šalyje galiojančias teisės normas, išskyrus tarptautinės privatinės teisės normas.

25 straipsnis

Daugiau kaip vieną teisės sistemą turinčios valstybės

1.   Kai valstybę sudaro keli teritoriniai vienetai, turintys skirtingas nesutartinių prievolių reglamentavimo teisės normas, nustatant pagal šį reglamentą taikytiną teisę kiekvienas teritorinis vienetas yra laikomas šalimi.

2.   Valstybė narė, kurioje atskiri teritoriniai vienetai turi skirtingas nesutartinių prievolių reglamentavimo teisės normas, šio reglamento neprivalo taikyti esant kolizijai tik tarp tokių vienetų teisės.

26 straipsnis

Bylą nagrinėjančio teismo vietos valstybės viešoji tvarka

Bet kurios šiame reglamente nurodytos šalies teisės nuostatos galima netaikyti tik tuo atveju, jeigu jos taikymas akivaizdžiai nesuderinamas su teismo vietos viešąja tvarka („ordre public“).

27 straipsnis

Ryšys su kitomis Bendrijos teisės nuostatomis

Šis reglamentas neturi poveikio Bendrijos teisės nuostatų, kuriose konkretiems dalykams nustatomos su nesutartinėmis prievolėmis susijusios kolizinės teisės normos, taikymui.

28 straipsnis

Santykis su galiojančiomis tarptautinėmis konvencijomis

1.   Šis reglamentas nedaro poveikio tarptautinių konvencijų, kurių šalimis šio reglamento priėmimo metu yra viena ar kelios valstybės narės ir kurios nustato su nesutartinėmis prievolėmis susijusias kolizines teisės normas, taikymui.

2.   Tačiau šis reglamentas tarp valstybių narių turi viršenybę tik dviejų ar daugiau valstybių narių tarpusavyje sudarytų konvencijų atžvilgiu tiek, kiek tokios konvencijos susijusios su klausimais, kuriuos reglamentuoja šis reglamentas.

VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Konvencijų sąrašas

1.   Iki ... (7) valstybės narės Komisijai pateikia 28 straipsnio 1 dalyje nurodytų konvencijų sąrašą. Po šios datos valstybės narės Komisijai praneša apie bet kurios iš šių konvencijų denonsavimą.

2.   Komisija per šešis mėnesius nuo jų gavimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia:

| i) | 1 dalyje nurodytų konvencijų sąrašą; |
| --- | --- |

i)

1 dalyje nurodytų konvencijų sąrašą;

| ii) | 1 dalyje nurodytus denonsavimus. |
| --- | --- |

ii)

1 dalyje nurodytus denonsavimus.

30 straipsnis

Peržiūros sąlyga

Ne vėliau kaip ... (8) Komisija Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia pranešimą apie šio reglamento taikymą. Prireikus kartu su ataskaita ji pateikia naujų pasiūlymų jam pritaikyti. Visų pirma, šiame pranešime išnagrinėjamos nesutartinės prievolės, atsirandančios dėl eismo įvykių ir dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimo, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.

31 straipsnis

Taikymas laike

Šis reglamentas taikomas po šio reglamento įsigaliojimo įvykusiems įvykiams, sukėlusiems žalą.

32 straipsnis

Taikymo data

Šis reglamentas taikomas nuo ... (9), išskyrus 29 straipsnį, kuris taikomas nuo .... (7).

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.

Priimta Briuselyje, ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 241, 2004 9 28, p. 1.

1

(2)  2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 157 E, 2006 7 6, p. 371), 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL C 12, 2001 1 15, p. 1.

3

(4)  OL C 53, 2005.3.3, p. 1.

4

(5)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2245/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 10).

5

(6)  OL C 27, 1998 1 26, p. 34.

6

(7)  Dvylika mėnesių nuo šio reglamento priėmimo dienos.

7

(8)  Ketveri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

8

(9)  18 mėnesių nuo šio reglamento priėmimo dienos.

9

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮŽANGA

2006 m. birželio 1–2 d. Taryba pasiekė bendrą susitarimą dėl reglamento dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės projekto teksto. Todėl 2006 m. rugsėjo 25 d. taikant bendro sprendimo procedūrą buvo priimta bendroji pozicija.

Taryba sprendimą priėmė kvalifikuota balsų dauguma. Estijos ir Latvijos delegacijos balsavo prieš, atsižvelgdamos į savo išlygas dėl 9 straipsnio (kolektyviniai ginčai) ir jo įtakos laisvei teikti paslaugas (1).

Priimdama savo poziciją, Taryba atsižvelgė į Europos Parlamento nuomonę, kurią jis pateikė pirmuoju svarstymu 2005 m. liepos 6 d. (2).

Šio pasiūlymo tikslas — nustatyti vienodas teisės taisykles dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės, neatsižvelgiant į tai, kurios šalies teisme iškelta byla. Tai turėtų užtikrinti didesnį tikrumą dėl taikytinos teisės ir teisinių ginčų baigties nuspėjamumą bei laisvą teismo sprendimų judėjimą.

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

I.   Bendra informacija

Tarybos bendroji pozicija iš esmės atitinka pirminį Komisijos pirminį su pakeitimais, padarytais 2006 m. vasario 22 d. Tarybai pateiktu iš dalies pakeistu pasiūlymu (3).

Padaryti tokie esminiai teksto pakeitimai:

| 1. | Palyginti su pirminiu Komisijos pasiūlymu, patikslinta ir papildyta dokumento taikymo sritis. Civilinės ir komercinės bylos neapima valstybės atsakomybės už veiksmus ir neveikimą vykdant valstybės įgaliojimus (acta iure imperii). Į 1 straipsnio 2 dalį įtraukta papildoma išimtis (g punktas) atsižvelgiant į diskusijas ir galutinį kompromisą dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų. |
| --- | --- |

1.

Palyginti su pirminiu Komisijos pasiūlymu, patikslinta ir papildyta dokumento taikymo sritis. Civilinės ir komercinės bylos neapima valstybės atsakomybės už veiksmus ir neveikimą vykdant valstybės įgaliojimus (acta iure imperii). Į 1 straipsnio 2 dalį įtraukta papildoma išimtis (g punktas) atsižvelgiant į diskusijas ir galutinį kompromisą dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų.

| 2. | Reglamente laikomasi tų pačių principų kaip ir pirminiame Komisijos pasiūlyme, t. y. reglamente nustatoma bendroji taisyklė dėl deliktui taikytinos teisės. Bendroji taisyklė — taikoma šalies, kurioje buvo padaryta žala, teisė. Ši nuostata, palyginti su pirminiu Komisijos pasiūlymu, nebuvo pakeista. 4 straipsnio 2 dalyje nustatoma bendrojo principo išimtis, kurios pagrindu atsiranda ypatingas susiejimas tada, kai šalių įprastinė gyvenamoji vieta yra toje pačioje šalyje. 4 straipsnio 3 dalį reikėtų suprasti kaip 4 straipsnio 1 ir 2 dalių taikymo „išvengimo sąlygą“, kai iš visų bylos aplinkybių yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai labiau susijęs su kita šalimi.
  Iš esmės, bendra taisyklė turėtų būti taikoma visoms nesutartinėms prievolėms, kurioms taikomas reglamentas. Tik tam tikrais ribotais, tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti leidžiama nukrypti nuo bendros taisyklės ir turėtų būti taikomos specialios taisyklės. 14 straipsnyje nurodytomis sąlygomis šalys gali susitarti nesutartinėms prievolėms taikyti savo pasirinktą teisę. |
| --- | --- |

2.

Reglamente laikomasi tų pačių principų kaip ir pirminiame Komisijos pasiūlyme, t. y. reglamente nustatoma bendroji taisyklė dėl deliktui taikytinos teisės. Bendroji taisyklė — taikoma šalies, kurioje buvo padaryta žala, teisė. Ši nuostata, palyginti su pirminiu Komisijos pasiūlymu, nebuvo pakeista. 4 straipsnio 2 dalyje nustatoma bendrojo principo išimtis, kurios pagrindu atsiranda ypatingas susiejimas tada, kai šalių įprastinė gyvenamoji vieta yra toje pačioje šalyje. 4 straipsnio 3 dalį reikėtų suprasti kaip 4 straipsnio 1 ir 2 dalių taikymo „išvengimo sąlygą“, kai iš visų bylos aplinkybių yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai labiau susijęs su kita šalimi.

Iš esmės, bendra taisyklė turėtų būti taikoma visoms nesutartinėms prievolėms, kurioms taikomas reglamentas. Tik tam tikrais ribotais, tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti leidžiama nukrypti nuo bendros taisyklės ir turėtų būti taikomos specialios taisyklės. 14 straipsnyje nurodytomis sąlygomis šalys gali susitarti nesutartinėms prievolėms taikyti savo pasirinktą teisę.

| 3. | Palyginti su pirminiu Komisijos pasiūlymu, specialių taisyklių taikymo sritis apibrėžta aiškiau siekiant palengvinti jų praktinį taikymą. Reglamente dabar yra nustatytos specialios taisyklės bylose dėl žalos dėl atsakomybės už produktus, nesąžiningos konkurencijos, žalos aplinkai, intelektinės nuosavybės pažeidimų ir kolektyvinių ginčų. |
| --- | --- |

3.

Palyginti su pirminiu Komisijos pasiūlymu, specialių taisyklių taikymo sritis apibrėžta aiškiau siekiant palengvinti jų praktinį taikymą. Reglamente dabar yra nustatytos specialios taisyklės bylose dėl žalos dėl atsakomybės už produktus, nesąžiningos konkurencijos, žalos aplinkai, intelektinės nuosavybės pažeidimų ir kolektyvinių ginčų.

| 4. | Derybose dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų daugeliui delegacijų kilo sunkumų. Taryba daug kartų nagrinėjo šį klausimą ir išsamiai apsvarstė visas derybose pasiūlytas galimybes, įskaitant Europos Parlamento pasiūlymą.
  Tačiau pasiektas galutinis kompromisas — siekdama suderinti priešingus interesus, Taryba nusprendė šiame etape išbraukti specialią taisyklę dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų. Kaip minėta pirmiau, pagal 1 straipsnio 2 dalies g punktą dabar reglamentas šiems klausimams nebetaikomas.
  Tačiau šis klausimas turi būti siejamas su 30 straipsniu. Europos Parlamento pasiūlytoje ir dabar 30 straipsnyje nustatytoje peržiūros sąlygoje numatyta, kad Komisija turi pateikti pranešimą ne vėliau kaip per keturis metus nuo reglamento įsigaliojimo. Visų pirma pranešime turėtų būti išnagrinėtos nesutartinės prievolės, atsirandančios dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą. |
| --- | --- |

4.

Derybose dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų daugeliui delegacijų kilo sunkumų. Taryba daug kartų nagrinėjo šį klausimą ir išsamiai apsvarstė visas derybose pasiūlytas galimybes, įskaitant Europos Parlamento pasiūlymą.

Tačiau pasiektas galutinis kompromisas — siekdama suderinti priešingus interesus, Taryba nusprendė šiame etape išbraukti specialią taisyklę dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų. Kaip minėta pirmiau, pagal 1 straipsnio 2 dalies g punktą dabar reglamentas šiems klausimams nebetaikomas.

Tačiau šis klausimas turi būti siejamas su 30 straipsniu. Europos Parlamento pasiūlytoje ir dabar 30 straipsnyje nustatytoje peržiūros sąlygoje numatyta, kad Komisija turi pateikti pranešimą ne vėliau kaip per keturis metus nuo reglamento įsigaliojimo. Visų pirma pranešime turėtų būti išnagrinėtos nesutartinės prievolės, atsirandančios dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.

| 5. | Skirtingai nei pirminiame Komisijos pasiūlyme, reglamente dabar numatyta taisyklė dėl kolektyvinių ginčų, atitinkanti Europos Parlamento pasiūlymą. Siekiant darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyros, šia taisykle numatomas šalies, kurioje vyksta kolektyvinis ginčas, teisės taikymas. Tačiau ši nuostata dviem delegacijoms sukėlė tokių didelių sunkumų, kad balsuojant dėl bendrosios pozicijos jos balsavo prieš. |
| --- | --- |

5.

Skirtingai nei pirminiame Komisijos pasiūlyme, reglamente dabar numatyta taisyklė dėl kolektyvinių ginčų, atitinkanti Europos Parlamento pasiūlymą. Siekiant darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyros, šia taisykle numatomas šalies, kurioje vyksta kolektyvinis ginčas, teisės taikymas. Tačiau ši nuostata dviem delegacijoms sukėlė tokių didelių sunkumų, kad balsuojant dėl bendrosios pozicijos jos balsavo prieš.

| 6. | Pirminiame Komisijos pasiūlyme buvo numatyta viena nuostata dėl nesutartinių prievolių, atsirandančių dėl kitų veiksmų, kurie nėra deliktas. Reglamente dabar įtrauktas konkretus skyrius su atskiromis nuostatomis dėl nepagrįsto praturtėjimo, negotiorum gestio ir culpa in contrahendo. |
| --- | --- |

6.

Pirminiame Komisijos pasiūlyme buvo numatyta viena nuostata dėl nesutartinių prievolių, atsirandančių dėl kitų veiksmų, kurie nėra deliktas. Reglamente dabar įtrauktas konkretus skyrius su atskiromis nuostatomis dėl nepagrįsto praturtėjimo, negotiorum gestio ir culpa in contrahendo.

| 7. | Straipsniai dėl imperatyvinių nuostatų, ryšio su kitomis Bendrijos teisės nuostatomis ir santykio su galiojančiomis tarptautinėmis konvencijomis dar labiau supaprastinti. |
| --- | --- |

7.

Straipsniai dėl imperatyvinių nuostatų, ryšio su kitomis Bendrijos teisės nuostatomis ir santykio su galiojančiomis tarptautinėmis konvencijomis dar labiau supaprastinti.

| 8. | Reglamente, atsižvelgiant į Europos Parlamento reikalavimą, dabar numatoma peržiūros sąlyga, kuria Komisija įpareigojama Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti pranešimą apie reglamento taikymą. Visų pirma, šiame pranešime išnagrinėjamos nesutartinės prievolės, atsirandančios dėl eismo įvykių bei dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.
  Kiti pakeitimai yra formalesnio pobūdžio, padaryti siekiant teksto aiškumo.
  Teksto redakciją peržiūrėjus teisininkams-lingvistams, buvo pakeista teksto ir konstatuojamųjų dalių numeracija. Priede pateiktoje lentelėje nurodyta atitinkama bendrojoje pozicijoje ir pirminiame pasiūlyme naudota numeracija. |
| --- | --- |

8.

Reglamente, atsižvelgiant į Europos Parlamento reikalavimą, dabar numatoma peržiūros sąlyga, kuria Komisija įpareigojama Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti pranešimą apie reglamento taikymą. Visų pirma, šiame pranešime išnagrinėjamos nesutartinės prievolės, atsirandančios dėl eismo įvykių bei dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.

Kiti pakeitimai yra formalesnio pobūdžio, padaryti siekiant teksto aiškumo.

Teksto redakciją peržiūrėjus teisininkams-lingvistams, buvo pakeista teksto ir konstatuojamųjų dalių numeracija. Priede pateiktoje lentelėje nurodyta atitinkama bendrojoje pozicijoje ir pirminiame pasiūlyme naudota numeracija.

2.   Parlamento pakeitimai

Taryba pritarė daugeliui Europos Parlamento pakeitimų. Tačiau kai kuriais atvejais diskusijų Taryboje metu ir tekstą peržiūrėjus teisininkams-lingvistams paaiškėjo, kad reikia tam tikrų techninių patikslinimų. Konstatuojamosios dalys pritaikytos ir atnaujintos siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų reglamento nuostatas.

Padarius 1, 2, 4, 9, 10, 11, 12, 28 ir 30 straipsnių pakeitimus, reikėjo įtraukti papildomas konstatuojamąsias dalis.

1–5 konstatuojamosios dalys atnaujintos siekiant atsižvelgti į naujausius politinius pokyčius. Todėl nuoroda į 1998 m. veiksmų planą pakeista nuoroda į gaires, nustatytas 2004 m. Europos Vadovų Tarybos priimtoje Hagos programoje.

a)   Pakeitimai, kuriems visiškai pritarta

Galima pritarti Europos Parlamento pasiūlytiems 12, 17, 21, 22, 35, 37, 39, 40, 45, 51, 52 pakeitimams ir žodžiu pateiktiems pakeitimams, kadangi jie dokumentui suteikia aiškumo ir nuoseklumo arba jais patikslinami kai kurie klausimai.

b)   Pakeitimai, kuriems iš esmės pritarta

Iš esmės gali būti pritarta 2, 15, 18, 19, 20, 23, 24, 28, 31, 34, 38, 45, 54 pakeitimams, su sąlyga, kad bus pakeistos jų formuluotės.

2 pakeitimą apima dabartinės 29 ir 31 konstatuojamosios dalys.

24 konstatuojamoje dalyje pateikta 15 pakeitimo esmė.

18 pakeitimu pasiūlyti pakeitimai iš esmės atspindėti 2 straipsnyje ir 1 straipsnio 1 dalyje.

19 ir 20 pakeitimai įtraukti į 1 straipsnio 2 dalies b ir d punktus. Tačiau teksto formuluotė supaprastinta, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad įrašytas 2 straipsnis.

23 pakeitimui iš esmės pritarta. Tačiau Taryba mano, kad atsižvelgiant į 9 konstatuojamosios dalies ir 1 straipsnio 1 dalies pakeitimus, šis pakeitimas nereikalingas.

Taryba mano, kad 24 pakeitimu pasiūlytus pakeitimus iš esmės apima 16, 26 ir 27 straipsnių pakeitimai bei 31 konstatuojamoji dalis.

Taryba gali pritarti 28 ir 34 pakeitimų principui, pagal kurį būtų pakeista skirsnių struktūra ir pavadinimai. Taryba mano, kad tai atspindėta dabartinėje reglamento struktūroje, nes jis yra padalintas į: I skyrių: Taikymo sritis, II skyrių: Deliktai, III skyrių: Nepagrįstas praturtėjimas, negotiorum gestio ir culpa in contrahendo, IV skyrių: Pasirinkimo laisvė ir V skyrių: Bendrosios nuostatos; tokiu pakeitimu būtų siekiama to paties tikslo.

31 pakeitimu numatoma nauja nuostata dėl kolektyvinių ginčų. Tai atitinka derybų Taryboje rezultatus. Tačiau taisyklės esmė toliau išaiškinta 9 straipsnyje ir 24 bei 25 konstatuojamosiose dalyse.

14 straipsnyje pateikta 38 pakeitimo esmė. Tačiau Taryba siekė supaprastinti teksto formuluotę ir padaryti ją lankstesne.

18 straipsnyje pateikta 46 pakeitimo esmė.

c)   Pakeitimai, kuriems pritarta iš dalies

3, 14, 25, 26, 36, 44, 53 ir 54 pakeitimams gali būti pritarta iš dalies.

3 pakeitimui gali būti pritarta tik iš dalies, kadangi konstatuojamoji dalis susijusi su 4 straipsniu, o 26 pakeitimui dėl 4 straipsnio pritarta ne visiškai. Pakeitimo pirmas sakinys iš esmės atspindėtas dabartiniame 13 ir 14 konstatuojamųjų dalių tekste. Paskutinė pakeitimo dalis atspindėta dabartiniame 28 konstatuojamosios dalies tekste.

14 pakeitimu siūloma, pirma, įrašyti žodžius „jeigu tai tikslinga“ siekiant pabrėžti teismo turimą pasirinkimo laisvę ir, antra, nustatyti, kad ši galimybė netaikoma sprendžiant klausimus, susijusius su privataus gyvenimo pažeidimais ir nesąžininga konkurencija. Taryba gali pritarti pakeitimo pirmai daliai, tačiau privataus gyvenimo pažeidimo klausimams reglamentas nebetaikomas ir Taryba mano, kad byloms dėl nesąžiningos konkurencijos taikoma išimtis būtų nepagrįsta.

25 pakeitimui iš principo pritariama. Tačiau Taryba mano, kad sąlygos, kuriomis galima išreikšti ex ante pasirinkimą, turėtų būti nustatytos aiškiai ir nedviprasmiškai.

26 pakeitimas susijęs su bendra taisykle, nustatyta 4 straipsnyje.

Taryba gali pritarti pasiūlytiems 4 straipsnio 1 dalies pakeitimams.

Tačiau Taryba negali pritarti 2 dalies pakeitimams. 2 dalyje nustatyta konkreti taisyklė dėl eismo įvykių, pagal kurią nesutartinėms prievolėms ir žalos nustatymui būtų taikomos skirtingos teisės normos. Komisija savo peržiūrėtame pasiūlyme (4) nurodė, kad šis sprendimas skiriasi nuo valstybėse narėse galiojančios teisės ir todėl jo negalima priimti neatlikus išankstinės išsamios analizės. Todėl siūloma šį klausimą išsamiai apsvarstyti 30 straipsnyje numatytame pranešime.

4 straipsnio 3 dalį reikėtų suprasti kaip 4 straipsnio 1 ir 2 dalių taikymo „išvengimo sąlygą“, kai iš visų bylos aplinkybių yra aišku, kad deliktas yra akivaizdžiai labiau susijęs su kita šalimi. Atsižvelgdama į tai, Taryba mano, kad konkrečių veiksnių išvardinti nereikia.

36 pakeitimas yra susijęs su nauju 10 straipsniu. Iš esmės galima pritarti pasiūlytiems pakeitimams, tačiau Taryba mano, kad tais atvejais, kai taikytina teisė negali būti nustatyta pagal 10 straipsnio 1 ar 2 dalis, tinkamesnis susiejimo kriterijus — šalies, kurioje buvo nepagrįstai praturtėta, teisė.

Taryba pritaria 44 pakeitimo pirmai daliai. Tačiau derybų metu buvo sutarta išbraukti 2 dalį, kuri tam tikroms valstybėms narėms sukeltų esminių problemų; todėl Taryba negali pritarti šiai pakeitimo daliai.

53 pakeitimui pritarta iš dalies. Taryba mano, kad būtų tikslingiau, kad reglamentas automatiškai turėtų viršenybę prieš išimtinai dviejų ar daugiau valstybių narių sudarytas konvencijas, jei šios konvencijos yra susijusios su reglamente reguliuojamais klausimais. Pasiūlytam 28 straipsnio 3 dalies pakeitimui nepritarta, kadangi Hagos konvencijoje nustatyta konkreti tvarka dėl eismo įvykių ir daugelis valstybių narių, kurios yra šios konvencijos susitariančiosios šalys, pageidavo toliau taikyti šią tvarką. Šioje srityje reikėtų atsižvelgti į 30 straipsnyje numatytą peržiūros sąlygą, kurioje konkrečiai nurodomas eismo įvykių klausimas.

Taryba palankiai vertina 54 pakeitimu pasiūlytą peržiūros sąlygą. Tačiau Taryba siūlo labiau bendro pobūdžio peržiūros sąlygą, kuri būtų tinkamesnė siekiant užtikrinti veiksmingą įvertinimą atsižvelgiant į dabartinius įgaliojimus (žr. 30 straipsnį).

d)   Pakeitimai, kuriems nepritarta

1, 4, 5, 6, 8, 10, 11, 13, 16, 27, 29, 32, 33, 41, 42, 43, 47, 49, 50, 56 ir 57 pakeitimams nepritarta.

1 pakeitime nurodomas reglamentas „Roma I“. Tačiau kol reglamentas dar nepriimtas, tikslingiau nurodyti galiojančią 1980 m. konvenciją dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės („Roma I“).

4 pakeitimas susijęs su pasiūlytais bendrosios taisyklės pakeitimais (26 pakeitimas). Kadangi 26 pakeitimui buvo nepritarta iš dalies, reikėtų atmesti atitinkamus konstatuojamosios dalies pakeitimus.

Taryba mano, kad atsižvelgiant į reglamento taikymo srities pakeitimus, 5 pakeitimas nereikalingas.

6, 8, 11 ir 13 pakeitimais būtų pakeistos konstatuojamosios dalys, atsižvelgiant į tai, kad iš reglamento teksto išbrauktos kelios specialios taisyklės, kaip pasiūlyta 27 pakeitimu (atsakomybė už produktus), 29 pakeitimu (nesąžininga konkurencija ir konkurencijos laisvę ribojantys veiksmai) ir 33 pakeitimu (žala aplinkai). Taryba negali pritarti šių specialių taisyklių išbraukimui, todėl reikėtų atmesti ir atitinkamus konstatuojamųjų dalių pakeitimus. Tačiau Taryba pasistengė aiškiai apibrėžti šių specialių taisyklių taikymo sritį siekdama palengvinti jų praktinį taikymą.

10 ir 56 pakeitimus reikėtų atmesti, kadangi reglamentas nebetaikomas nesutartinėms prievolėms, atsirandančioms dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.

16 pakeitimas Tarybai nepriimtinas, kadangi ji nepritaria 42 pakeitimui, kurį atitinka šis pakeitimas.

27 pakeitimu būtų panaikinta speciali taisyklė dėl atsakomybės už produktus. Taryba mano, kad byloms dėl atsakomybės už produktus taikant bendrąsias taisykles, nebūtų galima pakankamai aiškiai numatyti taikytiną teisę. Atsižvelgiant į šį tikslą, atrodo, kad kelių pakopų susiejimo kriterijų sistemos kartu su numatomumo sąlyga sukūrimas yra pasvertas sprendimas.

29 pakeitimu siūloma išbraukti konkrečią taisyklę dėl nesąžiningos konkurencijos. Taryba negali pritarti šiam pakeitimui. 6 straipsnyje nustatyta taisyklė yra ne bendrosios taisyklės, nustatytos 4 straipsnio 1 dalyje, išimtis, o veikiau paaiškina bendrąją taisyklę siekiant nustatyti, kur atsiranda žala. Nesąžiningos konkurencijos bylose ši taisyklė turėtų apsaugoti konkurentus, vartotojus bei plačiąją visuomenę ir užtikrinti tinkamą rinkos ekonomikos veikimą. Susiejimas su vieta, kurioje konkurenciniams ryšiams ar bendriems vartotojų interesams yra padarytas poveikis, arba, konkurencijos apribojimų atveju, su šalimi, kurioje apribojimas turi ar gali turėti poveikį, iš esmės atitinka šiuos tikslus. 6 straipsnio 3 dalyje minimos dėl konkurencijos apribojimo atsirandančios nesutartinės prievolės turėtų apimti ir Bendrijos, ir nacionalinės konkurencijos teisės pažeidimus.

32 pakeitimas susijęs su 26 pakeitimu, kurio daliai, susijusiai su eismo įvykiais, Taryba nepritarė. Šis pakeitimas atmestas dėl tų pačių, kaip nurodyta pirmiau.

Taryba negali pritarti specialios taisyklės dėl žalos aplinkai išbraukimui, kaip siūloma 33 pakeitimu. Siūloma taisyklė atspindi Bendrijos skatinamą ir jau keliose valstybėse narėse taikomą principą „teršėjas moka“.

Taryba negali pritarti 41 pakeitimui, kadangi jis prieštarautų 40 pakeitimu siūlomiems pakeitimams, kuriems Taryba pritaria.

42 ir 43 pakeitimai yra susiję su užsienio valstybių teisės taikymu teisme. Taryba nepritaria šiems pakeitimams, kadangi šis klausimas turėtų būti sprendžiamas kitame kontekste.

Kadangi buvo pritarta 22 pakeitimui, Tarybos manymu, 47 pakeitimas nereikalingas.

Taryba mano, kad 23 straipsnio 2 dalyje pateiktas paaiškinimas dėl verslu užsiimančių fizinių asmenų yra pakankamas. Todėl 49 pakeitimui nepritarta.

50 pakeitimu siekiama paaiškinti viešosios tvarkos sąvoką. Siekiant apibrėžti viešąją tvarką, kol kas būtų sudėtinga nustatyti bendrus kriterijus ir dokumentus, kuriais reikėtų remtis. Dėl šių priežasčių 50 pakeitimui nepritarta.

57 pakeitimas susijęs su pirminio Komisijos pasiūlymo 6 straipsniu. Taryba daug kartų nagrinėjo šį klausimą ir išsamiai apsvarstė visas derybose pasiūlytas galimybes, įskaitant Europos Parlamento pasiūlytą sprendimą. Tačiau pasiektas galutinis kompromisas — siekdama suderinti priešingus interesus, Taryba siūlo šiame etape išbraukti specialią taisyklę dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimų. Todėl 57 pakeitimas turi būti atmestas. Tačiau reglamento 1 straipsnio 2 dalies g punkte numatyta, kad reglamentas šiems klausimams nebetaikomas.

Tačiau šis klausimas turėtų būti siejamas su 30 straipsniu. 30 straipsnyje nustatytoje peržiūros sąlygoje numatyta, kad Komisija turi pateikti pranešimą ne vėliau kaip per keturis metus nuo šio reglamento įsigaliojimo. Visų pirma šiame pranešime išnagrinėjamos nesutartinės prievolės, atsirandančios dėl privataus gyvenimo ir su asmeniu susijusių teisių pažeidimo, įskaitant garbės ir orumo įžeidimą.

III.   IŠVADA

Taryba mano, kad bendrosios pozicijos dėl reglamento dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės tekste nustatyta subalansuota su nesutartinėmis prievolėmis susijusių kolizinių normų sistema ir pasiektas tikslas — nustatyti vienodas taisykles dėl taikytinos teisės. Be to, plačiąja prasme, bendroji pozicija atitinka pirminį Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento nuomonę.

---

(1)  Žr. nuorodą į pranešimą dėl I/A punkto, dok. 12219/2006 CODEC 838 JUSTCIV 181.

(2)  Žr. dok. 10812/05 CODEC 590 JUSTCIV 132.

(3)  Žr. dok. 6622/06 JUSTCIV 32 CODEC 171.

(4)  Žr. dok. 6622/06 JUSTCIV 32 CODEC 171.

PRIEDAS

ATITIKIMO LENTELĖ

| Pirminis Komisijos pasiūlymas | Tarybos bendroji pozicija |
| --- | --- |
| 1 konstatuojamoji dalis | 1 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 2 konstatuojamoji dalis |
| 2 konstatuojamoji dalis | išbraukta |
| 3 konstatuojamoji dalis | 3 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 4 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 5 konstatuojamoji dalis |
| 4 konstatuojamoji dalis | 6 konstatuojamoji dalis |
| 5 konstatuojamoji dalis | 7 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 8 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 9 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 10 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 11 konstatuojamoji dalis |
| 6 konstatuojamoji dalis | 12 konstatuojamoji dalis |
| 7 konstatuojamoji dalis | 13 konstatuojamoji dalis |
| 8 konstatuojamoji dalis | 14 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 15 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 16 konstatuojamoji dalis |
| 9 konstatuojamoji dalis | 17 konstatuojamoji dalis |
| 10 konstatuojamoji dalis | 18 konstatuojamoji dalis |
| 11 konstatuojamoji dalis | 19 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 20 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 21 konstatuojamoji dalis |
| 12 konstatuojamoji dalis | išbraukta |
| 13 konstatuojamoji dalis | 22 konstatuojamoji dalis |
| 14 konstatuojamoji dalis | 23 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 24 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 25 konstatuojamoji dalis |
| 15 konstatuojamoji dalis | 26 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 27 konstatuojamoji dalis |
| 16 konstatuojamoji dalis | 28 konstatuojamoji dalis |
| 17 konstatuojamoji dalis | 29 konstatuojamoji dalis |
| 18 konstatuojamoji dalis | 30 konstatuojamoji dalis |
| 19 konstatuojamoji dalis | 31 konstatuojamoji dalis |
| 20 konstatuojamoji dalis | 32 konstatuojamoji dalis |
| nauja | 33 konstatuojamoji dalis |
| 21 konstatuojamoji dalis | 34 konstatuojamoji dalis |
| 22 konstatuojamoji dalis | 35 konstatuojamoji dalis |
| 23 konstatuojamoji dalis | 36 konstatuojamoji dalis |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| nauja | 2 straipsnis |
| 2 straipsnis | 3 straipsnis |
| 3 straipsnis | 4 straipsnis |
| 4 straipsnis | 5 straipsnis |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | išbraukta |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| nauja | 9 straipsnis |
| 9 straipsnio 1 dalis | 12 straipsnis |
| 9 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnio 2 dalis, 12 straipsnio 2 dalies b punktas |
| 9 straipsnio 3 dalis | 10 straipsnis |
| 9 straipsnio 4 dalis | 11 straipsnis |
| 9 straipsnio 5 dalis | 10 straipsnio 4 dalis, 11 straipsnio 4 dalis, 12 straipsnio 2 dalies c punktas |
| 9 straipsnio 6 dalis | 13 straipsnis |
| 10 straipsnis | 14 straipsnis |
| 11 straipsnis | 15 straipsnis |
| 12 straipsnis | 16 straipsnis |
| 13 straipsnis | 17 straipsnis |
| 14 straipsnis | 18 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | 19 straipsnis |
| 15 straipsnio 2 dalis | 20 straipsnis |
| 16 straipsnis | 21 straipsnis |
| 17 straipsnis | 22 straipsnis |
| 18 straipsnis | išbraukta |
| 19 straipsnis | 23 straipsnis |
| 20 straipsnis | 24 straipsnis |
| 21 straipsnis | 25 straipsnis |
| 22 straipsnis | 26 straipsnis |
| 23 straipsnis | 27 straipsnis |
| 24 straipsnis | išbraukta |
| 25 straipsnis | 28 straipsnis |
| 26 straipsnis | 29 straipsnis |
| nauja | 30 straipsnis |
| 27 straipsnio antra pastraipa | 31 straipsnis |
| 27 straipsnio pirma ir trečia pastraipos | 32 straipsnis |

Pirminis Komisijos pasiūlymas

Tarybos bendroji pozicija

1 konstatuojamoji dalis

1 konstatuojamoji dalis

nauja

2 konstatuojamoji dalis

2 konstatuojamoji dalis

išbraukta

3 konstatuojamoji dalis

3 konstatuojamoji dalis

nauja

4 konstatuojamoji dalis

nauja

5 konstatuojamoji dalis

4 konstatuojamoji dalis

6 konstatuojamoji dalis

5 konstatuojamoji dalis

7 konstatuojamoji dalis

nauja

8 konstatuojamoji dalis

nauja

9 konstatuojamoji dalis

nauja

10 konstatuojamoji dalis

nauja

11 konstatuojamoji dalis

6 konstatuojamoji dalis

12 konstatuojamoji dalis

7 konstatuojamoji dalis

13 konstatuojamoji dalis

8 konstatuojamoji dalis

14 konstatuojamoji dalis

nauja

15 konstatuojamoji dalis

nauja

16 konstatuojamoji dalis

9 konstatuojamoji dalis

17 konstatuojamoji dalis

10 konstatuojamoji dalis

18 konstatuojamoji dalis

11 konstatuojamoji dalis

19 konstatuojamoji dalis

nauja

20 konstatuojamoji dalis

nauja

21 konstatuojamoji dalis

12 konstatuojamoji dalis

išbraukta

13 konstatuojamoji dalis

22 konstatuojamoji dalis

14 konstatuojamoji dalis

23 konstatuojamoji dalis

nauja

24 konstatuojamoji dalis

nauja

25 konstatuojamoji dalis

15 konstatuojamoji dalis

26 konstatuojamoji dalis

nauja

27 konstatuojamoji dalis

16 konstatuojamoji dalis

28 konstatuojamoji dalis

17 konstatuojamoji dalis

29 konstatuojamoji dalis

18 konstatuojamoji dalis

30 konstatuojamoji dalis

19 konstatuojamoji dalis

31 konstatuojamoji dalis

20 konstatuojamoji dalis

32 konstatuojamoji dalis

nauja

33 konstatuojamoji dalis

21 konstatuojamoji dalis

34 konstatuojamoji dalis

22 konstatuojamoji dalis

35 konstatuojamoji dalis

23 konstatuojamoji dalis

36 konstatuojamoji dalis

1 straipsnis

1 straipsnis

nauja

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

išbraukta

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

nauja

9 straipsnis

9 straipsnio 1 dalis

12 straipsnis

9 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnio 2 dalis, 12 straipsnio 2 dalies b punktas

9 straipsnio 3 dalis

10 straipsnis

9 straipsnio 4 dalis

11 straipsnis

9 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 4 dalis, 11 straipsnio 4 dalis, 12 straipsnio 2 dalies c punktas

9 straipsnio 6 dalis

13 straipsnis

10 straipsnis

14 straipsnis

11 straipsnis

15 straipsnis

12 straipsnis

16 straipsnis

13 straipsnis

17 straipsnis

14 straipsnis

18 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

19 straipsnis

15 straipsnio 2 dalis

20 straipsnis

16 straipsnis

21 straipsnis

17 straipsnis

22 straipsnis

18 straipsnis

išbraukta

19 straipsnis

23 straipsnis

20 straipsnis

24 straipsnis

21 straipsnis

25 straipsnis

22 straipsnis

26 straipsnis

23 straipsnis

27 straipsnis

24 straipsnis

išbraukta

25 straipsnis

28 straipsnis

26 straipsnis

29 straipsnis

nauja

30 straipsnis

27 straipsnio antra pastraipa

31 straipsnis

27 straipsnio pirma ir trečia pastraipos

32 straipsnis

---