# Úradný vestník C 325/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 325 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4930. decembra 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 325

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4930. decembra 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Návrhy právnych aktov |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 431. plenárne zasadnutie 13. a 14. decembra 2006 |
| 2006/C 325/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenie xxx/2006 o liekoch používaných v pediatrii, nariadenie (EHS) č. 1768/92, smernica 2001/20/ES, smernica 2001/83/ES a nariadenie (ES) č. 726/2004KOM(2006) 640, konečné znenie – 2006/0207 (COD) | 1 |
| 2006/C 325/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2002/38/ES pokiaľ ide o uplatňovanie úpravy daní z pridanej hodnoty na služby rozhlasového a televízneho vysielania a na určité elektronicky poskytované službyKOM(2006) 739, konečné znenie – 2006/0245 (CNS) | 2 |
| 2006/C 325/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prepojenie správy EÚ a členských štátov a postupy v tejto oblasti | 3 |
| 2006/C 325/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchuKOM(2006) 134, konečné znenie | 11 |
| 2006/C 325/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Expert Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií | 16 |
| 2006/C 325/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o identifikácii ovládačov, oznamovačov a indikátorov pre dvoj- alebo trojkolesové motorové vozidlá (kodifikované znenie)KOM(2006) 556, konečné znenie – 2006/0175 (COD) | 28 |
| 2006/C 325/07 | Návrh stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vínaKOM(2006) 319, konečné znenie | 29 |
| 2006/C 325/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)KOM(2006) 237, konečné znenie – 2006/0082 (CNS) | 35 |
| 2006/C 325/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. .../... o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravináchKOM(2006) 607, konečné znenie – 2006/0195 (COD) | 37 |
| 2006/C 325/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie ES č. .../... o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravínKOM(2006) 606, konečné znenie – 2006/0193 (COD) | 40 |
| 2006/C 325/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nariadenie Rady ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 404/93, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006, pokiaľ ide o odvetvie banánovKOM(2006) 489, konečné znenie – 2006/0173 (CNS) | 41 |
| 2006/C 325/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva, a nariadenie Rady (EHS) č. 574/72 stanovujúce postup na vykonávanie nariadenia (EHS) č. 1408/71KOM(2005) 676, konečné znenie – 2005/0258 (COD) | 43 |
| 2006/C 325/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv | 46 |
| 2006/C 325/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, ktorým sa implementuje partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednostiKOM(2006) 136, konečné znenie | 53 |
| 2006/C 325/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Deti ako nepriame obete domáceho násilia | 60 |
| 2006/C 325/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k týmto návrhom: Oznámenie Komisie k stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa KOM(2006) 367, konečné znenie | 65 |
| 2006/C 325/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2201/2003, pokiaľ ide o súdnu právomoc, a ktorým sa zavádzajú pravidlá týkajúce sa rozhodného práva v manželských veciachKOM(2006) 399, konečné znenie | 71 |
| 2006/C 325/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazcaKOM(2006) 79, konečné znenie – 2006/0025 (COD) | 73 |
| 2006/C 325/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán elektronickej verejnej správy (eGovernment) i2010: Urýchlenie elektronickej verejnej správy v Európe v prospech všetkýchKOM(2006) 173, konečné znenie | 78 |
| 2006/C 325/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravyKOM(2006) 646, konečné znenie – 2006/0210 (COD) | 82 |
| 2006/C 325/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizácii technických požiadaviek a správnych postupov v oblasti civilného letectvaKOM(2006) 645, konečné znenie – 2006/0209 (COD) | 83 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Návrhy právnych aktov

Európsky hospodársky a sociálny výbor

431. plenárne zasadnutie 13. a 14. decembra 2006

2006/C 325/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenie xxx/2006 o liekoch používaných v pediatrii, nariadenie (EHS) č. 1768/92, smernica 2001/20/ES, smernica 2001/83/ES a nariadenie (ES) č. 726/2004KOM(2006) 640, konečné znenie – 2006/0207 (COD)

KOM(2006) 640, konečné znenie – 2006/0207 (COD)

1

2006/C 325/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2002/38/ES pokiaľ ide o uplatňovanie úpravy daní z pridanej hodnoty na služby rozhlasového a televízneho vysielania a na určité elektronicky poskytované službyKOM(2006) 739, konečné znenie – 2006/0245 (CNS)

KOM(2006) 739, konečné znenie – 2006/0245 (CNS)

2

2006/C 325/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prepojenie správy EÚ a členských štátov a postupy v tejto oblasti

3

2006/C 325/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchuKOM(2006) 134, konečné znenie

KOM(2006) 134, konečné znenie

11

2006/C 325/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Expert Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií

16

2006/C 325/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o identifikácii ovládačov, oznamovačov a indikátorov pre dvoj- alebo trojkolesové motorové vozidlá (kodifikované znenie)KOM(2006) 556, konečné znenie – 2006/0175 (COD)

KOM(2006) 556, konečné znenie – 2006/0175 (COD)

28

2006/C 325/07

Návrh stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vínaKOM(2006) 319, konečné znenie

KOM(2006) 319, konečné znenie

29

2006/C 325/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)KOM(2006) 237, konečné znenie – 2006/0082 (CNS)

KOM(2006) 237, konečné znenie – 2006/0082 (CNS)

35

2006/C 325/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. .../... o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravináchKOM(2006) 607, konečné znenie – 2006/0195 (COD)

KOM(2006) 607, konečné znenie – 2006/0195 (COD)

37

2006/C 325/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie ES č. .../... o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravínKOM(2006) 606, konečné znenie – 2006/0193 (COD)

KOM(2006) 606, konečné znenie – 2006/0193 (COD)

40

2006/C 325/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nariadenie Rady ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 404/93, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006, pokiaľ ide o odvetvie banánovKOM(2006) 489, konečné znenie – 2006/0173 (CNS)

KOM(2006) 489, konečné znenie – 2006/0173 (CNS)

41

2006/C 325/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva, a nariadenie Rady (EHS) č. 574/72 stanovujúce postup na vykonávanie nariadenia (EHS) č. 1408/71KOM(2005) 676, konečné znenie – 2005/0258 (COD)

KOM(2005) 676, konečné znenie – 2005/0258 (COD)

43

2006/C 325/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv

46

2006/C 325/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, ktorým sa implementuje partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednostiKOM(2006) 136, konečné znenie

KOM(2006) 136, konečné znenie

53

2006/C 325/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Deti ako nepriame obete domáceho násilia

60

2006/C 325/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k týmto návrhom: Oznámenie Komisie k stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa KOM(2006) 367, konečné znenie

KOM(2006) 367, konečné znenie

65

2006/C 325/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2201/2003, pokiaľ ide o súdnu právomoc, a ktorým sa zavádzajú pravidlá týkajúce sa rozhodného práva v manželských veciachKOM(2006) 399, konečné znenie

KOM(2006) 399, konečné znenie

71

2006/C 325/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazcaKOM(2006) 79, konečné znenie – 2006/0025 (COD)

KOM(2006) 79, konečné znenie – 2006/0025 (COD)

73

2006/C 325/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán elektronickej verejnej správy (eGovernment) i2010: Urýchlenie elektronickej verejnej správy v Európe v prospech všetkýchKOM(2006) 173, konečné znenie

KOM(2006) 173, konečné znenie

78

2006/C 325/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravyKOM(2006) 646, konečné znenie – 2006/0210 (COD)

KOM(2006) 646, konečné znenie – 2006/0210 (COD)

82

2006/C 325/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizácii technických požiadaviek a správnych postupov v oblasti civilného letectvaKOM(2006) 645, konečné znenie – 2006/0209 (COD)

KOM(2006) 645, konečné znenie – 2006/0209 (COD)

83

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Návrhy právnych aktov

Európsky hospodársky a sociálny výbor

431. plenárne zasadnutie 13. a 14. decembra 2006

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenie xxx/2006 o liekoch používaných v pediatrii, nariadenie (EHS) č. 1768/92, smernica 2001/20/ES, smernica 2001/83/ES a nariadenie (ES) č. 726/2004“

KOM(2006) 640, konečné znenie – 2006/0207 (COD)

(2006/C 325/01)

Európska rada sa 9. novembra 2006 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium výboru poverilo vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bola rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra) vymenovaná za hlavnú spravodajkyňu pani HEINISCH. Výbor prijal 125 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Záver

| 1.1 | Rozhodnutie Rady 2006/512/ES, ktoré bolo schválené 17. júla 2006 a ktoré dopĺňa a mení rozhodnutie Rady 1999/468/ES, je založené na článku 202 zmluvy. Rozhodnutím 2006/512/ES sa prijal nový druh spôsobu výkonu vykonávacích právomocí, ktorým je regulačný postup s kontrolou. |
| --- | --- |

1.1

Rozhodnutie Rady 2006/512/ES, ktoré bolo schválené 17. júla 2006 a ktoré dopĺňa a mení rozhodnutie Rady 1999/468/ES, je založené na článku 202 zmluvy. Rozhodnutím 2006/512/ES sa prijal nový druh spôsobu výkonu vykonávacích právomocí, ktorým je regulačný postup s kontrolou.

| 1.2 | Všetky právne akty súvisiace s uvedeným, ktoré po vstúpení komitologického rozhodnutia 2006/512/ES do platnosti odkazujú na regulačný postup základného právneho aktu, ktorý bol schválený v rámci konania spoločného rozhodovania podľa článku 251 Zmluvy o ES, no ktorý ešte nebol vydaný, musia byť preto doplnené a pozmenené. Toto nariadenie xxx/2006 o liekoch na pediatrické použitie bolo síce formálne prijaté 23.10.2006, no nebolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, to znamená, že ešte nevstúpilo do platnosti. |
| --- | --- |

1.2

Všetky právne akty súvisiace s uvedeným, ktoré po vstúpení komitologického rozhodnutia 2006/512/ES do platnosti odkazujú na regulačný postup základného právneho aktu, ktorý bol schválený v rámci konania spoločného rozhodovania podľa článku 251 Zmluvy o ES, no ktorý ešte nebol vydaný, musia byť preto doplnené a pozmenené. Toto nariadenie xxx/2006 o liekoch na pediatrické použitie bolo síce formálne prijaté 23.10.2006, no nebolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, to znamená, že ešte nevstúpilo do platnosti.

| 1.3 | Predložený návrh Komisie dopĺňa a mení nariadenie xxx/2006 o liekoch na pediatrické použitie v tom zmysle, aby sa stanovilo prijatie týchto dvoch vykonávacích opatrení a to článku 20, odsek 2 a článku 49, odsek 3, prostredníctvom nového regulačného postupu s kontrolou, keďže ich cieľom je doplniť nariadenie nepodstatnými prvkami:






  — | v článku 20 ods. 2 s cieľom spresniť vymedzenie dôvodov na rozhodnutie o prenesení a |
| --- | --- | --- |

1.3

Predložený návrh Komisie dopĺňa a mení nariadenie xxx/2006 o liekoch na pediatrické použitie v tom zmysle, aby sa stanovilo prijatie týchto dvoch vykonávacích opatrení a to článku 20, odsek 2 a článku 49, odsek 3, prostredníctvom nového regulačného postupu s kontrolou, keďže ich cieľom je doplniť nariadenie nepodstatnými prvkami:

—

v článku 20 ods. 2 s cieľom spresniť vymedzenie dôvodov na rozhodnutie o prenesení a

| — | v článku 49 ods. 3 pokiaľ ide o maximálne sumy ako aj podmienky a spôsoby vymáhania finančných sankcií. |
| --- | --- |

—

v článku 49 ods. 3 pokiaľ ide o maximálne sumy ako aj podmienky a spôsoby vymáhania finančných sankcií.

2.   Odporúčanie

| 2.1 | Predložený návrh Komisie úplne zodpovedá postupom, ktorými sú na Komisiu prenesené vykonávacie právomoci, a ich pravidlám. EHSV bez výhrad súhlasí s návrhom Komisie. |
| --- | --- |

2.1

Predložený návrh Komisie úplne zodpovedá postupom, ktorými sú na Komisiu prenesené vykonávacie právomoci, a ich pravidlám. EHSV bez výhrad súhlasí s návrhom Komisie.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/2

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2002/38/ES pokiaľ ide o uplatňovanie úpravy daní z pridanej hodnoty na služby rozhlasového a televízneho vysielania a na určité elektronicky poskytované služby“

KOM(2006) 739, konečné znenie – 2006/0245 (CNS)

(2006/C 325/02)

Rada sa 30. novembra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo vypracovaním tohto stanoviska príslušnú odbornú sekciu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán BURANI rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 102 hlasmi za, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Rada schválila 7. mája 2002 smernicu 2002/38/ES, ktorou sa mení a dopĺňa „základná“ smernica 77/388/ES, ktorou sa zavádza sústava DPH. Zmena sa týka DPH uplatňovanej na rozhlasové a televízne služby ako aj na niektoré elektronicky poskytované služby. Obsahuje rad ustanovení, ktoré by bez predĺženia prestali platiť 30. júna 2006. |
| --- | --- |

1.1

Rada schválila 7. mája 2002 smernicu 2002/38/ES, ktorou sa mení a dopĺňa „základná“ smernica 77/388/ES, ktorou sa zavádza sústava DPH. Zmena sa týka DPH uplatňovanej na rozhlasové a televízne služby ako aj na niektoré elektronicky poskytované služby. Obsahuje rad ustanovení, ktoré by bez predĺženia prestali platiť 30. júna 2006.

| 1.2 | V čase schválenia smernice Rada stanovila, že ustanovenia o mieste poskytovania služieb ako aj niektoré ďalšie ustanovenia o úľavách pre podniky tretích krajín budú preskúmané do troch rokov, teda pred skončením platnosti smernice. Komisia predložila 25. mája 2006 správu, v ktorej podporuje platnosť prijatých opatrení a navrhuje predĺženie ich platnosti do 31. decembra 2008. Rada sa však rozhodla platnosť predĺženia obmedziť do 31. decembra 2006. |
| --- | --- |

1.2

V čase schválenia smernice Rada stanovila, že ustanovenia o mieste poskytovania služieb ako aj niektoré ďalšie ustanovenia o úľavách pre podniky tretích krajín budú preskúmané do troch rokov, teda pred skončením platnosti smernice. Komisia predložila 25. mája 2006 správu, v ktorej podporuje platnosť prijatých opatrení a navrhuje predĺženie ich platnosti do 31. decembra 2008. Rada sa však rozhodla platnosť predĺženia obmedziť do 31. decembra 2006.

| 1.3 | Komisia upozorňuje, že skončenie platnosti opatrení uvedených v smernici by malo nežiaduce dôsledky, čo je eufemisticky vyjadrené, že by tu vzniklo legislatívne vákuum, ak by neboli predložené žiadne nové návrhy. Komisia na druhej strane pripomína, že vzhľadom na pomalý priebeh legislatívnych konaní v daňovej oblasti nebude možné stanoviť do konca roka 2006 nové opatrenia, ktoré by nahradili danú smernicu. Preto teda opäť navrhuje predĺženie platnosti smernice do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

1.3

Komisia upozorňuje, že skončenie platnosti opatrení uvedených v smernici by malo nežiaduce dôsledky, čo je eufemisticky vyjadrené, že by tu vzniklo legislatívne vákuum, ak by neboli predložené žiadne nové návrhy. Komisia na druhej strane pripomína, že vzhľadom na pomalý priebeh legislatívnych konaní v daňovej oblasti nebude možné stanoviť do konca roka 2006 nové opatrenia, ktoré by nahradili danú smernicu. Preto teda opäť navrhuje predĺženie platnosti smernice do 31. decembra 2008.

2.   Stanovisko výboru

| 2.1 | Výbor berie na vedomie zdôvodnenia predložené Komisiou a domnieva sa, že zatiaľ nie je dôvod podrobne sa zaoberať ustanoveniami, ktoré obsahuje smernica. Vzhľadom na skutočnosť, že právne predpisy pre tento sektor sú naliehavo potrebné, a spoliehajúc sa na odôvodnenosť tvrdení Komisie, že tieto predpisy sa osvedčili, EHSV nemôže urobiť nič iné než s týmto návrhom súhlasiť. Vzhľadom na dlhý priebeh legislatívnych konaní v daňovej oblasti sa okrem toho domnieva, že dvojročná lehota, teda do 31. decembra 2008, je sotva postačujúca, ak nie dokonca príliš krátka na vypracovanie nových návrhov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

2.1

Výbor berie na vedomie zdôvodnenia predložené Komisiou a domnieva sa, že zatiaľ nie je dôvod podrobne sa zaoberať ustanoveniami, ktoré obsahuje smernica. Vzhľadom na skutočnosť, že právne predpisy pre tento sektor sú naliehavo potrebné, a spoliehajúc sa na odôvodnenosť tvrdení Komisie, že tieto predpisy sa osvedčili, EHSV nemôže urobiť nič iné než s týmto návrhom súhlasiť. Vzhľadom na dlhý priebeh legislatívnych konaní v daňovej oblasti sa okrem toho domnieva, že dvojročná lehota, teda do 31. decembra 2008, je sotva postačujúca, ak nie dokonca príliš krátka na vypracovanie nových návrhov v tejto oblasti.

Brusel 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/3

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Prepojenie správy EÚ a členských štátov a postupy v tejto oblasti“

(2006/C 325/03)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2006 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému: „Prepojenie správy EÚ a členských štátov“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. novembra 2006. Spravodajcom bol pán van Iersel.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza zo 14. decembra) 102 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 48 členov hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

| 1.1 | Rada ministrov je kľúčovým prvkom v rozhodovacom procese v EÚ. No problematika koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni nebola nikdy dôkladne prediskutovaná na úrovni EÚ. EÚ je jedinečná v oblasti rozdelenia suverenity. V dôsledku toho je v EÚ potrebný transparentný viacúrovňový systém riadenia a správy v mnohých oblastiach. EHSV zastáva názor, že jasne definované a efektívne národné politické a administratívne postupy v jednotlivých členských štátoch sú spolu s lepšou tvorbou právnych predpisov, ich uplatňovaním a presadzovaním v praxi neoddeliteľnou súčasťou zodpovedného systému riadenia a správy v EÚ. Takéto postupy tiež posilnia transparentnosť a ujasnia dôsledky právnych predpisov a politík EÚ pre celú spoločnosť. Analýza národných postupov v jednotlivých krajinách odzrkadľuje podstatné rozdiely medzi členskými štátmi v oblasti politického a administratívneho riadenia záležitostí EÚ. Táto analýza by mala stimulovať diskusiu o vládnych – politických a administratívnych – postupoch týkajúcich sa EÚ. Je potrebné zdôrazniť najzaujímavejšie a osvedčené postupy. Otvorená diskusia v celej Európe o tom, ako čo najlepšie riešiť európske záležitosti na národnej úrovni, by tiež prispela k diskusii o lepšej tvorbe zákonov, ich uplatňovaniu a presadzovaní v praxi. EHSV podporuje vypracovanie priebežnej štúdie o národných administratívnych procesoch a postupoch. |
| --- | --- |

1.1

Rada ministrov je kľúčovým prvkom v rozhodovacom procese v EÚ. No problematika koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni nebola nikdy dôkladne prediskutovaná na úrovni EÚ. EÚ je jedinečná v oblasti rozdelenia suverenity. V dôsledku toho je v EÚ potrebný transparentný viacúrovňový systém riadenia a správy v mnohých oblastiach. EHSV zastáva názor, že jasne definované a efektívne národné politické a administratívne postupy v jednotlivých členských štátoch sú spolu s lepšou tvorbou právnych predpisov, ich uplatňovaním a presadzovaním v praxi neoddeliteľnou súčasťou zodpovedného systému riadenia a správy v EÚ. Takéto postupy tiež posilnia transparentnosť a ujasnia dôsledky právnych predpisov a politík EÚ pre celú spoločnosť. Analýza národných postupov v jednotlivých krajinách odzrkadľuje podstatné rozdiely medzi členskými štátmi v oblasti politického a administratívneho riadenia záležitostí EÚ. Táto analýza by mala stimulovať diskusiu o vládnych – politických a administratívnych – postupoch týkajúcich sa EÚ. Je potrebné zdôrazniť najzaujímavejšie a osvedčené postupy. Otvorená diskusia v celej Európe o tom, ako čo najlepšie riešiť európske záležitosti na národnej úrovni, by tiež prispela k diskusii o lepšej tvorbe zákonov, ich uplatňovaniu a presadzovaní v praxi. EHSV podporuje vypracovanie priebežnej štúdie o národných administratívnych procesoch a postupoch.

2.   Úvod

| 2.1 | V roku 2005 schválil EHSV stanovisko o lepšej tvorbe právnych predpisov a stanovisko o ich implementácii a vykonávaní. Obe stanoviská sú založené na zásade, že v právnom štáte je právny predpis dobrý, ak je vykonateľný a vykonaný (1). Právne predpisy EÚ musia vznikať na základe transparentného, demokratického a otvoreného procesu, ktorý posilní legitimitu EÚ. Vnútorné postupy vlád a orgánov jednotlivých členských štátov sú takisto súčasťou tohto procesu. |
| --- | --- |

2.1

V roku 2005 schválil EHSV stanovisko o lepšej tvorbe právnych predpisov a stanovisko o ich implementácii a vykonávaní. Obe stanoviská sú založené na zásade, že v právnom štáte je právny predpis dobrý, ak je vykonateľný a vykonaný (1). Právne predpisy EÚ musia vznikať na základe transparentného, demokratického a otvoreného procesu, ktorý posilní legitimitu EÚ. Vnútorné postupy vlád a orgánov jednotlivých členských štátov sú takisto súčasťou tohto procesu.

| 2.2 | S poľutovaním treba konštatovať, že po mnohých rokoch európskej integrácie neboli právne predpisy a politiky EÚ vo viacerých členských štátoch dostatočne integrované ako politický a administratívny faktor do tvorby ich národných politík v tých oblastiach, v ktorých sa zaviazali realizovať spoločné politiky a výsledky spoločného rozhodovania. |
| --- | --- |

2.2

S poľutovaním treba konštatovať, že po mnohých rokoch európskej integrácie neboli právne predpisy a politiky EÚ vo viacerých členských štátoch dostatočne integrované ako politický a administratívny faktor do tvorby ich národných politík v tých oblastiach, v ktorých sa zaviazali realizovať spoločné politiky a výsledky spoločného rozhodovania.

| 2.3 | V procese tvorby právnych predpisov, ich transpozície a implementácie sú členské štáty kľúčovým prvkom. To znamená, že spôsob, akým členské štáty riadia tieto procesy, je tiež veľmi dôležitý: čím lepšia je organizácia, tým lepší je konečný výsledok pre EÚ, v záujme samotných členských štátov, ako aj pre spoločnosť ako celok. |
| --- | --- |

2.3

V procese tvorby právnych predpisov, ich transpozície a implementácie sú členské štáty kľúčovým prvkom. To znamená, že spôsob, akým členské štáty riadia tieto procesy, je tiež veľmi dôležitý: čím lepšia je organizácia, tým lepší je konečný výsledok pre EÚ, v záujme samotných členských štátov, ako aj pre spoločnosť ako celok.

| 2.4 | Efektívny a transparentný prístup k záležitostiam EÚ na národnej úrovni je nevyhnutný, pretože 25 členských štátov – pričom každý z nich má vlastnú kultúru a tradíciu správy, ako aj vlastné riadenie procesov – musí rešpektovať rovnaké acquis, ktoré zahŕňa podobné požiadavky týkajúce sa tvorby právnych predpisov EÚ, ich transpozície, implementácie a vykonávania. |
| --- | --- |

2.4

Efektívny a transparentný prístup k záležitostiam EÚ na národnej úrovni je nevyhnutný, pretože 25 členských štátov – pričom každý z nich má vlastnú kultúru a tradíciu správy, ako aj vlastné riadenie procesov – musí rešpektovať rovnaké acquis, ktoré zahŕňa podobné požiadavky týkajúce sa tvorby právnych predpisov EÚ, ich transpozície, implementácie a vykonávania.

| 2.5 | Koordinácia a tvorba politík na národnej úrovni nikdy nebola predmetom rozsiahlej diskusie na úrovni EÚ, čiastočne z dôvodu subsidiarity, čiastočne z dôvodu nedostatku skutočného záujmu zo strany rozhodovacích orgánov v Bruseli a jednotlivých hlavných mestách. Je tiež pozoruhodné, že univerzitná a vysokoškolská sféra doteraz – s niekoľkými výnimkami – týmto aspektom nevenovala dostatočnú pozornosť. Je však jasné, že spôsob organizácie a fungovania koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni má podstatný vplyv na rozhodovací proces v Bruseli a potom aj na transpozíciu a implementáciu právnych predpisov EÚ. Preto je pri diskusiách o lepšej tvorbe právnych predpisov a ich implementácii potrebné zohľadniť aj organizáciu koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni. |
| --- | --- |

2.5

Koordinácia a tvorba politík na národnej úrovni nikdy nebola predmetom rozsiahlej diskusie na úrovni EÚ, čiastočne z dôvodu subsidiarity, čiastočne z dôvodu nedostatku skutočného záujmu zo strany rozhodovacích orgánov v Bruseli a jednotlivých hlavných mestách. Je tiež pozoruhodné, že univerzitná a vysokoškolská sféra doteraz – s niekoľkými výnimkami – týmto aspektom nevenovala dostatočnú pozornosť. Je však jasné, že spôsob organizácie a fungovania koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni má podstatný vplyv na rozhodovací proces v Bruseli a potom aj na transpozíciu a implementáciu právnych predpisov EÚ. Preto je pri diskusiách o lepšej tvorbe právnych predpisov a ich implementácii potrebné zohľadniť aj organizáciu koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni.

| 2.6 | Toto nie je len odborným problémom. Je to aj problém politický, pretože je potrebné iniciovať diskusiu o zlepšení organizácie a vnútorných procesoch v členských štátoch a o možnom novom definovaní vzájomných kompetencií medzi členskými štátmi a Komisiou. Súbežne s tým je potrebné zabezpečiť transparentnosť a otvorenosť týchto procesov v členských štátoch s cieľom zlepšiť komunikáciu medzi EÚ a spoločnosťou a odstrániť nedorozumenia a rozptýliť nedôveru na strane občanov. |
| --- | --- |

2.6

Toto nie je len odborným problémom. Je to aj problém politický, pretože je potrebné iniciovať diskusiu o zlepšení organizácie a vnútorných procesoch v členských štátoch a o možnom novom definovaní vzájomných kompetencií medzi členskými štátmi a Komisiou. Súbežne s tým je potrebné zabezpečiť transparentnosť a otvorenosť týchto procesov v členských štátoch s cieľom zlepšiť komunikáciu medzi EÚ a spoločnosťou a odstrániť nedorozumenia a rozptýliť nedôveru na strane občanov.

| 2.7 | Komisia s pochopiteľných dôvodov váhala so začatím diskusie o národných procesoch. Avšak Komisia v roku 2001 oprávnene konštatovala (2): „Je najvyšší čas uznať, že Únia už nie je procesom diplomatickým, ale demokratickým, a že zavádza politiky, ktoré zasahujú hlboko do národných spoločností a každodenného života. Rada musí rozšíriť svoje právomoci s cieľom koordinovať všetky aspekty politiky EÚ na svojej úrovni i v členských štátoch.“ |
| --- | --- |

2.7

Komisia s pochopiteľných dôvodov váhala so začatím diskusie o národných procesoch. Avšak Komisia v roku 2001 oprávnene konštatovala (2): „Je najvyšší čas uznať, že Únia už nie je procesom diplomatickým, ale demokratickým, a že zavádza politiky, ktoré zasahujú hlboko do národných spoločností a každodenného života. Rada musí rozšíriť svoje právomoci s cieľom koordinovať všetky aspekty politiky EÚ na svojej úrovni i v členských štátoch.“

| 2.8 | Čo sa týka „transpozície“ právnych predpisov EÚ, odporúčanie Komisie z roku 2004 predkladá konkrétne návrhy smerujúce priamo členským štátom s cieľom podporiť správnu implementáciu a vykonávanie prijatých právnych predpisov EÚ (3). Viaceré z týchto návrhov môžu byť nápomocné aj pri zlepšovaní vnútroštátnych mechanizmov týkajúcich sa koordinácie a tvorby politík pri príprave právnych predpisov EÚ a realizácii dohodnutých politických cieľov. |
| --- | --- |

2.8

Čo sa týka „transpozície“ právnych predpisov EÚ, odporúčanie Komisie z roku 2004 predkladá konkrétne návrhy smerujúce priamo členským štátom s cieľom podporiť správnu implementáciu a vykonávanie prijatých právnych predpisov EÚ (3). Viaceré z týchto návrhov môžu byť nápomocné aj pri zlepšovaní vnútroštátnych mechanizmov týkajúcich sa koordinácie a tvorby politík pri príprave právnych predpisov EÚ a realizácii dohodnutých politických cieľov.

| 2.9 | Potreba zjednotenia vnútroštátnych politických a administratívnych procesov v členských štátoch je bezpochyby oveľa naliehavejšia od momentu:






  — | zavedenia vyhodnocovania implementácie právnych predpisov EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.9

Potreba zjednotenia vnútroštátnych politických a administratívnych procesov v členských štátoch je bezpochyby oveľa naliehavejšia od momentu:

—

zavedenia vyhodnocovania implementácie právnych predpisov EÚ,

| — | zapájania EÚ do stále väčšieho počtu oblastí, |
| --- | --- |

—

zapájania EÚ do stále väčšieho počtu oblastí,

| — | rokovaní o Zmluve o Ústave pre Európu, |
| --- | --- |

—

rokovaní o Zmluve o Ústave pre Európu,

| — | rozšírenia Únie a plánovaného prijímania nových členov. |
| --- | --- |

—

rozšírenia Únie a plánovaného prijímania nových členov.

No je potrebné vykonať ešte veľa práce.

3.   Všeobecný rámec

| 3.1 | EÚ nie je štátom a ani nesmeruje k jeho vytvoreniu. Komisia je orgánom s právom vyvinúť iniciatívu v jasne definovaných oblastiach. Rada je zodpovedná za prijímanie rozhodnutí v oblasti právnych predpisov a rozpočtu, pričom na mnohé rozhodnutia majú značný vplyv Európsky parlament ako ďalší legislatívny orgán a Súdny dvor ako „strážca“ právnych predpisov EÚ. Žiadny z týchto orgánov nemá rozhodujúcu riadiacu funkciu. EÚ je skôr veľmi komplexnou realitou viacerých vzájomne prepojených aktérov. Je aj jedinečná v tom, že vytvorila sieť vnútroštátnych a nadnárodných právomocí. |
| --- | --- |

3.1

EÚ nie je štátom a ani nesmeruje k jeho vytvoreniu. Komisia je orgánom s právom vyvinúť iniciatívu v jasne definovaných oblastiach. Rada je zodpovedná za prijímanie rozhodnutí v oblasti právnych predpisov a rozpočtu, pričom na mnohé rozhodnutia majú značný vplyv Európsky parlament ako ďalší legislatívny orgán a Súdny dvor ako „strážca“ právnych predpisov EÚ. Žiadny z týchto orgánov nemá rozhodujúcu riadiacu funkciu. EÚ je skôr veľmi komplexnou realitou viacerých vzájomne prepojených aktérov. Je aj jedinečná v tom, že vytvorila sieť vnútroštátnych a nadnárodných právomocí.

| 3.2 | EÚ je jedinečná v oblasti rozdelenia suverenity. V dôsledku toho je v EÚ potrebné dosiahnuť transparentný systém viacúrovňového riadenia a správy v širokom spektre oblastí, ale nie je vôbec jasné, aké dôsledky to bude mať pre riadenie a správu jej súčastí, t.j. členských štátov (4). Týka sa to oblasti spoločných kompetencií členských štátov a „Bruselu“, ale aj prípadov, keď ide o nezávislé kompetencie samotných členských štátov, ako napr. implementácia Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

3.2

EÚ je jedinečná v oblasti rozdelenia suverenity. V dôsledku toho je v EÚ potrebné dosiahnuť transparentný systém viacúrovňového riadenia a správy v širokom spektre oblastí, ale nie je vôbec jasné, aké dôsledky to bude mať pre riadenie a správu jej súčastí, t.j. členských štátov (4). Týka sa to oblasti spoločných kompetencií členských štátov a „Bruselu“, ale aj prípadov, keď ide o nezávislé kompetencie samotných členských štátov, ako napr. implementácia Lisabonskej stratégie.

| 3.3 | Počas posledných desaťročí sa EÚ zapojila do čoraz väčšieho množstva oblastí. Je to dynamický proces, do ktorého sú zapojené aj vlády členských štátov a v čoraz väčšej miere aj regionálne orgány, sociálni a hospodárski aktéri a občianska spoločnosť. V poslednom období sa začínajú implementovať záležitosti „tretieho piliera“, t.j. spravodlivosti a vnútorných vecí. Komisia však zatiaľ nemôže iniciovať konanie pre porušenie predpisov voči členským štátom s cieľom odstrániť nedostatky pri ich implementácii na národnej úrovni (5). |
| --- | --- |

3.3

Počas posledných desaťročí sa EÚ zapojila do čoraz väčšieho množstva oblastí. Je to dynamický proces, do ktorého sú zapojené aj vlády členských štátov a v čoraz väčšej miere aj regionálne orgány, sociálni a hospodárski aktéri a občianska spoločnosť. V poslednom období sa začínajú implementovať záležitosti „tretieho piliera“, t.j. spravodlivosti a vnútorných vecí. Komisia však zatiaľ nemôže iniciovať konanie pre porušenie predpisov voči členským štátom s cieľom odstrániť nedostatky pri ich implementácii na národnej úrovni (5).

| 3.4 | Napriek často priamym dôsledkom právnych predpisov EÚ a rozhodnutí na úrovni Spoločenstva pre jednotlivých občanov, podniky a organizácie je EÚ v mnohých členských štátoch naďalej primárne vnímaná ako medzinárodná inštitúcia mimo organizácie vlastného štátu, v niektorých členských štátoch dokonca ako súčasť zahraničnej politiky. V dôsledku toho vznikajú nedorozumenia a kontraproduktívny odstup. Problémy, s ktorými je EÚ konfrontovaná v politickej a administratívnej sfére v členských štátoch sú zväčša zapríčinené takýmto zmýšľaním. |
| --- | --- |

3.4

Napriek často priamym dôsledkom právnych predpisov EÚ a rozhodnutí na úrovni Spoločenstva pre jednotlivých občanov, podniky a organizácie je EÚ v mnohých členských štátoch naďalej primárne vnímaná ako medzinárodná inštitúcia mimo organizácie vlastného štátu, v niektorých členských štátoch dokonca ako súčasť zahraničnej politiky. V dôsledku toho vznikajú nedorozumenia a kontraproduktívny odstup. Problémy, s ktorými je EÚ konfrontovaná v politickej a administratívnej sfére v členských štátoch sú zväčša zapríčinené takýmto zmýšľaním.

| 3.4.1 | V politických systémoch má kľúčový význam postavenie a úloha národných parlamentov. Často ešte pretrváva rozpor medzi rozsahom informovania a zapájania národných parlamentov na jednej strane a rozhodovacím procesom na úrovni EÚ na strane druhej. To prehlbuje odstup medzi EÚ a spoločnosťou. |
| --- | --- |

3.4.1

V politických systémoch má kľúčový význam postavenie a úloha národných parlamentov. Často ešte pretrváva rozpor medzi rozsahom informovania a zapájania národných parlamentov na jednej strane a rozhodovacím procesom na úrovni EÚ na strane druhej. To prehlbuje odstup medzi EÚ a spoločnosťou.

| 3.4.2 | Druhým aspektom v tejto súvislosti je rozdiel vo vnímaní a záväzkoch politikov, národných správ a zapojených súkromných aktérov. |
| --- | --- |

3.4.2

Druhým aspektom v tejto súvislosti je rozdiel vo vnímaní a záväzkoch politikov, národných správ a zapojených súkromných aktérov.

| 3.4.3 | Po tretie: ak chýba transparentnosť pri tvorbe politík, môžu vzniknúť nejasnosti o tom, ako a kedy majú byť na národnej úrovni a na úrovni EÚ definované a prerokované stanoviská jednotlivých členských štátov. Na ilustráciu možno uviesť existenciu európskych sekcií na rôznych ministerstvách, ktoré okrem toho, že sa zaoberajú zásadnými témami, a nielen koordináciou, sú viac-menej oddelené od sekcií zodpovedných za vnútroštátnu politiku. To môže mať negatívne dôsledky pre citlivosť a pozornosť týchto sekcií pre európske aspekty. Porovnateľné problémy s koordináciou existujú medzi stálymi výbormi v národných parlamentoch. |
| --- | --- |

3.4.3

Po tretie: ak chýba transparentnosť pri tvorbe politík, môžu vzniknúť nejasnosti o tom, ako a kedy majú byť na národnej úrovni a na úrovni EÚ definované a prerokované stanoviská jednotlivých členských štátov. Na ilustráciu možno uviesť existenciu európskych sekcií na rôznych ministerstvách, ktoré okrem toho, že sa zaoberajú zásadnými témami, a nielen koordináciou, sú viac-menej oddelené od sekcií zodpovedných za vnútroštátnu politiku. To môže mať negatívne dôsledky pre citlivosť a pozornosť týchto sekcií pre európske aspekty. Porovnateľné problémy s koordináciou existujú medzi stálymi výbormi v národných parlamentoch.

| 3.4.4 | Po štvrté: rozhodovanie na národnej úrovni týkajúce sa „Európy“ je príliš často oddelené od výkonných riaditeľstiev a inštitúcií a príliš vzdialené od regionálnych a miestnych inštitúcií. |
| --- | --- |

3.4.4

Po štvrté: rozhodovanie na národnej úrovni týkajúce sa „Európy“ je príliš často oddelené od výkonných riaditeľstiev a inštitúcií a príliš vzdialené od regionálnych a miestnych inštitúcií.

| 3.5 | Je zjavné, že členské štáty len neochotne menia svoje administratívne a politické postupy. Ak však tieto postupy nebudú prispôsobené rastúcej komplexnosti a významu EÚ, môže to viesť ku konfliktom na rôznych úrovniach rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

3.5

Je zjavné, že členské štáty len neochotne menia svoje administratívne a politické postupy. Ak však tieto postupy nebudú prispôsobené rastúcej komplexnosti a významu EÚ, môže to viesť ku konfliktom na rôznych úrovniach rozhodovacieho procesu.

| 3.6 | V centre pozornosti sú zvyčajne špecifické politické záujmy, tradície a vnútroštátna ako aj stranícko-politická rétorika. Na základe toho sa potom vytvára umelá priepasť medzi rozhodnutiami prijímanými v Bruseli a vnímanými národnými záujmami a procesmi. |
| --- | --- |

3.6

V centre pozornosti sú zvyčajne špecifické politické záujmy, tradície a vnútroštátna ako aj stranícko-politická rétorika. Na základe toho sa potom vytvára umelá priepasť medzi rozhodnutiami prijímanými v Bruseli a vnímanými národnými záujmami a procesmi.

| 3.7 | Tento vývoj je hlavným zdrojom zvláštneho paradoxu, keď na jednej strane vlády sa v EÚ – „Bruseli“ – dohodnú na politických cieľoch a právnych predpisoch, no na druhej strane ich potom často zamietnu, keď sa o nich diskutuje v národnom politickom systéme. |
| --- | --- |

3.7

Tento vývoj je hlavným zdrojom zvláštneho paradoxu, keď na jednej strane vlády sa v EÚ – „Bruseli“ – dohodnú na politických cieľoch a právnych predpisoch, no na druhej strane ich potom často zamietnu, keď sa o nich diskutuje v národnom politickom systéme.

| 3.8 | Ukázalo sa, že tento rozpor vyvoláva v rôznych záujmových skupinách a vo verejnosti vo všeobecnosti veľké pochybnosti. Určite tiež prispieva k vážnej kríze legitimity EÚ, pretože existuje priamy vzťah medzi kvalitou a spoľahlivosťou riadenia politických cieľov EÚ na národnej úrovni a názormi a očakávaniami verejnosti. |
| --- | --- |

3.8

Ukázalo sa, že tento rozpor vyvoláva v rôznych záujmových skupinách a vo verejnosti vo všeobecnosti veľké pochybnosti. Určite tiež prispieva k vážnej kríze legitimity EÚ, pretože existuje priamy vzťah medzi kvalitou a spoľahlivosťou riadenia politických cieľov EÚ na národnej úrovni a názormi a očakávaniami verejnosti.

| 3.8.1 | EHSV v tejto súvislosti tiež poukazuje na to, že prípadná kríza legitimity EÚ by sa nemala odvodzovať v prvom rade z problémov v komunikácii. Základný prístup k opätovnému získaniu dôvery občanov v EÚ musí i naďalej spočívať v riešení naliehavých problémov Únie. |
| --- | --- |

3.8.1

EHSV v tejto súvislosti tiež poukazuje na to, že prípadná kríza legitimity EÚ by sa nemala odvodzovať v prvom rade z problémov v komunikácii. Základný prístup k opätovnému získaniu dôvery občanov v EÚ musí i naďalej spočívať v riešení naliehavých problémov Únie.

| 3.9 | V tejto súvislosti treba konštatovať, že mnohé organizácie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti reflektujú viac-menej podobné vzorce rozporuplného konania vo vzťahu k „bruselským“ a potom národným aspektom. |
| --- | --- |

3.9

V tejto súvislosti treba konštatovať, že mnohé organizácie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti reflektujú viac-menej podobné vzorce rozporuplného konania vo vzťahu k „bruselským“ a potom národným aspektom.

| 3.10 | Tak sa môže spochybňovať reputácia EÚ, pretože kritici v jednotlivých členských štátoch sa zameriavajú na „Brusel“ a Komisiu, a nie na samotné členské štáty, ktoré sú hlavnými aktérmi integračného procesu. |
| --- | --- |

3.10

Tak sa môže spochybňovať reputácia EÚ, pretože kritici v jednotlivých členských štátoch sa zameriavajú na „Brusel“ a Komisiu, a nie na samotné členské štáty, ktoré sú hlavnými aktérmi integračného procesu.

| 3.11 | V otázkach transpozície a implementácie postupujú národné lobistické skupiny zvyčajne podobne. Ich postoj niekedy vyplýva z možností, ktoré poskytujú kritické kompromisy v Rade a ktoré vytvárajú priestor pre slobodný postup na národnej úrovni. V iných prípadoch lobistické skupiny jednoducho využijú neoprávnene príležitosti, ktoré im poskytujú národní zákonodarcovia, čo vedie k tomu, že členské štáty pridávajú dodatky, ktoré nie sú obsiahnuté v predpisoch („gold plating“) a že postupujú selektívne pri zavádzaní do praxe („cherry-picking“). |
| --- | --- |

3.11

V otázkach transpozície a implementácie postupujú národné lobistické skupiny zvyčajne podobne. Ich postoj niekedy vyplýva z možností, ktoré poskytujú kritické kompromisy v Rade a ktoré vytvárajú priestor pre slobodný postup na národnej úrovni. V iných prípadoch lobistické skupiny jednoducho využijú neoprávnene príležitosti, ktoré im poskytujú národní zákonodarcovia, čo vedie k tomu, že členské štáty pridávajú dodatky, ktoré nie sú obsiahnuté v predpisoch („gold plating“) a že postupujú selektívne pri zavádzaní do praxe („cherry-picking“).

| 3.12 | Národnú orientáciu v záležitostiach EÚ môže podporiť aj tendencia využívať flexibilnejšie nástroje namiesto prísnych právnych inštrumentov, ako napr. metóda otvorenej koordinácie: čím viac priestoru sa poskytne pre národné interpretácie, tým väčšie budú rozdiely medzi jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

3.12

Národnú orientáciu v záležitostiach EÚ môže podporiť aj tendencia využívať flexibilnejšie nástroje namiesto prísnych právnych inštrumentov, ako napr. metóda otvorenej koordinácie: čím viac priestoru sa poskytne pre národné interpretácie, tým väčšie budú rozdiely medzi jednotlivými krajinami.

4.   Koordinácia na národnej úrovni

| 4.1 | Zdá sa, že otázka harmonizácie procesov a postupov na národnej úrovni v mnohých členských štátoch sa donedávna primárne riešila na základe spontánneho vývoja v rámci ministerstiev, resp. medzi nimi, bez definovania dobre štrukturovaného postupu. Všetky členské štáty vyvíjajú viac či menej štrukturovaný koordinačný postup (a zodpovedajúce orgány), no v mnohých prípadoch sa to týka len záverečnej fázy rozhodovania na národnej úrovni. Predchádzajúce fázy sú zvyčajne organizované menej kvalitne. |
| --- | --- |

4.1

Zdá sa, že otázka harmonizácie procesov a postupov na národnej úrovni v mnohých členských štátoch sa donedávna primárne riešila na základe spontánneho vývoja v rámci ministerstiev, resp. medzi nimi, bez definovania dobre štrukturovaného postupu. Všetky členské štáty vyvíjajú viac či menej štrukturovaný koordinačný postup (a zodpovedajúce orgány), no v mnohých prípadoch sa to týka len záverečnej fázy rozhodovania na národnej úrovni. Predchádzajúce fázy sú zvyčajne organizované menej kvalitne.

| 4.2 | To naznačuje, že existuje skôr komplexný model medzivládnej spolupráce než dynamickejší proces tvorby právnych predpisov EÚ s jeho komplikovaným politickým vyjednávaním. V praxi vytvorila európska integrácia veľmi široké a intenzívne kontakty s obrovským počtom prepojení medzi aktérmi vo verejnom a súkromnom sektore, ktorí sú zapojení do administratívnych rokovaní a procesov tvorby právnych predpisov v Európe. Existuje množstvo prepojení v rámci prípravy európskych právnych predpisov, vrátane konzultácií s expertmi a zainteresovanými stranami, pri rokovaní o nových právnych predpisoch, transpozícii, implementácii a vykonávaní schválených právnych predpisov, pri udržiavaní európskeho práva národnými súdnymi orgánmi a Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev a napokon pri diskusiách o národných skúsenostiach s európskymi právnymi predpismi s európskym zákonodarcom. Tieto procesy si vyžadujú vysoký stupeň profesionality pri celkovej organizácii národnej správy. |
| --- | --- |

4.2

To naznačuje, že existuje skôr komplexný model medzivládnej spolupráce než dynamickejší proces tvorby právnych predpisov EÚ s jeho komplikovaným politickým vyjednávaním. V praxi vytvorila európska integrácia veľmi široké a intenzívne kontakty s obrovským počtom prepojení medzi aktérmi vo verejnom a súkromnom sektore, ktorí sú zapojení do administratívnych rokovaní a procesov tvorby právnych predpisov v Európe. Existuje množstvo prepojení v rámci prípravy európskych právnych predpisov, vrátane konzultácií s expertmi a zainteresovanými stranami, pri rokovaní o nových právnych predpisoch, transpozícii, implementácii a vykonávaní schválených právnych predpisov, pri udržiavaní európskeho práva národnými súdnymi orgánmi a Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev a napokon pri diskusiách o národných skúsenostiach s európskymi právnymi predpismi s európskym zákonodarcom. Tieto procesy si vyžadujú vysoký stupeň profesionality pri celkovej organizácii národnej správy.

| 4.3 | Potreba adekvátneho riadenia a koordinácie na národnej úrovni ako aj efektívnej medzinárodnej siete kontaktov sa zvyšuje, pretože ciele politík a rozhodovací proces EÚ sú úzko prepojené a naviazané na ciele národných politík. Lisabonská stratégia je dobrým príkladom: bola zadefinovaná na úrovni EÚ, ale v praxi sa rozhodovací proces EÚ týka len určitej časti stratégie. Zodpovednosť za hlavné aspekty spočíva na členských štátoch. No konečný výsledok je neistý, ak členské štáty nebudú realizovať dohodnuté ciele, alebo ich zrealizujú len čiastočne, kvôli nedostatočnej interaktivite procesov medzi politikami EÚ a národnými politikami. |
| --- | --- |

4.3

Potreba adekvátneho riadenia a koordinácie na národnej úrovni ako aj efektívnej medzinárodnej siete kontaktov sa zvyšuje, pretože ciele politík a rozhodovací proces EÚ sú úzko prepojené a naviazané na ciele národných politík. Lisabonská stratégia je dobrým príkladom: bola zadefinovaná na úrovni EÚ, ale v praxi sa rozhodovací proces EÚ týka len určitej časti stratégie. Zodpovednosť za hlavné aspekty spočíva na členských štátoch. No konečný výsledok je neistý, ak členské štáty nebudú realizovať dohodnuté ciele, alebo ich zrealizujú len čiastočne, kvôli nedostatočnej interaktivite procesov medzi politikami EÚ a národnými politikami.

| 4.4 | Intenzifikácia európskej integrácie podporená na viacerých summitoch EÚ a mnohých schôdzkach Rady v úzkej spolupráci s Európskou komisiou by sa mala odzrkadliť v politickej a administratívnej organizácii v členských štátoch. Ale v tejto súvislosti sú medzi jednotlivými členskými štátmi značné rozdiely (6). V dôsledku historického vývoja v každej krajine sa rozdiely týkajú skoro všetkých aspektov politického a vládneho života. |
| --- | --- |

4.4

Intenzifikácia európskej integrácie podporená na viacerých summitoch EÚ a mnohých schôdzkach Rady v úzkej spolupráci s Európskou komisiou by sa mala odzrkadliť v politickej a administratívnej organizácii v členských štátoch. Ale v tejto súvislosti sú medzi jednotlivými členskými štátmi značné rozdiely (6). V dôsledku historického vývoja v každej krajine sa rozdiely týkajú skoro všetkých aspektov politického a vládneho života.

| 4.5 | Týka sa to – okrem iného – postupov a základných konceptov vlády a správy, hierarchie medzi ministerstvami, kvality ministerstiev a centralizácie, resp. decentralizácie systému. |
| --- | --- |

4.5

Týka sa to – okrem iného – postupov a základných konceptov vlády a správy, hierarchie medzi ministerstvami, kvality ministerstiev a centralizácie, resp. decentralizácie systému.

| 4.6 | Vo vzťahu k EÚ existujú citlivé politické rozdiely medzi členskými štátmi týkajúce sa týchto aspektov:






  — | postavenie a právomoci predsedu vlády, |
| --- | --- | --- |

4.6

Vo vzťahu k EÚ existujú citlivé politické rozdiely medzi členskými štátmi týkajúce sa týchto aspektov:

—

postavenie a právomoci predsedu vlády,

| — | úloha a funkcia ministrov v rámci vlády, |
| --- | --- |

—

úloha a funkcia ministrov v rámci vlády,

| — | vzťah medzi predsedom vlády a ministrom zahraničných vecí alebo štátnym tajomníkom pre európske záležitosti, |
| --- | --- |

—

vzťah medzi predsedom vlády a ministrom zahraničných vecí alebo štátnym tajomníkom pre európske záležitosti,

| — | koaličné alebo väčšinové vlády a ich priority, |
| --- | --- |

—

koaličné alebo väčšinové vlády a ich priority,

| — | vzťah medzi vládou a parlamentom a úloha národného parlamentu v európskom integračnom procese, |
| --- | --- |

—

vzťah medzi vládou a parlamentom a úloha národného parlamentu v európskom integračnom procese,

| — | rozsah, ako vážne sa berie zlepšovanie tvorby právnych predpisov EÚ a ich implementácie. |
| --- | --- |

—

rozsah, ako vážne sa berie zlepšovanie tvorby právnych predpisov EÚ a ich implementácie.

| 4.7 | Podobné rozdiely existujú vzhľadom na právomoci a pracovné metódy medzi ministerstvami a v rámci nich:






  — | organizácia úradu predsedu vlády a jeho inštitucionálne postavenie, |
| --- | --- | --- |

4.7

Podobné rozdiely existujú vzhľadom na právomoci a pracovné metódy medzi ministerstvami a v rámci nich:

—

organizácia úradu predsedu vlády a jeho inštitucionálne postavenie,

| — | miera, v ktorej existujú alebo neexistujú „čínske múry“ medzi „európskymi“ a ostatnými sekciami na ministerstvách, |
| --- | --- |

—

miera, v ktorej existujú alebo neexistujú „čínske múry“ medzi „európskymi“ a ostatnými sekciami na ministerstvách,

| — | moment, keď sa na ministerstvách objaví skutočný záujem o určitý návrh, |
| --- | --- |

—

moment, keď sa na ministerstvách objaví skutočný záujem o určitý návrh,

| — | stupeň alebo úroveň koordinácie týkajúca sa „Bruselu“, |
| --- | --- |

—

stupeň alebo úroveň koordinácie týkajúca sa „Bruselu“,

| — | moment, keď sa začne koordinácia v súvislosti s konkrétnym návrhom, |
| --- | --- |

—

moment, keď sa začne koordinácia v súvislosti s konkrétnym návrhom,

| — | úloha ministerstva zahraničných vecí a v súvislosti s tým miera nezávislosti ostatných ministerstiev, |
| --- | --- |

—

úloha ministerstva zahraničných vecí a v súvislosti s tým miera nezávislosti ostatných ministerstiev,

| — | (prebiehajúce) zaškoľovanie štátnych zamestnancov, |
| --- | --- |

—

(prebiehajúce) zaškoľovanie štátnych zamestnancov,

| — | spôsob, akým prebiehajú konzultácie so zainteresovanými stranami počas rokovaní a procesu implementácie, |
| --- | --- |

—

spôsob, akým prebiehajú konzultácie so zainteresovanými stranami počas rokovaní a procesu implementácie,

| — | spôsob, ako sú zvyčajne implementované smernice, buď prostredníctvom formálnej národnej legislatívy alebo prostredníctvom vládnych nariadení, ktoré sú formálne menej náročné. |
| --- | --- |

—

spôsob, ako sú zvyčajne implementované smernice, buď prostredníctvom formálnej národnej legislatívy alebo prostredníctvom vládnych nariadení, ktoré sú formálne menej náročné.

| 4.8 | Deľba práce medzi národné ministerstvá môže mať pre Radu vážne dôsledky. Na ilustráciu jeden príklad: v Rade pre konkurencieschopnosť spolupracujú štyri alebo päť ministerstiev za každú krajinu. To je prekážkou pri tvorbe dlhodobej stratégie, blokuje to vedenie a prispieva to k roztrieštenosti politiky. |
| --- | --- |

4.8

Deľba práce medzi národné ministerstvá môže mať pre Radu vážne dôsledky. Na ilustráciu jeden príklad: v Rade pre konkurencieschopnosť spolupracujú štyri alebo päť ministerstiev za každú krajinu. To je prekážkou pri tvorbe dlhodobej stratégie, blokuje to vedenie a prispieva to k roztrieštenosti politiky.

| 4.9 | Prichádza aj ku komplikovanejším situáciám, keď existuje rozdelenie kompetencií medzi národnú a regionálnu úroveň, ako napr. vo federálnych systémoch. Komplexnosť a niekedy aj nedostatok transparentnosti vo vzťahu medzi národnou a regionálnou úrovňou môže ľahko spôsobiť ďalšie nedorozumenia. |
| --- | --- |

4.9

Prichádza aj ku komplikovanejším situáciám, keď existuje rozdelenie kompetencií medzi národnú a regionálnu úroveň, ako napr. vo federálnych systémoch. Komplexnosť a niekedy aj nedostatok transparentnosti vo vzťahu medzi národnou a regionálnou úrovňou môže ľahko spôsobiť ďalšie nedorozumenia.

| 4.10 | Efektívnemu rozhodovaciemu procesu v členských štátoch tiež bránia nevhodné praktiky Komisie a sekretariátu Rady EÚ. Ako príklad možno uviesť, že odovzdávanie konečných návrhov dokumentov skúmaných Radou vo veľmi neskorom štádiu pred jej zasadnutím znemožňuje realizáciu aj tých najlepších rozhodovacích procesov jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

4.10

Efektívnemu rozhodovaciemu procesu v členských štátoch tiež bránia nevhodné praktiky Komisie a sekretariátu Rady EÚ. Ako príklad možno uviesť, že odovzdávanie konečných návrhov dokumentov skúmaných Radou vo veľmi neskorom štádiu pred jej zasadnutím znemožňuje realizáciu aj tých najlepších rozhodovacích procesov jednotlivých štátov.

| 4.11 | Rôzne typy deľby práce medzi ministerstvami a oddeleniami v členských štátoch často sťažujú skutočné vytváranie efektívnych medzinárodných sietí alebo dlhodobých osobných vzťahov zodpovedných štátnych zamestnancov v Európe. |
| --- | --- |

4.11

Rôzne typy deľby práce medzi ministerstvami a oddeleniami v členských štátoch často sťažujú skutočné vytváranie efektívnych medzinárodných sietí alebo dlhodobých osobných vzťahov zodpovedných štátnych zamestnancov v Európe.

| 4.12 | Každodenné skúsenosti naďalej preukazujú, že podstatnej časti právnických kruhov vo všeobecnosti a mnohým sudcom pôsobiacim v rámci jednotlivých členských štátov, ktorí by mali v plnej miere zohľadniť európske právne predpisy často chýbajú dostatočné vedomosti. To určite nestimuluje národné správy, aby spontánne zohľadňovali EÚ ako politickú a administratívnu úroveň pri tvorbe národných politík. |
| --- | --- |

4.12

Každodenné skúsenosti naďalej preukazujú, že podstatnej časti právnických kruhov vo všeobecnosti a mnohým sudcom pôsobiacim v rámci jednotlivých členských štátov, ktorí by mali v plnej miere zohľadniť európske právne predpisy často chýbajú dostatočné vedomosti. To určite nestimuluje národné správy, aby spontánne zohľadňovali EÚ ako politickú a administratívnu úroveň pri tvorbe národných politík.

5.   Súčasný vývoj

| 5.1 | Neustále prebiehajúce konania pre porušenie predpisov, kľúčová funkcia Komisie pri odstraňovaní nedostatkov pri národnej implementácii právnych predpisov EÚ a rozšírenie úspešného vyhodnocovania („scoreboards“) týkajúceho sa transpozície právnych predpisov EÚ do národnej legislatívy viedli k uvedomeniu si toho, že národné postupy musia byť prispôsobené požiadavkám EÚ. |
| --- | --- |

5.1

Neustále prebiehajúce konania pre porušenie predpisov, kľúčová funkcia Komisie pri odstraňovaní nedostatkov pri národnej implementácii právnych predpisov EÚ a rozšírenie úspešného vyhodnocovania („scoreboards“) týkajúceho sa transpozície právnych predpisov EÚ do národnej legislatívy viedli k uvedomeniu si toho, že národné postupy musia byť prispôsobené požiadavkám EÚ.

| 5.2 | Proces zavádzania acquis communautaire v desiatich nových členských štátoch do roku 2003 vyvolal podobnú pozornosť voči tejto téme. |
| --- | --- |

5.2

Proces zavádzania acquis communautaire v desiatich nových členských štátoch do roku 2003 vyvolal podobnú pozornosť voči tejto téme.

| 5.3 | Navrhovaná Zmluva o Ústave pre Európu sa o.i. zameriavala aj na prepojenie národných politických procesov s prípravou právnych predpisov EÚ, napr. aj zapojením národných parlamentov do začiatočných fáz procesov v EÚ. |
| --- | --- |

5.3

Navrhovaná Zmluva o Ústave pre Európu sa o.i. zameriavala aj na prepojenie národných politických procesov s prípravou právnych predpisov EÚ, napr. aj zapojením národných parlamentov do začiatočných fáz procesov v EÚ.

| 5.4 | Napriek určitým zlepšeniam v oblasti koordinácie je potrebné konštatovať, že väčšina národných správ nie je ochotná zmeniť vnútorné byrokratické postupy a prediskutovať svoju činnosť s partnerskými inštitúciami v iných štátoch alebo na úrovni EÚ. Subsidiarita je motto, na ktoré sa pritom odvolávajú. |
| --- | --- |

5.4

Napriek určitým zlepšeniam v oblasti koordinácie je potrebné konštatovať, že väčšina národných správ nie je ochotná zmeniť vnútorné byrokratické postupy a prediskutovať svoju činnosť s partnerskými inštitúciami v iných štátoch alebo na úrovni EÚ. Subsidiarita je motto, na ktoré sa pritom odvolávajú.

| 5.5 | Popri subsidiarite existuje ešte jeden faktor, ktorý komplikuje vzťahy medzi EÚ a členskými štátmi, a tým je skutočnosť, že prijímanie rozhodnutí v EÚ prebieha zväčša v inom cykle ako prijímanie rozhodnutí pri tvorbe národných politík. |
| --- | --- |

5.5

Popri subsidiarite existuje ešte jeden faktor, ktorý komplikuje vzťahy medzi EÚ a členskými štátmi, a tým je skutočnosť, že prijímanie rozhodnutí v EÚ prebieha zväčša v inom cykle ako prijímanie rozhodnutí pri tvorbe národných politík.

| 5.6 | Hoci sa v členských štátoch diskutuje o vzájomnom prispôsobení koordinačného procesu (7), naďalej pretrvávajú rozdiely v prístupe a praxi medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

5.6

Hoci sa v členských štátoch diskutuje o vzájomnom prispôsobení koordinačného procesu (7), naďalej pretrvávajú rozdiely v prístupe a praxi medzi členskými štátmi.

| 5.6.1 | Napríklad v Dánsku sa parlament zapája do prípravy právnych predpisov a politík EÚ už na začiatku celého procesu, čo prispieva k systematickému zviditeľňovaniu procesov v EÚ a transparentnosti. V Dánsku sa zároveň pomerne dlho vykonávajú účinné adaptácie administratívnych procesov a vytvárajú sa vzájomné prepojenia pri práci s národnou legislatívou a právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

5.6.1

Napríklad v Dánsku sa parlament zapája do prípravy právnych predpisov a politík EÚ už na začiatku celého procesu, čo prispieva k systematickému zviditeľňovaniu procesov v EÚ a transparentnosti. V Dánsku sa zároveň pomerne dlho vykonávajú účinné adaptácie administratívnych procesov a vytvárajú sa vzájomné prepojenia pri práci s národnou legislatívou a právnymi predpismi EÚ.

| 5.6.2 | V Spojenom kráľovstve zaviedli administratívne postupy, ktoré majú priblížiť záležitosti EÚ k tvorbe vnútroštátnej politiky, okrem iného pomocou efektívneho systému koordinovania medzi ministerstvami a udelením rozsiahleho mandátu úradu vlády v otázkach právnych predpisov EÚ. Dolná komora parlamentu (House of Commons) má možnosť dôkladne preskúmať právne predpisy EÚ a horná komora parlamentu (House of Lords) sa aktívne zapája do pripomienkovania právnych predpisov a politík EÚ. |
| --- | --- |

5.6.2

V Spojenom kráľovstve zaviedli administratívne postupy, ktoré majú priblížiť záležitosti EÚ k tvorbe vnútroštátnej politiky, okrem iného pomocou efektívneho systému koordinovania medzi ministerstvami a udelením rozsiahleho mandátu úradu vlády v otázkach právnych predpisov EÚ. Dolná komora parlamentu (House of Commons) má možnosť dôkladne preskúmať právne predpisy EÚ a horná komora parlamentu (House of Lords) sa aktívne zapája do pripomienkovania právnych predpisov a politík EÚ.

| 5.6.3 | Naproti tomu v Francúzsku a Španielsku sa parlamenty zapájajú zvyčajne až do záverečných fáz tohto procesu. To má vplyv na postavenie EÚ vo verejnej diskusii. Právne predpisy a politiky EÚ sú v týchto krajinách primárne záležitosťou národnej správy a politického vedenia. Je pozoruhodné, že hlavná časť vzdelávacej inštitúcie École nationale d'administration (ENA) sa presťahovala z Paríža do Štrasburgu, čo naznačuje rastúci vplyv EÚ vo Francúzsku. |
| --- | --- |

5.6.3

Naproti tomu v Francúzsku a Španielsku sa parlamenty zapájajú zvyčajne až do záverečných fáz tohto procesu. To má vplyv na postavenie EÚ vo verejnej diskusii. Právne predpisy a politiky EÚ sú v týchto krajinách primárne záležitosťou národnej správy a politického vedenia. Je pozoruhodné, že hlavná časť vzdelávacej inštitúcie École nationale d'administration (ENA) sa presťahovala z Paríža do Štrasburgu, čo naznačuje rastúci vplyv EÚ vo Francúzsku.

| 5.6.4 | V Holandsku vyvolali určité negatívne skúsenosti pri implementácii právnych predpisov EÚ rastúci záujem o riadenie a procesy týkajúce sa záležitostí EÚ. Prebieha reorganizácia vnútorných procesov na ministerstvách, prepojenie „vnútroštátnych“ a „európskych“ oblastí záujmov, pričom sa ukázalo, že v praxi ide o náročný proces. To isté platí o pokusoch zapojiť parlament efektívnejšie a včasnejšie do záležitostí EÚ. V Luxemburgu už úspešne prebehlo prispôsobenie procesov v parlamente. |
| --- | --- |

5.6.4

V Holandsku vyvolali určité negatívne skúsenosti pri implementácii právnych predpisov EÚ rastúci záujem o riadenie a procesy týkajúce sa záležitostí EÚ. Prebieha reorganizácia vnútorných procesov na ministerstvách, prepojenie „vnútroštátnych“ a „európskych“ oblastí záujmov, pričom sa ukázalo, že v praxi ide o náročný proces. To isté platí o pokusoch zapojiť parlament efektívnejšie a včasnejšie do záležitostí EÚ. V Luxemburgu už úspešne prebehlo prispôsobenie procesov v parlamente.

| 5.6.5 | V nových členských štátoch prinášajú kladné výsledky tie procesy, ktoré boli zavedené alebo upravené pri príprave členstva v EÚ, keď prebiehala integrácia acquis do národnej legislatívy, a to v tých prípadoch, kde tieto procesy zostali zachované v zavedenej či upravenej forme. Rozsiahly partnerský projekt medzi expertmi zo „starých“ a „nových“ členských štátov pomáha zvyšovať schopnosť nových členských štátov pri zavádzaní osvedčených postupov pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ, čo môže mať kladný vplyv na zaradenie záležitostí EÚ do skorších fáz rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

5.6.5

V nových členských štátoch prinášajú kladné výsledky tie procesy, ktoré boli zavedené alebo upravené pri príprave členstva v EÚ, keď prebiehala integrácia acquis do národnej legislatívy, a to v tých prípadoch, kde tieto procesy zostali zachované v zavedenej či upravenej forme. Rozsiahly partnerský projekt medzi expertmi zo „starých“ a „nových“ členských štátov pomáha zvyšovať schopnosť nových členských štátov pri zavádzaní osvedčených postupov pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ, čo môže mať kladný vplyv na zaradenie záležitostí EÚ do skorších fáz rozhodovacieho procesu.

| 5.6.6 | Vo federálnych systémoch, ako napr. v Nemecku a Španielsku, určite nie je jednoduché preklenúť priepasť medzi regiónmi – spolkovými krajinami a provinciami – a „Európou“. Vážne problémy vznikajú najmä v prípadoch, keď sú regióny výlučne zodpovedné za vykonávanie právnych predpisov EÚ – čo platí vo všeobecnosti v Nemecku. Každá spolková krajina má v Bruseli svoje zastúpenie, aby tak mohla byť priamo zapojená do záležitostí EÚ, ktoré sú pre ňu relevantné. |
| --- | --- |

5.6.6

Vo federálnych systémoch, ako napr. v Nemecku a Španielsku, určite nie je jednoduché preklenúť priepasť medzi regiónmi – spolkovými krajinami a provinciami – a „Európou“. Vážne problémy vznikajú najmä v prípadoch, keď sú regióny výlučne zodpovedné za vykonávanie právnych predpisov EÚ – čo platí vo všeobecnosti v Nemecku. Každá spolková krajina má v Bruseli svoje zastúpenie, aby tak mohla byť priamo zapojená do záležitostí EÚ, ktoré sú pre ňu relevantné.

| 5.7 | Zavedenie a široké využívanie systému „národných expertov“ ako prebiehajúci proces interakcie medzi národnými správami a Komisiou môže napomôcť pri zvyšovaní plodnej interakcie medzi národnou úrovňou a „Bruselom“. |
| --- | --- |

5.7

Zavedenie a široké využívanie systému „národných expertov“ ako prebiehajúci proces interakcie medzi národnými správami a Komisiou môže napomôcť pri zvyšovaní plodnej interakcie medzi národnou úrovňou a „Bruselom“.

| 5.8 | Európska komisia podporuje mnohé úspešne kooperatívne siete medzi správami členských štátov navzájom a medzi Európskou komisiou a národnými správami (napr. SOLVIT, siete spotrebiteľov, atď.). Komisia tiež vytvára informačný systém o jednotnom trhu (Internal Market Information – IMI), ktorého úlohou je pomôcť správam členských štátov pri jednoduchom uplatňovaní pravidiel jednotného trhu. |
| --- | --- |

5.8

Európska komisia podporuje mnohé úspešne kooperatívne siete medzi správami členských štátov navzájom a medzi Európskou komisiou a národnými správami (napr. SOLVIT, siete spotrebiteľov, atď.). Komisia tiež vytvára informačný systém o jednotnom trhu (Internal Market Information – IMI), ktorého úlohou je pomôcť správam členských štátov pri jednoduchom uplatňovaní pravidiel jednotného trhu.

| 5.9 | Systém „národných regulačných orgánov“ v rôznych oblastiach, napr. hospodárska súťaž, telekomunikácie, energetika a iné, prispieva k zjednocovaniu pri realizácii dohodnutých politík EÚ v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.9

Systém „národných regulačných orgánov“ v rôznych oblastiach, napr. hospodárska súťaž, telekomunikácie, energetika a iné, prispieva k zjednocovaniu pri realizácii dohodnutých politík EÚ v členských štátoch.

| 5.10 | Všeobecnejšie vyjadrené: naďalej pretrvávajú rozdiely v prístupe – na jednej strane – medzi krajinami, ktoré vytvárajú nové štruktúry na zlepšenie interakcie medzi EÚ a národným riadením záležitostí EÚ a – na druhej strane – krajinami, ktoré zatiaľ neprehodnocujú organizáciu a procesy. Tieto procesy závisia primárne od politickej vôle. |
| --- | --- |

5.10

Všeobecnejšie vyjadrené: naďalej pretrvávajú rozdiely v prístupe – na jednej strane – medzi krajinami, ktoré vytvárajú nové štruktúry na zlepšenie interakcie medzi EÚ a národným riadením záležitostí EÚ a – na druhej strane – krajinami, ktoré zatiaľ neprehodnocujú organizáciu a procesy. Tieto procesy závisia primárne od politickej vôle.

6.   Závery a odporúčania

6.1   Závery

| 6.1.1 | Spôsob organizácie národných správ je výsledkom historického vývoja v každej krajine. Z toho vyplýva, že rozdiely medzi krajinami sa týkajú takmer všetkých aspektov politického a verejného života. Tento stav zväčša pretrvá aj do budúcnosti. Ale tieto rozdiely by nemali nevyhnutne stáť v ceste adaptáciám alebo dokonca priblíženiu postupov a pracovných metód týkajúcich sa prípravy a implementácie právnych predpisov EÚ a schválených politík EÚ. |
| --- | --- |

6.1.1

Spôsob organizácie národných správ je výsledkom historického vývoja v každej krajine. Z toho vyplýva, že rozdiely medzi krajinami sa týkajú takmer všetkých aspektov politického a verejného života. Tento stav zväčša pretrvá aj do budúcnosti. Ale tieto rozdiely by nemali nevyhnutne stáť v ceste adaptáciám alebo dokonca priblíženiu postupov a pracovných metód týkajúcich sa prípravy a implementácie právnych predpisov EÚ a schválených politík EÚ.

| 6.1.2 | EHSV zastáva názor, že jasne definované a efektívne národné politické a administratívne postupy v jednotlivých členských štátoch sú spolu s lepšou tvorbou právnych predpisov, ich uplatňovaním a presadzovaním v praxi neoddeliteľnou súčasťou zodpovedného systému riadenia a správy v EÚ. |
| --- | --- |

6.1.2

EHSV zastáva názor, že jasne definované a efektívne národné politické a administratívne postupy v jednotlivých členských štátoch sú spolu s lepšou tvorbou právnych predpisov, ich uplatňovaním a presadzovaním v praxi neoddeliteľnou súčasťou zodpovedného systému riadenia a správy v EÚ.

| 6.1.3 | Z toho vyplýva, že je veľmi želateľné, aby adaptácia a zlepšenie národných procesov boli vyhodnocované spolu s postupmi na európskej úrovni, ako aj s prioritami EÚ v oblasti lepšej tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania, pretože tieto ciele vo veľkej miere závisia od primeraného národného prístupu vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

6.1.3

Z toho vyplýva, že je veľmi želateľné, aby adaptácia a zlepšenie národných procesov boli vyhodnocované spolu s postupmi na európskej úrovni, ako aj s prioritami EÚ v oblasti lepšej tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania, pretože tieto ciele vo veľkej miere závisia od primeraného národného prístupu vo všetkých členských štátoch.

| 6.1.4 | Organizácia záležitostí EÚ v členských štátoch je ich vlastnou vecou. Bolo by však veľkým krokom vpred, keby politické sily a národné správy vnímali záležitosti EÚ ako neoddeliteľnú časť vnútroštátnej politiky a keby verejne uznali, že oni samotné stelesňujú EÚ a keby podľa toho aj konali. Politická vôľa v tejto oblasti je rozhodujúca. |
| --- | --- |

6.1.4

Organizácia záležitostí EÚ v členských štátoch je ich vlastnou vecou. Bolo by však veľkým krokom vpred, keby politické sily a národné správy vnímali záležitosti EÚ ako neoddeliteľnú časť vnútroštátnej politiky a keby verejne uznali, že oni samotné stelesňujú EÚ a keby podľa toho aj konali. Politická vôľa v tejto oblasti je rozhodujúca.

| 6.1.5 | Takýto krok by bol úplne v súlade s osobitným charakterom vzťahu medzi EÚ a národnými politikami a ich dôsledkami, ktoré sú navzájom prepojené a viac než kedykoľvek predtým od seba navzájom závislé. Zapojenie EÚ ako politickej a administratívnej úrovne do vnútroštátnej politiky by takisto pomohlo pri tvorbe lepších právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

6.1.5

Takýto krok by bol úplne v súlade s osobitným charakterom vzťahu medzi EÚ a národnými politikami a ich dôsledkami, ktoré sú navzájom prepojené a viac než kedykoľvek predtým od seba navzájom závislé. Zapojenie EÚ ako politickej a administratívnej úrovne do vnútroštátnej politiky by takisto pomohlo pri tvorbe lepších právnych predpisov EÚ.

| 6.1.6 | V niektorých členských štátoch, konkrétne v Dánsku a v poslednej dobe aj v Luxembursku, sú návrhy Komisie zaradené do programu politických rokovaní už v začiatočnej fáze. To sa vzťahuje aj na systematické zapájanie dánskeho parlamentu. V iných členských štátoch boli navrhnuté podobné adaptácie. Treba však povedať, že väčšina národných parlamentov sa stavia zdržanlivo k harmonizácii s politikami EÚ. |
| --- | --- |

6.1.6

V niektorých členských štátoch, konkrétne v Dánsku a v poslednej dobe aj v Luxembursku, sú návrhy Komisie zaradené do programu politických rokovaní už v začiatočnej fáze. To sa vzťahuje aj na systematické zapájanie dánskeho parlamentu. V iných členských štátoch boli navrhnuté podobné adaptácie. Treba však povedať, že väčšina národných parlamentov sa stavia zdržanlivo k harmonizácii s politikami EÚ.

| 6.1.7 | Navrhovaná Zmluva o Ústave pre Európu sa zameriavala aj na integráciu národných parlamentov do procesov EÚ už v začiatočnej fáze. V súlade s tým obdržali parlamenty nedávno návrhy na zváženie politík a právnych predpisov EÚ priamo od Komisie (8). Tieto zmeny procesov majú vo väčšine členských štátoch stimulovať diskusiu o politikách a právnych predpisoch EÚ a ich dôsledkoch, a to v skorších fázach než doposiaľ. |
| --- | --- |

6.1.7

Navrhovaná Zmluva o Ústave pre Európu sa zameriavala aj na integráciu národných parlamentov do procesov EÚ už v začiatočnej fáze. V súlade s tým obdržali parlamenty nedávno návrhy na zváženie politík a právnych predpisov EÚ priamo od Komisie (8). Tieto zmeny procesov majú vo väčšine členských štátoch stimulovať diskusiu o politikách a právnych predpisoch EÚ a ich dôsledkoch, a to v skorších fázach než doposiaľ.

| 6.1.8 | Väčší dôraz na politickú diskusiu a konzultácie v národnom kontexte a v počiatočnej fáze môže podporiť intenzívnejšie zapojenie vlád do rokovaní o konkrétnych témach. |
| --- | --- |

6.1.8

Väčší dôraz na politickú diskusiu a konzultácie v národnom kontexte a v počiatočnej fáze môže podporiť intenzívnejšie zapojenie vlád do rokovaní o konkrétnych témach.

| 6.1.9 | Spoločnosť požaduje transparentnosť, čím sa posilní dôvera a legitimita. Z toho vyplýva, že je želateľné, aby administratívne a politické procesy v členských štátoch týkajúce sa záležitostí EÚ boli zosúladené s touto požiadavkou. Zefektívnené a transparentné procesy posilnia na jednej strane právny štát, no na druhej strane súčasne prispejú k lepšej komunikácii medzi EÚ a podnikovou sférou, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou tým, že vytvoria lepšie podmienky pre vzájomné porozumenie a umožnia účasť a aktívne zapojenie (9). |
| --- | --- |

6.1.9

Spoločnosť požaduje transparentnosť, čím sa posilní dôvera a legitimita. Z toho vyplýva, že je želateľné, aby administratívne a politické procesy v členských štátoch týkajúce sa záležitostí EÚ boli zosúladené s touto požiadavkou. Zefektívnené a transparentné procesy posilnia na jednej strane právny štát, no na druhej strane súčasne prispejú k lepšej komunikácii medzi EÚ a podnikovou sférou, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou tým, že vytvoria lepšie podmienky pre vzájomné porozumenie a umožnia účasť a aktívne zapojenie (9).

| 6.1.10 | Z toho vyplýva, že transparentnosť a komunikácia majú obrovský význam pre prebiehajúce alebo novo iniciované konzultácie a diskusie so súkromnými záujmovými skupinami v členských štátoch, ktoré sú niekedy podceňované. |
| --- | --- |

6.1.10

Z toho vyplýva, že transparentnosť a komunikácia majú obrovský význam pre prebiehajúce alebo novo iniciované konzultácie a diskusie so súkromnými záujmovými skupinami v členských štátoch, ktoré sú niekedy podceňované.

| 6.1.11 | Zlepšenie právnych rámcových podmienok je spoločnou prioritou všetkých inštitúcií. Rovnakou prioritou je aj súdržnosť jednotného trhu a od roku 2000 aj realizácia Lisabonskej stratégie. Všetky tieto ciele možno dosiahnuť jednoduchšie, ak budú procesy rozhodovania na národnej úrovni a úrovni EÚ efektívne prepojené. |
| --- | --- |

6.1.11

Zlepšenie právnych rámcových podmienok je spoločnou prioritou všetkých inštitúcií. Rovnakou prioritou je aj súdržnosť jednotného trhu a od roku 2000 aj realizácia Lisabonskej stratégie. Všetky tieto ciele možno dosiahnuť jednoduchšie, ak budú procesy rozhodovania na národnej úrovni a úrovni EÚ efektívne prepojené.

| 6.1.12 | Aj keď subsidiarita je zásadou zakotvenou v myslení a praxi EÚ, je potrebné neustále brať do úvahy, že riadenie a implementácia práva a záväzkov EÚ v členských štátoch má často určité dôsledky pre ďalšie krajiny a spoločnosti v Únii. To znamená, že partneri z verejného a súkromného sektora majú záujem o spôsob, akým každý členský štát formuje svoje vzťahy k EÚ. Inými slovami: organizácia a pracovné metódy národných správ sú súčasťou správy EÚ ako celku. |
| --- | --- |

6.1.12

Aj keď subsidiarita je zásadou zakotvenou v myslení a praxi EÚ, je potrebné neustále brať do úvahy, že riadenie a implementácia práva a záväzkov EÚ v členských štátoch má často určité dôsledky pre ďalšie krajiny a spoločnosti v Únii. To znamená, že partneri z verejného a súkromného sektora majú záujem o spôsob, akým každý členský štát formuje svoje vzťahy k EÚ. Inými slovami: organizácia a pracovné metódy národných správ sú súčasťou správy EÚ ako celku.

| 6.1.13 | Primerané postupy a monitorovanie záležitostí EÚ v členských štátoch by Komisii veľmi pomohli a zvýšili kvalitu jej práce. |
| --- | --- |

6.1.13

Primerané postupy a monitorovanie záležitostí EÚ v členských štátoch by Komisii veľmi pomohli a zvýšili kvalitu jej práce.

6.2   Odporúčania

| 6.2.1 | Popri návrhoch uvedených v stanovisku „Lepšia tvorba právnych predpisov“
   (10) odporúča EHSV, aby vo všetkých 25 členských štátoch bola vykonaná hĺbková analýza národných a regionálnych procesov a postupov v politickej a administratívnej oblasti vzťahujúcich sa na záležitosti EÚ. |
| --- | --- |

6.2.1

Popri návrhoch uvedených v stanovisku „Lepšia tvorba právnych predpisov“
   (10) odporúča EHSV, aby vo všetkých 25 členských štátoch bola vykonaná hĺbková analýza národných a regionálnych procesov a postupov v politickej a administratívnej oblasti vzťahujúcich sa na záležitosti EÚ.

| 6.2.2 | Všetky aspekty uvedené v kapitole 4 „Koordinácia na národnej úrovni“ a týkajúce sa spôsobu zapojenia národných politických a administratívnych subjektov v rozhodovacom procese si vyžadujú osobitnú pozornosť. Komisia môže popri čoraz intenzívnejších aktivitách v oblasti zlepšenia tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania vyvíjať v tento oblasti iniciatívu a poskytovať podporu. |
| --- | --- |

6.2.2

Všetky aspekty uvedené v kapitole 4 „Koordinácia na národnej úrovni“ a týkajúce sa spôsobu zapojenia národných politických a administratívnych subjektov v rozhodovacom procese si vyžadujú osobitnú pozornosť. Komisia môže popri čoraz intenzívnejších aktivitách v oblasti zlepšenia tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania vyvíjať v tento oblasti iniciatívu a poskytovať podporu.

| 6.2.3 | Analýzy budú produktívnym východiskom pre diskusiu o efektívnosti vládnych – politických a administratívnych – procesov týkajúcich sa EÚ. Z celkových výsledkov by mali vyplynúť osvedčené a odporúčané postupy. Analýzy majú vytvoriť solídny základ pre otvorenú diskusiu v celej Európe o tom, ako možno na národnej úrovni čo najlepšie riešiť európske záležitosti. Prispeje to aj k diskusii o lepšej tvorbe právnych predpisov, ich implementácii a vykonávaní. |
| --- | --- |

6.2.3

Analýzy budú produktívnym východiskom pre diskusiu o efektívnosti vládnych – politických a administratívnych – procesov týkajúcich sa EÚ. Z celkových výsledkov by mali vyplynúť osvedčené a odporúčané postupy. Analýzy majú vytvoriť solídny základ pre otvorenú diskusiu v celej Európe o tom, ako možno na národnej úrovni čo najlepšie riešiť európske záležitosti. Prispeje to aj k diskusii o lepšej tvorbe právnych predpisov, ich implementácii a vykonávaní.

| 6.2.4 | Rozsiahla analýza a odvodenie realizovateľných záverov je veľmi komplikovanou záležitosťou. Národné a regionálne orgány v čoraz väčšej miere vyjadrujú potreby výmeny názorov a poznatkov o adekvátnom riadení záležitostí EÚ. EHSV podporuje vypracovanie priebežnej štúdie o národných procesoch a postupoch. Okrem toho možno podporiť aj bilaterálnu výmenu názorov medzi orgánmi jednotlivých štátov, napríklad tak, ako to prebieha v informačnom centre IMPEL (11) a v sieti SOLVIT. |
| --- | --- |

6.2.4

Rozsiahla analýza a odvodenie realizovateľných záverov je veľmi komplikovanou záležitosťou. Národné a regionálne orgány v čoraz väčšej miere vyjadrujú potreby výmeny názorov a poznatkov o adekvátnom riadení záležitostí EÚ. EHSV podporuje vypracovanie priebežnej štúdie o národných procesoch a postupoch. Okrem toho možno podporiť aj bilaterálnu výmenu názorov medzi orgánmi jednotlivých štátov, napríklad tak, ako to prebieha v informačnom centre IMPEL (11) a v sieti SOLVIT.

| 6.2.5 | Je tiež potrebné systematicky zohľadniť pripomienky podnikateľskej sféry, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Všetky tieto subjekty majú veľký záujem o proces lepšej tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania, čo si vyžaduje transparentnosť a efektívne konzultácie na národnej úrovni už od začiatku celého procesu. |
| --- | --- |

6.2.5

Je tiež potrebné systematicky zohľadniť pripomienky podnikateľskej sféry, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. Všetky tieto subjekty majú veľký záujem o proces lepšej tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania, čo si vyžaduje transparentnosť a efektívne konzultácie na národnej úrovni už od začiatku celého procesu.

| 6.2.6 | Je tiež potrebné ďalej rozvíjať a realizovať v praxi systém informácií o jednotnom trhu (IMI) na uľahčenie výmeny informácií medzi správami členských štátov, ktorého cieľom je lepšie uplatňovanie pravidiel jednotného trhu. |
| --- | --- |

6.2.6

Je tiež potrebné ďalej rozvíjať a realizovať v praxi systém informácií o jednotnom trhu (IMI) na uľahčenie výmeny informácií medzi správami členských štátov, ktorého cieľom je lepšie uplatňovanie pravidiel jednotného trhu.

| 6.2.7 | Nápomocná by bola aj príručka EÚ týkajúca sa národných procesov a postupov. Takáto príručka, ktorá by zohľadňovala výsledky informačného centra by mohla slúžiť ako návod pre proces dobre fungujúcich národných procesov, lepšej tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania v celej jeho komplexnosti. |
| --- | --- |

6.2.7

Nápomocná by bola aj príručka EÚ týkajúca sa národných procesov a postupov. Takáto príručka, ktorá by zohľadňovala výsledky informačného centra by mohla slúžiť ako návod pre proces dobre fungujúcich národných procesov, lepšej tvorby právnych predpisov, ich implementácie a vykonávania v celej jeho komplexnosti.

V Bruseli 14. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006.

1

(2)  Biela kniha o európskom riadení, KOM(2001) 428, konečné znenie.

2

(3)  Odporúčanie Komisie z 12. júla 2004 k transpozícii smerníc ovplyvňujúcich vnútorný trh do vnútroštátneho práva (2005/309/ES).

3

(4)  Coordinating European Union Affairs: How do different actors manage multilevel complexity? [Koordinácia záležitostí Európskej únie: Ako zvládajú rôzni aktéri viacúrovňovú komplexnosť?] Adriaan Schout a Andrew Jordan, 29. mája 2006. Štúdia analyzuje prax koordinácie medzi Komisiou, Nemeckom, Spojeným kráľovstvom a Holandskom. Poukazuje na široké spektrum literatúry o odvetvových aspektoch tejto všeobecnej témy, čo zároveň ukazuje, že ešte stále chýba súhrnná analýza praxe v 25 členských štátoch.

4

Coordinating European Union Affairs: How do different actors manage multilevel complexity?

(5)  Pozri neformálnu schôdzku ministrov spravodlivosti a vnútra, Tampere, 20. – 22. septembra 2006 o „Zlepšení rozhodovania v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí“.

5

(6)  „De Omzetting van Europese richtlijnen: Instrumenten, technieken en processen in zes lidstaten vergeleken“ (Transpozícia európskych smerníc: komparatívna štúdia nástrojov, techník a procesov v šiestich členských štátoch), prof. Dr. B. Steunenberg a prof. Dr. W. Voermans, Univerzita Leyden, Holandsko, 2006. Popri hĺbkovej analýze a odporúčaniach týkajúcich sa situácie v Holandsku sa komparatívna štúdia zaoberá situáciou v Dánsku, Francúzsku, Nemecku, Taliansku, Španielsku a Spojenom kráľovstve.

6

„De Omzetting van Europese richtlijnen: Instrumenten, technieken en processen in zes lidstaten vergeleken“

(7)  Pozri Steunenberg a Voermans, Leyden, 2006.

7

(8)  Pozri závery Európskej rady, jún 2006.

8

(9)  Je pozoruhodné, že počiatočná reakcia verejnosti v Dánsku na Zmluvu o Ústave pre Európu bola skôr pozitívna, pretože v nej boli naplánované demokratickejšie a transparentnejšie procesy. Na rozdiel od toho nemá tzv. Comité de dialogue, platforma vlády a sociálnych partnerov vo Francúzsku na prediskutovanie európskych záležitostí, už žiadny praktický význam.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006. V tomto stanovisku uvádza EHSV, že hoci „členské štáty by mali mať aj naďalej voľnosť pri určovaní vlastných metód a postupov implementácie“, ďalším krokom „v spolupráci medzi inštitúciami EÚ a vnútroštátnymi orgánmi pri implementácii právnych úprav a politík EÚ je posilnenie alebo zosúladenie kapacít vnútroštátnych správnych orgánov pre uplatnenie politík“ (pozri ods. 4.2.1 a 4.2.4.). V kapitole 4 sú predložené návrhy, ktoré s tým súvisia.

10

(11)  Inštitúcia „Network for the Implementation and Enforcement of Environmental Law“ (IMPEL – Sieť pre implementáciu a vykonávanie environmentálneho práva) vytvorená v roku 1992 je neformálnou sieťou európskych regulačných orgánov zaoberajúcich sa implementáciou a vykonávaním environmentálnych právnych predpisov. Do siete je momentálne zapojených 30 krajín – všetky členské štáty Európskej únie, dve pristupujúce krajiny Bulharsko a Rumunsko, dve kandidátske krajiny Chorvátsko a Turecko, ďalej Nórsko – a Európska komisia.

11

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Plenárne zasadnutie zamietlo nasledujúci text stanoviska odbornej sekcie a namiesto neho boli prijaté pozmeňovacie návrhy, ale zamietnutý text získal aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov:

| 1.1 | Rada ministrov je kľúčovým prvkom v rozhodovacom procese v EÚ. No problematika koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni nebola nikdy dôkladne prediskutovaná na úrovni EÚ. EÚ je jedinečná v oblasti rozdelenia suverenity. V dôsledku toho je v EÚ potrebný transparentný viacúrovňový systém riadenia a správy v mnohých oblastiach. EHSV zastáva názor, že jasne definované a efektívne národné politické a administratívne postupy v jednotlivých členských štátoch sú spolu s lepšou tvorbou právnych predpisov, ich uplatňovaním a presadzovaním v praxi neoddeliteľnou súčasťou zodpovedného systému riadenia a správy v EÚ. Takéto postupy tiež posilnia transparentnosť a ujasnia dôsledky právnych predpisov a politík EÚ pre celú spoločnosť. Analýza národných postupov v jednotlivých krajinách odzrkadľuje podstatné rozdiely medzi členskými štátmi v oblasti politického a administratívneho riadenia záležitostí EÚ. Táto analýza by mala stimulovať diskusiu o vládnych – politických a administratívnych – postupoch týkajúcich sa EÚ. Je potrebné zdôrazniť najzaujímavejšie a osvedčené postupy. Otvorená diskusia v celej Európe o tom, ako čo najlepšie riešiť európske záležitosti na národnej úrovni, by tiež prispela k diskusii o lepšej tvorbe zákonov, ich uplatňovaniu a presadzovaní v praxi. EHSV podporuje vypracovanie priebežnej štúdie o národných administratívnych procesoch a postupoch a zriadenie verejne podporovaného virtuálneho informačného centra, v ktorom by politici, predstavitelia jednotlivých členských štátov, Komisia a vysokoškolskí experti zhromažďovali údaje o národných postupoch, podporovali by výmenu názorov a stimulovali diskusie. Je tiež potrebné zohľadniť pripomienky a názory podnikateľskej sféry, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1

Rada ministrov je kľúčovým prvkom v rozhodovacom procese v EÚ. No problematika koordinácie a tvorby politík na národnej úrovni nebola nikdy dôkladne prediskutovaná na úrovni EÚ. EÚ je jedinečná v oblasti rozdelenia suverenity. V dôsledku toho je v EÚ potrebný transparentný viacúrovňový systém riadenia a správy v mnohých oblastiach. EHSV zastáva názor, že jasne definované a efektívne národné politické a administratívne postupy v jednotlivých členských štátoch sú spolu s lepšou tvorbou právnych predpisov, ich uplatňovaním a presadzovaním v praxi neoddeliteľnou súčasťou zodpovedného systému riadenia a správy v EÚ. Takéto postupy tiež posilnia transparentnosť a ujasnia dôsledky právnych predpisov a politík EÚ pre celú spoločnosť. Analýza národných postupov v jednotlivých krajinách odzrkadľuje podstatné rozdiely medzi členskými štátmi v oblasti politického a administratívneho riadenia záležitostí EÚ. Táto analýza by mala stimulovať diskusiu o vládnych – politických a administratívnych – postupoch týkajúcich sa EÚ. Je potrebné zdôrazniť najzaujímavejšie a osvedčené postupy. Otvorená diskusia v celej Európe o tom, ako čo najlepšie riešiť európske záležitosti na národnej úrovni, by tiež prispela k diskusii o lepšej tvorbe zákonov, ich uplatňovaniu a presadzovaní v praxi. EHSV podporuje vypracovanie priebežnej štúdie o národných administratívnych procesoch a postupoch a zriadenie verejne podporovaného virtuálneho informačného centra, v ktorom by politici, predstavitelia jednotlivých členských štátov, Komisia a vysokoškolskí experti zhromažďovali údaje o národných postupoch, podporovali by výmenu názorov a stimulovali diskusie. Je tiež potrebné zohľadniť pripomienky a názory podnikateľskej sféry, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti.

Výsledok: 74 hlasov za zmenu tohto bodu, 59 hlasov proti a 16 členov sa zdržalo hlasovania.

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/11

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie – Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu“

KOM(2006) 134, konečné znenie

(2006/C 325/04)

Komisia sa 17. marca 2006 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 14. novembra 2006. Spravodajcom bol pán Mendoza a pomocným spravodajcom pán Barros Vale.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza zo 14. decembra 2006) 75 hlasmi za, 6 hlasmi proti, pričom sa 14 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta a pozitívne hodnotí oznámenie Komisie na tému „Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu“ a podporuje záväzok Komisie jasne konsolidovať politiku turistického ruchu a stratégiu na nasledujúce roky. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta a pozitívne hodnotí oznámenie Komisie na tému „Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu“ a podporuje záväzok Komisie jasne konsolidovať politiku turistického ruchu a stratégiu na nasledujúce roky.

| 1.2 | Výbor oceňuje úsilie Komisie stručne zhrnúť množstvo dokumentov, stanovísk a diskusií. Výsledkom je uspokojivý a jasný opis obnovenej politiky turistického ruchu určený pre širokú verejnosť. |
| --- | --- |

1.2

Výbor oceňuje úsilie Komisie stručne zhrnúť množstvo dokumentov, stanovísk a diskusií. Výsledkom je uspokojivý a jasný opis obnovenej politiky turistického ruchu určený pre širokú verejnosť.

| 1.3 | Komisia správne nadväzuje túto novú politiku turistického ruchu na obnovenú Lisabonskú stratégiu a za jej ciele stanovuje zlepšenie konkurencieschopnosti a udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

1.3

Komisia správne nadväzuje túto novú politiku turistického ruchu na obnovenú Lisabonskú stratégiu a za jej ciele stanovuje zlepšenie konkurencieschopnosti a udržateľný rozvoj.

| 1.4 | Výbor tiež potvrdzuje úlohy uvedené v oznámení Komisie a navrhované prostriedky ich riešenia. Navrhnutý prístup zapája rôznymi spôsobmi všetky zainteresované strany do spolupráce a „konkurenčnej spolupráce“, pričom takéto zapojenie sa považuje za nosnú silu novej politiky turistického ruchu. |
| --- | --- |

1.4

Výbor tiež potvrdzuje úlohy uvedené v oznámení Komisie a navrhované prostriedky ich riešenia. Navrhnutý prístup zapája rôznymi spôsobmi všetky zainteresované strany do spolupráce a „konkurenčnej spolupráce“, pričom takéto zapojenie sa považuje za nosnú silu novej politiky turistického ruchu.

| 1.5 | Výbor považuje za adekvátny záväzok Komisie realizovať túto novú politiku prostredníctvom spolupráce, vytvorenia nových podporných opatrení a koordinácie zainteresovaných strán. Nazdáva sa však, že špecifický prístup a implementačné nástroje by mali byť komplexnejšie. GR pre podnikanie musí zohrávať aktívnejšiu úlohu a malo by byť vedúcou silou pri spúšťaní mnohých iniciatív v rámci Európy. |
| --- | --- |

1.5

Výbor považuje za adekvátny záväzok Komisie realizovať túto novú politiku prostredníctvom spolupráce, vytvorenia nových podporných opatrení a koordinácie zainteresovaných strán. Nazdáva sa však, že špecifický prístup a implementačné nástroje by mali byť komplexnejšie. GR pre podnikanie musí zohrávať aktívnejšiu úlohu a malo by byť vedúcou silou pri spúšťaní mnohých iniciatív v rámci Európy.

| 1.6 | EHSV opäť navrhuje a odporúča, aby sa táto politika spolupráce ďalej rozvíjala vytvorením Európskej rady pre turistický ruch a preskúmali sa možnosti založenia Európskej agentúry pre turistický ruch. |
| --- | --- |

1.6

EHSV opäť navrhuje a odporúča, aby sa táto politika spolupráce ďalej rozvíjala vytvorením Európskej rady pre turistický ruch a preskúmali sa možnosti založenia Európskej agentúry pre turistický ruch.

| 1.7 | Výbor víta zámer Komisie zlepšiť využitie dostupných finančných nástrojov, avšak je potrebné navrhnúť program na implementáciu cieľov turistického ruchu, ktoré sú presne stanovené. Výbor je toho názoru, že konkrétne v oblasti sociálneho turistického ruchu už existuje dostatočný priestor pre zahájenie cezhraničného zhromažďovania skúseností v podobe pilotného projektu. |
| --- | --- |

1.7

Výbor víta zámer Komisie zlepšiť využitie dostupných finančných nástrojov, avšak je potrebné navrhnúť program na implementáciu cieľov turistického ruchu, ktoré sú presne stanovené. Výbor je toho názoru, že konkrétne v oblasti sociálneho turistického ruchu už existuje dostatočný priestor pre zahájenie cezhraničného zhromažďovania skúseností v podobe pilotného projektu.

| 1.8 | EHSV vkladá očakávania do práve prebiehajúcich prípravných prác na Európskej agende 21 pre turistický ruch. Je to dokument, ktorý by mal doplniť a konsolidovať všeobecnú politiku udržateľnosti európskeho turistického ruchu. Vytváranie databáz overených postupov v oblasti udržateľnosti a ďalších faktorov ako sú kvalita, tvorivosť a konkurencieschopnosť turistického ruchu, sa považuje za vhodný nástroj, ktorý by Komisia mala podporovať. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vkladá očakávania do práve prebiehajúcich prípravných prác na Európskej agende 21 pre turistický ruch. Je to dokument, ktorý by mal doplniť a konsolidovať všeobecnú politiku udržateľnosti európskeho turistického ruchu. Vytváranie databáz overených postupov v oblasti udržateľnosti a ďalších faktorov ako sú kvalita, tvorivosť a konkurencieschopnosť turistického ruchu, sa považuje za vhodný nástroj, ktorý by Komisia mala podporovať.

| 1.9 | Vzhľadom na štatistické údaje EHSV navrhuje vytvoriť sieť stredísk pre monitorovanie turistického ruchu, ktorá by poskytovala nielen údaje z daného sektoru, ale aj strategické a výhľadové predpoklady a pomohla by pri plánovaní budúcej činnosti. |
| --- | --- |

1.9

Vzhľadom na štatistické údaje EHSV navrhuje vytvoriť sieť stredísk pre monitorovanie turistického ruchu, ktorá by poskytovala nielen údaje z daného sektoru, ale aj strategické a výhľadové predpoklady a pomohla by pri plánovaní budúcej činnosti.

| 1.10 | Výbor je pripravený naďalej pracovať v oblasti turistického ruchu v súlade s oznámením Komisie a vyzýva ostatné európske inštitúcie, členské štáty, miestne a regionálne orgány, strany zainteresované v odvetví – podniky a odbory – a širokú verejnosť, aby sa zapojili do zviditeľňovania a podpory turistického ruchu ako všeobecného práva a hospodárskej činnosti so strategickým významom pre budúcnosť Európy. |
| --- | --- |

1.10

Výbor je pripravený naďalej pracovať v oblasti turistického ruchu v súlade s oznámením Komisie a vyzýva ostatné európske inštitúcie, členské štáty, miestne a regionálne orgány, strany zainteresované v odvetví – podniky a odbory – a širokú verejnosť, aby sa zapojili do zviditeľňovania a podpory turistického ruchu ako všeobecného práva a hospodárskej činnosti so strategickým významom pre budúcnosť Európy.

2.   Oznámenie Komisie

S cieľom lepšie si uvedomiť a pochopiť to, čo chce Komisia oznámiť všetkým európskym aktérom a inštitúciám, stručne zhrnieme text oznámenia a jeho hlavné body.

2.1   Turistický ruch a obnovená Lisabonská stratégia

| 2.1.1 | Výzva v kontexte rastu a zamestnanosti. Časť 1 oznámenia Komisie spája novú európsku politiku turistického ruchu s potrebou realizácie obnovenej Lisabonskej stratégie. Výslovne uznáva dôležitú úlohu, ktorú v súčasnosti turistický ruch zohráva pri zachovávaní a tvorbe pracovných miest a turistický ruch je správne označený ako hospodárska činnosť, ktorej prínos k plnej zamestnanosti môže pokračovať a dokonca sa zvýšiť. Oznámenie Komisie analyzuje štruktúru daného odvetvia a poukazuje na rozmanitosť služieb a profesií spojených s jeho rozvojom a na významný príspevok mikro, malých a stredných podnikov k turistickému ruchu. Oznámenie podotýka, že osobitné charakteristické črty turistického ruchu priaznivo ovplyvňujú flexibilitu pracovných miest, avšak nezabúda na potrebu kompenzačných opatrení zabezpečujúcich stabilitu a kvalitu pracovných príležitostí v odvetví.
  Ako upozorňuje Komisia, turistický ruch zohráva kľúčovú úlohu v regionálnom rozvoji Európy a faktor udržateľnosti kladne ovplyvňuje rôzne hospodárske a sociálne oblasti. V tomto ohľade Európska agenda 21 v oblasti turistického ruchu, iniciatíva, ktorú Komisia momentálne pripravuje, pravdepodobne poslúži ako vhodné usmernenie a nástroj na zabezpečenie udržateľného rozvoja turistického ruchu.
  Ďalším faktorom, ktorý je potrebné mať na zreteli, pokiaľ ide o príspevok turistického ruchu k Lisabonskej stratégii, je rozšírenie EU a jeho kladný dopad na vytváranie pracovných miest a rast.
  Avšak, daný stav možno dosiahnuť len za účasti a spolupráce všetkých súkromných a verejných aktérov na každej úrovni. Spolupráca je základným kameňom novej európskej politiky turistického ruchu navrhnutej Komisiou. |
| --- | --- |

2.1.1

Výzva v kontexte rastu a zamestnanosti. Časť 1 oznámenia Komisie spája novú európsku politiku turistického ruchu s potrebou realizácie obnovenej Lisabonskej stratégie. Výslovne uznáva dôležitú úlohu, ktorú v súčasnosti turistický ruch zohráva pri zachovávaní a tvorbe pracovných miest a turistický ruch je správne označený ako hospodárska činnosť, ktorej prínos k plnej zamestnanosti môže pokračovať a dokonca sa zvýšiť. Oznámenie Komisie analyzuje štruktúru daného odvetvia a poukazuje na rozmanitosť služieb a profesií spojených s jeho rozvojom a na významný príspevok mikro, malých a stredných podnikov k turistickému ruchu. Oznámenie podotýka, že osobitné charakteristické črty turistického ruchu priaznivo ovplyvňujú flexibilitu pracovných miest, avšak nezabúda na potrebu kompenzačných opatrení zabezpečujúcich stabilitu a kvalitu pracovných príležitostí v odvetví.

Ako upozorňuje Komisia, turistický ruch zohráva kľúčovú úlohu v regionálnom rozvoji Európy a faktor udržateľnosti kladne ovplyvňuje rôzne hospodárske a sociálne oblasti. V tomto ohľade Európska agenda 21 v oblasti turistického ruchu, iniciatíva, ktorú Komisia momentálne pripravuje, pravdepodobne poslúži ako vhodné usmernenie a nástroj na zabezpečenie udržateľného rozvoja turistického ruchu.

Ďalším faktorom, ktorý je potrebné mať na zreteli, pokiaľ ide o príspevok turistického ruchu k Lisabonskej stratégii, je rozšírenie EU a jeho kladný dopad na vytváranie pracovných miest a rast.

Avšak, daný stav možno dosiahnuť len za účasti a spolupráce všetkých súkromných a verejných aktérov na každej úrovni. Spolupráca je základným kameňom novej európskej politiky turistického ruchu navrhnutej Komisiou.

| 2.1.2 | Úlohy v oblasti turistického ruchu. Oznámenie Komisie vymenúva rôzne všeobecné výzvy v oblasti európskeho turistického ruchu, ktoré vznikli v dôsledku závažných zmien v európskej a celosvetovej spoločnosti.
  Prvá výzva sa týka štruktúry obyvateľstva, ktorá sa radikálne mení, takže omnoho viac ľudí, najmä starších ako päťdesiat rokov, bude cestovať a turistický ruch sa bude musieť prispôsobiť novým požiadavkám tejto skupiny obyvateľstva.
  Ďalšou dôležitou výzvou sú nové destinácie, ktoré sa objavujú na celosvetovej úrovni. Preto bude potrebné prispôsobiť produkty a služby novej situácii na trhu.
  A v konečnom dôsledku, turistický ruch sa musí rozvíjať za udržateľných hospodárskych, sociálnych, ekologických a kultúrnych podmienok.
  Oznámenie Komisie poznamenáva, že zlepšenie konkurencieschopnosti je vhodným spôsobom ako k týmto výzvam pristupovať, aby sa realizovali ciele Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

2.1.2

Úlohy v oblasti turistického ruchu. Oznámenie Komisie vymenúva rôzne všeobecné výzvy v oblasti európskeho turistického ruchu, ktoré vznikli v dôsledku závažných zmien v európskej a celosvetovej spoločnosti.

Prvá výzva sa týka štruktúry obyvateľstva, ktorá sa radikálne mení, takže omnoho viac ľudí, najmä starších ako päťdesiat rokov, bude cestovať a turistický ruch sa bude musieť prispôsobiť novým požiadavkám tejto skupiny obyvateľstva.

Ďalšou dôležitou výzvou sú nové destinácie, ktoré sa objavujú na celosvetovej úrovni. Preto bude potrebné prispôsobiť produkty a služby novej situácii na trhu.

A v konečnom dôsledku, turistický ruch sa musí rozvíjať za udržateľných hospodárskych, sociálnych, ekologických a kultúrnych podmienok.

Oznámenie Komisie poznamenáva, že zlepšenie konkurencieschopnosti je vhodným spôsobom ako k týmto výzvam pristupovať, aby sa realizovali ciele Lisabonskej stratégie.

| 2.1.3 | Dialóg a spolupráca. Oznámenie Komisie presadzuje dialóg a spoluprácu medzi všetkými aktérmi v snahe dosiahnuť cieľ zlepšenia konkurencieschopnosti. Všetci aktéri zapojení do spolupráce na každej úrovni sú pre činnosti v oblasti turistického ruchu potrební a dôležití. |
| --- | --- |

2.1.3

Dialóg a spolupráca. Oznámenie Komisie presadzuje dialóg a spoluprácu medzi všetkými aktérmi v snahe dosiahnuť cieľ zlepšenia konkurencieschopnosti. Všetci aktéri zapojení do spolupráce na každej úrovni sú pre činnosti v oblasti turistického ruchu potrební a dôležití.

| 2.2 | Nová politika európskeho turistického ruchu. Komisia vo svojom oznámení navrhuje, aby nová európska politika turistického ruchu bola prijatá s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť a vytvárať viac a lepších pracovných miest pri udržateľných podmienkach v Európe a vo svete. V snahe dosiahnuť tento cieľ Komisia vyzýva k dialógu, koordinácii a spolupráci na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

2.2

Nová politika európskeho turistického ruchu. Komisia vo svojom oznámení navrhuje, aby nová európska politika turistického ruchu bola prijatá s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť a vytvárať viac a lepších pracovných miest pri udržateľných podmienkach v Európe a vo svete. V snahe dosiahnuť tento cieľ Komisia vyzýva k dialógu, koordinácii a spolupráci na všetkých úrovniach.

| 2.2.1 | Zosúladenie opatrení ovplyvňujúcich turistický ruch. Oznámenie Komisie stanovuje tri druhy opatrení:






  — | zlepšenie právnej regulácie prostredníctvom rozšíreného hodnotenia dôsledkov, preverovania legislatívnych návrhov a zjednodušenia existujúcich právnych predpisov; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Zosúladenie opatrení ovplyvňujúcich turistický ruch. Oznámenie Komisie stanovuje tri druhy opatrení:

—

zlepšenie právnej regulácie prostredníctvom rozšíreného hodnotenia dôsledkov, preverovania legislatívnych návrhov a zjednodušenia existujúcich právnych predpisov;

| — | koordinácia všetkých politík Spoločenstva ovplyvňujúcich turistický ruch, konzultácie a zapájanie všetkých zainteresovaných strán do interaktívneho dialógu; |
| --- | --- |

—

koordinácia všetkých politík Spoločenstva ovplyvňujúcich turistický ruch, konzultácie a zapájanie všetkých zainteresovaných strán do interaktívneho dialógu;

| — | lepšie využívanie rôznych dostupných finančných nástrojov EU: EFRR, kohéznych fondov, ESF, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a ďalších, ktoré môžu podporiť udržateľný rozvoj turistického ruchu. |
| --- | --- |

—

lepšie využívanie rôznych dostupných finančných nástrojov EU: EFRR, kohéznych fondov, ESF, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a ďalších, ktoré môžu podporiť udržateľný rozvoj turistického ruchu.

Oznámenie Komisie navrhuje, aby boli kľúčové úlohy zverené jej vlastným špecializovaným oddeleniam, ktoré by koordinovali iniciatívy vznikajúce vo verejnom, ako aj v súkromnom sektore. Medzi tieto úlohy patria najmä udržiavanie interaktívnych informácií v odvetví turistického ruchu a dosiahnutie spolupráce medzi všetkými stranami, aby tak turistický ruch mohol využiť všetky finančné nástroje Spoločenstva.

| 2.3 | Podpora trvalo udržateľného turistického ruchu. Oznámenie Komisie považuje vypracovanie návrhu Európskej agendy 21 pre oblasť turistického ruchu za základný aspekt vytvárania rámca novej európskej politiky turistického ruchu. Prípravné práce na návrhu práve prebiehajú a mali by byť dokončené v roku 2007.
  Kým toto strategické úsilie nebude dovŕšené, Komisia podnikne aktivity k okamžitej realizácii rôznych špecifických krokov. Významné sú najmä opatrenia na zjednodušenie výmeny overených postupov v turistickom ruchu s ohľadom na rôzne otázky – dostupnosť a udržateľnosť, šport, kultúra, hospodárska obnova, rozšírenie EU, spolupráca verejného a súkromného sektora a sociálny turistický ruch v Európe, ktorými sa zaoberalo najmenej sedem stanovísk EHSV z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

2.3

Podpora trvalo udržateľného turistického ruchu. Oznámenie Komisie považuje vypracovanie návrhu Európskej agendy 21 pre oblasť turistického ruchu za základný aspekt vytvárania rámca novej európskej politiky turistického ruchu. Prípravné práce na návrhu práve prebiehajú a mali by byť dokončené v roku 2007.

Kým toto strategické úsilie nebude dovŕšené, Komisia podnikne aktivity k okamžitej realizácii rôznych špecifických krokov. Významné sú najmä opatrenia na zjednodušenie výmeny overených postupov v turistickom ruchu s ohľadom na rôzne otázky – dostupnosť a udržateľnosť, šport, kultúra, hospodárska obnova, rozšírenie EU, spolupráca verejného a súkromného sektora a sociálny turistický ruch v Európe, ktorými sa zaoberalo najmenej sedem stanovísk EHSV z vlastnej iniciatívy.

| 2.4 | Zlepšovanie vnímania a zviditeľňovanie odvetvia turistického ruchu. Oznámenie Komisie navrhuje rôzne základné politiky pre zlepšenie strategického významu turistického ruchu v rámci všeobecnej európskej politiky. Z nich možno spomenúť nasledovné:






  — | zlepšenie dostupnosti štatistík v oblasti turistického ruchu, najmä satelitných účtov v oblasti turistického ruchu; |
| --- | --- | --- |

2.4

Zlepšovanie vnímania a zviditeľňovanie odvetvia turistického ruchu. Oznámenie Komisie navrhuje rôzne základné politiky pre zlepšenie strategického významu turistického ruchu v rámci všeobecnej európskej politiky. Z nich možno spomenúť nasledovné:

—

zlepšenie dostupnosti štatistík v oblasti turistického ruchu, najmä satelitných účtov v oblasti turistického ruchu;

| — | pokračovanie podpory európskych turistických destinácií, napríklad prostredníctvom internetového portálu, ktorý Komisia na tento účel vytvorila a ktorý bude nepochybne v blízkej budúcnosti hodnotným nástrojom podpory produktov turistického ruchu, kultúrnych a športových podujatí a celého radu reklamných možností; |
| --- | --- |

—

pokračovanie podpory európskych turistických destinácií, napríklad prostredníctvom internetového portálu, ktorý Komisia na tento účel vytvorila a ktorý bude nepochybne v blízkej budúcnosti hodnotným nástrojom podpory produktov turistického ruchu, kultúrnych a športových podujatí a celého radu reklamných možností;

| — | lepšie zviditeľnenie turistického ruchu ako spoločného cieľa prostredníctvom rôznych spoločných opatrení s členskými štátmi, vrátane každoročného usporiadania Fóra európskeho turistického ruchu, ktoré sa koná pravidelne od roku 2002. Komisia jasne vyjadruje zámer pokračovať v úsilí zverejňovať svoje návrhy, závery alebo jednoducho diskutovať o otázkach, ktoré sa tykajú tohto odvetvia. Bolo by potrebné spomenúť, že počas každého predsedníctva Rady boli prijaté rôzne opatrenia na zlepšenie zviditeľnenia a prítomnosti turistického ruchu v Európe. |
| --- | --- |

—

lepšie zviditeľnenie turistického ruchu ako spoločného cieľa prostredníctvom rôznych spoločných opatrení s členskými štátmi, vrátane každoročného usporiadania Fóra európskeho turistického ruchu, ktoré sa koná pravidelne od roku 2002. Komisia jasne vyjadruje zámer pokračovať v úsilí zverejňovať svoje návrhy, závery alebo jednoducho diskutovať o otázkach, ktoré sa tykajú tohto odvetvia. Bolo by potrebné spomenúť, že počas každého predsedníctva Rady boli prijaté rôzne opatrenia na zlepšenie zviditeľnenia a prítomnosti turistického ruchu v Európe.

2.5   Záver oznámenia

Oznámenie Komisie na záver pripomína zásadnú potrebu celkovej spolupráce medzi všetkými verejnými a súkromnými aktérmi v procese prijímania a zavádzania do praxe politík v oblasti turistického ruchu. Opakovane, odporúčanie vytvoriť spoluprácu na všetkých úrovniach je predpokladom pre zlepšenie konkurencieschopnosti, čo zabezpečí udržateľnosť turistického ruchu v Európe v dlhodobom horizonte. Zámer, ktorý Komisia sleduje predložením oznámenia je teda jasný.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Turistický ruch zaslúžene výrazne figuruje v strategických aj odborných dokumentoch všetkých európskych inštitúcií, ale to stále nezodpovedá jeho súčasnému významu ako hospodárskej činnosti a jeho budúcemu potenciálu v Európe. Táto úloha prekračuje čisto ekonomické úvahy, pretože obsahuje aj významné sociálne a kultúrne faktory a otázky týkajúce sa dedičstva a integrácie európskych občanov, keďže turistický ruch je odvetvím, ktoré sa prelína aj s ostatnými oblasťami a ovplyvňuje mnoho stratégií, politík a opatrení Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.1

Turistický ruch zaslúžene výrazne figuruje v strategických aj odborných dokumentoch všetkých európskych inštitúcií, ale to stále nezodpovedá jeho súčasnému významu ako hospodárskej činnosti a jeho budúcemu potenciálu v Európe. Táto úloha prekračuje čisto ekonomické úvahy, pretože obsahuje aj významné sociálne a kultúrne faktory a otázky týkajúce sa dedičstva a integrácie európskych občanov, keďže turistický ruch je odvetvím, ktoré sa prelína aj s ostatnými oblasťami a ovplyvňuje mnoho stratégií, politík a opatrení Spoločenstva.

| 3.2 | Je potrebné zdôrazniť, že hoci turistický ruch nie je v súčasnosti spoločnou politikou Európskej únie, jednotlivé európske inštitúcie ešte stále prijímajú opatrenia a kroky, ktoré majú dopad na turistický ruch alebo ho využívajú ako nástroj na dosiahnutie niektorých hlavných cieľov EÚ. Nová Zmluva o ústave, ktorá čaká na schválenie, predstavuje krok vpred tým, že uznáva doplňujúcu a koordinačnú úlohu národných politík pri podpore konkurencieschopnosti podnikov a uznaní hospodárskeho rozmeru turistického ruchu. |
| --- | --- |

3.2

Je potrebné zdôrazniť, že hoci turistický ruch nie je v súčasnosti spoločnou politikou Európskej únie, jednotlivé európske inštitúcie ešte stále prijímajú opatrenia a kroky, ktoré majú dopad na turistický ruch alebo ho využívajú ako nástroj na dosiahnutie niektorých hlavných cieľov EÚ. Nová Zmluva o ústave, ktorá čaká na schválenie, predstavuje krok vpred tým, že uznáva doplňujúcu a koordinačnú úlohu národných politík pri podpore konkurencieschopnosti podnikov a uznaní hospodárskeho rozmeru turistického ruchu.

| 3.3 | Jednotlivé európske inštitúcie sa turistickým ruchom zaoberali nasledovne:






  — | Európsky parlament schválil celý rad veľmi rozdielnych uznesení v oblasti turistického ruchu a jeho dopadu na zamestnanosť a hospodárstvo, ako napríklad Uznesenie Európskeho parlamentu o cestovnom ruchu a rozvoji a Uznesenie Európskeho parlamentu o nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udržateľný európsky cestovný ruch. |
| --- | --- | --- |

3.3

Jednotlivé európske inštitúcie sa turistickým ruchom zaoberali nasledovne:

—

Európsky parlament schválil celý rad veľmi rozdielnych uznesení v oblasti turistického ruchu a jeho dopadu na zamestnanosť a hospodárstvo, ako napríklad Uznesenie Európskeho parlamentu o cestovnom ruchu a rozvoji a Uznesenie Európskeho parlamentu o nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udržateľný európsky cestovný ruch.

| — | Rada Európskej únie sa turistickým ruchom zaoberala pri rôznych príležitostiach v záveroch a akčných plánoch, aby v podstate zdôraznila potrebu udržateľnosti, konkurencieschopnosti a vytvárania pracovných miest v turistickom ruchu. Osobitne treba spomenúť závery zo zasadnutia Rady prijaté 7. júla 2006 týkajúce sa oznámenia Komisie o novej politike turistického ruchu v EÚ, ktorými Rada pozitívne prijíma túto politiku a navrhuje, aby Komisia zohrávala aktívnu úlohu pri koordinácii jednotlivých politík. |
| --- | --- |

—

Rada Európskej únie sa turistickým ruchom zaoberala pri rôznych príležitostiach v záveroch a akčných plánoch, aby v podstate zdôraznila potrebu udržateľnosti, konkurencieschopnosti a vytvárania pracovných miest v turistickom ruchu. Osobitne treba spomenúť závery zo zasadnutia Rady prijaté 7. júla 2006 týkajúce sa oznámenia Komisie o novej politike turistického ruchu v EÚ, ktorými Rada pozitívne prijíma túto politiku a navrhuje, aby Komisia zohrávala aktívnu úlohu pri koordinácii jednotlivých politík.

| — | Európska komisia vydala rôzne oznámenia, založila, konsolidovala a riadila fóra európskeho turistického ruchu, usporiadala konferencie na rôzne témy, ako napríklad sociálny turistický ruch a Agenda 21 pre turistický ruch, a organizovala mnoho ďalších aktivít. |
| --- | --- |

—

Európska komisia vydala rôzne oznámenia, založila, konsolidovala a riadila fóra európskeho turistického ruchu, usporiadala konferencie na rôzne témy, ako napríklad sociálny turistický ruch a Agenda 21 pre turistický ruch, a organizovala mnoho ďalších aktivít.

| — | Výbor regiónov predložil stanoviská, napríklad k oznámeniu Komisie Spoločne pracovať pre budúcnosť európskeho turistického ruchu [neoficiálny preklad] a k oznámeniu Základné usmernenia pre udržateľnosť európskeho turistického ruchu [neoficiálny preklad]. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov predložil stanoviská, napríklad k oznámeniu Komisie Spoločne pracovať pre budúcnosť európskeho turistického ruchu [neoficiálny preklad] a k oznámeniu Základné usmernenia pre udržateľnosť európskeho turistického ruchu [neoficiálny preklad].

| — | Európsky hospodársky a sociálny výbor vždy prejavoval a naďalej prejavuje konkrétny záujem o otázky týkajúce sa turistického ruchu. Dôkazom toho je 11 stanovísk k turistickému ruchu prijatých od roku 1999, aktívna účasť výboru na rôznych fórach európskeho turistického ruchu usporiadaných Komisiou a jeho zapojenie a podpora mnohých podujatí k jednotlivým aspektom turistického ruchu, napríklad oslavy Svetového dňa turistického ruchu 2005 v Bruseli a v meste León v roku 2006. Zvláštnu pozornosť si zasluhuje spolupráca medzi EHSV a ostatnými inštitúciami na všetkých iniciatívach, ktoré zahájili v súvislosti s turistickým ruchom. |
| --- | --- |

—

Európsky hospodársky a sociálny výbor vždy prejavoval a naďalej prejavuje konkrétny záujem o otázky týkajúce sa turistického ruchu. Dôkazom toho je 11 stanovísk k turistickému ruchu prijatých od roku 1999, aktívna účasť výboru na rôznych fórach európskeho turistického ruchu usporiadaných Komisiou a jeho zapojenie a podpora mnohých podujatí k jednotlivým aspektom turistického ruchu, napríklad oslavy Svetového dňa turistického ruchu 2005 v Bruseli a v meste León v roku 2006. Zvláštnu pozornosť si zasluhuje spolupráca medzi EHSV a ostatnými inštitúciami na všetkých iniciatívach, ktoré zahájili v súvislosti s turistickým ruchom.

| 3.4 | Predkladané stanovisko EHSV nemá len kriticky zhodnotiť oznámenie Komisie a predložiť príslušné odporúčania, ktoré vyplynú z následnej diskusie, ale tiež analyzovať existujúce iniciatívy a predložiť jasné návrhy. Teda, hoci je oznámenie hodnotené kladne, stanovisko sa snaží zamerať na špecifické opatrenia, ktoré spoločne vytvárajú politiku turistického ruchu. Niektoré aspekty súčasnej európskej politiky, bez toho, aby sa priamo zaoberali turistickým ruchom, významne ovplyvňujú jeho rozvoj, sú to okrem iného, voľný pohyb osôb, služieb a tovaru, doprava a životné prostredie. Všetky tieto opatrenia by mali prispieť k vytváraniu konkurencieschopnej a udržateľnej politiky turistického ruchu. |
| --- | --- |

3.4

Predkladané stanovisko EHSV nemá len kriticky zhodnotiť oznámenie Komisie a predložiť príslušné odporúčania, ktoré vyplynú z následnej diskusie, ale tiež analyzovať existujúce iniciatívy a predložiť jasné návrhy. Teda, hoci je oznámenie hodnotené kladne, stanovisko sa snaží zamerať na špecifické opatrenia, ktoré spoločne vytvárajú politiku turistického ruchu. Niektoré aspekty súčasnej európskej politiky, bez toho, aby sa priamo zaoberali turistickým ruchom, významne ovplyvňujú jeho rozvoj, sú to okrem iného, voľný pohyb osôb, služieb a tovaru, doprava a životné prostredie. Všetky tieto opatrenia by mali prispieť k vytváraniu konkurencieschopnej a udržateľnej politiky turistického ruchu.

| 3.5 | Stanovisko vo všeobecnosti predkladá nasledujúce závery:






  — | turistický ruch je právom každého občana, ako to stanovuje všeobecný etický kódex turistického ruchu, ktoré zahŕňa overené postupy; |
| --- | --- | --- |

3.5

Stanovisko vo všeobecnosti predkladá nasledujúce závery:

—

turistický ruch je právom každého občana, ako to stanovuje všeobecný etický kódex turistického ruchu, ktoré zahŕňa overené postupy;

| — | toto právo ďalej vytvára priame a nepriame bohatstvo a ziskovosť, najmä pre malé a stredné podniky, a pre Európu je preto strategickým odvetvím, ktoré preukázalo svoj význam; |
| --- | --- |

—

toto právo ďalej vytvára priame a nepriame bohatstvo a ziskovosť, najmä pre malé a stredné podniky, a pre Európu je preto strategickým odvetvím, ktoré preukázalo svoj význam;

| — | kvalita poskytovaných služieb zainteresovaných strán v tomto odvetví a zodpovednosť spotrebiteľov voči miestnym komunitám sú hodnotami, ktoré musíme udržiavať ako základ pre jeho trvalú existenciu; |
| --- | --- |

—

kvalita poskytovaných služieb zainteresovaných strán v tomto odvetví a zodpovednosť spotrebiteľov voči miestnym komunitám sú hodnotami, ktoré musíme udržiavať ako základ pre jeho trvalú existenciu;

| — | turistický ruch má, alebo by mal mať, kladný dopad na miestne a regionálne hospodárstvo a sociálne, kultúrne a environmentálne podmienky, a predstavuje tak cestu k pochopeniu iných kultúr a odlišných spôsobov života a konania a k spolupráci medzi regiónmi; |
| --- | --- |

—

turistický ruch má, alebo by mal mať, kladný dopad na miestne a regionálne hospodárstvo a sociálne, kultúrne a environmentálne podmienky, a predstavuje tak cestu k pochopeniu iných kultúr a odlišných spôsobov života a konania a k spolupráci medzi regiónmi;

| — | turistický ruch je dynamickým odvetví a hlavným zdrojom pracovných príležitostí v súčasnosti ako aj do budúcnosti, s potenciálom vytvoriť kvalitné a stabilné pracovné miesta so sociálnymi právami; |
| --- | --- |

—

turistický ruch je dynamickým odvetví a hlavným zdrojom pracovných príležitostí v súčasnosti ako aj do budúcnosti, s potenciálom vytvoriť kvalitné a stabilné pracovné miesta so sociálnymi právami;

| — | turistický ruch je vystavený problémom akými sú masovosť a sezónnosť, ktoré majú za následok stratu konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

—

turistický ruch je vystavený problémom akými sú masovosť a sezónnosť, ktoré majú za následok stratu konkurencieschopnosti;

| — | potvrdzujeme potrebu Agendy 21 pre európsky turistický ruch, ktorá je jasne zameraná a stanovuje ambiciózne ciele; |
| --- | --- |

—

potvrdzujeme potrebu Agendy 21 pre európsky turistický ruch, ktorá je jasne zameraná a stanovuje ambiciózne ciele;

| — | model európskeho turistického je vnútornou potrebou a mohol by slúžiť ako všeobecný referenčný zdroj, ak nie je založený na väčšej regulácii, ale na hodnotách kvality, udržateľnosti, dostupnosti, atď., ktoré sú dobrovoľne akceptované turistickými destináciami a všetkými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

—

model európskeho turistického je vnútornou potrebou a mohol by slúžiť ako všeobecný referenčný zdroj, ak nie je založený na väčšej regulácii, ale na hodnotách kvality, udržateľnosti, dostupnosti, atď., ktoré sú dobrovoľne akceptované turistickými destináciami a všetkými zainteresovanými stranami;

| — | model európskeho turistického ruchu sa zakladá na rôznorodosti destinácií, foriem vnímania turistického ruchu a rôznorodosti jeho spôsobov prejavu, ktoré ho zároveň obohacujú; |
| --- | --- |

—

model európskeho turistického ruchu sa zakladá na rôznorodosti destinácií, foriem vnímania turistického ruchu a rôznorodosti jeho spôsobov prejavu, ktoré ho zároveň obohacujú;

| — | tento model európskeho turistického ruchu, ktorý presadzujeme, je účinným nástrojom podpory mieru a porozumenia medzi národmi. |
| --- | --- |

—

tento model európskeho turistického ruchu, ktorý presadzujeme, je účinným nástrojom podpory mieru a porozumenia medzi národmi.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Oznámenie Komisie poskytuje všeobecný prehľad základov, úloh, politík, hlavných opatrení a všeobecnej metodológie novej politiky cestovného ruchu pre Európu. Začleniť toto všetko do pomerne krátkeho oznámenia si určite vyžadovalo vynaloženie značného úsilia pri zhrnutí materiálu a analýzu mnohých dokumentov, stanovísk a diskusií. Bolo by potrebné zdôrazniť, že bol dosiahnutý hlavný cieľ jasne informovať spoločnosť o základných postojoch Komisie v oblasti turistického ruchu, ako aj o opatreniach, ktoré majú byť v tomto komplexnom odvetví prijaté. |
| --- | --- |

4.1

Oznámenie Komisie poskytuje všeobecný prehľad základov, úloh, politík, hlavných opatrení a všeobecnej metodológie novej politiky cestovného ruchu pre Európu. Začleniť toto všetko do pomerne krátkeho oznámenia si určite vyžadovalo vynaloženie značného úsilia pri zhrnutí materiálu a analýzu mnohých dokumentov, stanovísk a diskusií. Bolo by potrebné zdôrazniť, že bol dosiahnutý hlavný cieľ jasne informovať spoločnosť o základných postojoch Komisie v oblasti turistického ruchu, ako aj o opatreniach, ktoré majú byť v tomto komplexnom odvetví prijaté.

| 4.2 | Argumenty predložené v oznámení na podporu tejto novej politiky turistického ruchu sa zdajú byť vhodné, pretože sú založené na obnovenej Lisabonskej stratégii a jej dvoch hlavných prvkov, rastu a zamestnanosti. Ak sa dosiahnutie týchto cieľov stane súčasťou všeobecnej stratégie Spoločenstva, určenie príspevku turistického ruchu k tejto stratégii potom určite znamená posilnenie jeho úlohy a vytvorenie správneho základu pre jeho rozvoj. |
| --- | --- |

4.2

Argumenty predložené v oznámení na podporu tejto novej politiky turistického ruchu sa zdajú byť vhodné, pretože sú založené na obnovenej Lisabonskej stratégii a jej dvoch hlavných prvkov, rastu a zamestnanosti. Ak sa dosiahnutie týchto cieľov stane súčasťou všeobecnej stratégie Spoločenstva, určenie príspevku turistického ruchu k tejto stratégii potom určite znamená posilnenie jeho úlohy a vytvorenie správneho základu pre jeho rozvoj.

| 4.3 | Možno by bolo užitočné, keby oznámenie Komisie analyzovalo aj úlohu turistického ruchu v hlavných prehláseniach Spoločenstva a v Zmluve o ústave pre Európu, s cieľom zistiť ako je súčasná politika turistického ruchu definovaná v týchto dokumentoch a aký je význam novej európskej politiky turistického ruchu. Nemalo by sa zabúdať na skutočnosť, že členské štáty a regióny opakovane vyjadrili prianie zachovať si svoju zodpovednosť v oblasti turistického ruchu, ale napriek tomu by Európskej únii umožnili, aby zohrávala úlohu katalyzátora v určitých oblastiach spoločného záujmu s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho turistického ruchu. Vytvorenie a riadenie internetového portálu na podporu Európy ako turistickej destinácie je jednou z aktuálnych požiadaviek, ktoré sa už realizujú a zdokonaľujú. V čase, kedy sú vnútorné hranice priepustnejšie sa vynára potreba prijatia spoločných opatrení. |
| --- | --- |

4.3

Možno by bolo užitočné, keby oznámenie Komisie analyzovalo aj úlohu turistického ruchu v hlavných prehláseniach Spoločenstva a v Zmluve o ústave pre Európu, s cieľom zistiť ako je súčasná politika turistického ruchu definovaná v týchto dokumentoch a aký je význam novej európskej politiky turistického ruchu. Nemalo by sa zabúdať na skutočnosť, že členské štáty a regióny opakovane vyjadrili prianie zachovať si svoju zodpovednosť v oblasti turistického ruchu, ale napriek tomu by Európskej únii umožnili, aby zohrávala úlohu katalyzátora v určitých oblastiach spoločného záujmu s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho turistického ruchu. Vytvorenie a riadenie internetového portálu na podporu Európy ako turistickej destinácie je jednou z aktuálnych požiadaviek, ktoré sa už realizujú a zdokonaľujú. V čase, kedy sú vnútorné hranice priepustnejšie sa vynára potreba prijatia spoločných opatrení.

| 4.4 | Výzvy, o ktorých sa zmieňuje Komisia, rozhodne patria medzi tie najdôležitejšie, ktorým bude turistický ruch v nasledujúcich desaťročiach čeliť. Zoznam by mohol byť dlhší, ale hlavná výzva zlepšenia konkurencieschopnosti je rozhodne dostatočne rozsiahla, aby bola základom riešenie ostatných významných úloh, ako napríklad zvýšenie kvality, obmedzenia sezónnosti alebo zlepšenie profesionality ľudí pracujúcich v odvetví turistického ruchu. Mimoriadne dôležitá je odborná príprava a zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov sektora turistického ruchu v rámci integrovaného programu celoživotného vzdelávania, čo posilní konkurencieschopnosť sektora a zaručí vysokú kvalitu poskytovaných služieb. |
| --- | --- |

4.4

Výzvy, o ktorých sa zmieňuje Komisia, rozhodne patria medzi tie najdôležitejšie, ktorým bude turistický ruch v nasledujúcich desaťročiach čeliť. Zoznam by mohol byť dlhší, ale hlavná výzva zlepšenia konkurencieschopnosti je rozhodne dostatočne rozsiahla, aby bola základom riešenie ostatných významných úloh, ako napríklad zvýšenie kvality, obmedzenia sezónnosti alebo zlepšenie profesionality ľudí pracujúcich v odvetví turistického ruchu. Mimoriadne dôležitá je odborná príprava a zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov sektora turistického ruchu v rámci integrovaného programu celoživotného vzdelávania, čo posilní konkurencieschopnosť sektora a zaručí vysokú kvalitu poskytovaných služieb.

| 4.5 | Oznámenie Komisie opakovane vyzýva k spolupráci a ako sa uvádza v samotnom názve, posilnenie partnerstva, by malo byť navrhnuté ako základná súčasť a charakteristická črta novej politiky turistického ruchu. Je obzvlášť dôležité vyzdvihnúť úlohu odborov a organizácií zamestnávateľov, ktoré musia byť zapojené do procesu spolupráce a prizvané k účasti na všetkých diskusiách a fórach a realizácii všeobecných opatrení na zlepšenie odvetvia turistického ruchu. Pomohlo by tiež, keby bola v rámci spolupráce medzi všetkými zainteresovanými stranami vytvorená databáza správnych postupov v turistickom ruchu ako spôsob výmeny pozitívnych skúseností. Rovnako by bolo užitočné podporovať stále siete turistických destinácií a miest na základe spoločného cieľa zlepšenia konkurencieschopnosti. Výbor víta vytvorenie projektu na podporu prvotriednych európskych destinácií a nalieha, aby táto myšlienka zahŕňala správne riadenie sociálnych a pracovných vzťahov a účasť odborov a organizácií zamestnávateľov vo vybranej destinácii. |
| --- | --- |

4.5

Oznámenie Komisie opakovane vyzýva k spolupráci a ako sa uvádza v samotnom názve, posilnenie partnerstva, by malo byť navrhnuté ako základná súčasť a charakteristická črta novej politiky turistického ruchu. Je obzvlášť dôležité vyzdvihnúť úlohu odborov a organizácií zamestnávateľov, ktoré musia byť zapojené do procesu spolupráce a prizvané k účasti na všetkých diskusiách a fórach a realizácii všeobecných opatrení na zlepšenie odvetvia turistického ruchu. Pomohlo by tiež, keby bola v rámci spolupráce medzi všetkými zainteresovanými stranami vytvorená databáza správnych postupov v turistickom ruchu ako spôsob výmeny pozitívnych skúseností. Rovnako by bolo užitočné podporovať stále siete turistických destinácií a miest na základe spoločného cieľa zlepšenia konkurencieschopnosti. Výbor víta vytvorenie projektu na podporu prvotriednych európskych destinácií a nalieha, aby táto myšlienka zahŕňala správne riadenie sociálnych a pracovných vzťahov a účasť odborov a organizácií zamestnávateľov vo vybranej destinácii.

| 4.6 | Komisia sa podujala realizovať túto novú politiku na základe spolupráce, zahájenia nových, špecifických podporných opatrení a koordinácie medzi jednotlivými aktérmi. Avšak, možno bude potrebné predložiť viac podrobností o skutočnom spôsobe realizácie týchto troch prístupov. GR pre podnikanie má podľa názoru EHSV kľúčovú pozíciu, pokiaľ ide o tieto úlohy koordinovania všetkých európskych politík, ktoré priamo alebo nepriamo vplývajú na turistický ruch, avšak Komisia musí určiť, ktorý orgán má byť zodpovedný za túto koordináciu. Výbor sa tiež domnieva, že Komisia by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu pri zavádzaní celoeurópskych iniciatív. EHSV už pri viacerých príležitostiach navrhol vytvorenie Európskej rady pre turistický ruch a preskúmanie možností založenia Európskej agentúry pre turistický ruch. |
| --- | --- |

4.6

Komisia sa podujala realizovať túto novú politiku na základe spolupráce, zahájenia nových, špecifických podporných opatrení a koordinácie medzi jednotlivými aktérmi. Avšak, možno bude potrebné predložiť viac podrobností o skutočnom spôsobe realizácie týchto troch prístupov. GR pre podnikanie má podľa názoru EHSV kľúčovú pozíciu, pokiaľ ide o tieto úlohy koordinovania všetkých európskych politík, ktoré priamo alebo nepriamo vplývajú na turistický ruch, avšak Komisia musí určiť, ktorý orgán má byť zodpovedný za túto koordináciu. Výbor sa tiež domnieva, že Komisia by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu pri zavádzaní celoeurópskych iniciatív. EHSV už pri viacerých príležitostiach navrhol vytvorenie Európskej rady pre turistický ruch a preskúmanie možností založenia Európskej agentúry pre turistický ruch.

| 4.7 | Oznámenie Komisie dáva jednoznačne najavo, že podpora konkurencieschopnosti je cieľom a nevyhnutnosťou pre európske odvetvie turistického ruchu. Zvyšujúca sa celosvetová konkurencia v odvetví narúša ziskovosť operátorov. Zachovanie vedúcej pozície Európy v celosvetovom odvetví turistického ruchu si preto bude do budúcnosti vyžadovať mimoriadnu snahu o inovácie, kvalitu, podporu tvorivosti a zlepšovanie produktivity všetkých faktorov a aktérov. |
| --- | --- |

4.7

Oznámenie Komisie dáva jednoznačne najavo, že podpora konkurencieschopnosti je cieľom a nevyhnutnosťou pre európske odvetvie turistického ruchu. Zvyšujúca sa celosvetová konkurencia v odvetví narúša ziskovosť operátorov. Zachovanie vedúcej pozície Európy v celosvetovom odvetví turistického ruchu si preto bude do budúcnosti vyžadovať mimoriadnu snahu o inovácie, kvalitu, podporu tvorivosti a zlepšovanie produktivity všetkých faktorov a aktérov.

| 4.8 | Výbor sa nazdáva, že oznámenie Komisie v novom pláne pre turistický ruch nevenuje adekvátnu pozornosť úlohe informačných a komunikačných technológií z pohľadu spotrebiteľov, ako aj podnikov a strán zainteresovaných v odvetví. Práca na výskume a vývoji v odvetví turistického ruchu, ktorej cieľom je zlepšiť využitie týchto technológií, sa musí stať v nasledujúcom období prioritou. |
| --- | --- |

4.8

Výbor sa nazdáva, že oznámenie Komisie v novom pláne pre turistický ruch nevenuje adekvátnu pozornosť úlohe informačných a komunikačných technológií z pohľadu spotrebiteľov, ako aj podnikov a strán zainteresovaných v odvetví. Práca na výskume a vývoji v odvetví turistického ruchu, ktorej cieľom je zlepšiť využitie týchto technológií, sa musí stať v nasledujúcom období prioritou.

| 4.9 | EHSV pozitívne víta návrh Komisie zlepšiť právnu reguláciu, avšak je nutné mať na zreteli, že menej právnych predpisov nemusí vždy znamenať lepšiu právnu reguláciu. Ak majú byť v tomto odvetví prijaté právne predpisy a normy v oblasti pracovno-právnych vzťahov, musí byť posilnené kolektívne vyjednávanie v oblastiach stanovených sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.9

EHSV pozitívne víta návrh Komisie zlepšiť právnu reguláciu, avšak je nutné mať na zreteli, že menej právnych predpisov nemusí vždy znamenať lepšiu právnu reguláciu. Ak majú byť v tomto odvetví prijaté právne predpisy a normy v oblasti pracovno-právnych vzťahov, musí byť posilnené kolektívne vyjednávanie v oblastiach stanovených sociálnymi partnermi.

| 4.10 | Zjavná vôľa prijať konkrétne opatrenia a najmä zlepšiť využívanie dostupných európskych finančných nástrojov má svoj význam, avšak sú potrebné konkrétnejšie informácie a mal by byť navrhnutý program jasne zameraný na dosiahnutie hlavných cieľov európskeho turistického ruchu, ktoré oznámenie presne stanovuje. Bolo by potrebné zabezpečiť, aby fondy určené pre turistický ruch efektívne a účinne splnili svoje ciele. |
| --- | --- |

4.10

Zjavná vôľa prijať konkrétne opatrenia a najmä zlepšiť využívanie dostupných európskych finančných nástrojov má svoj význam, avšak sú potrebné konkrétnejšie informácie a mal by byť navrhnutý program jasne zameraný na dosiahnutie hlavných cieľov európskeho turistického ruchu, ktoré oznámenie presne stanovuje. Bolo by potrebné zabezpečiť, aby fondy určené pre turistický ruch efektívne a účinne splnili svoje ciele.

| 4.11 | Oznámenie Komisie pripisuje zvláštny význam úlohe Agendy 21 pre turistický ruch, pretože tento dokument by mal byť základom stratégií, programov a krokov týkajúcich sa udržateľného rozvoja turistického ruchu. Predpokladá sa, že pôjde o dlhý dokument, ktorý nepochybne ozrejmí mnoho rôznych otázok a problémov hospodárskej, sociálnej a environmentálnej povahy. Tento dokument by mal starostlivo zvážiť kľúčové otázky obmedzení rastu, udržateľného rastu turistických destinácií a ochrany pobrežia ako aj ďalších citlivých prírodných oblastí a predložiť uskutočniteľné a udržateľné návrhy. |
| --- | --- |

4.11

Oznámenie Komisie pripisuje zvláštny význam úlohe Agendy 21 pre turistický ruch, pretože tento dokument by mal byť základom stratégií, programov a krokov týkajúcich sa udržateľného rozvoja turistického ruchu. Predpokladá sa, že pôjde o dlhý dokument, ktorý nepochybne ozrejmí mnoho rôznych otázok a problémov hospodárskej, sociálnej a environmentálnej povahy. Tento dokument by mal starostlivo zvážiť kľúčové otázky obmedzení rastu, udržateľného rastu turistických destinácií a ochrany pobrežia ako aj ďalších citlivých prírodných oblastí a predložiť uskutočniteľné a udržateľné návrhy.

| 4.12 | Oznámenie Komisie kladie značný dôraz na štatistiky v oblasti turistického ruchu, avšak tie bude možno potrebné doplniť o štúdie s jasným strategickým a pokrokovým prístupom, ktoré odhaľujú trendy, odvodzujú závery a uskutočňujú opatrenia pre kroky do budúcnosti. Vytvorenie jedného alebo viacerých spolupracujúcich stredísk pre monitorovanie turistického ruchu na európskej úrovni by mohlo pomôcť vyriešiť túto potrebu v odvetví. Je potrebné, aby štatistiky turistického ruchu venovali viac pozornosti údajom o zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.12

Oznámenie Komisie kladie značný dôraz na štatistiky v oblasti turistického ruchu, avšak tie bude možno potrebné doplniť o štúdie s jasným strategickým a pokrokovým prístupom, ktoré odhaľujú trendy, odvodzujú závery a uskutočňujú opatrenia pre kroky do budúcnosti. Vytvorenie jedného alebo viacerých spolupracujúcich stredísk pre monitorovanie turistického ruchu na európskej úrovni by mohlo pomôcť vyriešiť túto potrebu v odvetví. Je potrebné, aby štatistiky turistického ruchu venovali viac pozornosti údajom o zamestnanosti.

| 4.13 | Oznámenie Komisie jasne vyjadruje potrebu lepšieho zviditeľňovania, pochopenia a prijatia turistického ruchu v európskej spoločnosti. Ako už bolo uvedené v stanovisku EHSV pod názvom Katovická deklarácia [neoficiálny preklad] a v stanovisku na tému Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu, ale aj v ďalších dokumentoch EHSV, bude potrebné uskutočniť komunikačné kampane s cieľom informovať a motivovať európskych občanov, najmä mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.13

Oznámenie Komisie jasne vyjadruje potrebu lepšieho zviditeľňovania, pochopenia a prijatia turistického ruchu v európskej spoločnosti. Ako už bolo uvedené v stanovisku EHSV pod názvom Katovická deklarácia [neoficiálny preklad] a v stanovisku na tému Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu, ale aj v ďalších dokumentoch EHSV, bude potrebné uskutočniť komunikačné kampane s cieľom informovať a motivovať európskych občanov, najmä mladých ľudí.

V Bruseli 14. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Expert „Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií“

(2006/C 325/05)

Pani Dr. Schavan, spolková ministerka školstva a výskumu, požiadala listom z 9. augusta 2006 v mene budúceho nemeckého predsedníctva Rady EÚ Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií“

Výbor poveril odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán WOLF rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na jeho 431. plenárnom zasadnutí 13. – 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra 2006) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 125 hlasmi za, 1 hlasmi proti, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Obsah:

| 1. | Závery a odporúčania |
| --- | --- |

1.

| 2. | Všeobecné otázky |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finančné otázky a postupy |
| --- | --- |

3.

| 4. | Štrukturálne aspekty a rámcové podmienky |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ľudský faktor – ľudské zdroje – vedci a inžinieri |
| --- | --- |

5.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor víta žiadosť o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií“, ktorú v rámci prípravy na nemecké predsedníctvo Rady EÚ predložila nemecká spolková ministerka školstva a výskumu. Domnieva sa, že je dôležité a užitočné, aby boli takýmto spôsobom včas zakomponované aj názory výboru – ako mosta s organizovanou občianskou spoločnosťou – na túto rozsiahlu a mnohostrannú tému do vytvárania budúcej európskej politiky v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

1.1

Výbor víta žiadosť o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií“, ktorú v rámci prípravy na nemecké predsedníctvo Rady EÚ predložila nemecká spolková ministerka školstva a výskumu. Domnieva sa, že je dôležité a užitočné, aby boli takýmto spôsobom včas zakomponované aj názory výboru – ako mosta s organizovanou občianskou spoločnosťou – na túto rozsiahlu a mnohostrannú tému do vytvárania budúcej európskej politiky v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií.

| 1.2 | Vzhľadom na dve nedávno uverejnené oznámenia (1) Komisie k téme inovácie v celej jej šírke, ako aj vzhľadom na Ahovu správu (2) sa toto stanovisko zameriava predovšetkým na tému výskum a vývoj – ako nevyhnutné predpoklady každej trvalo udržateľnej schopnosti inovovať – a na potrebné vzdelanie. Týmto krokom by sa malo do veľkej miery zabrániť prekrývaniu s uvedenými uverejnenými dokumentmi. |
| --- | --- |

1.2

Vzhľadom na dve nedávno uverejnené oznámenia (1) Komisie k téme inovácie v celej jej šírke, ako aj vzhľadom na Ahovu správu (2) sa toto stanovisko zameriava predovšetkým na tému výskum a vývoj – ako nevyhnutné predpoklady každej trvalo udržateľnej schopnosti inovovať – a na potrebné vzdelanie. Týmto krokom by sa malo do veľkej miery zabrániť prekrývaniu s uvedenými uverejnenými dokumentmi.

| 1.3 | Vedecké a technické výkony a ich premietnutie do konkurencieschopného hospodárstva sú rozhodujúcimi predpokladmi pre zabezpečenie – napríklad v oblasti energetickej problematiky a problematiky klimatických zmien – našej budúcnosti, zachovanie a zlepšenie nášho postavenia v celosvetovom meradle, pre to, aby sme neohrozili európsky sociálny model, ale naopak, aby sme ho mohli ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

1.3

Vedecké a technické výkony a ich premietnutie do konkurencieschopného hospodárstva sú rozhodujúcimi predpokladmi pre zabezpečenie – napríklad v oblasti energetickej problematiky a problematiky klimatických zmien – našej budúcnosti, zachovanie a zlepšenie nášho postavenia v celosvetovom meradle, pre to, aby sme neohrozili európsky sociálny model, ale naopak, aby sme ho mohli ďalej rozvíjať.

| 1.4 | Preto je teraz pre Európu dôležité, aby si uvedomila svoju tradíciu celosvetovo vedúceho priestoru pre výskum a inovácie a aby túto tradíciu znovu obnovila. To si vyžaduje podporu potrebných schopností u občanov, výrazné zvýšenie investícií do výskumu a vývoja, zvýšenie ich efektívnosti, posilnenie ochoty a inovačných schopností v priemysle, ako aj snahu o odstránenie prekážok, ktoré tomu bránia. |
| --- | --- |

1.4

Preto je teraz pre Európu dôležité, aby si uvedomila svoju tradíciu celosvetovo vedúceho priestoru pre výskum a inovácie a aby túto tradíciu znovu obnovila. To si vyžaduje podporu potrebných schopností u občanov, výrazné zvýšenie investícií do výskumu a vývoja, zvýšenie ich efektívnosti, posilnenie ochoty a inovačných schopností v priemysle, ako aj snahu o odstránenie prekážok, ktoré tomu bránia.

| 1.5 | Najdôležitejšími predpokladmi sú spoločenské prostredie priaznivo naklonené pokroku, v ktorom sa tento názor naplno prejavuje, aby boli na všetkých úrovniach politického rozhodovania vytvorené potrebné rámcové podmienky a prijaté príslušné smerodajné rozhodnutia, ale aj to, aby vznikali nové pracovné miesta a aby na strane priemyslu bola vybudovaná dostatočná dôvera a optimizmus pre potrebné investície. |
| --- | --- |

1.5

Najdôležitejšími predpokladmi sú spoločenské prostredie priaznivo naklonené pokroku, v ktorom sa tento názor naplno prejavuje, aby boli na všetkých úrovniach politického rozhodovania vytvorené potrebné rámcové podmienky a prijaté príslušné smerodajné rozhodnutia, ale aj to, aby vznikali nové pracovné miesta a aby na strane priemyslu bola vybudovaná dostatočná dôvera a optimizmus pre potrebné investície.

| 1.6 | K tomu patrí aj oboznamovanie občanov s vedou a technikou, a to vo väčšom rozsahu než doteraz, ako aj lepšie využitie nadania a jeho intenzívnejšia podpora. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné už v osnovách základných škôl, a v ešte širšej miere na odborných školách, klásť podstatne väčší dôraz na tematické oblasti vedy a techniky. |
| --- | --- |

1.6

K tomu patrí aj oboznamovanie občanov s vedou a technikou, a to vo väčšom rozsahu než doteraz, ako aj lepšie využitie nadania a jeho intenzívnejšia podpora. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné už v osnovách základných škôl, a v ešte širšej miere na odborných školách, klásť podstatne väčší dôraz na tematické oblasti vedy a techniky.

| 1.7 | Deťom a mládeži musia byť tieto oblasti postupne približované a názornými príkladmi a praktickými skúsenosťami sprostredkovaný úžitok a základné pojmy a zákony z oblasti vedy a techniky. Je potrebné nadchnúť nadané deti a mládež pre príslušnú voľbu povolania a pre, ako je známe, náročné štúdium a sprostredkovať im dobré základné vedomosti. |
| --- | --- |

1.7

Deťom a mládeži musia byť tieto oblasti postupne približované a názornými príkladmi a praktickými skúsenosťami sprostredkovaný úžitok a základné pojmy a zákony z oblasti vedy a techniky. Je potrebné nadchnúť nadané deti a mládež pre príslušnú voľbu povolania a pre, ako je známe, náročné štúdium a sprostredkovať im dobré základné vedomosti.

| 1.8 | Súčasťou tohto plánu by malo byť aj zabezpečenie takého vedecko-technického odborného vzdelania na univerzitách a technických vysokých školách, ktoré by aspoň zodpovedalo najlepším medzinárodným normám: najdôležitejším kapitálom v oblasti výskumu a inovácie sú čo najkvalifikovanejší a motivovaní výskumníci a inžinieri oboch pohlaví, ktorí si svoju odbornú kompetenciu zachovávajú a rozširujú počas celého svojho pracovného života celoživotným vzdelávaním. |
| --- | --- |

1.8

Súčasťou tohto plánu by malo byť aj zabezpečenie takého vedecko-technického odborného vzdelania na univerzitách a technických vysokých školách, ktoré by aspoň zodpovedalo najlepším medzinárodným normám: najdôležitejším kapitálom v oblasti výskumu a inovácie sú čo najkvalifikovanejší a motivovaní výskumníci a inžinieri oboch pohlaví, ktorí si svoju odbornú kompetenciu zachovávajú a rozširujú počas celého svojho pracovného života celoživotným vzdelávaním.

| 1.9 | Ďalej sem patrí aj to, že Spoločenstvo, členské štáty a hospodárstvo musia týmto vedcom a odborníkom ponúknuť atraktívne možnosti zamestnania, stimulujúce prostredie v povolaní, perspektívy kariérneho postupu a primeranú istotu pri plánovaní života. Tieto opatrenia musia zohľadňovať ako investície spoločnosti do ich vzdelávania, tak aj vysoké osobné investície do obzvlášť náročného a namáhavého štúdia. Len tak sa nám podarí namiesto dnešného fenoménu „brain-drain“, na ktorý sa často sťažujeme, dosiahnuť zmenu celkovej mobility rozhodujúcich špičkových pracovníkov v prospech Európy. |
| --- | --- |

1.9

Ďalej sem patrí aj to, že Spoločenstvo, členské štáty a hospodárstvo musia týmto vedcom a odborníkom ponúknuť atraktívne možnosti zamestnania, stimulujúce prostredie v povolaní, perspektívy kariérneho postupu a primeranú istotu pri plánovaní života. Tieto opatrenia musia zohľadňovať ako investície spoločnosti do ich vzdelávania, tak aj vysoké osobné investície do obzvlášť náročného a namáhavého štúdia. Len tak sa nám podarí namiesto dnešného fenoménu „brain-drain“, na ktorý sa často sťažujeme, dosiahnuť zmenu celkovej mobility rozhodujúcich špičkových pracovníkov v prospech Európy.

| 1.10 | Rovnako sem patrí aj snaha o inovácie priemyslu a podporovanie jeho ochoty investovať do výskumu a vývoja, a to najmä aj v prípade malých a stredných podnikov, prostredníctvom vhodných právnych, administratívnych a finančných rámcových podmienok ako aj zatraktívnenie a zvýhodnenie tohto kroku. |
| --- | --- |

1.10

Rovnako sem patrí aj snaha o inovácie priemyslu a podporovanie jeho ochoty investovať do výskumu a vývoja, a to najmä aj v prípade malých a stredných podnikov, prostredníctvom vhodných právnych, administratívnych a finančných rámcových podmienok ako aj zatraktívnenie a zvýhodnenie tohto kroku.

| 1.11 | Zvláštne úsilie si zasluhuje cieľ urýchlenia zavádzania nových poznatkov výskumu a vývoja do procesov alebo výroby nových produktov. Na jeho dosiahnutie musia firmy prostredníctvom vhodnej personálnej politiky zabezpečiť, že bude dostatok vedecko-technickej kompetencie, aby sa firmy samotné mohli podieľať na procese inovácie, minimálne však aby boli schopné posudzovať a realizovať nové myšlienky alebo možnosti. |
| --- | --- |

1.11

Zvláštne úsilie si zasluhuje cieľ urýchlenia zavádzania nových poznatkov výskumu a vývoja do procesov alebo výroby nových produktov. Na jeho dosiahnutie musia firmy prostredníctvom vhodnej personálnej politiky zabezpečiť, že bude dostatok vedecko-technickej kompetencie, aby sa firmy samotné mohli podieľať na procese inovácie, minimálne však aby boli schopné posudzovať a realizovať nové myšlienky alebo možnosti.

| 1.12 | Okrem finančno-technických aspektov a aspektov týkajúcich sa zodpovednosti za škodu je potrebné venovať pozornosť aj vzájomnej mobilite medzi akademickým a hospodárskym svetom. Pomoc v tejto oblasti by predstavovalo napríklad zavedenie nového atraktívneho systému mobility resp. štipendií pre transfer vedomostí a odbornú prípravu a ďalšie odborné vzdelávanie, ktorý by pokrýval v rovnakej miere akademickú a priemyselnú oblasť. |
| --- | --- |

1.12

Okrem finančno-technických aspektov a aspektov týkajúcich sa zodpovednosti za škodu je potrebné venovať pozornosť aj vzájomnej mobilite medzi akademickým a hospodárskym svetom. Pomoc v tejto oblasti by predstavovalo napríklad zavedenie nového atraktívneho systému mobility resp. štipendií pre transfer vedomostí a odbornú prípravu a ďalšie odborné vzdelávanie, ktorý by pokrýval v rovnakej miere akademickú a priemyselnú oblasť.

| 1.13 | Tento systém by mal – analogicky k systému „Sabbatical“ pre vysokoškolských profesorov – umožňovať dočasný pobyt vedcov a inžinierov v priemysle (a naopak!) pri súčasnom úplnom zaručení možnosti návratu do pôvodného zamestnania. Tým by sa vytvoril osobný most na vzájomné prepojenie medzi akademickým svetom a hospodárstvom a najlepším možným spôsobom podporila potrebná výmena vedomostí. |
| --- | --- |

1.13

Tento systém by mal – analogicky k systému „Sabbatical“ pre vysokoškolských profesorov – umožňovať dočasný pobyt vedcov a inžinierov v priemysle (a naopak!) pri súčasnom úplnom zaručení možnosti návratu do pôvodného zamestnania. Tým by sa vytvoril osobný most na vzájomné prepojenie medzi akademickým svetom a hospodárstvom a najlepším možným spôsobom podporila potrebná výmena vedomostí.

| 1.14 | Príkladmi ďalších konkrétnych odporúčaní a konštatovaní sú: |
| --- | --- |

1.14

Príkladmi ďalších konkrétnych odporúčaní a konštatovaní sú:

| 1.14.1 | Cieľ stanovený v Barcelone na realizáciu Lisabonskej stratégie musia brať vážne všetci aktéri, ktorých sa týka, aby Európa nezostala na poslednom mieste v celosvetových pretekoch investícií do výskumu a vývoja (VaV). Tento stanovený cieľ hovorí, že celkové výdavky na VaV v Únii majú byť zvýšené tak, aby v roku 2010 dosiahli úroveň takmer 3 % HDP. Investície potrebné na dosiahnutie tohto cieľa by malo z dvoch tretín financovať súkromné hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.14.1

Cieľ stanovený v Barcelone na realizáciu Lisabonskej stratégie musia brať vážne všetci aktéri, ktorých sa týka, aby Európa nezostala na poslednom mieste v celosvetových pretekoch investícií do výskumu a vývoja (VaV). Tento stanovený cieľ hovorí, že celkové výdavky na VaV v Únii majú byť zvýšené tak, aby v roku 2010 dosiahli úroveň takmer 3 % HDP. Investície potrebné na dosiahnutie tohto cieľa by malo z dvoch tretín financovať súkromné hospodárstvo.

| 1.14.2 | Podľa súčasného plánovaného rozpočtu na roky 2007 – 2013 by Spoločenstvo 7. rámcovým programom pre výskum a rozvoj (RP7) prispelo podielom len približne 2 % k celkovým cieľovým investíciám stanoveným v barcelonskom cieli. Podľa názoru výboru tento objem nestačí na to, aby sa dosiahol významný pákový efekt a prejavila sa integračná sila podpory Spoločenstva na politiku podpory členských štátov a na potrebnú investičnú ochotu priemyslu v plnom rozsahu a podnietil potrebný podstatný nárast v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.14.2

Podľa súčasného plánovaného rozpočtu na roky 2007 – 2013 by Spoločenstvo 7. rámcovým programom pre výskum a rozvoj (RP7) prispelo podielom len približne 2 % k celkovým cieľovým investíciám stanoveným v barcelonskom cieli. Podľa názoru výboru tento objem nestačí na to, aby sa dosiahol významný pákový efekt a prejavila sa integračná sila podpory Spoločenstva na politiku podpory členských štátov a na potrebnú investičnú ochotu priemyslu v plnom rozsahu a podnietil potrebný podstatný nárast v tejto oblasti.

| 1.14.3 | Preto by mal byť tento podiel podpory zo strany Spoločenstva zvýšený pri plánovanej revízii rozpočtu EÚ v roku 2008 v prvom kroku zvýšený na 3 %. Toto by bolo zo strany Spoločenstva obzvlášť účinné opatrenie, ktoré by umožnilo dosiahnuť naďalej dôležité ciele z Lisabonu a Barcelony rýchlejšie, než sa to ukazuje doteraz. Toto je potrebné aj preto, že výskumné úsilie napr. v USA alebo v Číne rastie závratným tempom. |
| --- | --- |

1.14.3

Preto by mal byť tento podiel podpory zo strany Spoločenstva zvýšený pri plánovanej revízii rozpočtu EÚ v roku 2008 v prvom kroku zvýšený na 3 %. Toto by bolo zo strany Spoločenstva obzvlášť účinné opatrenie, ktoré by umožnilo dosiahnuť naďalej dôležité ciele z Lisabonu a Barcelony rýchlejšie, než sa to ukazuje doteraz. Toto je potrebné aj preto, že výskumné úsilie napr. v USA alebo v Číne rastie závratným tempom.

| 1.14.4 | Právo štátnej pomoci (E state aid) v rámci Spoločenstva by malo byť regulované tak, aby podnecovalo členské štáty vo väčšej miere, efektívnejšie a menej byrokraticky podporovať výskumné a vývojové záujmy univerzít, výskumných inštitútov a priemyslu, ako aj ich potrebné vzájomné prepojenie a poskytlo im k tomu potrebný manévrovací priestor. |
| --- | --- |

1.14.4

Právo štátnej pomoci (E state aid) v rámci Spoločenstva by malo byť regulované tak, aby podnecovalo členské štáty vo väčšej miere, efektívnejšie a menej byrokraticky podporovať výskumné a vývojové záujmy univerzít, výskumných inštitútov a priemyslu, ako aj ich potrebné vzájomné prepojenie a poskytlo im k tomu potrebný manévrovací priestor.

| 1.14.5 | Vnútroštátne právo týkajúce sa rozpočtu by každému členskému štátu malo umožňovať flexibilné vyplácanie prostriedkov na podporu opatrení v oblasti výskumu a vývoja (VaV), napríklad možnosťou preniesť pridelené prostriedky do budúceho kalendárneho alebo rozpočtového roka. |
| --- | --- |

1.14.5

Vnútroštátne právo týkajúce sa rozpočtu by každému členskému štátu malo umožňovať flexibilné vyplácanie prostriedkov na podporu opatrení v oblasti výskumu a vývoja (VaV), napríklad možnosťou preniesť pridelené prostriedky do budúceho kalendárneho alebo rozpočtového roka.

| 1.14.6 | Úsilie o patent Spoločenstva by konečne malo byť úspešne ukončené, pričom otázka jazyka by mala byť vyriešená v súlade s dlhoročnými zvyklosťami medzinárodnej „Science-community“. |
| --- | --- |

1.14.6

Úsilie o patent Spoločenstva by konečne malo byť úspešne ukončené, pričom otázka jazyka by mala byť vyriešená v súlade s dlhoročnými zvyklosťami medzinárodnej „Science-community“.

| 1.14.7 | Inovácia a pokrok sú založené na spolupráci základného výskumu, aplikovaného výskumu a produktového vývoja, pričom hranice medzi týmito kategóriami sa prelínajú. |
| --- | --- |

1.14.7

Inovácia a pokrok sú založené na spolupráci základného výskumu, aplikovaného výskumu a produktového vývoja, pričom hranice medzi týmito kategóriami sa prelínajú.

| 1.14.8 | Je však potrebné ešte silnejšie vzájomné prepojenie pilierov vzdelávanie, výskum a priemyselné využitie. Preto výbor víta plány na vytvorenie Európskeho technologického inštitútu (ETI), ktorý by mal prispieť k ďalšiemu rozvoju inovačnej kapacity Spoločenstva a členských štátov tým, že bude na najvyššej úrovni spájať aktivity v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

1.14.8

Je však potrebné ešte silnejšie vzájomné prepojenie pilierov vzdelávanie, výskum a priemyselné využitie. Preto výbor víta plány na vytvorenie Európskeho technologického inštitútu (ETI), ktorý by mal prispieť k ďalšiemu rozvoju inovačnej kapacity Spoločenstva a členských štátov tým, že bude na najvyššej úrovni spájať aktivity v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií.

| 1.14.9 | Na to je však potrebné, aby Spoločenstvo v dostatočnom rozsahu podporovalo aj základný výskum. Špecifický program „Myšlienky“ v rámci RP7 je v tejto oblasti dobrým základom. |
| --- | --- |

1.14.9

Na to je však potrebné, aby Spoločenstvo v dostatočnom rozsahu podporovalo aj základný výskum. Špecifický program „Myšlienky“ v rámci RP7 je v tejto oblasti dobrým základom.

| 1.14.10 | Pokrok a neustála inovácia však nie sú založené len na vede a technike, ale aj na motivácii všetkých zúčastnených, na nových obchodných modeloch a na správnych metódach riadenia. |
| --- | --- |

1.14.10

Pokrok a neustála inovácia však nie sú založené len na vede a technike, ale aj na motivácii všetkých zúčastnených, na nových obchodných modeloch a na správnych metódach riadenia.

| 1.14.11 | Ide tu najmä o to, aby mali ľudia v súlade s ich vlohami, výkonnosťou a kreativitou najlepšie možné príležitosti na rozvoj a vyvíjanie vlastnej iniciatívy. Preto je potrebné aj zabezpečiť, aby všetci spolupracovníci jednej firmy alebo inštitútu mali možnosť prezentovať svoje myšlienky a návrhy a boli za to zodpovedajúco odmenení. Toto sú dôležité otázky sociálneho výskumu, štúdia podnikovej ekonomiky a všeobecne kultúry manažmentu. |
| --- | --- |

1.14.11

Ide tu najmä o to, aby mali ľudia v súlade s ich vlohami, výkonnosťou a kreativitou najlepšie možné príležitosti na rozvoj a vyvíjanie vlastnej iniciatívy. Preto je potrebné aj zabezpečiť, aby všetci spolupracovníci jednej firmy alebo inštitútu mali možnosť prezentovať svoje myšlienky a návrhy a boli za to zodpovedajúco odmenení. Toto sú dôležité otázky sociálneho výskumu, štúdia podnikovej ekonomiky a všeobecne kultúry manažmentu.

| 1.14.12 | Na podporu nových nápadov v oblasti výskumu, inovatívnych technológií, prevádzky podnikov alebo podnikateľských modelov je potrebné akceptovať skutočnosť, že je s tým spojené aj určité riziko. Pokrok a riziko sú dve strany tej istej mince. |
| --- | --- |

1.14.12

Na podporu nových nápadov v oblasti výskumu, inovatívnych technológií, prevádzky podnikov alebo podnikateľských modelov je potrebné akceptovať skutočnosť, že je s tým spojené aj určité riziko. Pokrok a riziko sú dve strany tej istej mince.

| 1.14.13 | Príliš strnulé pravidlá na zjednotenie organizačných foriem, výskumných programov a pracovných postupov môže brzdiť vývoj nových vecí a inováciu. Sloboda výskumu je základným predpokladom kreatívnej vedy, nových objavov a inovatívnej techniky, a to bez toho, aby boli porušené hranice stanovené zákonom v oblasti etických otázok alebo pravidlá správneho využívania pridelených dotácií. |
| --- | --- |

1.14.13

Príliš strnulé pravidlá na zjednotenie organizačných foriem, výskumných programov a pracovných postupov môže brzdiť vývoj nových vecí a inováciu. Sloboda výskumu je základným predpokladom kreatívnej vedy, nových objavov a inovatívnej techniky, a to bez toho, aby boli porušené hranice stanovené zákonom v oblasti etických otázok alebo pravidlá správneho využívania pridelených dotácií.

| 1.14.14 | Administratívne postupy na podporu výskumu a vývoja je potrebné zjednodušiť, a to aj preto, aby sa zabránilo inflácii požadovaných rôznorodých a často sa prekrývajúcich žiadostí, hodnotení, monitorovania a auditu, a aby sa ich počet obmedzil na únosnú mieru. |
| --- | --- |

1.14.14

Administratívne postupy na podporu výskumu a vývoja je potrebné zjednodušiť, a to aj preto, aby sa zabránilo inflácii požadovaných rôznorodých a často sa prekrývajúcich žiadostí, hodnotení, monitorovania a auditu, a aby sa ich počet obmedzil na únosnú mieru.

| 1.14.15 | Text samotného stanoviska sa k týmto aspektom vyjadruje podrobnejšie. Uvedené odporúčania sú zdôvodnené, ďalšie, aj veľmi konkrétne, názory sú podrobne prebraté a sú k nim uvedené odporúčania. |
| --- | --- |

1.14.15

Text samotného stanoviska sa k týmto aspektom vyjadruje podrobnejšie. Uvedené odporúčania sú zdôvodnené, ďalšie, aj veľmi konkrétne, názory sú podrobne prebraté a sú k nim uvedené odporúčania.

2.   Všeobecné otázky

| 2.1 | Vzhľadom na dve nedávno uverejnené oznámenia Komisie (3) k téme inovácie v celej jej šírke (pozri aj bod 4.12.1), ako aj vzhľadom na Ahovu správu (4) sa toto stanovisko zameriava predovšetkým na tému výskum a vývoj – ako nevyhnutné predpoklady každej trvalo udržateľnej schopnosti inovovať – a na potrebné vzdelanie. Týmto krokom by sa malo do veľkej miery zabrániť prekrývaniu s uvedenými uverejnenými dokumentmi. |
| --- | --- |

2.1

Vzhľadom na dve nedávno uverejnené oznámenia Komisie (3) k téme inovácie v celej jej šírke (pozri aj bod 4.12.1), ako aj vzhľadom na Ahovu správu (4) sa toto stanovisko zameriava predovšetkým na tému výskum a vývoj – ako nevyhnutné predpoklady každej trvalo udržateľnej schopnosti inovovať – a na potrebné vzdelanie. Týmto krokom by sa malo do veľkej miery zabrániť prekrývaniu s uvedenými uverejnenými dokumentmi.

| 2.2 | Európa je kolískou modernej vedy a výskumu (5). Veda a výskum, metodika a spôsob myslenia boli rozhodujúcimi prvkami, ktorý pomáhal formovať našu dnešnú európsku spoločnosť, jej hodnoty, spôsob života a životný štandard; boli poznávacím znamením európskeho kultúrneho priestoru (6). Receptom úspechu z toho vyplývajúcich výdobytkov bolo vzájomné pôsobenie remeselného vynaliezavého ducha a podnikateľského ducha s vedeckou metodikou a systematikou. |
| --- | --- |

2.2

Európa je kolískou modernej vedy a výskumu (5). Veda a výskum, metodika a spôsob myslenia boli rozhodujúcimi prvkami, ktorý pomáhal formovať našu dnešnú európsku spoločnosť, jej hodnoty, spôsob života a životný štandard; boli poznávacím znamením európskeho kultúrneho priestoru (6). Receptom úspechu z toho vyplývajúcich výdobytkov bolo vzájomné pôsobenie remeselného vynaliezavého ducha a podnikateľského ducha s vedeckou metodikou a systematikou.

| 2.3 | Takmer ruku v ruke s vedecko-technickým pokrokom prebiehali aj rozhodujúce spoločensko-politické zmeny smerom k modernému štátu s rozdelenými právomocami, demokraciou, základnými právami a sociálnymi zákonmi. |
| --- | --- |

2.3

Takmer ruku v ruke s vedecko-technickým pokrokom prebiehali aj rozhodujúce spoločensko-politické zmeny smerom k modernému štátu s rozdelenými právomocami, demokraciou, základnými právami a sociálnymi zákonmi.

| 2.4 | Ako dôsledok týchto spoločných procesov sa zmenili a zlepšili životné podmienky ľudí a zúčastnených štátov a regiónov v takom rozsahu, aký bol dovtedy v histórii ľudstva nevídaný. |
| --- | --- |

2.4

Ako dôsledok týchto spoločných procesov sa zmenili a zlepšili životné podmienky ľudí a zúčastnených štátov a regiónov v takom rozsahu, aký bol dovtedy v histórii ľudstva nevídaný.

| 2.5 | Počas posledných 135 rokov sa priemerná dĺžka života obyvateľstva (7) viac ako zdvojnásobila (8). V posledných 50 rokoch sa plošné výnosy v poľnohospodárstve takmer strojnásobili. V úspešných priemyselných krajinách sa diskutuje o nadváhe namiesto o podvýžive, o záplave informácií namiesto o ich nedostatku, o nadmernom starnutí obyvateľstva namiesto o detskej úmrtnosti. |
| --- | --- |

2.5

Počas posledných 135 rokov sa priemerná dĺžka života obyvateľstva (7) viac ako zdvojnásobila (8). V posledných 50 rokoch sa plošné výnosy v poľnohospodárstve takmer strojnásobili. V úspešných priemyselných krajinách sa diskutuje o nadváhe namiesto o podvýžive, o záplave informácií namiesto o ich nedostatku, o nadmernom starnutí obyvateľstva namiesto o detskej úmrtnosti.

| 2.6 | Schopnosti a výdobytky modernej mobilnej priemyselnej spoločnosti, získané vďaka výskumu, vývoju a inovácii, pokrývajú všetky oblasti ľudskej realizácie a kvality života. |
| --- | --- |

2.6

Schopnosti a výdobytky modernej mobilnej priemyselnej spoločnosti, získané vďaka výskumu, vývoju a inovácii, pokrývajú všetky oblasti ľudskej realizácie a kvality života.

| 2.7 | Zatiaľ čo sa bezprostredné úlohy výskumu a vývoja sústreďujú na hľadanie nových a hlbších vedomostí – teda na skúmanie neznámeho a potvrdenie hypotéz a známych skutočností – a na vývoj nových schopností, prispeli výsledky tohto úsilia vysokou a dovtedy nepredstaviteľnou mierou k blahobytu ľudstva. V tomto prenesenom zmysle je teda zmyslom výskumu a vývoja aj slúžiť blahu ľudstva. |
| --- | --- |

2.7

Zatiaľ čo sa bezprostredné úlohy výskumu a vývoja sústreďujú na hľadanie nových a hlbších vedomostí – teda na skúmanie neznámeho a potvrdenie hypotéz a známych skutočností – a na vývoj nových schopností, prispeli výsledky tohto úsilia vysokou a dovtedy nepredstaviteľnou mierou k blahobytu ľudstva. V tomto prenesenom zmysle je teda zmyslom výskumu a vývoja aj slúžiť blahu ľudstva.

| 2.8 | Ďalším faktorom, ktorý je dôležitý pre dosiahnutý pokrok, bol vývoj a intenzívne využívanie priemyselných postupov a strojov, ktoré spotrebúvajú energiu: energia oslobodila ľudí od ťarchy najťažšej telesnej práce a stala sa „potravou“ moderných národných hospodárstiev. |
| --- | --- |

2.8

Ďalším faktorom, ktorý je dôležitý pre dosiahnutý pokrok, bol vývoj a intenzívne využívanie priemyselných postupov a strojov, ktoré spotrebúvajú energiu: energia oslobodila ľudí od ťarchy najťažšej telesnej práce a stala sa „potravou“ moderných národných hospodárstiev.

| 2.9 | Z tejto skutočnosti vyplýva aj prvé dôležité odporúčanie výboru: spoločnosť si musí uvedomiť rozhodujúcu úlohu, ktorú tieto výdobytky zohrali vzhľadom na náš súčasný spôsob života, predpoklady jeho vzniku a s tým spojené vedecko-technické a kultúrne výkony, a oceniť ich existenčný význam – toto chápanie sa musí stať súčasťou vzdelávacieho štandardu. Je potrebné si uvedomiť oveľa nižšiu kvalitu života a núdzu, ktorá sa ešte aj dnes vyskytuje v častiach tretieho sveta a ktorá by bez týchto výdobytkov rovnako existovala aj v dnešných priemyselných krajinách, aby sme vedeli oceniť pre nás už samozrejmý štandard a jeho predpoklady. |
| --- | --- |

2.9

Z tejto skutočnosti vyplýva aj prvé dôležité odporúčanie výboru: spoločnosť si musí uvedomiť rozhodujúcu úlohu, ktorú tieto výdobytky zohrali vzhľadom na náš súčasný spôsob života, predpoklady jeho vzniku a s tým spojené vedecko-technické a kultúrne výkony, a oceniť ich existenčný význam – toto chápanie sa musí stať súčasťou vzdelávacieho štandardu. Je potrebné si uvedomiť oveľa nižšiu kvalitu života a núdzu, ktorá sa ešte aj dnes vyskytuje v častiach tretieho sveta a ktorá by bez týchto výdobytkov rovnako existovala aj v dnešných priemyselných krajinách, aby sme vedeli oceniť pre nás už samozrejmý štandard a jeho predpoklady.

| 2.9.1 | Je potrebné prispôsobiť učebné osnovy a počet vyučovacích hodín na všetkých stupňoch škôl tak, aby deťom a mládeži postupne názorným a zaujímavým výkladom a učebnou látkou sprostredkovali myšlienky vedy a techniky a uviedli ich do bohatých vedomostí (9) v tejto oblasti a priblížili im zodpovedajúci význam vedeckej práce a technického vývoja pre každodenný život. Je potrebné získať nadaných žiakov oboch pohlaví pre to, aby si vybrali štúdium technického typu, poskytnúť im najlepšie možné vedecko-technické odborné vzdelanie na vysokých školách a univerzitách a v neskoršom priebehu ich ďalej vzdelávať prostredníctvom programov celoživotného vzdelávania. Dosiahnuté je základom ďalšieho pokroku. |
| --- | --- |

2.9.1

Je potrebné prispôsobiť učebné osnovy a počet vyučovacích hodín na všetkých stupňoch škôl tak, aby deťom a mládeži postupne názorným a zaujímavým výkladom a učebnou látkou sprostredkovali myšlienky vedy a techniky a uviedli ich do bohatých vedomostí (9) v tejto oblasti a priblížili im zodpovedajúci význam vedeckej práce a technického vývoja pre každodenný život. Je potrebné získať nadaných žiakov oboch pohlaví pre to, aby si vybrali štúdium technického typu, poskytnúť im najlepšie možné vedecko-technické odborné vzdelanie na vysokých školách a univerzitách a v neskoršom priebehu ich ďalej vzdelávať prostredníctvom programov celoživotného vzdelávania. Dosiahnuté je základom ďalšieho pokroku.

| 2.10 | Väčšina už spomínaných skutočností nie je obmedzená na Európu, napriek tomu, že uvádzané výdobytky celosvetovo – bohužiaľ – ešte nie sú k dispozícii všetkým ľuďom, skupinám obyvateľstva a národom v rovnakej miere a v dostatočnom rozsahu. |
| --- | --- |

2.10

Väčšina už spomínaných skutočností nie je obmedzená na Európu, napriek tomu, že uvádzané výdobytky celosvetovo – bohužiaľ – ešte nie sú k dispozícii všetkým ľuďom, skupinám obyvateľstva a národom v rovnakej miere a v dostatočnom rozsahu.

| 2.10.1 | V tejto súvislosti je potrebné vyzdvihnúť dôležitý znak modernej spoločnosti založenej na vedomostiach: na rozdiel od predchádzajúcich období, keď bola napríklad výroba hodvábu v Číne prísne stráženým tajomstvom, sú získané poznatky, teda náš najcennejší tovar, ponúkané takmer bezplatne (10) k nahliadnutiu, napr. na univerzitách a technických vysokých školách pre študentov z celého sveta (dokonca formou štipendií), ale aj v učebniciach, publikáciách, patentových spisoch, odborných konferenciách, publikáciách na internete, odborných periodikách a podobne. |
| --- | --- |

2.10.1

V tejto súvislosti je potrebné vyzdvihnúť dôležitý znak modernej spoločnosti založenej na vedomostiach: na rozdiel od predchádzajúcich období, keď bola napríklad výroba hodvábu v Číne prísne stráženým tajomstvom, sú získané poznatky, teda náš najcennejší tovar, ponúkané takmer bezplatne (10) k nahliadnutiu, napr. na univerzitách a technických vysokých školách pre študentov z celého sveta (dokonca formou štipendií), ale aj v učebniciach, publikáciách, patentových spisoch, odborných konferenciách, publikáciách na internete, odborných periodikách a podobne.

| 2.10.2 | Zverejnenie týchto získaných poznatkov slúži síce celosvetovej výmene vedomostí, ktorá je potrebná pre vedecký pokrok, je však zároveň aj jedinečnou a obzvlášť účinnou formou rozvojovej pomoci, ktorá napríklad už od 19. storočia prispela k tomu, že sa krajinám ako Japonsko podarilo vlastnými silami z predchádzajúcej stredovekej existencie a spoločenskej štruktúry vypracovať v priebehu krátkeho obdobia na podobný životný štandard, aký má Európa. |
| --- | --- |

2.10.2

Zverejnenie týchto získaných poznatkov slúži síce celosvetovej výmene vedomostí, ktorá je potrebná pre vedecký pokrok, je však zároveň aj jedinečnou a obzvlášť účinnou formou rozvojovej pomoci, ktorá napríklad už od 19. storočia prispela k tomu, že sa krajinám ako Japonsko podarilo vlastnými silami z predchádzajúcej stredovekej existencie a spoločenskej štruktúry vypracovať v priebehu krátkeho obdobia na podobný životný štandard, aký má Európa.

| 2.10.3 | Táto voľná dostupnosť získaných poznatkov a nadobudnutých schopností musí mať aj určité hranice, a to tam, kde ide o návratnosť investícií do výskumu a vývoja z neskoršieho hospodárskeho zisku a tým súčasne o posilnenie konkurencieschopnosti príslušného národného hospodárstva prostredníctvom náskoku na trhu. |
| --- | --- |

2.10.3

Táto voľná dostupnosť získaných poznatkov a nadobudnutých schopností musí mať aj určité hranice, a to tam, kde ide o návratnosť investícií do výskumu a vývoja z neskoršieho hospodárskeho zisku a tým súčasne o posilnenie konkurencieschopnosti príslušného národného hospodárstva prostredníctvom náskoku na trhu.

| 2.10.4 | Na tento účel vytvorila väčšina priemyselných krajín vyvážený právny systém na dočasnú ochranu duševného vlastníctva, ktoré svoj vrchol dosahuje v patentovom práve. K tejto otázke sa výbor vyjadril už niekoľkokrát (11) a opätovne pripomína potrebu zavedenia európskeho patentu Spoločenstva, ale aj uvedomovania si hospodárskeho a kultúrneho významu duševného vlastníctva. V konečnom dôsledku sú uznanie a ochrana duševného vlastníctva popudom a spravodlivým ocenením pre vynálezcov nových techník a tvorcov nových diel. |
| --- | --- |

2.10.4

Na tento účel vytvorila väčšina priemyselných krajín vyvážený právny systém na dočasnú ochranu duševného vlastníctva, ktoré svoj vrchol dosahuje v patentovom práve. K tejto otázke sa výbor vyjadril už niekoľkokrát (11) a opätovne pripomína potrebu zavedenia európskeho patentu Spoločenstva, ale aj uvedomovania si hospodárskeho a kultúrneho významu duševného vlastníctva. V konečnom dôsledku sú uznanie a ochrana duševného vlastníctva popudom a spravodlivým ocenením pre vynálezcov nových techník a tvorcov nových diel.

| 2.11 | Čo sa z tohto dá vyvodiť pre politiku Európskeho spoločenstva? Najskôr ide o dôležitú a veľmi konkrétnu otázku, aký podiel hrubého domáceho produktu (HDP) by mal byť v rámci vyváženej celkovej politiky investovaný do výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

2.11

Čo sa z tohto dá vyvodiť pre politiku Európskeho spoločenstva? Najskôr ide o dôležitú a veľmi konkrétnu otázku, aký podiel hrubého domáceho produktu (HDP) by mal byť v rámci vyváženej celkovej politiky investovaný do výskumu a vývoja.

| 2.11.1 | Odpoveď na túto otázku vyplýva z postavenia Európy v celosvetovej hospodárskej súťaži, teda z toľko citovanej Lisabonskej stratégie (12). |
| --- | --- |

2.11.1

Odpoveď na túto otázku vyplýva z postavenia Európy v celosvetovej hospodárskej súťaži, teda z toľko citovanej Lisabonskej stratégie (12).

| 2.11.2 | Okrem toho už Rada v marci 2002 v Barcelone (13) prijala smerodajné rozhodnutia (14) a sformulovala už známy cieľ troch percent, ktorý hovorí, že celkové výdavky na VaV v Únii majú byť zvýšené tak, aby v roku 2010 dosiahli úroveň takmer 3 % HDP. Investície potrebné na dosiahnutie tohto cieľa by malo z dvoch tretín financovať súkromné hospodárstvo (bod 47 záverov Rady). Okrem masívneho zvýšenia investícií do VaV samotného Spoločenstva ide teda najmä o vytvorenie vhodných podmienok na zvýšenie investícií do VaV členských štátov a predovšetkým priemyslu. Tento cieľ výbor dôrazne podporoval v mnohých stanoviskách (15), ukazuje sa však, že – s výnimkou niektorých členských štátov – nebude tento cieľ dosiahnutý. Toto je skutočnosť, ktorá vzbudzuje obavy. |
| --- | --- |

2.11.2

Okrem toho už Rada v marci 2002 v Barcelone (13) prijala smerodajné rozhodnutia (14) a sformulovala už známy cieľ troch percent, ktorý hovorí, že celkové výdavky na VaV v Únii majú byť zvýšené tak, aby v roku 2010 dosiahli úroveň takmer 3 % HDP. Investície potrebné na dosiahnutie tohto cieľa by malo z dvoch tretín financovať súkromné hospodárstvo (bod 47 záverov Rady). Okrem masívneho zvýšenia investícií do VaV samotného Spoločenstva ide teda najmä o vytvorenie vhodných podmienok na zvýšenie investícií do VaV členských štátov a predovšetkým priemyslu. Tento cieľ výbor dôrazne podporoval v mnohých stanoviskách (15), ukazuje sa však, že – s výnimkou niektorých členských štátov – nebude tento cieľ dosiahnutý. Toto je skutočnosť, ktorá vzbudzuje obavy.

| 2.11.3 | Okrem toho sa v koncom októbra uverejnenom STERN REVIEW (16): „The Economics of Climate Change“ konštatuje, že len na zmiernenie globálneho otepľovania spôsobovaného skleníkovými plynmi bude potrebné vynaložiť prostriedky vo výške približne 1 % HDP, ktoré zahŕňajú aj ďalšie potrebné aktivity v oblasti VaV. |
| --- | --- |

2.11.3

Okrem toho sa v koncom októbra uverejnenom STERN REVIEW (16): „The Economics of Climate Change“ konštatuje, že len na zmiernenie globálneho otepľovania spôsobovaného skleníkovými plynmi bude potrebné vynaložiť prostriedky vo výške približne 1 % HDP, ktoré zahŕňajú aj ďalšie potrebné aktivity v oblasti VaV.

| 2.11.4 | Klimatické zmeny a ich vzťah k všeobecnému problému využívania energie, spotreby energie a trvalo udržateľného zásobovania energiou však nie sú jedinou problémovou oblasťou. Aj boj proti telesným a duševným chorobám, uľahčenie bežného života ľuďom s postihnutím, účinky demografických zmien vrátane výskumu starnutia, ochrana životného prostredia a všeobecne zabezpečenie životných podmienok a nášho európskeho systému hodnôt sú príklady významných výskumných tém, ku ktorým výbor podal podrobné odporúčania v doterajších stanoviskách, napríklad v stanovisku k 7. rámcovému programu výskumu a vývoja a jeho „špecifickým programom“. |
| --- | --- |

2.11.4

Klimatické zmeny a ich vzťah k všeobecnému problému využívania energie, spotreby energie a trvalo udržateľného zásobovania energiou však nie sú jedinou problémovou oblasťou. Aj boj proti telesným a duševným chorobám, uľahčenie bežného života ľuďom s postihnutím, účinky demografických zmien vrátane výskumu starnutia, ochrana životného prostredia a všeobecne zabezpečenie životných podmienok a nášho európskeho systému hodnôt sú príklady významných výskumných tém, ku ktorým výbor podal podrobné odporúčania v doterajších stanoviskách, napríklad v stanovisku k 7. rámcovému programu výskumu a vývoja a jeho „špecifickým programom“.

| 2.12 | Európske spoločenstvo čelí, ako je známe, vážnej výzve stále sa vyostrujúcej hospodárskej súťaže, pri ktorej ide najmä o zachovanie európskych pracovných miest, udržanie úrovne príjmov a sociálnych a environmentálnych noriem. Toto platí nielen kvôli hospodárskej sile USA a Japonska, ale najmä v kontexte pozoruhodných a stále silnejúcich hospodárskych a výskumných výsledkov štátov ako Čína (do roku 2050 sa Čína stane vedúcim národom v oblasti technológie a vystrieda tak USA! (17)), India a Brazília, a vzhľadom na tamojšie nízke príjmy a sociálne a environmentálne normy. |
| --- | --- |

2.12

Európske spoločenstvo čelí, ako je známe, vážnej výzve stále sa vyostrujúcej hospodárskej súťaže, pri ktorej ide najmä o zachovanie európskych pracovných miest, udržanie úrovne príjmov a sociálnych a environmentálnych noriem. Toto platí nielen kvôli hospodárskej sile USA a Japonska, ale najmä v kontexte pozoruhodných a stále silnejúcich hospodárskych a výskumných výsledkov štátov ako Čína (do roku 2050 sa Čína stane vedúcim národom v oblasti technológie a vystrieda tak USA! (17)), India a Brazília, a vzhľadom na tamojšie nízke príjmy a sociálne a environmentálne normy.

| 2.13 | Práve v tomto kontexte celosvetovej hospodárskej súťaže, ako aj s ňou spojených pretekov v zvyšovaní investícií do výskumu a vývoja, vrátane celosvetového konkurenčného boja o získanie najlepších vedcov a inžinierov, musí Európske spoločenstvo naďalej posilňovať a lepšie využívať svoj potenciál v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Pri tom ide v prvom rade o celosvetovú súťaž, a nie o vnútroeurópsku! |
| --- | --- |

2.13

Práve v tomto kontexte celosvetovej hospodárskej súťaže, ako aj s ňou spojených pretekov v zvyšovaní investícií do výskumu a vývoja, vrátane celosvetového konkurenčného boja o získanie najlepších vedcov a inžinierov, musí Európske spoločenstvo naďalej posilňovať a lepšie využívať svoj potenciál v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Pri tom ide v prvom rade o celosvetovú súťaž, a nie o vnútroeurópsku!

| 2.14 | Konkurencieschopné postavenie si Európa môže udržať len vtedy, pokiaľ si aj do budúcnosti zachová náskok (18) vo výskume, technologickom vývoji a v oblasti inovácií, ktorý bude založený na spoločenskom a kultúrnom prostredí demokracie, právneho štátu, podnikateľskej slobody, istoty plánovania, ochoty podávať výkony a uznania výkonov. Je potrebné posilniť a ďalej rozširovať Európsky výskumný priestor. Toto vyhlásenie je síce často citované vo všetkých politických vyhláseniach zámerov, ale v oblasti skutočného konania a realizácie v oblasti skutočných priorít (napr. rozpočet na výskum) a v oblasti príslušných predpisov (napr. tarifné štruktúry (19), daňové právo) existujú výrazné a poľutovaniahodné nedostatky, a to ako na úrovni Spoločenstva, tak aj vo väčšine členských štátov. |
| --- | --- |

2.14

Konkurencieschopné postavenie si Európa môže udržať len vtedy, pokiaľ si aj do budúcnosti zachová náskok (18) vo výskume, technologickom vývoji a v oblasti inovácií, ktorý bude založený na spoločenskom a kultúrnom prostredí demokracie, právneho štátu, podnikateľskej slobody, istoty plánovania, ochoty podávať výkony a uznania výkonov. Je potrebné posilniť a ďalej rozširovať Európsky výskumný priestor. Toto vyhlásenie je síce často citované vo všetkých politických vyhláseniach zámerov, ale v oblasti skutočného konania a realizácie v oblasti skutočných priorít (napr. rozpočet na výskum) a v oblasti príslušných predpisov (napr. tarifné štruktúry (19), daňové právo) existujú výrazné a poľutovaniahodné nedostatky, a to ako na úrovni Spoločenstva, tak aj vo väčšine členských štátov.

| 2.15 | Iné štáty, ktoré sú konfrontované s podobnou problematikou, napríklad USA, Japonsko, ale aj Švajčiarsko, podnikajú úspešne nielen rozsiahlejšie, ale aj efektívnejšie kroky v oblasti výskumu, technologického vývoja a inovácií. To sa okrem iného prejavuje aj v atraktívnosti USA pre európskych vedcov a inžinierov, čo vedie v rámci v podstate želateľnej vzájomnej mobility k tomu, že sa nadbytočné množstvo odborníkov a talentovaných ľudí sťahuje do USA („brain-drain“). |
| --- | --- |

2.15

Iné štáty, ktoré sú konfrontované s podobnou problematikou, napríklad USA, Japonsko, ale aj Švajčiarsko, podnikajú úspešne nielen rozsiahlejšie, ale aj efektívnejšie kroky v oblasti výskumu, technologického vývoja a inovácií. To sa okrem iného prejavuje aj v atraktívnosti USA pre európskych vedcov a inžinierov, čo vedie v rámci v podstate želateľnej vzájomnej mobility k tomu, že sa nadbytočné množstvo odborníkov a talentovaných ľudí sťahuje do USA („brain-drain“).

| 2.16 | Práve vzhľadom na USA je táto skutočnosť indikátorom nielen finančnej výkonnosti a lepšieho výskumného systému, ale tento fenomén zároveň posilňuje USA a oslabuje Európu. Okrem toho je politika VaV v USA v porovnaní s Európou otvorenejšia a odvážnejšia vo vzťahu k novým konceptom a prístupom, ale aj celkovo viac ochotná riskovať. Je motivovaná nielen hospodárskou konkurencieschopnosťou, ale v rovnakej miere aj dôslednou národnou bezpečnostnou stratégiou (20) a s ňou spojenými vysokými investíciami do VaV, čo vedie k pozitívnej synergii. |
| --- | --- |

2.16

Práve vzhľadom na USA je táto skutočnosť indikátorom nielen finančnej výkonnosti a lepšieho výskumného systému, ale tento fenomén zároveň posilňuje USA a oslabuje Európu. Okrem toho je politika VaV v USA v porovnaní s Európou otvorenejšia a odvážnejšia vo vzťahu k novým konceptom a prístupom, ale aj celkovo viac ochotná riskovať. Je motivovaná nielen hospodárskou konkurencieschopnosťou, ale v rovnakej miere aj dôslednou národnou bezpečnostnou stratégiou (20) a s ňou spojenými vysokými investíciami do VaV, čo vedie k pozitívnej synergii.

| 2.17 | Európa preto musí teraz znovu oživiť svoju tradíciu vedúcej sily v priestore výskumu a inovácie, investovať podstatne viac prostriedkov do výskumu a vývoja, podporovať schopnosti svojich občanov v tejto oblasti a odmeňovať ich výkony, ako aj odstrániť všetky prípadné prekážky. |
| --- | --- |

2.17

Európa preto musí teraz znovu oživiť svoju tradíciu vedúcej sily v priestore výskumu a inovácie, investovať podstatne viac prostriedkov do výskumu a vývoja, podporovať schopnosti svojich občanov v tejto oblasti a odmeňovať ich výkony, ako aj odstrániť všetky prípadné prekážky.

| 2.18 | Najdôležitejšími predpokladmi pre dosiahnutie tohto cieľa sú spoločenské prostredie, v ktorom sa tento názor naplno prejavuje, aby boli na všetkých úrovniach politického rozhodovania vytvorené potrebné rámcové podmienky a prijaté príslušné smerodajné rozhodnutia. Len potom budú môcť školy a univerzity plniť svoju úlohu v celosvetovej súťaži a dostatočný počet mladých ľudí sa bude môcť angažovať za vedu a techniku. Len potom bude na strane priemyslu vznikať dostatočná dôvera a optimizmus pre potrebné investície. |
| --- | --- |

2.18

Najdôležitejšími predpokladmi pre dosiahnutie tohto cieľa sú spoločenské prostredie, v ktorom sa tento názor naplno prejavuje, aby boli na všetkých úrovniach politického rozhodovania vytvorené potrebné rámcové podmienky a prijaté príslušné smerodajné rozhodnutia. Len potom budú môcť školy a univerzity plniť svoju úlohu v celosvetovej súťaži a dostatočný počet mladých ľudí sa bude môcť angažovať za vedu a techniku. Len potom bude na strane priemyslu vznikať dostatočná dôvera a optimizmus pre potrebné investície.

3.   Finančné otázky a postupy

| 3.1 | Zdroje investícií. Výskum a inovácie sú – spolu s kvalifikovaným a efektívnym vzdelávaním oprávnených osôb – predpokladmi budúceho blahobytu spoločnosti. Preto musí spoločnosť dať k dispozícii potrebné investície. V EÚ sú to investície od Spoločenstva, členských štátov, hospodárstva a – z menšej časti – zo súkromných nadácií. |
| --- | --- |

3.1

Zdroje investícií. Výskum a inovácie sú – spolu s kvalifikovaným a efektívnym vzdelávaním oprávnených osôb – predpokladmi budúceho blahobytu spoločnosti. Preto musí spoločnosť dať k dispozícii potrebné investície. V EÚ sú to investície od Spoločenstva, členských štátov, hospodárstva a – z menšej časti – zo súkromných nadácií.

3.2   Podpora zo strany Spoločenstva

| 3.2.1 | 7. rámcový program v oblasti výskumu a technického rozvoja (RP7) RP7 bude predstavovať hlavnú časť (21) príspevku Európskeho spoločenstva na podporu výskumu a vývoja. Rozpočet tohto rámcového programu na obdobie rokov 2007 až 2013 sa blíži (22) k sume okolo 50 miliárd EUR (23), čo je približne 5,8 % celkového rozpočtu Spoločenstva na toto obdobie. |
| --- | --- |

3.2.1

7. rámcový program v oblasti výskumu a technického rozvoja (RP7) RP7 bude predstavovať hlavnú časť (21) príspevku Európskeho spoločenstva na podporu výskumu a vývoja. Rozpočet tohto rámcového programu na obdobie rokov 2007 až 2013 sa blíži (22) k sume okolo 50 miliárd EUR (23), čo je približne 5,8 % celkového rozpočtu Spoločenstva na toto obdobie.

| 3.2.2 | Tento príspevok teda predstavuje približne 0,06 % hrubého domáceho produktu, a teda len okolo 2 % cieľa z Barcelony (pozri prílohu). Podľa názoru výboru tento objem nestačí na to, aby sa dosiahol významný pákový efekt a prejavila sa integračná sila podpory Spoločenstva na politiku podpory členských štátov a na potrebnú investičnú ochotu priemyslu v plnom rozsahu a podnietil potrebný podstatný nárast v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.2.2

Tento príspevok teda predstavuje približne 0,06 % hrubého domáceho produktu, a teda len okolo 2 % cieľa z Barcelony (pozri prílohu). Podľa názoru výboru tento objem nestačí na to, aby sa dosiahol významný pákový efekt a prejavila sa integračná sila podpory Spoločenstva na politiku podpory členských štátov a na potrebnú investičnú ochotu priemyslu v plnom rozsahu a podnietil potrebný podstatný nárast v tejto oblasti.

| 3.2.3 | Výbor preto veľmi ľutuje, že nebolo zrealizované jeho odporúčanie (24) výraznejšie zvýšiť podiel rozpočtu prideleného 7. rámcovému programu pre výskum a vývoj na celkovom rozpočte Spoločenstva.
  Výbor preto vyzýva Európsku radu a Európsky parlament aby sa pri plánovanej revízii rozpočtu EÚ v roku 2008 snažili dosiahnuť väčší pokrok v tejto otázke a zvýšili objem podpory Spoločenstva pre 7. rámcový program pre výskum a vývoj na 3 % cieľa stanoveného v Barcelone. |
| --- | --- |

3.2.3

Výbor preto veľmi ľutuje, že nebolo zrealizované jeho odporúčanie (24) výraznejšie zvýšiť podiel rozpočtu prideleného 7. rámcovému programu pre výskum a vývoj na celkovom rozpočte Spoločenstva.

Výbor preto vyzýva Európsku radu a Európsky parlament aby sa pri plánovanej revízii rozpočtu EÚ v roku 2008 snažili dosiahnuť väčší pokrok v tejto otázke a zvýšili objem podpory Spoločenstva pre 7. rámcový program pre výskum a vývoj na 3 % cieľa stanoveného v Barcelone.

| 3.2.4 | Európska investičná banka. Okrem toho by výbor rád poukázal na to, že by bolo vhodné využívať vo väčšom rozsahu aj prostriedky Európskej investičnej banky na podporu výskumu, vývoja a inovácií (25), najmä v prípadoch, ktoré slúžia na vybudovanie potrebnej infraštruktúry a prenosu vedomostí na priemyselné účely. |
| --- | --- |

3.2.4

Európska investičná banka. Okrem toho by výbor rád poukázal na to, že by bolo vhodné využívať vo väčšom rozsahu aj prostriedky Európskej investičnej banky na podporu výskumu, vývoja a inovácií (25), najmä v prípadoch, ktoré slúžia na vybudovanie potrebnej infraštruktúry a prenosu vedomostí na priemyselné účely.

| 3.2.5 | Európske štrukturálne fondy. To isté, a dokonca v ešte väčšej miere, platí aj pre využívanie európskych štrukturálnych fondov. Tu je najmä v nových členských štátoch potrebné ešte vykonať obrovský kus práce pri budovaní potrebnej výskumnej infraštruktúry a jej prepojení so zakladaním moderných firiem v oblasti špičkovej technológie. |
| --- | --- |

3.2.5

Európske štrukturálne fondy. To isté, a dokonca v ešte väčšej miere, platí aj pre využívanie európskych štrukturálnych fondov. Tu je najmä v nových členských štátoch potrebné ešte vykonať obrovský kus práce pri budovaní potrebnej výskumnej infraštruktúry a jej prepojení so zakladaním moderných firiem v oblasti špičkovej technológie.

3.3   Podpora zo strany členských štátov a hospodárstva; podporné opatrenia zo strany Spoločenstva

| 3.3.1 | Viac investícií zo strany hospodárstva. Vzhľadom na skromný príspevok podpory Spoločenstva, ktorý vyplýva zo štruktúry, je rozhodujúce, aby tak členské štáty, ako aj európske hospodárstvo (26) ako také investovali dostatočne – a vo väčšom rozsahu než doteraz – do výskumu a vývoja a s tým súvisiaceho vzdelávania, aby uvoľnili a posilnili potenciál Európy v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, využili európsky výskumný priestor a aspoň približne dosiahli ciel z Barcelony. Tu existuje vo väčšine členských štátov najvýraznejšia možnosť a najnutnejšia potreba zlepšenia! |
| --- | --- |

3.3.1

Viac investícií zo strany hospodárstva. Vzhľadom na skromný príspevok podpory Spoločenstva, ktorý vyplýva zo štruktúry, je rozhodujúce, aby tak členské štáty, ako aj európske hospodárstvo (26) ako také investovali dostatočne – a vo väčšom rozsahu než doteraz – do výskumu a vývoja a s tým súvisiaceho vzdelávania, aby uvoľnili a posilnili potenciál Európy v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, využili európsky výskumný priestor a aspoň približne dosiahli ciel z Barcelony. Tu existuje vo väčšine členských štátov najvýraznejšia možnosť a najnutnejšia potreba zlepšenia!

| 3.3.2 | Spoľahlivé a vhodné rámcové podmienky. Okrem zvýšeného úsilia v oblasti financovania je potrebné preskúmať aj ostatné rámcové podmienky, aby tak bolo možné dosiahnuť maximálne výsledky pri využití disponibilných prostriedkov. Je potrebné najmä preskúmať vede cudzie názory a zámery s cieľom zistiť, či prinášajú úžitok alebo škodia, ako aj zabezpečiť najväčšiu možnú plánovaciu istotu a spoľahlivosť štátom stanovených cieľov. |
| --- | --- |

3.3.2

Spoľahlivé a vhodné rámcové podmienky. Okrem zvýšeného úsilia v oblasti financovania je potrebné preskúmať aj ostatné rámcové podmienky, aby tak bolo možné dosiahnuť maximálne výsledky pri využití disponibilných prostriedkov. Je potrebné najmä preskúmať vede cudzie názory a zámery s cieľom zistiť, či prinášajú úžitok alebo škodia, ako aj zabezpečiť najväčšiu možnú plánovaciu istotu a spoľahlivosť štátom stanovených cieľov.

| 3.3.3 | Podporné opatrenia zo strany Spoločenstva. K uvedenému môže a musí ale výslovne prispieť aj Európske spoločenstvo svojou politikou, najmä prostredníctvom vhodných nariadení a smerníc, optimálnych rámcových podmienok a rozumne využitých pákových efektov podpory z RP7. |
| --- | --- |

3.3.3

Podporné opatrenia zo strany Spoločenstva. K uvedenému môže a musí ale výslovne prispieť aj Európske spoločenstvo svojou politikou, najmä prostredníctvom vhodných nariadení a smerníc, optimálnych rámcových podmienok a rozumne využitých pákových efektov podpory z RP7.

| 3.3.4 | Právo pomoci Spoločenstva. Právo pomoci Spoločenstva reguluje v zmysle článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES druh, rozsah a administratívne postupy v rámci prípustnej štátnej pomoci (27) jednotlivých členských štátov pre aktivity v oblasti VaV. Forma tohto práva pomoci je tiež rozhodujúcim faktorom, ktorý vplýva na podporu výskumu zo strany členských štátov, ale aj pre optimálne využitie podpory zo 7. rámcového programu Spoločenstva. Preto musí byt právo pomoci Spoločenstva formulované tak (28), aby podnecovalo členské štáty a uľahčovalo im čo najefektívnejšie a najmenej byrokraticky podporovať výskumné a vývojové zámery univerzít, výskumných inštitútov a priemyslu, a rozsiahlejšie a účinnejšie podporovať aj ich vzájomnú spoluprácu. |
| --- | --- |

3.3.4

Právo pomoci Spoločenstva. Právo pomoci Spoločenstva reguluje v zmysle článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES druh, rozsah a administratívne postupy v rámci prípustnej štátnej pomoci (27) jednotlivých členských štátov pre aktivity v oblasti VaV. Forma tohto práva pomoci je tiež rozhodujúcim faktorom, ktorý vplýva na podporu výskumu zo strany členských štátov, ale aj pre optimálne využitie podpory zo 7. rámcového programu Spoločenstva. Preto musí byt právo pomoci Spoločenstva formulované tak (28), aby podnecovalo členské štáty a uľahčovalo im čo najefektívnejšie a najmenej byrokraticky podporovať výskumné a vývojové zámery univerzít, výskumných inštitútov a priemyslu, a rozsiahlejšie a účinnejšie podporovať aj ich vzájomnú spoluprácu.

| 3.3.5 | Prednosť globálnej konkurencieschopnosti. Pritom je potrebné zabrániť tomu, aby príliš striktné a s priveľkým administratívnym zaťažením spojené obmedzenia štátnej pomoci pre výskum a vývoj, zamerané výlučne na vnútroeurópsku situáciu v hospodárskej súťaži, negatívne ovplyvňovali globálnu konkurencieschopnosť Európskeho spoločenstva. Naopak, práve vzhľadom na pomerne veľmi malý príspevok podpory Spoločenstva (29) musia samotné členské štáty môcť veľkoryso a bez byrokratických prekážok podporovať prepojenia medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a priemyslom, ktoré si vyžaduje európsky výskumný priestor. |
| --- | --- |

3.3.5

Prednosť globálnej konkurencieschopnosti. Pritom je potrebné zabrániť tomu, aby príliš striktné a s priveľkým administratívnym zaťažením spojené obmedzenia štátnej pomoci pre výskum a vývoj, zamerané výlučne na vnútroeurópsku situáciu v hospodárskej súťaži, negatívne ovplyvňovali globálnu konkurencieschopnosť Európskeho spoločenstva. Naopak, práve vzhľadom na pomerne veľmi malý príspevok podpory Spoločenstva (29) musia samotné členské štáty môcť veľkoryso a bez byrokratických prekážok podporovať prepojenia medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a priemyslom, ktoré si vyžaduje európsky výskumný priestor.

| 3.3.6 | MSP a „Start-Ups“. Je však potrebné aj naďalej posilňovať potenciál MSP a najmä „Start-Ups“ v oblasti inovácií, ako aj všeobecne vytvoriť silnejšie stimuly pre príslušné investície zo strany priemyslu. Výbor odkazuje okrem toho na svoje odporúčania (30) k programu EÚ „Viacročný program pre podniky a súkromné podnikanie a konkrétne pre malé a stredné podniky (MSP)“ a v tejto súvislosti obzvlášť dôležitú podporu v oblasti hospodárstva založeného na vedomostiach. Vzhľadom na skutočnosť, že v EÚ spadá 98 % všetkých firiem do kategórie MSP je jasné, aký význam má posilnenie inovačnej schopnosti práve tejto kategórie podnikov. |
| --- | --- |

3.3.6

MSP a „Start-Ups“. Je však potrebné aj naďalej posilňovať potenciál MSP a najmä „Start-Ups“ v oblasti inovácií, ako aj všeobecne vytvoriť silnejšie stimuly pre príslušné investície zo strany priemyslu. Výbor odkazuje okrem toho na svoje odporúčania (30) k programu EÚ „Viacročný program pre podniky a súkromné podnikanie a konkrétne pre malé a stredné podniky (MSP)“ a v tejto súvislosti obzvlášť dôležitú podporu v oblasti hospodárstva založeného na vedomostiach. Vzhľadom na skutočnosť, že v EÚ spadá 98 % všetkých firiem do kategórie MSP je jasné, aký význam má posilnenie inovačnej schopnosti práve tejto kategórie podnikov.

| 3.3.7 | Príklad USA. Na orientáciu by mohla byt použitá príslušná politika podpory účastníkov celosvetovej hospodárskej súťaže, najmä USA. |
| --- | --- |

3.3.7

Príklad USA. Na orientáciu by mohla byt použitá príslušná politika podpory účastníkov celosvetovej hospodárskej súťaže, najmä USA.

| 3.4 | Rozpočtové právo členských štátov. Ďalším dôležitým aspektom spojeným s problematikou financovania je otázka, či je rozpočtové právo členských štátov vhodné pre dosiahnutie cieľa efektívneho využívania prostriedkov. Pokiaľ to tak nie je, bolo by dobré, aby Spoločenstvo vyvíjalo úsilie smerom k tomu, aby rozpočtové právo jednotlivých členských štátov zohľadňovalo potreby výskumu a vývoja lepšie než doteraz. |
| --- | --- |

3.4

Rozpočtové právo členských štátov. Ďalším dôležitým aspektom spojeným s problematikou financovania je otázka, či je rozpočtové právo členských štátov vhodné pre dosiahnutie cieľa efektívneho využívania prostriedkov. Pokiaľ to tak nie je, bolo by dobré, aby Spoločenstvo vyvíjalo úsilie smerom k tomu, aby rozpočtové právo jednotlivých členských štátov zohľadňovalo potreby výskumu a vývoja lepšie než doteraz.

| 3.4.1 | Pružnejšie plány čerpania prostriedkov a rozpočtové právo. Najmä v prípade veľkých vývojových projektov, ale všeobecne pri každých investíciách týkajúcich sa výskumu a vývoja, je potrebné zabrániť tomu, že neodborne stanovené, štátne plány čerpania prostriedkov (ako napríklad v prípade štátneho účtovníctva) povedú k prijímaniu rozhodnutí, ktoré nie sú v súlade s projektom. Keďže v prípade projektov, ktoré prekračujú doteraz známe technické hranice nie sú finančné náklady, a teda aj čerpanie prostriedkov na kalendárny rok, vždy presne plánovateľné, môže dôjsť k tomu, že prostriedky vyčlenené na kalendárny rok prepadnú kvôli viazaným štátnym plánom ich čerpania. Toto vedie k neodbornej optimalizácii a neefektívnosti. Preto je potrebné nájsť a v rozpočtovom práve členských štátov ustanoviť lepšie riešenia, ktoré by napríklad umožňovali preniesť časť pridelených prostriedkov do ďalšieho kalendárneho alebo rozpočtového roka. |
| --- | --- |

3.4.1

Pružnejšie plány čerpania prostriedkov a rozpočtové právo. Najmä v prípade veľkých vývojových projektov, ale všeobecne pri každých investíciách týkajúcich sa výskumu a vývoja, je potrebné zabrániť tomu, že neodborne stanovené, štátne plány čerpania prostriedkov (ako napríklad v prípade štátneho účtovníctva) povedú k prijímaniu rozhodnutí, ktoré nie sú v súlade s projektom. Keďže v prípade projektov, ktoré prekračujú doteraz známe technické hranice nie sú finančné náklady, a teda aj čerpanie prostriedkov na kalendárny rok, vždy presne plánovateľné, môže dôjsť k tomu, že prostriedky vyčlenené na kalendárny rok prepadnú kvôli viazaným štátnym plánom ich čerpania. Toto vedie k neodbornej optimalizácii a neefektívnosti. Preto je potrebné nájsť a v rozpočtovom práve členských štátov ustanoviť lepšie riešenia, ktoré by napríklad umožňovali preniesť časť pridelených prostriedkov do ďalšieho kalendárneho alebo rozpočtového roka.

| 3.5 | Daňové právo a právo zodpovednosti za škodu v členských štátoch. Rovnako by malo Spoločenstvo vyvíjať úsilie tak, aby aj daňové právo a právo zodpovednosti za škodu v členských štátoch bolo lepšie zamerané na ciel vytvárať stimuly pre posilnenie investícií priemyslu do výskumu a vývoja a minimalizovať riziká pri zavádzaní inovačných postupov alebo produktov. |
| --- | --- |

3.5

Daňové právo a právo zodpovednosti za škodu v členských štátoch. Rovnako by malo Spoločenstvo vyvíjať úsilie tak, aby aj daňové právo a právo zodpovednosti za škodu v členských štátoch bolo lepšie zamerané na ciel vytvárať stimuly pre posilnenie investícií priemyslu do výskumu a vývoja a minimalizovať riziká pri zavádzaní inovačných postupov alebo produktov.

| 3.6 | Dostatočné základné financovanie zo strany členských štátov. Členské štáty by sa mali postarať o to, aby ich výskumné ústavy mali k dispozícii dostatočné základné financovanie a mohli tak vôbec využiť možnosť spolufinancovania zo 7. rámcového programu v oblasti VaV. |
| --- | --- |

3.6

Dostatočné základné financovanie zo strany členských štátov. Členské štáty by sa mali postarať o to, aby ich výskumné ústavy mali k dispozícii dostatočné základné financovanie a mohli tak vôbec využiť možnosť spolufinancovania zo 7. rámcového programu v oblasti VaV.

| 3.7 | Účtovníctvo, evidencia nákladov a hodnotenie. Účtovníctvo, evidencia nákladov a hodnotenie úžitkovosti prijímateľov štátnych dotácií, teda rôznych výskumných centier, by malo byt preskúmané, či zodpovedajú charakteristickým vlastnostiam výskumu a vývoja. Najmä je potrebné skontrolovať, či sú otázky týkajúce sa podnikového hospodárstva, ktoré bolo prispôsobené pre výrobný priemysel, bezprostredne prenosné na organizácie, ktorých tovarom sú vedomosti, kde pri hodnotení nákladov, prezentácie a hodnotenia môže dôjsť k skresleniu. |
| --- | --- |

3.7

Účtovníctvo, evidencia nákladov a hodnotenie. Účtovníctvo, evidencia nákladov a hodnotenie úžitkovosti prijímateľov štátnych dotácií, teda rôznych výskumných centier, by malo byt preskúmané, či zodpovedajú charakteristickým vlastnostiam výskumu a vývoja. Najmä je potrebné skontrolovať, či sú otázky týkajúce sa podnikového hospodárstva, ktoré bolo prispôsobené pre výrobný priemysel, bezprostredne prenosné na organizácie, ktorých tovarom sú vedomosti, kde pri hodnotení nákladov, prezentácie a hodnotenia môže dôjsť k skresleniu.

| 3.8 | Politické a spoločenské priority. Všeobecne je potrebné vytvoriť na politickej úrovni – a v médiách ako sprostredkovateľoch názorov – povedomie o tom, že dostatočný a účinný výskum a vývoj je základným kameňom budúceho blahobytu, a teda aj pracovných miest, sociálnych služieb a konkurencieschopnosti, a podľa neho potom aj konať. To sa týka tak potrebných rozpočtových rozhodnutí v oblasti nutných investícií, ako aj všetkých rámcových podmienok pre vzdelávanie, pracovné právo a pracovné podmienky, daňové právo, tarifné právo atd. Týka sa však aj základného postoja spoločnosti ako celku k vedecko-technickému pokroku, ktorý je spojený s veľkými možnosťami ale, aj napriek všetkým opatreniam, nevyhnutne aj s určitým rizikom. Nadmerná obava z rizika vedie k stagnácii, a v neposlednom rade dokonca k strate vedomostnej kompetencie a zastarávaniu. |
| --- | --- |

3.8

Politické a spoločenské priority. Všeobecne je potrebné vytvoriť na politickej úrovni – a v médiách ako sprostredkovateľoch názorov – povedomie o tom, že dostatočný a účinný výskum a vývoj je základným kameňom budúceho blahobytu, a teda aj pracovných miest, sociálnych služieb a konkurencieschopnosti, a podľa neho potom aj konať. To sa týka tak potrebných rozpočtových rozhodnutí v oblasti nutných investícií, ako aj všetkých rámcových podmienok pre vzdelávanie, pracovné právo a pracovné podmienky, daňové právo, tarifné právo atd. Týka sa však aj základného postoja spoločnosti ako celku k vedecko-technickému pokroku, ktorý je spojený s veľkými možnosťami ale, aj napriek všetkým opatreniam, nevyhnutne aj s určitým rizikom. Nadmerná obava z rizika vedie k stagnácii, a v neposlednom rade dokonca k strate vedomostnej kompetencie a zastarávaniu.

4.   Štrukturálne aspekty a rámcové podmienky

| 4.1 | Všeobecné názory
   (31)
  . Prvoradý význam má preto hospodárske, sociálne, politické a kultúrne prostredie, v ktorom sa kreativita a vynaliezavosť, ako aj podnikateľské aktivity môžu rozvíjať najlepšie (32), a ktoré umožňuje prilákať do európskeho výskumného priestoru najlepších vedcov a inžinierov a udržať ich v ňom. Toto zahŕňa najmä aj potrebné opatrenia na zachovanie alebo vytvorenie čo najlepších podmienok, v ktorých môže veda a výskum fungovať. |
| --- | --- |

4.1

Všeobecné názory
   (31)
  . Prvoradý význam má preto hospodárske, sociálne, politické a kultúrne prostredie, v ktorom sa kreativita a vynaliezavosť, ako aj podnikateľské aktivity môžu rozvíjať najlepšie (32), a ktoré umožňuje prilákať do európskeho výskumného priestoru najlepších vedcov a inžinierov a udržať ich v ňom. Toto zahŕňa najmä aj potrebné opatrenia na zachovanie alebo vytvorenie čo najlepších podmienok, v ktorých môže veda a výskum fungovať.

| 4.2 | Skúšanie nových myšlienok a konceptov. Veda a výskum sa usilujú o nájdenie najlepších a najnovších myšlienok, postupov a dosiahnutie výsledkov. K tomu patrí aj nezávislé zopakovanie (alebo vyvrátenie) – teda „certifikácia“ – nových poznatkov, ako aj ich šírenie, prehlbovanie a rozširovanie, pričom primárnym cieľom musí byt postupné rozširovanie obzoru poznania. Je teda potrebné stimulovať a chrániť pluralistické (33) a interdisciplinárne výskumné nasadenie, hodnotiace postupy a výskumné štruktúry tak, aby bol evolučný proces (34) využitý na dosiahnutie najlepších myšlienok, výsledkov ale aj organizačných foriem. |
| --- | --- |

4.2

Skúšanie nových myšlienok a konceptov. Veda a výskum sa usilujú o nájdenie najlepších a najnovších myšlienok, postupov a dosiahnutie výsledkov. K tomu patrí aj nezávislé zopakovanie (alebo vyvrátenie) – teda „certifikácia“ – nových poznatkov, ako aj ich šírenie, prehlbovanie a rozširovanie, pričom primárnym cieľom musí byt postupné rozširovanie obzoru poznania. Je teda potrebné stimulovať a chrániť pluralistické (33) a interdisciplinárne výskumné nasadenie, hodnotiace postupy a výskumné štruktúry tak, aby bol evolučný proces (34) využitý na dosiahnutie najlepších myšlienok, výsledkov ale aj organizačných foriem.

| 4.3 | Kritériá hodnotenia a voľnosť. Kritériá hodnotenia preto musia podporovať aj nové veci a akceptovať riziko neúspechu, keďže úspech nie je možné zaručiť a priori. Je potrebné vyhnúť sa príliš strnulým predpisom zavedeným zhora alebo súborom pravidiel na zjednotenie organizačných foriem, výskumných programov a pracovných postupov. Tieto môžu obmedzovať evolúciu k novému, k inovácii. Inovácia potrebuje dostatočnú podnikateľskú voľnosť, aby nové myšlienky nestroskotali už na nadmernom množstve obmedzujúcich predpisov. Sloboda výskumu – aj oslobodenie od neodborných, zväzujúcich (35) alebo dokonca ideologických cieľov – je základným predpokladom kreatívnej vedy a nových objavov, a to bez toho, aby boli porušené hranice stanovené zákonom v oblasti etických otázok alebo pravidlá správneho využívania pridelených dotácií. |
| --- | --- |

4.3

Kritériá hodnotenia a voľnosť. Kritériá hodnotenia preto musia podporovať aj nové veci a akceptovať riziko neúspechu, keďže úspech nie je možné zaručiť a priori. Je potrebné vyhnúť sa príliš strnulým predpisom zavedeným zhora alebo súborom pravidiel na zjednotenie organizačných foriem, výskumných programov a pracovných postupov. Tieto môžu obmedzovať evolúciu k novému, k inovácii. Inovácia potrebuje dostatočnú podnikateľskú voľnosť, aby nové myšlienky nestroskotali už na nadmernom množstve obmedzujúcich predpisov. Sloboda výskumu – aj oslobodenie od neodborných, zväzujúcich (35) alebo dokonca ideologických cieľov – je základným predpokladom kreatívnej vedy a nových objavov, a to bez toho, aby boli porušené hranice stanovené zákonom v oblasti etických otázok alebo pravidlá správneho využívania pridelených dotácií.

| 4.3.1 | Zdola nahor. Základným princípom každej výskumnej politiky by preto malo byt: čo najviac prístupu „zdola nahor“, toľko prístupu „zhora nadol“, koľko je potrebné, toľko decentralizácie, koľko je možné, toľko centralizácie, koľko je nutné. V konečnom dôsledku ide o rovnováhu medzi individuálnym myšlienkovým bohatstvom a individuálnou kreativitou na strane jednej, a úspešným plánovaním, harmonizáciou a riadením pri zhromažďovaní zdrojov na strane druhej, s cieľom môcť zrealizovať väčšie projekty vyžadujúce deľbu práce. |
| --- | --- |

4.3.1

Zdola nahor. Základným princípom každej výskumnej politiky by preto malo byt: čo najviac prístupu „zdola nahor“, toľko prístupu „zhora nadol“, koľko je potrebné, toľko decentralizácie, koľko je možné, toľko centralizácie, koľko je nutné. V konečnom dôsledku ide o rovnováhu medzi individuálnym myšlienkovým bohatstvom a individuálnou kreativitou na strane jednej, a úspešným plánovaním, harmonizáciou a riadením pri zhromažďovaní zdrojov na strane druhej, s cieľom môcť zrealizovať väčšie projekty vyžadujúce deľbu práce.

| 4.3.2 | Projekty spolupráce. Práve zvlášť náročné a nádejné projekty v oblasti VaV alebo v oblasti špičkovej technológie si často vyžadujú cezhraničnú spoluprácu medzi rôznymi výskumnými centrami, firmami a podobne, vrátane financovania z rôznych zdrojov. V prípadoch, kde sa ich vnútorná organizačná štruktúra, systémy hodnotenia, personálna politika, pravidlá spravovania rozpočtu (36) a pod. výrazne od seba líšia, môžu z toho vznikať prekážky žiadaného úspechu tejto spolupráce. V tomto kontexte platí, že všetci zainteresovaní aktéri sú pripravení brat ohľad na vzájomné potreby a sú ochotní dohodnúť sa v prípade konkrétnych projektov na spoločných pravidlách, ktoré sa v prípade nutnosti budú líšiť od bežných pravidiel, zriecť sa osobitných nárokov na prioritu a dospieť k fungujúcim dohodám. |
| --- | --- |

4.3.2

Projekty spolupráce. Práve zvlášť náročné a nádejné projekty v oblasti VaV alebo v oblasti špičkovej technológie si často vyžadujú cezhraničnú spoluprácu medzi rôznymi výskumnými centrami, firmami a podobne, vrátane financovania z rôznych zdrojov. V prípadoch, kde sa ich vnútorná organizačná štruktúra, systémy hodnotenia, personálna politika, pravidlá spravovania rozpočtu (36) a pod. výrazne od seba líšia, môžu z toho vznikať prekážky žiadaného úspechu tejto spolupráce. V tomto kontexte platí, že všetci zainteresovaní aktéri sú pripravení brat ohľad na vzájomné potreby a sú ochotní dohodnúť sa v prípade konkrétnych projektov na spoločných pravidlách, ktoré sa v prípade nutnosti budú líšiť od bežných pravidiel, zriecť sa osobitných nárokov na prioritu a dospieť k fungujúcim dohodám.

| 4.3.3 | Metóda otvorenej koordinácie. Kým sa v bode „Skúšanie nových myšlienok a konceptov“ odporúča pluralita a vymenúvajú nevýhody prílišnej jednotnosti pre evolučný pokrok, je pre projekty spolupráce a všeobecne pre vnútroeurópsku spoluprácu potrebné stanoviť v rámci spolupracujúcich inštitúcií minimálne jednotné používané pravidlá a normy. V tomto prípade je potrebné opatrne využívať metódu otvorenej koordinácie, aby sa tak dosiahla rovnováha medzi týmito dvomi protikladnými postojmi. |
| --- | --- |

4.3.3

Metóda otvorenej koordinácie. Kým sa v bode „Skúšanie nových myšlienok a konceptov“ odporúča pluralita a vymenúvajú nevýhody prílišnej jednotnosti pre evolučný pokrok, je pre projekty spolupráce a všeobecne pre vnútroeurópsku spoluprácu potrebné stanoviť v rámci spolupracujúcich inštitúcií minimálne jednotné používané pravidlá a normy. V tomto prípade je potrebné opatrne využívať metódu otvorenej koordinácie, aby sa tak dosiahla rovnováha medzi týmito dvomi protikladnými postojmi.

| 4.4 | Zjednodušenie
   (37)
  a zníženie administratívnych postupov, vyhýbanie sa prelínajúcim sa alebo paralelným úradom
   (38)
  . Výskum a vývoj si nevyhnutne vyžadujú aj plánovacie, podnikateľské, administratívne a znalecké úlohy, ktoré musia vykonávať kvalifikovaní a skúsení vedci a inžinieri. Požadované administratívne procedúry sa však premnožili a prerástli do takej miery, že náročnosť týchto úloh odčerpáva do značnej miery výkony v oblasti samotného výskumu. Najmä došlo k prudkému nárastu požadovaných postupov v oblasti žiadostí, znaleckého hodnotenia, monitorovania, a auditu, ktoré vedú k neproduktívnej činnosti a odčerpávajú pracovné výkony oblasti samotnej výskumnej činnosti (39). Okrem toho: nedostatočné investície do vzdelávania, výskumu a vývoja sa nedajú nahradiť ani zvýšením poctu hodnotiacich procesov. |
| --- | --- |

4.4

Zjednodušenie
   (37)
  a zníženie administratívnych postupov, vyhýbanie sa prelínajúcim sa alebo paralelným úradom
   (38)
  . Výskum a vývoj si nevyhnutne vyžadujú aj plánovacie, podnikateľské, administratívne a znalecké úlohy, ktoré musia vykonávať kvalifikovaní a skúsení vedci a inžinieri. Požadované administratívne procedúry sa však premnožili a prerástli do takej miery, že náročnosť týchto úloh odčerpáva do značnej miery výkony v oblasti samotného výskumu. Najmä došlo k prudkému nárastu požadovaných postupov v oblasti žiadostí, znaleckého hodnotenia, monitorovania, a auditu, ktoré vedú k neproduktívnej činnosti a odčerpávajú pracovné výkony oblasti samotnej výskumnej činnosti (39). Okrem toho: nedostatočné investície do vzdelávania, výskumu a vývoja sa nedajú nahradiť ani zvýšením poctu hodnotiacich procesov.

| 4.4.1 | Preto výbor opakuje svoju naliehavú žiadosť (40), aby sa Komisia a členské štáty touto otázkou intenzívne zaoberali a snažili sa dosiahnuť efektívne a lepšie koordinované postupy (aj s príslušnými orgánmi jednotlivých členských štátov a medzi nimi). Najmä pre odporúčania je vhodné zredukovať nadmerné množstvo samostatných, vertikálnych (ale aj horizontálnych/paralelných) postupov schvaľovania, riadenia, a kontroly a orgánov na ich vykonávanie. |
| --- | --- |

4.4.1

Preto výbor opakuje svoju naliehavú žiadosť (40), aby sa Komisia a členské štáty touto otázkou intenzívne zaoberali a snažili sa dosiahnuť efektívne a lepšie koordinované postupy (aj s príslušnými orgánmi jednotlivých členských štátov a medzi nimi). Najmä pre odporúčania je vhodné zredukovať nadmerné množstvo samostatných, vertikálnych (ale aj horizontálnych/paralelných) postupov schvaľovania, riadenia, a kontroly a orgánov na ich vykonávanie.

| 4.5 | Podpora špičkovosti a súťaž. Výbor víta snahu Komisie, členských štátov a výskumných organizácií zvlášť podporovať najmä vynikajúce výkony alebo programové návrhy. Toto je v súlade so všeobecným zámerom dosahovať špičkové výkony vo výskume a vývoji, ale aj so snahou udržať v Európe alebo pre Európu získať najlepších špičkových odborníkov. Tento zámer je však spojený s ďalším nárastom administratívnych postupov. O to potrebnejšie je v prvom rade vo veľkej miere znížiť počet všetkých procedúr a zracionalizovať a zjednodušiť postupy. Veta „Menej je niekedy viac“ tu má osobitný význam. |
| --- | --- |

4.5

Podpora špičkovosti a súťaž. Výbor víta snahu Komisie, členských štátov a výskumných organizácií zvlášť podporovať najmä vynikajúce výkony alebo programové návrhy. Toto je v súlade so všeobecným zámerom dosahovať špičkové výkony vo výskume a vývoji, ale aj so snahou udržať v Európe alebo pre Európu získať najlepších špičkových odborníkov. Tento zámer je však spojený s ďalším nárastom administratívnych postupov. O to potrebnejšie je v prvom rade vo veľkej miere znížiť počet všetkých procedúr a zracionalizovať a zjednodušiť postupy. Veta „Menej je niekedy viac“ tu má osobitný význam.

| 4.6 | Miznúce rozdiely medzi výskumnými kategóriami. Medzi druhmi výskumu základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj neexistujú presné hranice, ale vzájomne sú poprepájané, čo je prínosom, a poskytujú si spätnú väzbu. Pokiaľ by teda malo byt delenie na tieto kategórie v pravidlách zachované, musia mat príslušné organizácie dostatočnú voľnosť na zváženie a rozhodnutie pri stanovovaní toho, aké podiely pripadajú jednotlivým kategóriám. Odhliadnuc od toho zostáva skutočnosťou, že výsledky základného výskumu sú len ťažko predvídateľné alebo plánovateľné, kým cielené, plánované postupy sa dajú používať len vtedy, keď je ciel možné definovať a spôsob jeho dosiahnutia je dostatočne jasný. |
| --- | --- |

4.6

Miznúce rozdiely medzi výskumnými kategóriami. Medzi druhmi výskumu základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj neexistujú presné hranice, ale vzájomne sú poprepájané, čo je prínosom, a poskytujú si spätnú väzbu. Pokiaľ by teda malo byt delenie na tieto kategórie v pravidlách zachované, musia mat príslušné organizácie dostatočnú voľnosť na zváženie a rozhodnutie pri stanovovaní toho, aké podiely pripadajú jednotlivým kategóriám. Odhliadnuc od toho zostáva skutočnosťou, že výsledky základného výskumu sú len ťažko predvídateľné alebo plánovateľné, kým cielené, plánované postupy sa dajú používať len vtedy, keď je ciel možné definovať a spôsob jeho dosiahnutia je dostatočne jasný.

| 4.7 | Od poznávania prírody k inovatívnemu výrobku, k inovatívnemu procesu a k inovatívnym službám. Zvláštne úsilie si zasluhuje cieľ urýchlenia zavádzania nových poznatkov základného výskumu a aj aplikovaného výskumu a vývoja do procesov, služieb alebo výroby nových produktov. Hoci ide v tomto prípade o jeden z kľúčových problémov, neexistuje na jeho riešenie žiadny rozsiahly a zaručený recept. Napriek tomu je však možné definovať niektoré zásady a odporúčať opatrenia. |
| --- | --- |

4.7

Od poznávania prírody k inovatívnemu výrobku, k inovatívnemu procesu a k inovatívnym službám. Zvláštne úsilie si zasluhuje cieľ urýchlenia zavádzania nových poznatkov základného výskumu a aj aplikovaného výskumu a vývoja do procesov, služieb alebo výroby nových produktov. Hoci ide v tomto prípade o jeden z kľúčových problémov, neexistuje na jeho riešenie žiadny rozsiahly a zaručený recept. Napriek tomu je však možné definovať niektoré zásady a odporúčať opatrenia.

| 4.7.1 | Pravdepodobne najdôležitejším opatrením je zlepšenie mobility osôb medzi akademickým svetom a priemyslom (pozri tiež bod 5.5 a ďalej), ale všeobecne aj vzájomné porozumenie a podpora vzájomného prelínania týchto dvoch „kultúr“ (41). |
| --- | --- |

4.7.1

Pravdepodobne najdôležitejším opatrením je zlepšenie mobility osôb medzi akademickým svetom a priemyslom (pozri tiež bod 5.5 a ďalej), ale všeobecne aj vzájomné porozumenie a podpora vzájomného prelínania týchto dvoch „kultúr“ (41).

| 4.7.2 | Je však aj povinnosťou súkromného hospodárstva rozvíjať zodpovedajúcu podnikateľskú kultúru a viac sa zaujímať o výsledky výskumu a vývoja, ako aj byt odvážnejší v oblasti inovatívnych produktov (pozri bod 4.9). Firmy musia zamerať svoju personálnu politiku na to, aby mali alebo si vybudovali aspoň takú vedecko-technickú kompetenciu, aby boli schopné hodnotiť a prispôsobiť sa. Okrem toho sa podniky musia usilovať o vytvorenie prostredia podporujúceho inovácie, a podporovať a využívať tvorivý potenciál svojich zamestnancov. Know-how je možné prenášať alebo kúpiť len vtedy, ak existuje, je známy a pochopený (42). |
| --- | --- |

4.7.2

Je však aj povinnosťou súkromného hospodárstva rozvíjať zodpovedajúcu podnikateľskú kultúru a viac sa zaujímať o výsledky výskumu a vývoja, ako aj byt odvážnejší v oblasti inovatívnych produktov (pozri bod 4.9). Firmy musia zamerať svoju personálnu politiku na to, aby mali alebo si vybudovali aspoň takú vedecko-technickú kompetenciu, aby boli schopné hodnotiť a prispôsobiť sa. Okrem toho sa podniky musia usilovať o vytvorenie prostredia podporujúceho inovácie, a podporovať a využívať tvorivý potenciál svojich zamestnancov. Know-how je možné prenášať alebo kúpiť len vtedy, ak existuje, je známy a pochopený (42).

| 4.7.3 | K tomu by mohli prispieť aj zlepšené, verejne prístupné informačné systémy cez internet, ktoré by potenciálnym záujemcom umožnili sledovať cestu naspäť od všeobecného zoznamu hesiel k výsledkom európskeho výskumu a originálnym publikáciám a ich autorom a nájsť potrebné kontakty. O toto sa už sčasti usiluje Cordis (43). Takéto informačné systémy by mali byt v najväčšej možnej miere prístupné aj osobám s postihnutím (44) a zohľadňovať všeobecný trend starnutia spoločnosti. |
| --- | --- |

4.7.3

K tomu by mohli prispieť aj zlepšené, verejne prístupné informačné systémy cez internet, ktoré by potenciálnym záujemcom umožnili sledovať cestu naspäť od všeobecného zoznamu hesiel k výsledkom európskeho výskumu a originálnym publikáciám a ich autorom a nájsť potrebné kontakty. O toto sa už sčasti usiluje Cordis (43). Takéto informačné systémy by mali byt v najväčšej možnej miere prístupné aj osobám s postihnutím (44) a zohľadňovať všeobecný trend starnutia spoločnosti.

| 4.7.4 | Minimálne rovnako dôležitá je však potrebná spolupráca výskumných inštitútov s firmami, ktoré pracujú v podobnej oblasti. Táto je podporovaná bezprostrednou priestorovou blízkosťou (45), keďže z tohto bezprostredného susedstva („zhluky“) vznikajú ako nevyhnutné tak aj vyhľadávané partnerstvá a stretnutia. Takéto vytváranie zhlukov by malo byt ďalej podporované vhodnými programami. Je však potrebné uznať a podporovať aj všetky snahy o podporu prenosu vedomostí a vytváranie prepojení na miestnej a regionálnej úrovni. Ako príklad by sme mohli uviesť iniciatívy „Science Cities“ (46). |
| --- | --- |

4.7.4

Minimálne rovnako dôležitá je však potrebná spolupráca výskumných inštitútov s firmami, ktoré pracujú v podobnej oblasti. Táto je podporovaná bezprostrednou priestorovou blízkosťou (45), keďže z tohto bezprostredného susedstva („zhluky“) vznikajú ako nevyhnutné tak aj vyhľadávané partnerstvá a stretnutia. Takéto vytváranie zhlukov by malo byt ďalej podporované vhodnými programami. Je však potrebné uznať a podporovať aj všetky snahy o podporu prenosu vedomostí a vytváranie prepojení na miestnej a regionálnej úrovni. Ako príklad by sme mohli uviesť iniciatívy „Science Cities“ (46).

| 4.7.5 | Preto výbor zvlášť víta súčasné plány (47) na vytvorenie Európskeho technologického inštitútu (ETI), ktorý by mal prispieť k ďalšiemu rozvoju inovačnej kapacity Spoločenstva a členských štátov tým, že bude na najvyššej úrovni spájať aktivity v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií. ETI by mal vyvíjať činnosť hlavne v rámci partnerských spoločenstiev vedy a inovácie. Výbor odporúča aj v tomto prípade podnecovať, podporovať a uprednostňovať najmä procesy a aktivity „zdola nahor“. |
| --- | --- |

4.7.5

Preto výbor zvlášť víta súčasné plány (47) na vytvorenie Európskeho technologického inštitútu (ETI), ktorý by mal prispieť k ďalšiemu rozvoju inovačnej kapacity Spoločenstva a členských štátov tým, že bude na najvyššej úrovni spájať aktivity v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií. ETI by mal vyvíjať činnosť hlavne v rámci partnerských spoločenstiev vedy a inovácie. Výbor odporúča aj v tomto prípade podnecovať, podporovať a uprednostňovať najmä procesy a aktivity „zdola nahor“.

| 4.7.6 | Celkovo musia členské štáty v tejto oblasti podniknúť silnejšie opatrenia na podporu. Tieto musia zahŕňať už spomínané „Start-Ups“, ako aj spoluprácu (48) medzi výskumnými inštitútmi a už etablovanými firmami. |
| --- | --- |

4.7.6

Celkovo musia členské štáty v tejto oblasti podniknúť silnejšie opatrenia na podporu. Tieto musia zahŕňať už spomínané „Start-Ups“, ako aj spoluprácu (48) medzi výskumnými inštitútmi a už etablovanými firmami.

| 4.8 | Význam základného výskumu. Programy podpory však nesmú byt na úkor základného výskumu. Preto výbor ešte raz zdôrazňuje svoju podporu veľmi dôležitého programu „Myšlienky“ v rámci RP7, ako aj na tento účel vytvorenej Európskej rady pre výskum. Z jedinej novej myšlienky sa môže vyvinúť lavínovitý rozvoj inovácie a môže preniknúť do mnohých oblastí techniky (49). Aj priemysel uznáva význam základného výskumu a podporuje ho (50). |
| --- | --- |

4.8

Význam základného výskumu. Programy podpory však nesmú byt na úkor základného výskumu. Preto výbor ešte raz zdôrazňuje svoju podporu veľmi dôležitého programu „Myšlienky“ v rámci RP7, ako aj na tento účel vytvorenej Európskej rady pre výskum. Z jedinej novej myšlienky sa môže vyvinúť lavínovitý rozvoj inovácie a môže preniknúť do mnohých oblastí techniky (49). Aj priemysel uznáva význam základného výskumu a podporuje ho (50).

| 4.8.1 | To zodpovedá viacnásobnému odporúčaniu výboru, venovať prostredníctvom dostatočnej podpory primeranú pozornosť v inovačnom trojuholníku základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj (vývoj produktov a procesov) všetkým trom potrebným pilierom, a teda aj základnému výskumu prisúdiť primeranú váhu. |
| --- | --- |

4.8.1

To zodpovedá viacnásobnému odporúčaniu výboru, venovať prostredníctvom dostatočnej podpory primeranú pozornosť v inovačnom trojuholníku základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj (vývoj produktov a procesov) všetkým trom potrebným pilierom, a teda aj základnému výskumu prisúdiť primeranú váhu.

| 4.9 | Inovatívny produkt. Aj keby sa zaviedli do praxe všetky tieto odporúčania, zostáva aj naďalej úlohou súkromného hospodárstva zrealizovať, využiť alebo vyrobiť a uviesť na trh inovatívny produkt, inovatívny postup pri procesoch a inovatívne služby na základe výsledkov a schopností získaných z VaV. To si vyžaduje značné počiatočné investície a dostatočný čas, a je spojené s výraznými rizikami v oblasti trhového hospodárstva, najmä pre MSP. Ale aj tu môže rozhodujúcim spôsobom pomôcť Spoločenstvo a členské štáty, a to prostredníctvom celkovo spoľahlivej politiky, odstránením administratívnych prekážok, hospodársko-politickými (najmä daňovými) stimulmi, dostatočným vybavením rizikovým kapitálom, múdrymi, efektívnymi a nebyrokratickými programami podpory, ako aj najmä neustálym úsilím o vytvorenie spoločenského prostredia priaznivého pre techniku a inovácie. |
| --- | --- |

4.9

Inovatívny produkt. Aj keby sa zaviedli do praxe všetky tieto odporúčania, zostáva aj naďalej úlohou súkromného hospodárstva zrealizovať, využiť alebo vyrobiť a uviesť na trh inovatívny produkt, inovatívny postup pri procesoch a inovatívne služby na základe výsledkov a schopností získaných z VaV. To si vyžaduje značné počiatočné investície a dostatočný čas, a je spojené s výraznými rizikami v oblasti trhového hospodárstva, najmä pre MSP. Ale aj tu môže rozhodujúcim spôsobom pomôcť Spoločenstvo a členské štáty, a to prostredníctvom celkovo spoľahlivej politiky, odstránením administratívnych prekážok, hospodársko-politickými (najmä daňovými) stimulmi, dostatočným vybavením rizikovým kapitálom, múdrymi, efektívnymi a nebyrokratickými programami podpory, ako aj najmä neustálym úsilím o vytvorenie spoločenského prostredia priaznivého pre techniku a inovácie.

| 4.9.1 | Určitý príspevok k zavádzaniu inovatívnych produktov (technológií, služieb, ...) na trh by mohlo prevziať aj verejné obstarávanie, ktoré by sa tak zároveň mohlo postarať o modernizáciu verejných zariadení (51). |
| --- | --- |

4.9.1

Určitý príspevok k zavádzaniu inovatívnych produktov (technológií, služieb, ...) na trh by mohlo prevziať aj verejné obstarávanie, ktoré by sa tak zároveň mohlo postarať o modernizáciu verejných zariadení (51).

| 4.10 | Duševné vlastníctvo a patent Spoločenstva. Jednou zo slabín EÚ je absencia patentu Spoločenstva. Tento nedostatok sa prejavuje v podstatne vyšších nákladoch a iných prekážkach na ochranu duševného vlastníctva. Z toho vznikajú hneď dve závažné nevýhody: na jednej strane vyššie náklady na patentové postupy a ochranu patentov, na strane druhej dokonca možná strata patentovej ochrany – a to časovými zdržaniami a stratou chuti. |
| --- | --- |

4.10

Duševné vlastníctvo a patent Spoločenstva. Jednou zo slabín EÚ je absencia patentu Spoločenstva. Tento nedostatok sa prejavuje v podstatne vyšších nákladoch a iných prekážkach na ochranu duševného vlastníctva. Z toho vznikajú hneď dve závažné nevýhody: na jednej strane vyššie náklady na patentové postupy a ochranu patentov, na strane druhej dokonca možná strata patentovej ochrany – a to časovými zdržaniami a stratou chuti.

| 4.10.1 | Jazykový problém. Jednou z prekážok, ktoré bránia zavedeniu patentu Spoločenstva zo strany EÚ je jazykový problém. Výbor preto odporúča vyriešiť túto otázku v súlade s dlhoročnými zvyklosťami medzinárodnej „Science-community“. Toto však nesmie byť v žiadnom prípade využité alebo chápané ako snaha o bránenie alebo obmedzovanie európskej jazykovej rozmanitosti, ktorá je hodnotným znakom kultúrneho rozmeru Európy a výbor ho podporuje (52). |
| --- | --- |

4.10.1

Jazykový problém. Jednou z prekážok, ktoré bránia zavedeniu patentu Spoločenstva zo strany EÚ je jazykový problém. Výbor preto odporúča vyriešiť túto otázku v súlade s dlhoročnými zvyklosťami medzinárodnej „Science-community“. Toto však nesmie byť v žiadnom prípade využité alebo chápané ako snaha o bránenie alebo obmedzovanie európskej jazykovej rozmanitosti, ktorá je hodnotným znakom kultúrneho rozmeru Európy a výbor ho podporuje (52).

| 4.10.2 | Termín zverejnenia nepoškodzujúci novinky. Výbor zároveň opätovne poukazuje na svoj zámer, aby bol prípustný termín zverejnenia, ktorý by nepoškodzoval novinky (53). Takto by bolo možné vyriešiť konflikt medzi potrebou vedcov čo najskôr zverejniť svoje výsledky a obmedzením, podľa ktorého je možné patentovať len nové, doteraz neznáme vynálezy. |
| --- | --- |

4.10.2

Termín zverejnenia nepoškodzujúci novinky. Výbor zároveň opätovne poukazuje na svoj zámer, aby bol prípustný termín zverejnenia, ktorý by nepoškodzoval novinky (53). Takto by bolo možné vyriešiť konflikt medzi potrebou vedcov čo najskôr zverejniť svoje výsledky a obmedzením, podľa ktorého je možné patentovať len nové, doteraz neznáme vynálezy.

| 4.11 | Osobitná situácia nových členských štátov. Nové členské krajiny majú síce vo všeobecnosti v rámci hospodárskej súťaže výhodu vďaka nízkym príjmom – samozrejme ale aj s tým spojenú nevýhodu podstatne nižšieho životného štandardu väčšiny občanov – avšak na druhej strane žiaľ trpia nedostatkom, keďže infraštruktúra potrebná pre ich výskum a vývoj je ešte málo rozvinutá. |
| --- | --- |

4.11

Osobitná situácia nových členských štátov. Nové členské krajiny majú síce vo všeobecnosti v rámci hospodárskej súťaže výhodu vďaka nízkym príjmom – samozrejme ale aj s tým spojenú nevýhodu podstatne nižšieho životného štandardu väčšiny občanov – avšak na druhej strane žiaľ trpia nedostatkom, keďže infraštruktúra potrebná pre ich výskum a vývoj je ešte málo rozvinutá.

| 4.11.1 | Preto výbor už viackrát (54) odporúčal, aby bola oveľa väčšia časť prostriedkov štrukturálnych fondov Spoločenstva využitá na vybudovanie vedeckej infraštruktúry. Tu by mohli byt s veľkým úžitkom uplatnené aj prostriedky Európskej investičnej banky. |
| --- | --- |

4.11.1

Preto výbor už viackrát (54) odporúčal, aby bola oveľa väčšia časť prostriedkov štrukturálnych fondov Spoločenstva využitá na vybudovanie vedeckej infraštruktúry. Tu by mohli byt s veľkým úžitkom uplatnené aj prostriedky Európskej investičnej banky.

| 4.11.2 | Ale aj nové členské krajiny samotné by mali urobiť všetko pre to, aby čo najskôr zaplnili túto medzeru a postupne dosiahli ciel 3 %. Celkovo ale musí byť prioritným cieľom Spoločenstva výslovná podpora nových členských štátov pri budovaní ich výskumného systému a podpora vedeckého dorastu. |
| --- | --- |

4.11.2

Ale aj nové členské krajiny samotné by mali urobiť všetko pre to, aby čo najskôr zaplnili túto medzeru a postupne dosiahli ciel 3 %. Celkovo ale musí byť prioritným cieľom Spoločenstva výslovná podpora nových členských štátov pri budovaní ich výskumného systému a podpora vedeckého dorastu.

| 4.12 | Inovácia
   (55)
  všeobecne. Kým doterajšie pripomienky a odporúčania chápali inováciu hlavne ako dôsledok vedecko-technických aktivít a iniciatív, je potrebné na tomto mieste výslovne poukázať aj na podnikateľské, obchodnícke a sociálne aspekty (56) a možnosti inovatívnych myšlienok a postupov. Tieto aspekty majú bezpochyby význam, ktorý dopĺňa vedecko-technickú stránku a je s ňou rovnocenný z hľadiska blahobytu, konkurencieschopnosti a Lisabonskej stratégie. V zmysle vyžiadaného prieskumného stanoviska sa však týkajú predovšetkým otázok hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré budú predmetom budúceho osobitného stanoviska výboru na tému Lisabonskej stratégie. (Pozri okrem toho aj ďalší bod.) |
| --- | --- |

4.12

Inovácia
   (55)
  všeobecne. Kým doterajšie pripomienky a odporúčania chápali inováciu hlavne ako dôsledok vedecko-technických aktivít a iniciatív, je potrebné na tomto mieste výslovne poukázať aj na podnikateľské, obchodnícke a sociálne aspekty (56) a možnosti inovatívnych myšlienok a postupov. Tieto aspekty majú bezpochyby význam, ktorý dopĺňa vedecko-technickú stránku a je s ňou rovnocenný z hľadiska blahobytu, konkurencieschopnosti a Lisabonskej stratégie. V zmysle vyžiadaného prieskumného stanoviska sa však týkajú predovšetkým otázok hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré budú predmetom budúceho osobitného stanoviska výboru na tému Lisabonskej stratégie. (Pozri okrem toho aj ďalší bod.)

| 4.12.1 | Výbor v tejto súvislosti víta oznámenia Komisie
   (57) (pozri aj bod 1.2) z 13. septembra 2006„Uvedenie poznatkov do praxe: Všeobecná inovačná stratégia pre EÚ“ a z 12. októbra 2006„Moderná, inováciám prístupná Európa“, ktorých smerovanie plne podporuje a v niektorých bodoch predloženým stanoviskom aj upresňuje. (Prvé oznámenie sa vzťahuje na rovnako podpory hodnú Ahovu správu (58).) Výbor okrem toho poukazuje na vlastné návrhy (59) v oblasti inovatívnej politiky zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.12.1

Výbor v tejto súvislosti víta oznámenia Komisie
   (57) (pozri aj bod 1.2) z 13. septembra 2006„Uvedenie poznatkov do praxe: Všeobecná inovačná stratégia pre EÚ“ a z 12. októbra 2006„Moderná, inováciám prístupná Európa“, ktorých smerovanie plne podporuje a v niektorých bodoch predloženým stanoviskom aj upresňuje. (Prvé oznámenie sa vzťahuje na rovnako podpory hodnú Ahovu správu (58).) Výbor okrem toho poukazuje na vlastné návrhy (59) v oblasti inovatívnej politiky zamestnanosti.

5.   Ľudský faktor – ľudské zdroje – vedci a inžinieri (60)

| 5.1 | Osobné aspekty – motivácia. Výbor v tejto súvislosti odkazuje na svoje stanovisko (61) venované konkrétne tejto tematike, ktorej obsah ešte raz zdôrazňuje. Ako už predtým, výbor aj v ňom poukázal na to, že ľudský kapitál je najcitlivejším a najdôležitejším zdrojom v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Najdôležitejšou úlohou teda je motivovať nadaných mladých ľudí pre vedecké alebo technické vzdelanie a poskytnúť im najlepšie možné takéto vzdelanie. |
| --- | --- |

5.1

Osobné aspekty – motivácia. Výbor v tejto súvislosti odkazuje na svoje stanovisko (61) venované konkrétne tejto tematike, ktorej obsah ešte raz zdôrazňuje. Ako už predtým, výbor aj v ňom poukázal na to, že ľudský kapitál je najcitlivejším a najdôležitejším zdrojom v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Najdôležitejšou úlohou teda je motivovať nadaných mladých ľudí pre vedecké alebo technické vzdelanie a poskytnúť im najlepšie možné takéto vzdelanie.

| 5.2 | Univerzity a technické vysoké školy. Preto sú tieto na to potrebné vzdelávacie inštitúcie rozhodujúcim predpokladom pre pokrytie dopytu po dobrých vedcoch a inžinieroch. Je teda potrebné vytvoriť a zachovať v dostatočnom počte a s dostatočnou výbavou najlepšie, atraktívne univerzity a predovšetkým aj technické univerzity, s vynikajúcimi pedagógmi a s prepojením výskumu a výučby (62). Musia obstať v súťaži s najlepšími univerzitami z USA alebo iných mimoeurópskych krajín. Z tohto dôvodu musia byť aj dosť atraktívne pre najlepších študentov, ktorí nepochádzajú z Európy. Aj tu by mohol byt užitočný ETI. |
| --- | --- |

5.2

Univerzity a technické vysoké školy. Preto sú tieto na to potrebné vzdelávacie inštitúcie rozhodujúcim predpokladom pre pokrytie dopytu po dobrých vedcoch a inžinieroch. Je teda potrebné vytvoriť a zachovať v dostatočnom počte a s dostatočnou výbavou najlepšie, atraktívne univerzity a predovšetkým aj technické univerzity, s vynikajúcimi pedagógmi a s prepojením výskumu a výučby (62). Musia obstať v súťaži s najlepšími univerzitami z USA alebo iných mimoeurópskych krajín. Z tohto dôvodu musia byť aj dosť atraktívne pre najlepších študentov, ktorí nepochádzajú z Európy. Aj tu by mohol byt užitočný ETI.

| 5.3 | Mobilita. Keďže po úspešnom ukončení vysokoškolského štúdia je v dnešnej dobe vnútroeurópska, ako aj mimoeurópska mobilita mladých vedcov a inžinierov považovaná takmer za súčasť ďalšieho potrebného vzdelávania, existujú ďalšie dve požiadavky: |
| --- | --- |

5.3

Mobilita. Keďže po úspešnom ukončení vysokoškolského štúdia je v dnešnej dobe vnútroeurópska, ako aj mimoeurópska mobilita mladých vedcov a inžinierov považovaná takmer za súčasť ďalšieho potrebného vzdelávania, existujú ďalšie dve požiadavky:

| 5.3.1 | Mobilita musí byt ocenená, nie trestaná. Bohužiaľ existujú ešte stále početné – a dokonca aj nové (63) – ustanovenia tarifného a daňového práva a práva v oblasti poistenia a starostlivosti, ktoré majú presne opačný účinok. V tejto oblasti je potrebná systematická a na túto problematiku zameraná revízia/korektúra všetkých aspektov/prekážok, ktoré prichádzajú do úvahy. Okrem toho je potrebné zohľadniť, že toto musí kvôli potrebnej rodinnej súdržnosti platiť pre celú rodinu. |
| --- | --- |

5.3.1

Mobilita musí byt ocenená, nie trestaná. Bohužiaľ existujú ešte stále početné – a dokonca aj nové (63) – ustanovenia tarifného a daňového práva a práva v oblasti poistenia a starostlivosti, ktoré majú presne opačný účinok. V tejto oblasti je potrebná systematická a na túto problematiku zameraná revízia/korektúra všetkých aspektov/prekážok, ktoré prichádzajú do úvahy. Okrem toho je potrebné zohľadniť, že toto musí kvôli potrebnej rodinnej súdržnosti platiť pre celú rodinu.

| 5.3.2 | Mobilita nesmie byt jednosmernou ulicou k „brain-drain“. Preto sa musia všetky príležitosti na úspech, dané výbavou a pracovným prostredím, ako aj platové podmienky a kariérne možnosti výskumníkov a inžinierov orientovať podľa tých podmienok, ktoré sú ponúkané v krajinách mimo Európy, najmä v tých, ktoré sú najväčšou konkurenciou Európy. |
| --- | --- |

5.3.2

Mobilita nesmie byt jednosmernou ulicou k „brain-drain“. Preto sa musia všetky príležitosti na úspech, dané výbavou a pracovným prostredím, ako aj platové podmienky a kariérne možnosti výskumníkov a inžinierov orientovať podľa tých podmienok, ktoré sú ponúkané v krajinách mimo Európy, najmä v tých, ktoré sú najväčšou konkurenciou Európy.

| 5.4 | Kariéra. Investíciami zo strany spoločnosti, ako aj investíciami zo strany jednotlivých výskumníkov na zvládnutie žiadaných širokých a náročných základných a vysoko špecializovaných odborných vedomostí preberá spoločnosť – zastúpená politikou – zodpovednosť za čo najlepšie využitie týchto investícií. Táto zodpovednosť sa musí prejavovať v starostlivosti o primerané pracovné zaradenie vyškolených výskumníkov s atraktívnymi možnosťami zmeny špecializácie bez toho, aby zostali pracovne „mimo hry“. Nezamestnanosť a nesprávna zamestnanosť kvalifikovaných vedcov a inžinierov je stratou investícií národného hospodárstva a odstrašujúcim príkladom pre dorastajúcu elitu, ktorá sa následne rozhoduje pre povolania vzdialené vede a technike alebo vysťahovanie z Európy! |
| --- | --- |

5.4

Kariéra. Investíciami zo strany spoločnosti, ako aj investíciami zo strany jednotlivých výskumníkov na zvládnutie žiadaných širokých a náročných základných a vysoko špecializovaných odborných vedomostí preberá spoločnosť – zastúpená politikou – zodpovednosť za čo najlepšie využitie týchto investícií. Táto zodpovednosť sa musí prejavovať v starostlivosti o primerané pracovné zaradenie vyškolených výskumníkov s atraktívnymi možnosťami zmeny špecializácie bez toho, aby zostali pracovne „mimo hry“. Nezamestnanosť a nesprávna zamestnanosť kvalifikovaných vedcov a inžinierov je stratou investícií národného hospodárstva a odstrašujúcim príkladom pre dorastajúcu elitu, ktorá sa následne rozhoduje pre povolania vzdialené vede a technike alebo vysťahovanie z Európy!

| 5.4.1 | Doktorandi. Vzhľadom na potrebnú dĺžku plnohodnotného vedecko-technického štúdia a naň nadväzujúcej doktorskej práce, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že dizertácie vo vede a technike si vyžadujú schopnosť samostatne pracovať a plné pracovné nasadenie, je toto treba aj ako také uznať a oceniť (čo sa v prípade inžinierov niekedy aj deje). Z mnohých pohľadov je na škodu veci nedať najmä tým najtalentovanejším mladým vedcom počas ich doktorandského štúdia vďaka nedostatočnému finančnému ohodnoteniu
   (64) príliš dlho finančnú nezávislosť. Inžinieri a vedci, ktorí sa môžu preukázať plnohodnotným akademickým diplomom nie sú predsa učni alebo praktikanti. |
| --- | --- |

5.4.1

Doktorandi. Vzhľadom na potrebnú dĺžku plnohodnotného vedecko-technického štúdia a naň nadväzujúcej doktorskej práce, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že dizertácie vo vede a technike si vyžadujú schopnosť samostatne pracovať a plné pracovné nasadenie, je toto treba aj ako také uznať a oceniť (čo sa v prípade inžinierov niekedy aj deje). Z mnohých pohľadov je na škodu veci nedať najmä tým najtalentovanejším mladým vedcom počas ich doktorandského štúdia vďaka nedostatočnému finančnému ohodnoteniu
   (64) príliš dlho finančnú nezávislosť. Inžinieri a vedci, ktorí sa môžu preukázať plnohodnotným akademickým diplomom nie sú predsa učni alebo praktikanti.

| 5.4.2 | Pre ďalšie budovanie kariéry je dôležité vytvoriť atraktívne modely „Tenure-Track“, ako aj alternatívne možnosti kariérnej špecializácie. Okrem toho platí v ešte zosilnenej forme to, čo bolo povedané v predchádzajúcom odseku. |
| --- | --- |

5.4.2

Pre ďalšie budovanie kariéry je dôležité vytvoriť atraktívne modely „Tenure-Track“, ako aj alternatívne možnosti kariérnej špecializácie. Okrem toho platí v ešte zosilnenej forme to, čo bolo povedané v predchádzajúcom odseku.

| 5.4.3 | Dať ľuďom správne príležitosti. Pokrok a neustála inovácia sú založené aj na motivácii všetkých zúčastnených, na nových obchodných modeloch a na správnych metódach riadenia. Ide najmä o to, aby mali ľudia – a teda aj všetci zamestnanci firiem a výskumných inštitútov – v súlade s ich vlohami, výkonnosťou a kreativitou najlepšie možné príležitosti na rozvoj ich talentu a vyvíjanie vlastnej iniciatívy, ako aj sociálne prostredie, ktoré podporuje ich tvorivé schopnosti a rozvíja ich. Toto sú dôležité otázky sociálnej politiky a sociálneho výskumu, rodinnej politiky, štúdia podnikovej ekonomiky a všeobecne kultúry manažmentu. Tam bol už uznaný aj význam zmysluplnej rovnováhy medzi životom a prácou „Work-Life-Balance“ pre produktivitu a kreativitu (65). |
| --- | --- |

5.4.3

Dať ľuďom správne príležitosti. Pokrok a neustála inovácia sú založené aj na motivácii všetkých zúčastnených, na nových obchodných modeloch a na správnych metódach riadenia. Ide najmä o to, aby mali ľudia – a teda aj všetci zamestnanci firiem a výskumných inštitútov – v súlade s ich vlohami, výkonnosťou a kreativitou najlepšie možné príležitosti na rozvoj ich talentu a vyvíjanie vlastnej iniciatívy, ako aj sociálne prostredie, ktoré podporuje ich tvorivé schopnosti a rozvíja ich. Toto sú dôležité otázky sociálnej politiky a sociálneho výskumu, rodinnej politiky, štúdia podnikovej ekonomiky a všeobecne kultúry manažmentu. Tam bol už uznaný aj význam zmysluplnej rovnováhy medzi životom a prácou „Work-Life-Balance“ pre produktivitu a kreativitu (65).

| 5.5 | Prechod medzi akademickým svetom a priemyslom. Najlepším dopravným prostriedkom pre transfer vedomostí a výmenu skúseností sú hlavy príslušných odborníkov. Už dlhú dobu existuje preto úsilie o posilnenie osobnej výmeny medzi univerzitami a výskumnými centrami na jednej strane a priemyslom na strane druhej. Toto úsilie by malo byt aj napriek existujúcim problémom a prekážkam bezpodmienečne ešte posilnené. |
| --- | --- |

5.5

Prechod medzi akademickým svetom a priemyslom. Najlepším dopravným prostriedkom pre transfer vedomostí a výmenu skúseností sú hlavy príslušných odborníkov. Už dlhú dobu existuje preto úsilie o posilnenie osobnej výmeny medzi univerzitami a výskumnými centrami na jednej strane a priemyslom na strane druhej. Toto úsilie by malo byt aj napriek existujúcim problémom a prekážkam bezpodmienečne ešte posilnené.

| 5.5.1 | Bohužiaľ sa doteraz takmer nepodarilo (66) prekonať mnohoraké prekážky, ktoré tomu bránia, ako napríklad tarifné právo, kultúra menovania, kariérne kritériá a pod. Tu by bolo potrebné opäť sa pokúsiť, vzhľadom na to, že problémy sú v podstate známe, o ovplyvnenie resp. zmenu postupov a odstránenie tarifných prekážok. Nie je to však len otázka tarifného práva a príliš rozdielnych platových pomerov, ale aj rozdielov medzi podnikateľskou kultúrou v akademickom svete a v priemysle. Napriek tomu, že niektoré z týchto rozdielov vyplývajú zo samotnej podstaty veci, je predsa len dôležitou úlohou dospieť k podstatne väčšej personálnej priepustnosti a spolupráci. Výbor odporúča nanovo sa nad touto otázkou zamyslieť, aby sa tak v tejto dôležitej otázke predsa len dospelo k pozitívnym výsledkom. |
| --- | --- |

5.5.1

Bohužiaľ sa doteraz takmer nepodarilo (66) prekonať mnohoraké prekážky, ktoré tomu bránia, ako napríklad tarifné právo, kultúra menovania, kariérne kritériá a pod. Tu by bolo potrebné opäť sa pokúsiť, vzhľadom na to, že problémy sú v podstate známe, o ovplyvnenie resp. zmenu postupov a odstránenie tarifných prekážok. Nie je to však len otázka tarifného práva a príliš rozdielnych platových pomerov, ale aj rozdielov medzi podnikateľskou kultúrou v akademickom svete a v priemysle. Napriek tomu, že niektoré z týchto rozdielov vyplývajú zo samotnej podstaty veci, je predsa len dôležitou úlohou dospieť k podstatne väčšej personálnej priepustnosti a spolupráci. Výbor odporúča nanovo sa nad touto otázkou zamyslieť, aby sa tak v tejto dôležitej otázke predsa len dospelo k pozitívnym výsledkom.

| 5.5.2 | Okrem finančno-technických, daňových aspektov a aspektov týkajúcich sa zodpovednosti za škodu je potrebné venovať pozornosť aj vzájomnej mobilite medzi akademickým a hospodárskym svetom. Výbor preto opakuje svoje odporúčanie vytvoriť systém štipendií resp. systém pomoci, ktorý by poskytoval stimuly pre obmedzenú (napr. jeden až tri roky) vzájomnú mobilitu (so zárukou návratu do pôvodného zamestnania) medzi priemyslom a vedeckými inštitútmi, analogicky k programu „Sabbatical“ ponúkanému v akademickej oblasti. To by mohlo viest nielen k lepšiemu spoznaniu a pochopeniu vzájomných podmienok a prenosu vedomostí, ale mohlo by samozrejme otvoriť aj možnosti dlhodobejšej výmeny. Výbor si je síce vedomý toho, že ani procesy spätného presunu nebudú ani pre jednu stranu jednoduché (67), avšak výhody takéhoto štipendia by mali umožniť prekonanie týchto problémov. Okrem toho by z takejto výmeny mohla vyplynúť aj možnosť ďalšieho kariérneho postupu. |
| --- | --- |

5.5.2

Okrem finančno-technických, daňových aspektov a aspektov týkajúcich sa zodpovednosti za škodu je potrebné venovať pozornosť aj vzájomnej mobilite medzi akademickým a hospodárskym svetom. Výbor preto opakuje svoje odporúčanie vytvoriť systém štipendií resp. systém pomoci, ktorý by poskytoval stimuly pre obmedzenú (napr. jeden až tri roky) vzájomnú mobilitu (so zárukou návratu do pôvodného zamestnania) medzi priemyslom a vedeckými inštitútmi, analogicky k programu „Sabbatical“ ponúkanému v akademickej oblasti. To by mohlo viest nielen k lepšiemu spoznaniu a pochopeniu vzájomných podmienok a prenosu vedomostí, ale mohlo by samozrejme otvoriť aj možnosti dlhodobejšej výmeny. Výbor si je síce vedomý toho, že ani procesy spätného presunu nebudú ani pre jednu stranu jednoduché (67), avšak výhody takéhoto štipendia by mali umožniť prekonanie týchto problémov. Okrem toho by z takejto výmeny mohla vyplynúť aj možnosť ďalšieho kariérneho postupu.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 502, konečné znenie, 13.9.2006 – „Uvedenie poznatkov do praxe: všeobecná inovačná stratégia pre EÚ“; KOM(2006) 589, konečné znenie, 12.10.2006 – „Moderná, inováciám prístupná Európa“.

1

(2)  EUR 22005 „Creating an Innovative Europe“ ISBN 92-79-00964-8.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou 2.

4

(5)  Toto tvrdenie platí aj v prípade Európy ako kolísky vedy všeobecne, pokiaľ odhliadneme od okruhu grécko-egyptskej kultúry a vzájomného vplyvu s indicko-arabskou kultúrou v určitom období.

5

(6)  Podrobnú a diferencovanú prezentáciu tohto procesu je možné nájsť v stanovisku z vlastnej iniciatívy výboru na tému „Veda, spoločnosť a občania v Európe“ (Ú. v. EÚ C 221, 7.8.2001).

6

(7)  V Nemecku.

7

(8)  Najmä vďaka zníženiu detskej úmrtnosti.

8

(9)  Pritom nejde ani tak o naučenie sa a ovládanie mnohých poučiek a vzorcov ako skôr o základné pochopenie techniky a základných prírodných zákonov, ale aj o význam kvantitatívnych súvislostí a využitia matematiky.

9

(10)  Pozri bod 2.10.3: v určitých prípadoch i) dočasného obmedzenia využívania patentov alebo prostredníctvom zakúpenej licencie; alebo ii) keď firmy s väčším či menším úspechom počas určitého obdobia využívajú možnosť podnikového tajomstva.

10

(11)  Pozri (Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004), (Ú. v. EÚ C 112, 30.4.2004), (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006) a Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006.

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/00100-r1.en0.htm

12

(13)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf

13

(14)  Ktoré boli, bohužiaľ, len v nedostatočnej miere realizované, ako napríklad cieľ troch percent.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 95, 23.4.2003.

15

(16)  http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm.

16

(17)  Bild der Wissenschaft 9/2006, s. 109.

17

(18)  Výbor už viackrát (napr. v Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006) poukázal na skutočnosť, že v Barcelone definovaný cieľ troch percent je vzhľadom na celosvetovú súťaž v investíciách do výskumu a vývoja pohyblivým cieľom („Moving-Target“); kto tento cieľ dosiahne neskoro, bude ďalej zaostávať.

18

(19)  Najmä v oblasti platov a zmluvných podmienok pre mladých vedcov a inžinierov.

19

(20)  Americké ministerstvo obrany (US Department of Defense (DoD)) podporuje vo veľkom rozsahu výskumné projekty aj na univerzitách a vo výskumných centrách.

20

(21)  Okrem tohto programu existujú aj iné programy podpory v rámci iných zložiek Komisie, ako napríklad rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (2007 – 2013) alebo program Intelligent Energy Europe.

21

Intelligent Energy Europe

(22)  KOM(2006) 364, konečné znenie; podmienkou je schválenie rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady.

22

(23)  Plus približne 2 miliardy EUR zo 7. rámcového programu Euratom.

23

(24)  (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

24

(25)  CCMI práve pripravuje príslušné stanovisko na túto tému.

25

(26)  Nedávno uverejnená štúdia Komisie ukázala potešiteľnú skutočnosť, že európske firmy zvýšili v roku 2005 svoje investície do VaV o 5,3 %.

26

(27)  Pozri tiež (Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004) a (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

27

(28)  Na túto tému boli na internetovej stránke Európskej komisie 22. novembra 2006 uverejnené tlačové oznámenie Komisie (IP/06/1600), ako aj dokument (bez označenia a dátumu!) „Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc v oblasti výskumu, vývoja a inovácií“. výbor si ešte nemohol vytvoriť názor na tieto dokumenty, ani ich zhodnotiť v zmysle uvádzaných odporúčaní.

28

(29)  Pozri bod 3.2.2.

29

(30)  (Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005).

30

(31)  Čiastočne aj v (Ú. v. EÚ C 95, 23.4.2003).

31

(32)  Pozri aj bod 3.4.

32

(33)  Pozri v ďalšom aj bod „Projekty spolupráce“.

33

(34)  Pozri aj (Ú. v. ES C 221, 7.8.2001) „Veda, spoločnosť a občania“, bod 4.7: „Výskum je krokom do neznáma a metódy, ktoré používajú jednotlivci alebo skupiny sa líši a vzájomne dopĺňajú, v závislosti od požiadaviek, nadania a temperamentu. Výskumníci sú manažéri, inžinieri, zberatelia, puntičkári, chlapci, hrajúci sa so sklenými guľôčkami alebo umelci. Skúmanie je tápaním v hmle, intuitívnym tušením, meraním neznámej zeme, zbieraním a triedením údajov, nachádzaním nových signálov, bádaním nadradených súvislostí a vzorcov, spoznávaním nových zhôd, vyvíjaním matematických modelov, vytváraním potrebných výrazov a symbolov, vyvíjaním a stavaním nových prístrojov, hľadaním jednoduchých riešení a harmónie. Je aj potvrdzovaním, konštatovaním, rozširovaním, zovšeobecňovaním a reprodukovaním.“

34

(35)  Pozri tiež (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006), bod 4.13.2 „Charta“ vrátane poznámky pod čiarou.

35

(36)  Pozri aj bod „Pružnejšie plány čerpania prostriedkov a rozpočtové právo“.

36

(37)  Pozri tiež Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006 (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), napr. bod 1.2.

37

(38)  Podľa CESE 1674/2004.

38

(39)  Na túto tému nedávno uverejnil výstižné porovnanie Zväz nemeckých vysokých škôl (Deutscher Hochschulverband) v periodiku Forschung und Lehre 9/06, s. 516 (www.forschung-und-lehre.de).

39

(40)  Kapitola 5.1.8 (Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004).

40

(41)  Nemyslia sa tým „dve kultúry“ podľa G. P. Snowa – Science and Humanities.

41

(42)  Citát zo stanoviska EHSV k európskemu výskumnému priestoru (Ú. v. EÚ C 204, 18.7.2000).

42

(43)  http://cordis.europa.eu

43

(44)  Pozri aj pravidlá pre EFRD.

44

(45)  Podobne je tomu aj v prípade interdisciplinárnych výskumných tém.

45

(46)  www.sciencecities.eu

46

(47)  Výbor v súčasnosti pripravuje stanovisko na túto tému.

47

(48)  Pritom však existuje aj niekoľko zásadných rozporov, ktoré už boli spomenuté v bode 7 Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006. Napríklad:

48

| — | Základný výskum, a vlastne každý dlhodobejší výskum a vývoj, prosperuje vďaka včasnému uverejneniu dosiahnutých výsledkov, aby tak ďalšie skupiny výskumníkov mali možnosť tieto výsledky overiť. Okrem toho musia byť využívané synergie, ktoré vyplývajú z bezprostrednej vzájomnej komunikácie v rámci „Scientific Community“, najmä vtedy, keď na jednom spoločnom výskumnom alebo vývojovom programe spolupracuje mnoho laboratórií. |
| --- | --- |

—

Základný výskum, a vlastne každý dlhodobejší výskum a vývoj, prosperuje vďaka včasnému uverejneniu dosiahnutých výsledkov, aby tak ďalšie skupiny výskumníkov mali možnosť tieto výsledky overiť. Okrem toho musia byť využívané synergie, ktoré vyplývajú z bezprostrednej vzájomnej komunikácie v rámci „Scientific Community“, najmä vtedy, keď na jednom spoločnom výskumnom alebo vývojovom programe spolupracuje mnoho laboratórií.

| — | Aj verejná správa musí obvykle trvať na zverejnení výsledkov výskumu, ktorý dotuje, aby zaručila spravodlivé dotácie a súťaž. |
| --- | --- |

—

Aj verejná správa musí obvykle trvať na zverejnení výsledkov výskumu, ktorý dotuje, aby zaručila spravodlivé dotácie a súťaž.

| — | Na rozdiel od tohto musí mať firma spravidla – vzhľadom na svoje postavenie v hospodárskej súťaži – záujem na udržaní dôverného zaobchádzania s výsledkami jej produktového vývoja aspoň do tej doby, kým nemá hotový nový produkt zrelý na uvedenie na trh. |
| --- | --- |

—

Na rozdiel od tohto musí mať firma spravidla – vzhľadom na svoje postavenie v hospodárskej súťaži – záujem na udržaní dôverného zaobchádzania s výsledkami jej produktového vývoja aspoň do tej doby, kým nemá hotový nový produkt zrelý na uvedenie na trh.

(49)  Pozri tiežÚ. v. EÚ C 309, 16.12.2006, body 1, 7 a 8.

49

(50)  Pozri „The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships“ [Návrat hospodárstva k základnému výskumu a výhody vzťahov medzi univerzitami a priemyslom]. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU – Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002.

50

(51)  Je známe, že v prípade inovatívnych pokrokov je potrebné počítať aj s určitými rizikami, ktoré by mohli viesť k zdržaniam, zvýšeniu cien alebo dokonca úplnému neúspechu, Čo by mohlo viesť k verejnej kritike a v konečnom dôsledku preto mohlo byť posudzované len na základe dlhodobého úspechu. (Príklady: Airbus A380, nemecký systém cla za používanie ciest alebo licencie UMTS – Universal Mobile Telecomunications System).

51

(52)  Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006 (dosiaľ neuverejnené v úradnom vestníku): „Nová rámcová stratégia pre viacjazyčnosť“.

52

(53)  To znamená, že zverejnenie nových výsledkov výskumu vynálezcom by v rámci určitej lehoty nemohlo byť pri prihlasovaní patentu považované za poškodzujúce a patent odmietnutý. Pozri tiež bod 5.2 (Ú. v. EÚ C 95, 23.4.2003); a tiež bod 2.5.1 a 2.5.2 (Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004).

53

(54)  Okrem iných v stanovisku CESE (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

54

(55)  Podľa návrhu Komisie o zriadení Európskeho technologického inštitútu „Inovácie“ znamenajú proces a výsledky tohto procesu, prostredníctvom ktorého sa novými myšlienkami reaguje na spoločenskú a ekonomickú potrebu a vytvárajú sa nové produkty, služby alebo obchodné modely, ktoré sú úspešne uvádzané na existujúci trh alebo sú schopné vytvoriť nové trhy. V zmysle vyžiadaného prieskumného stanoviska tu ide najmä o vedecko-technické procesy alebo produkty.

55

(56)  Pozri poznámku pod čiarou 55. Krátka definícia v anglickom jazyku znie: „Innovation is the successful exploitation of new ideas.“

56

(57)  KOM (2006) 502, konečné znenie a KOM(2006) 589, konečné znenie, ako aj poznámky pod čiarou 1 a 2.

57

(58)  Esko Aho / EUR 22005 http://europa.eu.int/invest-in-research/

58

(59)  Napríklad „Flexicurity podľa vzoru Dánska“ (Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006).

59

(60)  Toto označenie zahŕňa obe pohlavia, teda aj vedkyne a inžinierky.

60

(61)  „Výskumníci v európskom výskumnom priestore: jedno povolanie, mnoho pracovných možností“, (Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004).

61

(62)  Pritom by mohlo pomôcť ešte lepšie prepojenie medzi univerzitami a mimouniverzitnými výskumnými inštitútmi, najmä na to, aby mohli byť ich vybavenie a infraštruktúra zapojené do prepojenia medzi výskumom a výučbou, ale aj na to, aby mohli byť do výučby zakomponované aj ich najnovšie poznatky.

62

(63)  Napríklad v Nemecku.

63

(64)  Pozri tiež (Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004).

64

(65)  Pozri Frankfurter Allgemeine Zeitung č. 257, 4. novembra 2005, C1.

65

(66)  Pozri napríklad „Forschung und Lehre“ (na zadanie nemeckého zväzu vysokých škôl, www.forschung-und-lehre.de) 4/06, s. 208 a „Forschung und Lehre“ 7/06, s. 402.

66

(67)  Pozri napríklad „Povolanie a možnosti“, Frankfurter Allgemeine Zeitung č. 251, 28. októbra 2006, C1.

67

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/28

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o identifikácii ovládačov, oznamovačov a indikátorov pre dvoj- alebo trojkolesové motorové vozidlá (kodifikované znenie)“

KOM(2006) 556, konečné znenie – 2006/0175 (COD)

(2006/C 325/06)

Rada sa 19. októbra 2006 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium poverilo 25. októbra 2006 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť témy bol pán SIMONS rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra 2006) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 117 hlasmi za, pričom sa 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Pre „Európu občanov“ je dôležité, aby právne predpisy Spoločenstva boli zrozumiteľné a transparentné. Európsky parlament, Rada a Komisia preto tiež vyzdvihli potrebu kodifikácie právnych aktov, ktoré boli v minulosti často menené, a prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody odsúhlasili, že na tento účel sa bude môcť použiť skrátené konanie. V rámci kodifikácie nesmú byť do uvedených právnych aktov zapracované žiadne zásadné zmeny. |
| --- | --- |

1.1

Pre „Európu občanov“ je dôležité, aby právne predpisy Spoločenstva boli zrozumiteľné a transparentné. Európsky parlament, Rada a Komisia preto tiež vyzdvihli potrebu kodifikácie právnych aktov, ktoré boli v minulosti často menené, a prostredníctvom medziinštitucionálnej dohody odsúhlasili, že na tento účel sa bude môcť použiť skrátené konanie. V rámci kodifikácie nesmú byť do uvedených právnych aktov zapracované žiadne zásadné zmeny.

| 1.2 | Predložený návrh Komisie plne zodpovedá zámeru kodifikácie a spĺňa príslušné ustanovenia. EHSV s týmto návrhom preto súhlasí. |
| --- | --- |

1.2

Predložený návrh Komisie plne zodpovedá zámeru kodifikácie a spĺňa príslušné ustanovenia. EHSV s týmto návrhom preto súhlasí.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/29

---

Návrh stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“

KOM(2006) 319, konečné znenie

(2006/C 325/07)

Európska komisia sa 22. júna 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho Spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená prípravou návrhu stanoviska, prijala svoje stanovisko 8. novembra 2006. Spravodajcom bol pán KIENLE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza zo 14. decembra 2006) 107 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie záverov a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta, že Európska komisia predložila správu o reforme európskej organizácie trhu s vínom. EHSV víta najmä to, že Komisia navrhuje v zásade zachovať osobitosti spoločnej organizácie trhu s vínom, v rámci ktorej existuje ako jedna z možností „hĺbková reforma“. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta, že Európska komisia predložila správu o reforme európskej organizácie trhu s vínom. EHSV víta najmä to, že Komisia navrhuje v zásade zachovať osobitosti spoločnej organizácie trhu s vínom, v rámci ktorej existuje ako jedna z možností „hĺbková reforma“.

| 1.2 | Keďže európske vína stratili na vnútornom trhu ako aj na dôležitých vývozných trhoch podiely na trhu v porovnaní s vínami z tretích krajín, najmä z „Nového sveta“, je zmena právnych rámcových podmienok naozaj potrebná, aby sa zlepšila konkurencieschopnosť európskych vín a znovu získali podiely na trhu. Komisia by pri reforme organizácie trhu s vínom a pri regulácii zahraničného obchodu mala viac zohľadniť vedúcu pozíciu európskeho sektora vína na svetovom trhu. |
| --- | --- |

1.2

Keďže európske vína stratili na vnútornom trhu ako aj na dôležitých vývozných trhoch podiely na trhu v porovnaní s vínami z tretích krajín, najmä z „Nového sveta“, je zmena právnych rámcových podmienok naozaj potrebná, aby sa zlepšila konkurencieschopnosť európskych vín a znovu získali podiely na trhu. Komisia by pri reforme organizácie trhu s vínom a pri regulácii zahraničného obchodu mala viac zohľadniť vedúcu pozíciu európskeho sektora vína na svetovom trhu.

| 1.3 | EHSV pripomína svoje stanovisko z 27. – 28. januára 1999 (1), v ktorom považoval vtedajšie návrhy reformy Európskej komisie za nedostatočné. Mnohé jeho podnety sú dnes aktuálnejšie než kedykoľvek predtým. Mnohé z jeho podnetov – najmä v oblasti konkurencieschopnosti, intervenčných opatrení, zohľadnenia regionálnych špecifík, informácií – sú dnes aktuálnejšie než kedykoľvek predtým. |
| --- | --- |

1.3

EHSV pripomína svoje stanovisko z 27. – 28. januára 1999 (1), v ktorom považoval vtedajšie návrhy reformy Európskej komisie za nedostatočné. Mnohé jeho podnety sú dnes aktuálnejšie než kedykoľvek predtým. Mnohé z jeho podnetov – najmä v oblasti konkurencieschopnosti, intervenčných opatrení, zohľadnenia regionálnych špecifík, informácií – sú dnes aktuálnejšie než kedykoľvek predtým.

| 1.4 | EHSV zdôrazňuje, že víno a pestovanie viniča sú dôležitou a neoddeliteľnou súčasťou európskej kultúry a životného štýlu. Pestovanie viniča formuje a ovplyvňuje v mnohých európskych regiónoch s výrobou vína spoločenské a hospodárske prostredie. Výbor preto kladie dôraz na to, aby sa pri reforme zvažovali nielen ekonomické dôsledky, ale aj vplyvy na zamestnanosť, sociálnu štruktúru, životné prostredie – najmä prostredníctvom programov na klčovanie – a ochranu spotrebiteľa a zdravie. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zdôrazňuje, že víno a pestovanie viniča sú dôležitou a neoddeliteľnou súčasťou európskej kultúry a životného štýlu. Pestovanie viniča formuje a ovplyvňuje v mnohých európskych regiónoch s výrobou vína spoločenské a hospodárske prostredie. Výbor preto kladie dôraz na to, aby sa pri reforme zvažovali nielen ekonomické dôsledky, ale aj vplyvy na zamestnanosť, sociálnu štruktúru, životné prostredie – najmä prostredníctvom programov na klčovanie – a ochranu spotrebiteľa a zdravie.

| 1.5 | EHSV poukazuje na to, že pestovanie viniča v Európskej únii je existenčným základom pre približne 1,5 milióna predovšetkým malých rodinných podnikov a zabezpečuje pre viac ako 2,5 milióna pracujúcim aspoň sezónnu prácu. Výbor dbá preto na to, aby sa v rámci reformy uprednostnili opatrenia, ktoré pozitívne vplývajú na príjmy pestovateľov a možnosti zamestnania v európskom vinárskom sektore. |
| --- | --- |

1.5

EHSV poukazuje na to, že pestovanie viniča v Európskej únii je existenčným základom pre približne 1,5 milióna predovšetkým malých rodinných podnikov a zabezpečuje pre viac ako 2,5 milióna pracujúcim aspoň sezónnu prácu. Výbor dbá preto na to, aby sa v rámci reformy uprednostnili opatrenia, ktoré pozitívne vplývajú na príjmy pestovateľov a možnosti zamestnania v európskom vinárskom sektore.

| 1.6 | EHSV považuje návrh Európskej komisie dať členským štátom, v ktorých sa vyrába víno, k dispozícii vnútroštátny finančný balík za dôležitý príspevok k väčšiemu zohľadneniu regionálnych rozdielov a dôslednejšiemu presadzovaniu subsidiarity. EHSV sa pri svojich návrhoch rozdelenia nástrojov podpory medzi spoločný rámec EÚ a opatrenia v rámci vnútroštátneho finančného balíka pridržiava týchto zásad a odmieta kroky na opätovnú nacionalizáciu politiky trhu s vínom. |
| --- | --- |

1.6

EHSV považuje návrh Európskej komisie dať členským štátom, v ktorých sa vyrába víno, k dispozícii vnútroštátny finančný balík za dôležitý príspevok k väčšiemu zohľadneniu regionálnych rozdielov a dôslednejšiemu presadzovaniu subsidiarity. EHSV sa pri svojich návrhoch rozdelenia nástrojov podpory medzi spoločný rámec EÚ a opatrenia v rámci vnútroštátneho finančného balíka pridržiava týchto zásad a odmieta kroky na opätovnú nacionalizáciu politiky trhu s vínom.

| 1.7 | EHSV očakáva od Európskej komisie konkrétne návrhy opatrení na informovanie spotrebiteľa a na podporu predaja na vnútornom trhu a na vývozných trhoch. |
| --- | --- |

1.7

EHSV očakáva od Európskej komisie konkrétne návrhy opatrení na informovanie spotrebiteľa a na podporu predaja na vnútornom trhu a na vývozných trhoch.

2.   Úvahy a návrhy Komisie

Ciele reformy

| 2.1 | Komisia ako ciele reformy uvádza: zvýšenie konkurencieschopnosti, zvýšenie prestíže európskych vín, opätovné nadobudnutie podielov na trhoch a získanie nových podielov, čo najjednoduchšie pravidlá, zohľadnenie spoločenskej a politickej úlohy regiónov s výrobou vína. |
| --- | --- |

2.1

Komisia ako ciele reformy uvádza: zvýšenie konkurencieschopnosti, zvýšenie prestíže európskych vín, opätovné nadobudnutie podielov na trhoch a získanie nových podielov, čo najjednoduchšie pravidlá, zohľadnenie spoločenskej a politickej úlohy regiónov s výrobou vína.

| 2.1.1 | Komisia ako ďalší cieľ uvádza vytvorenie trhovej rovnováhy a vyvodzuje z neho určité opatrenia, ako napr. potrebu rozsiahleho vyklčovania. |
| --- | --- |

2.1.1

Komisia ako ďalší cieľ uvádza vytvorenie trhovej rovnováhy a vyvodzuje z neho určité opatrenia, ako napr. potrebu rozsiahleho vyklčovania.

SOT s vínom dnes

| 2.2 | Komisia vo svojej správe analyzuje súčasný stav trhu, opisuje problémy identifikované pri súčasnej SOT a vyvodzuje z nich opatrenia. |
| --- | --- |

2.2

Komisia vo svojej správe analyzuje súčasný stav trhu, opisuje problémy identifikované pri súčasnej SOT a vyvodzuje z nich opatrenia.

Štyri možnosti

| 2.3 | Komisia zvážila štyri možnosti reformy organizácie trhu s vínom v EÚ:






  — | zachovanie súčasného stavu s malými úpravami, |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisia zvážila štyri možnosti reformy organizácie trhu s vínom v EÚ:

—

zachovanie súčasného stavu s malými úpravami,

| — | reforma podľa vzoru reformy SPP, |
| --- | --- |

—

reforma podľa vzoru reformy SPP,

| — | deregulácia trhu s vínom, |
| --- | --- |

—

deregulácia trhu s vínom,

| — | hĺbková reforma SOT. |
| --- | --- |

—

hĺbková reforma SOT.

| 2.3.1 | Komisia na základe svojich hodnotení dospela k záveru, že zo štyroch možností ponúka najviac výhod hĺbková reforma a že je potrebné zachovať špecifickú organizáciu trhu s vínom. |
| --- | --- |

2.3.1

Komisia na základe svojich hodnotení dospela k záveru, že zo štyroch možností ponúka najviac výhod hĺbková reforma a že je potrebné zachovať špecifickú organizáciu trhu s vínom.

Hĺbková reforma SOT

| 2.4 | Komisia alternatívne navrhuje jednokrokovú a dvojkrokovú reformu. Pri variante A treba okamžite (alebo k 1.8.2010) zrušiť obmedzenia práv na výsadbu bez prechodných opatrení. Pri variante B treba pred zrušením obmedzení páv na výsadbu uskutočniť v rámci štrukturálneho prispôsobenia rozsiahle vyklčovanie. |
| --- | --- |

2.4

Komisia alternatívne navrhuje jednokrokovú a dvojkrokovú reformu. Pri variante A treba okamžite (alebo k 1.8.2010) zrušiť obmedzenia práv na výsadbu bez prechodných opatrení. Pri variante B treba pred zrušením obmedzení páv na výsadbu uskutočniť v rámci štrukturálneho prispôsobenia rozsiahle vyklčovanie.

Zrušenie opatrení riadenia trhu a zavedenie opatrení zameraných viac na budúcnosť

| 2.5 | Európska komisia navrhuje okamžite odstrániť nasledujúce opatrenia:






  — | podpora na destiláciu vedľajších produktov, |
| --- | --- | --- |

2.5

Európska komisia navrhuje okamžite odstrániť nasledujúce opatrenia:

—

podpora na destiláciu vedľajších produktov,

| — | stolové víno a krízová destilácia, |
| --- | --- |

—

stolové víno a krízová destilácia,

| — | podpora súkromného skladovania, |
| --- | --- |

—

podpora súkromného skladovania,

| — | pomoc pre mušt v súvislosti s obohacovaním a výrobou hroznovej šťavy. |
| --- | --- |

—

pomoc pre mušt v súvislosti s obohacovaním a výrobou hroznovej šťavy.

Vnútroštátny finančný balík

| 2.6 | Komisia navrhuje, aby sa každému členskému štátu vyrábajúcemu víno sprístupnil finančný balík kalkulovaný na základe objektívnych kritérií, z ktorého by podľa preferencií mohol financovať opatrenia z danej ponuky. |
| --- | --- |

2.6

Komisia navrhuje, aby sa každému členskému štátu vyrábajúcemu víno sprístupnil finančný balík kalkulovaný na základe objektívnych kritérií, z ktorého by podľa preferencií mohol financovať opatrenia z danej ponuky.

Rozvoj vidieka (RV)

| 2.7 | Európska komisia navrhuje, aby sa mnohé z opatrení rekonverzie a reštrukturalizácie realizovali v rámci rozvoja vidieka a aby sa prostriedky z osobitného rozpočtu pre víno presunuli do druhého piliera. |
| --- | --- |

2.7

Európska komisia navrhuje, aby sa mnohé z opatrení rekonverzie a reštrukturalizácie realizovali v rámci rozvoja vidieka a aby sa prostriedky z osobitného rozpočtu pre víno presunuli do druhého piliera.

Politika kvality a zemepisné označenia

| 2.8 | Komisia navrhuje podstatne prehodnotiť súčasný regulačný rámec v oblasti kvality vzhľadom na zvýšenie súladu politiky kvality ES, čo sa týka medzinárodných pravidiel, najmä dohody TRIP. |
| --- | --- |

2.8

Komisia navrhuje podstatne prehodnotiť súčasný regulačný rámec v oblasti kvality vzhľadom na zvýšenie súladu politiky kvality ES, čo sa týka medzinárodných pravidiel, najmä dohody TRIP.

Enologické postupy

| 2.9 | Komisia navrhuje liberalizáciu enologických postupov v súlade s pravidlami Medzinárodného úradu pre vinič a víno (OVI). |
| --- | --- |

2.9

Komisia navrhuje liberalizáciu enologických postupov v súlade s pravidlami Medzinárodného úradu pre vinič a víno (OVI).

Obohacovanie

| 2.10 | Komisia navrhuje zákaz obohacovania sacharózou, skombinovaný so zrušením podpory pre používanie zahusteného muštu a výrazné obmedzenie rozsahu obohacovania pre severné vinárske oblasti. |
| --- | --- |

2.10

Komisia navrhuje zákaz obohacovania sacharózou, skombinovaný so zrušením podpory pre používanie zahusteného muštu a výrazné obmedzenie rozsahu obohacovania pre severné vinárske oblasti.

Označovanie etiketami

| 2.11 | Komisia navrhuje zjednodušenie opatrení pre označovanie etiketami vytvorením jednotného právneho rámca, ktorý by sa uplatňoval na všetky kategórie vín a s nimi spojené produkty. |
| --- | --- |

2.11

Komisia navrhuje zjednodušenie opatrení pre označovanie etiketami vytvorením jednotného právneho rámca, ktorý by sa uplatňoval na všetky kategórie vín a s nimi spojené produkty.

Podpora predaja a informovanie

| 2.12 | Komisia má v úmysle dôrazne presadzovať zodpovednú podpornú a informačnú politiku. Mali by sa použiť všetky dostupné možnosti v súčasných právnych predpisoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.12

Komisia má v úmysle dôrazne presadzovať zodpovednú podpornú a informačnú politiku. Mali by sa použiť všetky dostupné možnosti v súčasných právnych predpisoch Spoločenstva.

Životné prostredie

| 2.13 | Komisia má v úmysle zabezpečiť, aby sa reformou režimu pre víno zlepšil environmentálny vplyv pestovania viniča a výroby vína. |
| --- | --- |

2.13

Komisia má v úmysle zabezpečiť, aby sa reformou režimu pre víno zlepšil environmentálny vplyv pestovania viniča a výroby vína.

WTO

| 2.14 | Komisia kladie dôraz na to, aby sa nová SOT zosúladila s WTO. Zároveň tým odstráni intervenčné opatrenia a povolenie na výrobu vín v Európskej únii z muštov z dovozu a miešanie vín Spoločenstva s vínami nepochádzajúcimi z EÚ. |
| --- | --- |

2.14

Komisia kladie dôraz na to, aby sa nová SOT zosúladila s WTO. Zároveň tým odstráni intervenčné opatrenia a povolenie na výrobu vín v Európskej únii z muštov z dovozu a miešanie vín Spoločenstva s vínami nepochádzajúcimi z EÚ.

3.   Všeobecné pripomienky

Ciele reformy

| 3.1 | EHSV môže vo veľkej miere podporiť ciele, ktoré uviedla Európska komisia. Považuje však za potrebné zavedenie niekoľkých úprav. |
| --- | --- |

3.1

EHSV môže vo veľkej miere podporiť ciele, ktoré uviedla Európska komisia. Považuje však za potrebné zavedenie niekoľkých úprav.

| 3.1.1 | EHSV pripomína, že vo svojom vtedajšom stanovisku o. i. ako ciele uviedol:






  — | zlepšenie dlhodobej konkurencieschopnosti sektora, |
| --- | --- | --- |

3.1.1

EHSV pripomína, že vo svojom vtedajšom stanovisku o. i. ako ciele uviedol:

—

zlepšenie dlhodobej konkurencieschopnosti sektora,

| — | odstránenie intervenčných opatrení ako umelých odbytísk pre nadbytočnú výrobu vína, |
| --- | --- |

—

odstránenie intervenčných opatrení ako umelých odbytísk pre nadbytočnú výrobu vína,

| — | zohľadnenie regionálnych špecifík, |
| --- | --- |

—

zohľadnenie regionálnych špecifík,

| — | informácie o prednostiach striedmej konzumácie vína. |
| --- | --- |

—

informácie o prednostiach striedmej konzumácie vína.

| 3.1.2 | EHSV považuje za potrebné rozsiahlo kontrolovať, či sa pri globalizovanom trhu s vínom a po zrušení efektívnej vonkajšej ochrany dá ešte dosiahnuť rovnováha trhu. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV považuje za potrebné rozsiahlo kontrolovať, či sa pri globalizovanom trhu s vínom a po zrušení efektívnej vonkajšej ochrany dá ešte dosiahnuť rovnováha trhu.

| 3.1.3 | Preto treba zlepšeniu konkurencieschopnosti európskych výrobcov venovať zvýšenú pozornosť. Je potrebné posilniť európsku hospodársku lokalitu, podporovať úsilie o zvýšenie kvality a vo väčšej miere sa orientovať na vývoj trhu a zohľadňovať priania zákazníkov. |
| --- | --- |

3.1.3

Preto treba zlepšeniu konkurencieschopnosti európskych výrobcov venovať zvýšenú pozornosť. Je potrebné posilniť európsku hospodársku lokalitu, podporovať úsilie o zvýšenie kvality a vo väčšej miere sa orientovať na vývoj trhu a zohľadňovať priania zákazníkov.

| 3.1.4 | Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje za potrebné, aby sa skonkretizovali ekonomické ciele a doplnili sa o sociálne ciele a ciele politiky zamestnanosti. Zároveň sa treba snažiť predovšetkým o zlepšenie ekonomickej situácie pre vinárske podniky. Osobitnú pozornosť treba venovať možnostiam rozvoja pre mladých vinárov. Je potrebné zohľadňovať možnosti zamestnania na plný úväzok a zamestnávania sezónnych pracovníkov a zlepšiť predpoklady primeraného odmeňovania. |
| --- | --- |

3.1.4

Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje za potrebné, aby sa skonkretizovali ekonomické ciele a doplnili sa o sociálne ciele a ciele politiky zamestnanosti. Zároveň sa treba snažiť predovšetkým o zlepšenie ekonomickej situácie pre vinárske podniky. Osobitnú pozornosť treba venovať možnostiam rozvoja pre mladých vinárov. Je potrebné zohľadňovať možnosti zamestnania na plný úväzok a zamestnávania sezónnych pracovníkov a zlepšiť predpoklady primeraného odmeňovania.

| 3.1.5 | Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujíma kritický postoj voči prenosu kompetencií z Rady ministrov na Komisiu, napr. pri povolení novších enologických postupov, keďže Komisia pri rokovaní o bilaterálnej dohode nedostatočne zastupovala záujmy európskych vinárov. |
| --- | --- |

3.1.5

Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujíma kritický postoj voči prenosu kompetencií z Rady ministrov na Komisiu, napr. pri povolení novších enologických postupov, keďže Komisia pri rokovaní o bilaterálnej dohode nedostatočne zastupovala záujmy európskych vinárov.

| 3.1.6 | EHSV sa domnieva, že súčasné finančné prostriedky musia byť navýšené, aby boli primerané vstupu dvoch nových producentských krajín. |
| --- | --- |

3.1.6

EHSV sa domnieva, že súčasné finančné prostriedky musia byť navýšené, aby boli primerané vstupu dvoch nových producentských krajín.

SOT s vínom dnes – analýza ex-post

| 3.2 | EHSV považuje za potrebné rozsiahle prehodnotenie kontroly analýzy Komisie a z nej vyplývajúcich opatrení, keďže sa spochybňuje analýza účastníkov trhu a nezávislých organizácií. |
| --- | --- |

3.2

EHSV považuje za potrebné rozsiahle prehodnotenie kontroly analýzy Komisie a z nej vyplývajúcich opatrení, keďže sa spochybňuje analýza účastníkov trhu a nezávislých organizácií.

| 3.2.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje za potrebné lepšie a rozsiahlejšie monitorovanie trhu, aby získal lepšie údaje o výrobe, predaji a spotrebe ako základ pre organizáciu trhu s vínom. Použité údaje sú dôležité, ale nedostatočné. Potrebné sú aj aktuálne informácie o zmenách výrobných štruktúr, spôsobe odbytu a správaní spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.2.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje za potrebné lepšie a rozsiahlejšie monitorovanie trhu, aby získal lepšie údaje o výrobe, predaji a spotrebe ako základ pre organizáciu trhu s vínom. Použité údaje sú dôležité, ale nedostatočné. Potrebné sú aj aktuálne informácie o zmenách výrobných štruktúr, spôsobe odbytu a správaní spotrebiteľov.

| 3.2.2 | Treba preskúmať vyhlásenie Komisie, že došlo k nárastu štrukturálnych prebytkov. Európsky hospodársky a sociálny výbor poukazuje na to, že nárast zásob treba hodnotiť aj s ohľadom na zvýšenú produkciu akostného vína. |
| --- | --- |

3.2.2

Treba preskúmať vyhlásenie Komisie, že došlo k nárastu štrukturálnych prebytkov. Európsky hospodársky a sociálny výbor poukazuje na to, že nárast zásob treba hodnotiť aj s ohľadom na zvýšenú produkciu akostného vína.

Štyri možnosti

| 3.3 | EHSV si vyhradzuje právo na rozsiahlu kontrolu týchto štyroch možností, súhlasí však po predbežnej analýze s výsledkom výberu. Treba však zmeniť štruktúru možnosti „hĺbková reforma“. |
| --- | --- |

3.3

EHSV si vyhradzuje právo na rozsiahlu kontrolu týchto štyroch možností, súhlasí však po predbežnej analýze s výsledkom výberu. Treba však zmeniť štruktúru možnosti „hĺbková reforma“.

| 3.3.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor výslovne schvaľuje, že Európska komisia navrhuje zachovanie osobitosti organizácie trhu s vínom. V rámci organizácie trhu s vínom treba zohľadniť všetky aspekty organizácie trhu, od produkcie až po spotrebu, najmä opatrenia na ochranu spotrebiteľa, zdravotnú starostlivosť a informovanie spotrebiteľa. |
| --- | --- |

3.3.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor výslovne schvaľuje, že Európska komisia navrhuje zachovanie osobitosti organizácie trhu s vínom. V rámci organizácie trhu s vínom treba zohľadniť všetky aspekty organizácie trhu, od produkcie až po spotrebu, najmä opatrenia na ochranu spotrebiteľa, zdravotnú starostlivosť a informovanie spotrebiteľa.

Hĺbková reforma

| 3.4 | EHSV sa domnieva, že nová organizácia trhu s vínom by mala vstúpiť do platnosti v roku 2008. Považuje však za potrebné „dobiehacie obdobie“ (phasing-out), aby podnikom v prípade potreby umožnila postupne sa prispôsobiť novým okolnostiam. |
| --- | --- |

3.4

EHSV sa domnieva, že nová organizácia trhu s vínom by mala vstúpiť do platnosti v roku 2008. Považuje však za potrebné „dobiehacie obdobie“ (phasing-out), aby podnikom v prípade potreby umožnila postupne sa prispôsobiť novým okolnostiam.

| 3.4.1 | EHSV sa rozhodne vyjadruje proti návrhu použiť viac ako tretinu dostupného rozpočtu na schému vyklčovania, keďže tieto prostriedky potom nebudú k dispozícii pre trhové opatrenia resp. opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti. Medzitým uznal význam vyklčovania ako nástroja organizácie trhu (pozri ďalej v texte), ktorý sa má ponúknuť regiónom s výrobou vína ako dobrovoľné opatrenie v rámci celého Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.4.1

EHSV sa rozhodne vyjadruje proti návrhu použiť viac ako tretinu dostupného rozpočtu na schému vyklčovania, keďže tieto prostriedky potom nebudú k dispozícii pre trhové opatrenia resp. opatrenia na zvýšenie konkurencieschopnosti. Medzitým uznal význam vyklčovania ako nástroja organizácie trhu (pozri ďalej v texte), ktorý sa má ponúknuť regiónom s výrobou vína ako dobrovoľné opatrenie v rámci celého Spoločenstva.

| 3.4.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor odmieta úplnú liberalizáciu pravidiel pestovania, pretože ohrozujú ekonomické, sociálne a ekologické ciele a cieľ zachovania krajiny v rámci reformy trhu s vínom. Preloženie pestovania viniča z kultúrnych vinárskych oblastí do oblastí s lacnejším pestovaním viniča nemožno podporovať. Ak sa nemá pokračovať v európskom režime pestovania spojeného so zákazom novej výsadby, potom treba vytvoriť rámec, ktorý umožní, aby regióny s výrobou vína mohli pokračovať vo svojom režime výsadby v súlade s cieľmi európskej organizácie trhu s vínom alebo mohli takýto režim zriadiť. |
| --- | --- |

3.4.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor odmieta úplnú liberalizáciu pravidiel pestovania, pretože ohrozujú ekonomické, sociálne a ekologické ciele a cieľ zachovania krajiny v rámci reformy trhu s vínom. Preloženie pestovania viniča z kultúrnych vinárskych oblastí do oblastí s lacnejším pestovaním viniča nemožno podporovať. Ak sa nemá pokračovať v európskom režime pestovania spojeného so zákazom novej výsadby, potom treba vytvoriť rámec, ktorý umožní, aby regióny s výrobou vína mohli pokračovať vo svojom režime výsadby v súlade s cieľmi európskej organizácie trhu s vínom alebo mohli takýto režim zriadiť.

| 3.4.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor kritizuje, že po slovách Komisie „znovu získať podiely na trhu“ nenasledujú pri vytváraní hĺbkovej reformy žiadne skutky. Chýbajú nástroje a opatrenia na uskutočnenie týchto cieľov hodných podpory. |
| --- | --- |

3.4.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor kritizuje, že po slovách Komisie „znovu získať podiely na trhu“ nenasledujú pri vytváraní hĺbkovej reformy žiadne skutky. Chýbajú nástroje a opatrenia na uskutočnenie týchto cieľov hodných podpory.

Zrušenie opatrení riadenia trhu a zavedenie opatrení zameraných viac na budúcnosť

| 3.5 | EHSV pripomína svoju predchádzajúcu požiadavku zrušiť intervenčné opatrenia ako umelé odbytiská a víta návrhy v rámci tohto cieľa. |
| --- | --- |

3.5

EHSV pripomína svoju predchádzajúcu požiadavku zrušiť intervenčné opatrenia ako umelé odbytiská a víta návrhy v rámci tohto cieľa.

| 3.5.1 | Výbor odporúča, aby sa vyklčovanie, ako súčasť štrukturálneho programu so sociálnymi zložkami regiónov s výrobou vína, ponúkalo ako dobrovoľné opatrenie podnikom, ktoré chcú úplne alebo čiastočne zrušiť výrobu. |
| --- | --- |

3.5.1

Výbor odporúča, aby sa vyklčovanie, ako súčasť štrukturálneho programu so sociálnymi zložkami regiónov s výrobou vína, ponúkalo ako dobrovoľné opatrenie podnikom, ktoré chcú úplne alebo čiastočne zrušiť výrobu.

| 3.5.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje okamžité ukončenie intervenčných opatrení za neobhájiteľné. Preto odporúča, aby sa v rámci vnútroštátneho finančného balíka mohli v „dobiehacom období“ 2008 – 2010 ponúknuť:






  — | destilácia na výrobu destilátov (pôvodne článok 29) a |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje okamžité ukončenie intervenčných opatrení za neobhájiteľné. Preto odporúča, aby sa v rámci vnútroštátneho finančného balíka mohli v „dobiehacom období“ 2008 – 2010 ponúknuť:

—

destilácia na výrobu destilátov (pôvodne článok 29) a

| — | podpora súkromného skladovania (pôvodne článok 24 a ďalej) |
| --- | --- |

—

podpora súkromného skladovania (pôvodne článok 24 a ďalej)

| 3.5.3 | Výbor sa nazdáva, že je potrebné ponechať v platnosti povinnosť odstraňovať vedľajšie produkty, aby sa zachovala kvality výroby vína a predišlo prípadnému zneužitiu. |
| --- | --- |

3.5.3

Výbor sa nazdáva, že je potrebné ponechať v platnosti povinnosť odstraňovať vedľajšie produkty, aby sa zachovala kvality výroby vína a predišlo prípadnému zneužitiu.

| 3.5.4 | Výbor sa nazdáva, že vnútroštátne finančné balíky by mali zahŕňať opatrenia na predchádzanie kríz založené na spoluzodpovednosti výrobcov. |
| --- | --- |

3.5.4

Výbor sa nazdáva, že vnútroštátne finančné balíky by mali zahŕňať opatrenia na predchádzanie kríz založené na spoluzodpovednosti výrobcov.

| 3.5.5 | Výbor žiada, aby sa krízová destilácia v rámci národného finančného balíka trvalo ponúkala ako súčasť krízového riadenia. |
| --- | --- |

3.5.5

Výbor žiada, aby sa krízová destilácia v rámci národného finančného balíka trvalo ponúkala ako súčasť krízového riadenia.

| 3.5.6 | Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje zavedenie nových nástrojov zameraných na budúcnosť za potrebné na dosiahnutie definovaných cieľov. Sem patria okrem iného:






  — | rozsiahle monitorovanie trhu, |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje zavedenie nových nástrojov zameraných na budúcnosť za potrebné na dosiahnutie definovaných cieľov. Sem patria okrem iného:

—

rozsiahle monitorovanie trhu,

| — | informačné programy pre vnútorný trh na informovanie spotrebiteľov o výhodách striedmej konzumácie a varovanie pred zneužitím, |
| --- | --- |

—

informačné programy pre vnútorný trh na informovanie spotrebiteľov o výhodách striedmej konzumácie a varovanie pred zneužitím,

| — | vytvorenie programu na podporu vývozu, |
| --- | --- |

—

vytvorenie programu na podporu vývozu,

| — | informačné programy pre spotrebiteľov v tretích krajinách a |
| --- | --- |

—

informačné programy pre spotrebiteľov v tretích krajinách a

| — | výskumné programy, aj v spolupráci s tretími krajinami. |
| --- | --- |

—

výskumné programy, aj v spolupráci s tretími krajinami.

| 3.5.7 | Výbor zdôrazňuje, že nástroje na organizáciu trhu musia byť v prvom rade prospešné pre tých, ktorí chcú rozvíjať pestovanie viniča v Európe, a nie pre tých, ktorí s touto činnosťou z akýchkoľvek dôvodov končia. |
| --- | --- |

3.5.7

Výbor zdôrazňuje, že nástroje na organizáciu trhu musia byť v prvom rade prospešné pre tých, ktorí chcú rozvíjať pestovanie viniča v Európe, a nie pre tých, ktorí s touto činnosťou z akýchkoľvek dôvodov končia.

Vnútroštátny finančný balík

| 3.6 | EHSV víta tento návrh, pretože zodpovedá jeho požiadavkám väčšmi zohľadniť regionálne rozdiely a dôslednejšie presadzovať subsidiaritu vo vinárskom sektore. Avšak je potrebné udržať koherentný a primeraný rámec Spoločenstva, aby bolo možné zabrániť opätovnej nacionalizácii a udržať európsky charakter európskeho sektoru vína. |
| --- | --- |

3.6

EHSV víta tento návrh, pretože zodpovedá jeho požiadavkám väčšmi zohľadniť regionálne rozdiely a dôslednejšie presadzovať subsidiaritu vo vinárskom sektore. Avšak je potrebné udržať koherentný a primeraný rámec Spoločenstva, aby bolo možné zabrániť opätovnej nacionalizácii a udržať európsky charakter európskeho sektoru vína.

| 3.6.1 | Už vo svojom stanovisku (CES 68/99) žiadal, aby členské štáty mali kompetenciu rozhodovať o tom, ktoré opatrenia vyberú pre svoje vinárske oblasti z rekonverzie programov. Pritom zohrávajú dôležitú úlohu aj organizácie výrobcov, medziodborové organizácie a organizácie s príslušne stanovenými cieľmi. |
| --- | --- |

3.6.1

Už vo svojom stanovisku (CES 68/99) žiadal, aby členské štáty mali kompetenciu rozhodovať o tom, ktoré opatrenia vyberú pre svoje vinárske oblasti z rekonverzie programov. Pritom zohrávajú dôležitú úlohu aj organizácie výrobcov, medziodborové organizácie a organizácie s príslušne stanovenými cieľmi.

| 3.6.2 | EHSV pripomína, že požadoval osobitný program na podporu znevýhodnených vinárskych oblastí, ako napr. v prípade vinohradov na svahoch a zrázoch. Aj oblasti, ktoré majú extrémne klimatické podmienky by mali mať možnosť získať pomoc z takéhoto programu. |
| --- | --- |

3.6.2

EHSV pripomína, že požadoval osobitný program na podporu znevýhodnených vinárskych oblastí, ako napr. v prípade vinohradov na svahoch a zrázoch. Aj oblasti, ktoré majú extrémne klimatické podmienky by mali mať možnosť získať pomoc z takéhoto programu.

| 3.6.3 | EHSV sa vyslovuje za rozsiahly zoznam opatrení, ktorý by mal presahovať príklady Komisie. Poukazuje na svoje stanovisko (CES 68/99), v ktorom požadoval značné rozšírenie programu na podporu výroby vín a ich marketingu. |
| --- | --- |

3.6.3

EHSV sa vyslovuje za rozsiahly zoznam opatrení, ktorý by mal presahovať príklady Komisie. Poukazuje na svoje stanovisko (CES 68/99), v ktorom požadoval značné rozšírenie programu na podporu výroby vín a ich marketingu.

| 3.6.4 | EHSV sa nazdáva, že z vnútroštátnych finančných balíkov by mali byť financované koherentné a navzájom integrované opatrenia, aby boli čo najefektívnejšie. Tieto opatrenia teda budú musieť byť začlenené do plánov, ktoré sa týkajú všetkých článkov priemyslu, počnúc vinicami, cez spracovanie až k uvedeniu výrobkov na trh. Okrem toho budú musieť byť vynaložené prostriedky na opatrenia, ktoré výrobcom umožnia spoluzodpovedné riadenie potenciálu výroby a využitie alternatívnych trhov. EHSV sa nazdáva, že spravovanie týchto plánov by malo byť v kompetencii organizácií výrobcov vína. |
| --- | --- |

3.6.4

EHSV sa nazdáva, že z vnútroštátnych finančných balíkov by mali byť financované koherentné a navzájom integrované opatrenia, aby boli čo najefektívnejšie. Tieto opatrenia teda budú musieť byť začlenené do plánov, ktoré sa týkajú všetkých článkov priemyslu, počnúc vinicami, cez spracovanie až k uvedeniu výrobkov na trh. Okrem toho budú musieť byť vynaložené prostriedky na opatrenia, ktoré výrobcom umožnia spoluzodpovedné riadenie potenciálu výroby a využitie alternatívnych trhov. EHSV sa nazdáva, že spravovanie týchto plánov by malo byť v kompetencii organizácií výrobcov vína.

| 3.6.5 | Rozdelenie rozpočtu pre vnútroštátny finančný balík by sa malo uskutočniť– rovnako ako tomu už bolo v prípade reštrukturalizácie – podľa plochy vinohradov. V dobiehacom období treba naplánovať dostatok finančných prostriedkov pre končiace trhové mechanizmy, aby sa podniky, ktoré doteraz požadovali opatrenia, mohli postupne prispôsobiť novým okolnostiam. |
| --- | --- |

3.6.5

Rozdelenie rozpočtu pre vnútroštátny finančný balík by sa malo uskutočniť– rovnako ako tomu už bolo v prípade reštrukturalizácie – podľa plochy vinohradov. V dobiehacom období treba naplánovať dostatok finančných prostriedkov pre končiace trhové mechanizmy, aby sa podniky, ktoré doteraz požadovali opatrenia, mohli postupne prispôsobiť novým okolnostiam.

| 3.6.6 | Nástroje vnútroštátneho finančného balíka sa majú definovať v organizácii trhu s vínom EÚ. Členským štátom prináleží v rámci ich podielu na finančnom rozpočte (podľa plochy vinohradov) urobiť rozhodnutie na zvýšenie konkurencieschopnosti vinárskeho sektora. Tieto programy sa musia oznámiť v Bruseli. Zodpovednosť za zodpovedajúcu realizáciu nesú členské štáty. |
| --- | --- |

3.6.6

Nástroje vnútroštátneho finančného balíka sa majú definovať v organizácii trhu s vínom EÚ. Členským štátom prináleží v rámci ich podielu na finančnom rozpočte (podľa plochy vinohradov) urobiť rozhodnutie na zvýšenie konkurencieschopnosti vinárskeho sektora. Tieto programy sa musia oznámiť v Bruseli. Zodpovednosť za zodpovedajúcu realizáciu nesú členské štáty.

| 3.6.7 | Výbor navrhuje nasledujúce rozdelenie podporných nástrojov medzi opatrenia na úrovni EÚ a opatrenia v rámci vnútroštátneho finančného balíka: |
| --- | --- |

3.6.7

Výbor navrhuje nasledujúce rozdelenie podporných nástrojov medzi opatrenia na úrovni EÚ a opatrenia v rámci vnútroštátneho finančného balíka:

| 3.6.7.1 | Opatrenia Spoločenstva:






  — | monitorovanie európskeho trhu, |
| --- | --- | --- |

3.6.7.1

Opatrenia Spoločenstva:

—

monitorovanie európskeho trhu,

| — | programy na informovanie spotrebiteľov na európskej úrovni a na vývozných trhoch, |
| --- | --- |

—

programy na informovanie spotrebiteľov na európskej úrovni a na vývozných trhoch,

| — | vývozné programy pre tretie krajiny, |
| --- | --- |

—

vývozné programy pre tretie krajiny,

| — | výskumné programy. |
| --- | --- |

—

výskumné programy.

| 3.6.7.2 | Vnútroštátny finančný balík:






  — | podpora používania muštu na obohacovanie, |
| --- | --- | --- |

3.6.7.2

Vnútroštátny finančný balík:

—

podpora používania muštu na obohacovanie,

| — | článok 29 destilácia (2008 – 2010), |
| --- | --- |

—

článok 29 destilácia (2008 – 2010),

| — | podpora na destiláciu vedľajších produktov (2008 – 2010), |
| --- | --- |

—

podpora na destiláciu vedľajších produktov (2008 – 2010),

| — | konečný a dočasný režim vyklčovania, |
| --- | --- |

—

konečný a dočasný režim vyklčovania,

| — | priama podpora na plochu, |
| --- | --- |

—

priama podpora na plochu,

| — | „zelený zber“, |
| --- | --- |

—

„zelený zber“,

| — | podpora na výrobu hroznovej šťavy, |
| --- | --- |

—

podpora na výrobu hroznovej šťavy,

| — | reštrukturalizácia, transformácia a pretváranie vinohradov, |
| --- | --- |

—

reštrukturalizácia, transformácia a pretváranie vinohradov,

| — | opatrenia na zlepšenie štruktúry zberu údajov a marketingu (napr. integrovaná sieť podnikov a zlučovanie podnikov), |
| --- | --- |

—

opatrenia na zlepšenie štruktúry zberu údajov a marketingu (napr. integrovaná sieť podnikov a zlučovanie podnikov),

| — | informačné programy pre spotrebiteľov vnútorného trhu, |
| --- | --- |

—

informačné programy pre spotrebiteľov vnútorného trhu,

| — | opatrenia na zlepšenie kvality, |
| --- | --- |

—

opatrenia na zlepšenie kvality,

| — | program pre znevýhodnené oblasti, ako napr. vinohrady na svahoch a zrázoch a oblasti s extrémnymi klimatickými podmienkami, |
| --- | --- |

—

program pre znevýhodnené oblasti, ako napr. vinohrady na svahoch a zrázoch a oblasti s extrémnymi klimatickými podmienkami,

| — | krízové riadenie (prevencia a riadenie kríz, zabezpečovacie fondy). |
| --- | --- |

—

krízové riadenie (prevencia a riadenie kríz, zabezpečovacie fondy).

Rozvoj vidieka (RV)

| 3.7 | Európsky hospodársky a sociálny výbor zdôraznil v mnohých stanoviskách význam druhého piliera pre budúci rozvoj vidieka, ku ktorému patria európske vinárske oblasti. |
| --- | --- |

3.7

Európsky hospodársky a sociálny výbor zdôraznil v mnohých stanoviskách význam druhého piliera pre budúci rozvoj vidieka, ku ktorému patria európske vinárske oblasti.

| 3.7.1 | So zreteľom na toto zásadné zameranie sa vyslovuje v rámci riešenia osobitných problémov sektora vína za to, aby sa prerokované opatrenia v rámci reformy trhu s vínom financovali celkovo z rozpočtu pre víno. Rozpočet sa pritom nesmie znížiť ani krátením, ani presunom finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.7.1

So zreteľom na toto zásadné zameranie sa vyslovuje v rámci riešenia osobitných problémov sektora vína za to, aby sa prerokované opatrenia v rámci reformy trhu s vínom financovali celkovo z rozpočtu pre víno. Rozpočet sa pritom nesmie znížiť ani krátením, ani presunom finančných prostriedkov.

Politika kvality a zemepisné označenia

| 3.8 | Keďže tieto návrhy Komisie majú ďalekosiahly význam a v konečnom dôsledku majú odstrániť súčasný systém rozlišovania kvality, EHSV od Európskej komisie očakáva simulačné modely, ako sa tieto návrhy prejavia na cieľoch reformy trhu s vínom, vzhľadom na zlepšenú konkurencieschopnosť a na požiadavkách na kvalitu, ako aj z hľadiska ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

3.8

Keďže tieto návrhy Komisie majú ďalekosiahly význam a v konečnom dôsledku majú odstrániť súčasný systém rozlišovania kvality, EHSV od Európskej komisie očakáva simulačné modely, ako sa tieto návrhy prejavia na cieľoch reformy trhu s vínom, vzhľadom na zlepšenú konkurencieschopnosť a na požiadavkách na kvalitu, ako aj z hľadiska ochrany spotrebiteľa.

| 3.8.1 | EHSV vyzýva, aby sa najprv realizovali platné pravidlá dohody TRIP, najmä zavedenie registra na ochranu údajov o pôvode, prv, než sa bude rokovať o zmene platného európskeho systému kvality. |
| --- | --- |

3.8.1

EHSV vyzýva, aby sa najprv realizovali platné pravidlá dohody TRIP, najmä zavedenie registra na ochranu údajov o pôvode, prv, než sa bude rokovať o zmene platného európskeho systému kvality.

Enologické postupy

| 3.9 | EHSV vidí v návrhoch protiklady, ktoré sa musia odstrániť. |
| --- | --- |

3.9

EHSV vidí v návrhoch protiklady, ktoré sa musia odstrániť.

| 3.9.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje za bezpodmienečne potrebnú medzinárodne akceptovanú definíciu produktu víno. To si vyžaduje aj určenie uznávaných výrobných metód. |
| --- | --- |

3.9.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor považuje za bezpodmienečne potrebnú medzinárodne akceptovanú definíciu produktu víno. To si vyžaduje aj určenie uznávaných výrobných metód.

| 3.9.2 | Povolenie postupov, ktoré sú akceptované niekde vo svete nie je v súlade s väčšou orientáciou na normy OIV. |
| --- | --- |

3.9.2

Povolenie postupov, ktoré sú akceptované niekde vo svete nie je v súlade s väčšou orientáciou na normy OIV.

| 3.9.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa vyslovuje za to, aby sa orientácia enologických postupov na normy OIV dôslednejšie zahŕňala do strategickej orientácie bilaterálnych alebo medzinárodných obchodných zmlúv. |
| --- | --- |

3.9.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa vyslovuje za to, aby sa orientácia enologických postupov na normy OIV dôslednejšie zahŕňala do strategickej orientácie bilaterálnych alebo medzinárodných obchodných zmlúv.

| 3.9.4 | Európsky hospodársky a sociálny výbor odporuje plánovanému povoleniu vyrábať z dovezeného hroznového muštu alebo jeho koncentrátov v Európe víno alebo tomu, aby sa výrobky z tretích krajín miešali s európskymi výrobkami. |
| --- | --- |

3.9.4

Európsky hospodársky a sociálny výbor odporuje plánovanému povoleniu vyrábať z dovezeného hroznového muštu alebo jeho koncentrátov v Európe víno alebo tomu, aby sa výrobky z tretích krajín miešali s európskymi výrobkami.

Obohacovanie

| 3.10 | EHSV vo svojom stanovisku z roku 1999 žiadal, aby sa v rámci Európskej únie zohľadnili rôzne miestne, klimatické a poveternostné podmienky. Poukazuje na to, že táto téma je veľmi citlivá a nesmie viesť k rozdeleniu európskeho vinárskeho sektora alebo k blokovaniu návrhov reformy. |
| --- | --- |

3.10

EHSV vo svojom stanovisku z roku 1999 žiadal, aby sa v rámci Európskej únie zohľadnili rôzne miestne, klimatické a poveternostné podmienky. Poukazuje na to, že táto téma je veľmi citlivá a nesmie viesť k rozdeleniu európskeho vinárskeho sektora alebo k blokovaniu návrhov reformy.

| 3.10.1 | EHSV preto hodnotí návrhy Komisie s ohľadom na svoje doterajšie stanovisko, s ohľadom na predložené analýzy Komisie, navrhnutú liberalizáciu enologických postupov, uznanie enologických postupov v bilaterálnych zmluvách, ako aj na základe reformných cieľov, najmä zlepšenia konkurencieschopnosti a zníženia výrobných nákladov. Pri zvážení kladov a záporov návrhu Komisie sa vyslovuje za zásadné pokračovanie platných pravidiel na používanie sacharózy a za podporu pre koncentráty muštu. |
| --- | --- |

3.10.1

EHSV preto hodnotí návrhy Komisie s ohľadom na svoje doterajšie stanovisko, s ohľadom na predložené analýzy Komisie, navrhnutú liberalizáciu enologických postupov, uznanie enologických postupov v bilaterálnych zmluvách, ako aj na základe reformných cieľov, najmä zlepšenia konkurencieschopnosti a zníženia výrobných nákladov. Pri zvážení kladov a záporov návrhu Komisie sa vyslovuje za zásadné pokračovanie platných pravidiel na používanie sacharózy a za podporu pre koncentráty muštu.

Označovanie etiketami

| 3.11 | EHSV hodnotí návrhy ako veľmi komplexné a očakáva od Európskej komisie presnú simuláciu dosahov navrhovaných zmien. |
| --- | --- |

3.11

EHSV hodnotí návrhy ako veľmi komplexné a očakáva od Európskej komisie presnú simuláciu dosahov navrhovaných zmien.

| 3.11.1 | EHSV poukazuje na to, že označovanie sa zmenilo len nedávno po dlhoročných rokovaniach. Vyzýva Európsku komisiu, aby objasnila, aké sú nové aspekty, ktoré neboli pri práve ukončených rokovaniach zohľadnené. |
| --- | --- |

3.11.1

EHSV poukazuje na to, že označovanie sa zmenilo len nedávno po dlhoročných rokovaniach. Vyzýva Európsku komisiu, aby objasnila, aké sú nové aspekty, ktoré neboli pri práve ukončených rokovaniach zohľadnené.

| 3.11.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta zjednodušenie pravidiel označovania, pokiaľ slúžia lepšej informovanosti spotrebiteľa. Takéto zmeny však nesmú viesť k zvýšeniu nebezpečenstva narušenia hospodárskej súťaže alebo k zavádzaniu spotrebiteľa a k množstvu súdnych sporov. Z tohto hľadiska treba preskúmať aj návrh Komisie na nepovinné označovanie odrody vína a ročníka jednoduchých stolových vín, ktoré musia spĺňať menej požiadaviek ako prírodné a akostné vína z určitých oblastí. |
| --- | --- |

3.11.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta zjednodušenie pravidiel označovania, pokiaľ slúžia lepšej informovanosti spotrebiteľa. Takéto zmeny však nesmú viesť k zvýšeniu nebezpečenstva narušenia hospodárskej súťaže alebo k zavádzaniu spotrebiteľa a k množstvu súdnych sporov. Z tohto hľadiska treba preskúmať aj návrh Komisie na nepovinné označovanie odrody vína a ročníka jednoduchých stolových vín, ktoré musia spĺňať menej požiadaviek ako prírodné a akostné vína z určitých oblastí.

| 3.11.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor poukazuje na to, že pri neustálom sa zväčšovaní Európskej únie narastá jazyková rôznorodosť, čím môžu vzniknúť obchodné obmedzenia, ako je tomu v súčasnosti v prípade uvádzania siričitanov. Preto treba pri označovaní povinných údajov, napr. prísad, umožniť ich uvedenie prostredníctvom všeobecne zrozumiteľných symbolov. |
| --- | --- |

3.11.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor poukazuje na to, že pri neustálom sa zväčšovaní Európskej únie narastá jazyková rôznorodosť, čím môžu vzniknúť obchodné obmedzenia, ako je tomu v súčasnosti v prípade uvádzania siričitanov. Preto treba pri označovaní povinných údajov, napr. prísad, umožniť ich uvedenie prostredníctvom všeobecne zrozumiteľných symbolov.

Podpora predaja a informovanie

| 3.12 | EHSV už vo svojom stanovisku CES 68/99 žiadal, aby sa informácie o zdravotných výhodách striedmej konzumácie vína a o nebezpečenstve zneužitia stali dôležitým pilierom organizácie trhu s vínom. |
| --- | --- |

3.12

EHSV už vo svojom stanovisku CES 68/99 žiadal, aby sa informácie o zdravotných výhodách striedmej konzumácie vína a o nebezpečenstve zneužitia stali dôležitým pilierom organizácie trhu s vínom.

| 3.12.1 | Keďže návrhy Komisie sú veľmi nejasné, EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia pre informovanie spotrebiteľa a na podporu predaja na vnútornom trhu a na vývozných trhoch, ktoré prekračujú nedostatočný platný rámec a sú schopné opätovne nadobudnúť alebo vybudovať podiely na trhu. |
| --- | --- |

3.12.1

Keďže návrhy Komisie sú veľmi nejasné, EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia pre informovanie spotrebiteľa a na podporu predaja na vnútornom trhu a na vývozných trhoch, ktoré prekračujú nedostatočný platný rámec a sú schopné opätovne nadobudnúť alebo vybudovať podiely na trhu.

| 3.12.2 | Osobitnú pozornosť treba pritom venovať rozsiahlej informácii o prednostiach striedmej konzumácie vína ako súčasti zdravého stravovania a moderného životného štýlu. |
| --- | --- |

3.12.2

Osobitnú pozornosť treba pritom venovať rozsiahlej informácii o prednostiach striedmej konzumácie vína ako súčasti zdravého stravovania a moderného životného štýlu.

| 3.12.3 | Roky trvajúce zhoršovanie bilancie zahraničného obchodu treba zastaviť a znovu podstatne zlepšiť prostredníctvom programov na podporu vývozu. |
| --- | --- |

3.12.3

Roky trvajúce zhoršovanie bilancie zahraničného obchodu treba zastaviť a znovu podstatne zlepšiť prostredníctvom programov na podporu vývozu.

Životné prostredie

| 3.13 | EHSV žiadal už vo svojom stanovisku CES 68/99 rozsiahle zváženie. |
| --- | --- |

3.13

EHSV žiadal už vo svojom stanovisku CES 68/99 rozsiahle zváženie.

| 3.13.1 | Vinárske oblasti sú spravidla jedinečné kultúrne krajiny, ktoré musia pestovatelia obrábať na základe ekologických spôsobov hospodárenia. Pestovanie viniča je súčasťou kultúry života celých regiónov, ktorých hospodárska, sociálna a kultúrna existencia závisí od výroby vína. |
| --- | --- |

3.13.1

Vinárske oblasti sú spravidla jedinečné kultúrne krajiny, ktoré musia pestovatelia obrábať na základe ekologických spôsobov hospodárenia. Pestovanie viniča je súčasťou kultúry života celých regiónov, ktorých hospodárska, sociálna a kultúrna existencia závisí od výroby vína.

| 3.13.2 | Reforma preto musí zohľadniť životné prostredie, sociálnu štruktúru, infraštruktúru, hospodárstvo a kvalitu života. |
| --- | --- |

3.13.2

Reforma preto musí zohľadniť životné prostredie, sociálnu štruktúru, infraštruktúru, hospodárstvo a kvalitu života.

WTO

| 3.14 | EHSV už vo svojom stanovisku CES 68/99 odmietol povolenie miešania dovozu z tretích krajín s výrobkami EÚ alebo výrobu vína v EÚ z výrobkov tretích krajín kvôli nevýhodám vyplývajúcim pre európskych výrobcov a nebezpečenstvu zneužitia pre spotrebiteľov. Vyjadril poľutovanie, že chýbajú návrhy Komisie na posilnenie konkurencieschopnosti v medzinárodnom obchodnom styku, najmä na vývozných trhoch. Európsky hospodársky a sociálny výbor znovu zdôrazňuje túto kritiku vzhľadom na nastávajúcu reformu trhu s vínom. |
| --- | --- |

3.14

EHSV už vo svojom stanovisku CES 68/99 odmietol povolenie miešania dovozu z tretích krajín s výrobkami EÚ alebo výrobu vína v EÚ z výrobkov tretích krajín kvôli nevýhodám vyplývajúcim pre európskych výrobcov a nebezpečenstvu zneužitia pre spotrebiteľov. Vyjadril poľutovanie, že chýbajú návrhy Komisie na posilnenie konkurencieschopnosti v medzinárodnom obchodnom styku, najmä na vývozných trhoch. Európsky hospodársky a sociálny výbor znovu zdôrazňuje túto kritiku vzhľadom na nastávajúcu reformu trhu s vínom.

| 3.14.1 | Na základe svojich predchádzajúcich analýz žiada EHSV, aby Komisia pri reforme organizácie trhu s vínom a najmä pri regulácii zahraničného obchodu väčšmi zohľadnila vedúcu pozíciu európskeho sektora vína na svetovom trhu. |
| --- | --- |

3.14.1

Na základe svojich predchádzajúcich analýz žiada EHSV, aby Komisia pri reforme organizácie trhu s vínom a najmä pri regulácii zahraničného obchodu väčšmi zohľadnila vedúcu pozíciu európskeho sektora vína na svetovom trhu.

V Bruseli 14. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. ES C 101, 12.4.1999, s. 60 – 64.

1

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/35

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)“

KOM(2006) 237, konečné znenie – 2006/0082 (CNS)

(2006/C 325/08)

Rada sa 13. júla 2006 rozhodla podľa článku 37 a článku 299 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. novembra 2006. Spravodajcom bol pán KIENLE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra 2006) 127 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 4 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie záverov a odporúčaní

| 1.1 | Návrh na zmenu dvoch článkov nariadenia o EPFRV je podľa názoru EHSV logickým dôsledkom rozhodnutia Európskej rady o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013. Pri prideľovaní prostriedkov z kohéznych fondov má zmysel diferencované zohľadňovanie hospodárskej sily členského štátu. Výnimka z povinnosti spolufinancovania pre Portugalsko je pri opísanej situácii prijateľná. |
| --- | --- |

1.1

Návrh na zmenu dvoch článkov nariadenia o EPFRV je podľa názoru EHSV logickým dôsledkom rozhodnutia Európskej rady o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013. Pri prideľovaní prostriedkov z kohéznych fondov má zmysel diferencované zohľadňovanie hospodárskej sily členského štátu. Výnimka z povinnosti spolufinancovania pre Portugalsko je pri opísanej situácii prijateľná.

| 1.2 | EHSV využíva predloženie návrhu Komisiou aj na to, aby poukázal na krátenie prostriedkov EPFRV, o ktorom rozhodla Európska rada, ako aj na osobitnú úpravu týkajúcu sa výšky a zloženia prostriedkov na rozvoj vidieka, o ktorej sa rozhodlo pre niektoré členské štáty. |
| --- | --- |

1.2

EHSV využíva predloženie návrhu Komisiou aj na to, aby poukázal na krátenie prostriedkov EPFRV, o ktorom rozhodla Európska rada, ako aj na osobitnú úpravu týkajúcu sa výšky a zloženia prostriedkov na rozvoj vidieka, o ktorej sa rozhodlo pre niektoré členské štáty.

2.   Úvodné poznámky

2.1   Finančný rámec EÚ na roky 2007 – 2013

| 2.1.1 | Dňa 19. decembra 2005 sa hlavy štátov a predsedovia vlád krajín EÚ dohodli po rokovaniach trvajúcich niekoľko mesiacov na finančnom rámci EÚ na roky 2007 – 2013. Kompromis, ktorý sa premietol do medziinštitucionálnej dohody zo 14. júna 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou, obsahoval okrem finančného zabezpečenia jednotlivých položiek aj množstvo ďalších usmernení. |
| --- | --- |

2.1.1

Dňa 19. decembra 2005 sa hlavy štátov a predsedovia vlád krajín EÚ dohodli po rokovaniach trvajúcich niekoľko mesiacov na finančnom rámci EÚ na roky 2007 – 2013. Kompromis, ktorý sa premietol do medziinštitucionálnej dohody zo 14. júna 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Európskou komisiou, obsahoval okrem finančného zabezpečenia jednotlivých položiek aj množstvo ďalších usmernení.

2.2   Existujúci právny základ nariadenia o EPFRV

| 2.2.1 | Niektoré z týchto dohôd sa týkajú podpory vidieka, ktorá bola popísaná v nariadení ES č. 1698/2005 o podpore vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) schválenom 20. septembra 2005. |
| --- | --- |

2.2.1

Niektoré z týchto dohôd sa týkajú podpory vidieka, ktorá bola popísaná v nariadení ES č. 1698/2005 o podpore vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) schválenom 20. septembra 2005.

| 2.2.2 | Na návrh Komisie majú byť dohody dosiahnuté v decembri 2005 zohľadnené v nariadení (ES) č. 1698/2005 (nariadenie o EPFRV). Predmetom predloženého návrhu Komisie je preto zmena nariadenia o EPFRV, aby časti textu nariadenia o EPFRV, ktoré boli doteraz v rozpore s finančnou dohodou z decembra 2005 boli prispôsobené formuláciám finančnej dohody. |
| --- | --- |

2.2.2

Na návrh Komisie majú byť dohody dosiahnuté v decembri 2005 zohľadnené v nariadení (ES) č. 1698/2005 (nariadenie o EPFRV). Predmetom predloženého návrhu Komisie je preto zmena nariadenia o EPFRV, aby časti textu nariadenia o EPFRV, ktoré boli doteraz v rozpore s finančnou dohodou z decembra 2005 boli prispôsobené formuláciám finančnej dohody.

3.   Obsah návrhu Komisie

3.1   Cieľ návrhu Komisie

| 3.1.1 | Európska komisia chce pomocou predloženého návrhu zosúladiť rozhodnutie Rady o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 z 19. decembra 2005 s nariadením o EPFRV. Z tohto dôvodu je potrebné zmeniť dva články nariadenia o EPFRV. Plánované zmeny sa týkajú článku 69 ods. 6 a článku 70. |
| --- | --- |

3.1.1

Európska komisia chce pomocou predloženého návrhu zosúladiť rozhodnutie Rady o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 z 19. decembra 2005 s nariadením o EPFRV. Z tohto dôvodu je potrebné zmeniť dva články nariadenia o EPFRV. Plánované zmeny sa týkajú článku 69 ods. 6 a článku 70.

3.2   Obmedzenie prostriedkov z fondov na podporu súdržnosti

| 3.2.1 | Súčasné nariadenie o EPFRV obmedzuje celkové ročné prostriedky na členský štát z fondu na podporu súdržnosti (vrátane prostriedkov EPFRV) na max. 4 % HDP príslušného členského štátu (nariadenie o EPFRV, článok 69 ods. 6). V rozhodnutí Rady o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 (bod 40) sa celkové ročné prostriedky z fondov na podporu súdržnosti obmedzujú podľa priemerného hrubého národného dôchodku na obyvateľa na hodnoty medzi 3,2398 % a 3,7893 % HDP. |
| --- | --- |

3.2.1

Súčasné nariadenie o EPFRV obmedzuje celkové ročné prostriedky na členský štát z fondu na podporu súdržnosti (vrátane prostriedkov EPFRV) na max. 4 % HDP príslušného členského štátu (nariadenie o EPFRV, článok 69 ods. 6). V rozhodnutí Rady o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 (bod 40) sa celkové ročné prostriedky z fondov na podporu súdržnosti obmedzujú podľa priemerného hrubého národného dôchodku na obyvateľa na hodnoty medzi 3,2398 % a 3,7893 % HDP.

3.3   Ustanovenia o výpočte obmedzenia prostriedkov z fondov na podporu súdržnosti

| 3.3.1 | V rozhodnutí Rady o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 sa k tomu uvádzajú ďalšie technické úpravy. Napr. maximálna úroveň prevodu za každé zvýšenie priemerného HND na obyvateľa o 5 percentuálnych bodov v porovnaní s priemerom EÚ v rokoch 2001 – 2003 má byť znížená o 0,09 percentuálnych bodov HDP. |
| --- | --- |

3.3.1

V rozhodnutí Rady o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 sa k tomu uvádzajú ďalšie technické úpravy. Napr. maximálna úroveň prevodu za každé zvýšenie priemerného HND na obyvateľa o 5 percentuálnych bodov v porovnaní s priemerom EÚ v rokoch 2001 – 2003 má byť znížená o 0,09 percentuálnych bodov HDP.

| 3.3.2 | Okrem toho sa stanovuje, že v roku 2010 sa vykoná vyhodnotenie. Ak sa pritom zistí, že kumulovaný HDP členského štátu za roky 2007 – 2009 sa (aj v dôsledku zmien výmenných kurzov) odchýlil od odhadovaného kumulovaného HDP o viac ako 5 %, tak sumy pridelené príslušnému členskému štátu za toto obdobie sa zodpovedajúco upravia. To sa však vykoná len do maximálnej celkovej sumy 3 mld. EUR, či už v pozitívnom alebo negatívnom zmysle. |
| --- | --- |

3.3.2

Okrem toho sa stanovuje, že v roku 2010 sa vykoná vyhodnotenie. Ak sa pritom zistí, že kumulovaný HDP členského štátu za roky 2007 – 2009 sa (aj v dôsledku zmien výmenných kurzov) odchýlil od odhadovaného kumulovaného HDP o viac ako 5 %, tak sumy pridelené príslušnému členskému štátu za toto obdobie sa zodpovedajúco upravia. To sa však vykoná len do maximálnej celkovej sumy 3 mld. EUR, či už v pozitívnom alebo negatívnom zmysle.

| 3.3.3 | Ďalej sa špecifikuje postup na korektné zohľadnenie hodnoty poľského zlotého. |
| --- | --- |

3.3.3

Ďalej sa špecifikuje postup na korektné zohľadnenie hodnoty poľského zlotého.

3.4   Čiastočná výnimka z povinnosti spolufinancovania pre Portugalsko

| 3.4.1 | Nariadenie o EPFRV stanovuje v článku 70, že prostriedky EPFRV sa poskytujú len ako príspevok a že spolufinancovanie zo strany členského štátu (v rôznej výške) je záväzné. Finančná dohoda z decembra 2005 však Portugalsku v rámci rozvoja vidieka prideľuje sumu 320 mil. EUR, ktorá nemusí byť spolufinancovaná zo strany tejto krajiny (bod 63). Podľa návrhu Komisie má byť táto dohoda zohľadnená v súčasnom článku 70 nariadenia o EPFRV. V tomto článku sa v ods. 4 stanovuje výnimka pre regióny v najokrajovejších oblastiach a na menších ostrovoch v Egejskom mori, na základe ktorej môže byť miera účasti EPFRV zvýšená na 85 %. V tom istom odseku má byť teraz zakotvená výnimka, že Portugalsko nemusí spolufinancovať prostriedky z EPFRV vo výške 320 mil. EUR. |
| --- | --- |

3.4.1

Nariadenie o EPFRV stanovuje v článku 70, že prostriedky EPFRV sa poskytujú len ako príspevok a že spolufinancovanie zo strany členského štátu (v rôznej výške) je záväzné. Finančná dohoda z decembra 2005 však Portugalsku v rámci rozvoja vidieka prideľuje sumu 320 mil. EUR, ktorá nemusí byť spolufinancovaná zo strany tejto krajiny (bod 63). Podľa návrhu Komisie má byť táto dohoda zohľadnená v súčasnom článku 70 nariadenia o EPFRV. V tomto článku sa v ods. 4 stanovuje výnimka pre regióny v najokrajovejších oblastiach a na menších ostrovoch v Egejskom mori, na základe ktorej môže byť miera účasti EPFRV zvýšená na 85 %. V tom istom odseku má byť teraz zakotvená výnimka, že Portugalsko nemusí spolufinancovať prostriedky z EPFRV vo výške 320 mil. EUR.

4.   Všeobecné pripomienky

4.1   Je potrebné zosúladiť právne základy

| 4.1.1 | EHSV zdôrazňuje, že je bezpochyby potrebné zosúladiť právne základy. Návrh Komisie na zmenu nariadenia (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) je logickým dôsledkom rozhodnutia Rady o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013. Formulácie návrhu Komisie zodpovedajú prijatým rozhodnutiam Rady z decembra 2005 a sú zodpovedajúco zohľadnené v štruktúre nariadenia o EPFRV. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV zdôrazňuje, že je bezpochyby potrebné zosúladiť právne základy. Návrh Komisie na zmenu nariadenia (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) je logickým dôsledkom rozhodnutia Rady o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013. Formulácie návrhu Komisie zodpovedajú prijatým rozhodnutiam Rady z decembra 2005 a sú zodpovedajúco zohľadnené v štruktúre nariadenia o EPFRV.

4.2   Obsahové zhodnotenie rozhodnutia Rady o finančnom výhľade je možné

| 4.2.1 | Týmto návrhom nariadenia dostáva Európsky parlament, Európska komisia, Výbor regiónov a EHSV možnosť vysloviť sa aj obsahovo k rozhodnutiam Rady o finančnom výhľade, ak už nie sú obsiahnuté v medziinštitucionálnej dohode. |
| --- | --- |

4.2.1

Týmto návrhom nariadenia dostáva Európsky parlament, Európska komisia, Výbor regiónov a EHSV možnosť vysloviť sa aj obsahovo k rozhodnutiam Rady o finančnom výhľade, ak už nie sú obsiahnuté v medziinštitucionálnej dohode.

4.3   Posilniť politiku súdržnosti EÚ

| 4.3.1 | EHSV sa vždy hlásil k cieľom súdržnosti, ktoré majú posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v rámci EÚ a znížiť rozdiely v rozvoji jednotlivých regiónov. Konvergenčný cieľ ako dôležitá súčasť politiky súdržnosti hovorí o tom, že rozvíjaním podmienok a faktorov podnecujúcich rast v členských štátoch a regiónoch, ktoré sú najmenej rozvinuté, sa dosahuje približovanie k priemeru EÚ. |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV sa vždy hlásil k cieľom súdržnosti, ktoré majú posilniť hospodársku a sociálnu súdržnosť v rámci EÚ a znížiť rozdiely v rozvoji jednotlivých regiónov. Konvergenčný cieľ ako dôležitá súčasť politiky súdržnosti hovorí o tom, že rozvíjaním podmienok a faktorov podnecujúcich rast v členských štátoch a regiónoch, ktoré sú najmenej rozvinuté, sa dosahuje približovanie k priemeru EÚ.

| 4.3.2 | EHSV poukazuje na skutočnosť, že politika súdržnosti sa realizuje prostredníctvom fondov (Európsky fond pre regionálny rozvoj, Európsky sociálny fond, Kohézny fond) a uplatňuje sa v závislosti od hospodárskej sily a polohy regiónu. Regióny, ktoré dosahujú regionálny HDP nižší ako 75 % priemeru EÚ, majú nárok na podporu v rámci konvergenčného cieľa, pričom všetky ostatné regióny majú možnosť obdržať podporu v rámci cieľov „regionálna konkurencieschopnosť“ a „zamestnanosť“. V 25 krajinách EÚ je konvergenčnými oblasťami 86 regiónov v 18 členských štátoch. Popri 9 z 10 nových členských štátov EÚ (okrem Cypru) sa konvergenčné regióny nachádzajú aj v Nemecku, Španielsku, Francúzsku, Veľkej Británii, Portugalsku, Belgicku, Rakúsku, Grécku a Taliansku. |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV poukazuje na skutočnosť, že politika súdržnosti sa realizuje prostredníctvom fondov (Európsky fond pre regionálny rozvoj, Európsky sociálny fond, Kohézny fond) a uplatňuje sa v závislosti od hospodárskej sily a polohy regiónu. Regióny, ktoré dosahujú regionálny HDP nižší ako 75 % priemeru EÚ, majú nárok na podporu v rámci konvergenčného cieľa, pričom všetky ostatné regióny majú možnosť obdržať podporu v rámci cieľov „regionálna konkurencieschopnosť“ a „zamestnanosť“. V 25 krajinách EÚ je konvergenčnými oblasťami 86 regiónov v 18 členských štátoch. Popri 9 z 10 nových členských štátov EÚ (okrem Cypru) sa konvergenčné regióny nachádzajú aj v Nemecku, Španielsku, Francúzsku, Veľkej Británii, Portugalsku, Belgicku, Rakúsku, Grécku a Taliansku.

| 4.3.3 | EHSV víta úpravu diferencovaného zohľadnenia hospodárskej sily členského štátu pri výpočte maximálnej hranice na pridelenie prostriedkov súdržnosti. Diferenciácia namiesto paušálneho obmedzenia na 4 % odzrkadľuje myšlienku konvergencie a tiež realizácie podpory, ktorá poskytuje najmenej rozvinutým členským štátom relatívne viac prostriedkov. Na základe toho je zmysluplná aj maximálna hranica v závislosti od hospodárskej sily príslušnej krajiny. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV víta úpravu diferencovaného zohľadnenia hospodárskej sily členského štátu pri výpočte maximálnej hranice na pridelenie prostriedkov súdržnosti. Diferenciácia namiesto paušálneho obmedzenia na 4 % odzrkadľuje myšlienku konvergencie a tiež realizácie podpory, ktorá poskytuje najmenej rozvinutým členským štátom relatívne viac prostriedkov. Na základe toho je zmysluplná aj maximálna hranica v závislosti od hospodárskej sily príslušnej krajiny.

4.4   Výška a zloženie podpory rozvoja vidieka musia byť primerané

| 4.4.1 | „Druhý pilier“ spoločnej poľnohospodárskej politiky, podpora rozvoja vidieka, je podľa názoru EHSV mimoriadne dôležitou politikou, ktorej význam v posledných rokoch právom vzrástol a naďalej musí vzrastať. To sa objavuje aj vo formuláciách Komisie a členských štátov, no tieto politické vyhlásenia sa vôbec neodzrkadľujú v príslušnom finančnom zabezpečení „druhého piliera“ v období financovania 2007 – 2013. EHSV to vníma mimoriadne kriticky a na vhodnom mieste sa bude touto problematikou zaoberať. |
| --- | --- |

4.4.1

„Druhý pilier“ spoločnej poľnohospodárskej politiky, podpora rozvoja vidieka, je podľa názoru EHSV mimoriadne dôležitou politikou, ktorej význam v posledných rokoch právom vzrástol a naďalej musí vzrastať. To sa objavuje aj vo formuláciách Komisie a členských štátov, no tieto politické vyhlásenia sa vôbec neodzrkadľujú v príslušnom finančnom zabezpečení „druhého piliera“ v období financovania 2007 – 2013. EHSV to vníma mimoriadne kriticky a na vhodnom mieste sa bude touto problematikou zaoberať.

| 4.4.2 | V rokovaniach o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 docielili viaceré štáty osobitnú úpravu týkajúcu sa výšky a zloženia prostriedkov na rozvoj vidieka. Z celkovej sumy vo výške 69,75 mld. EUR na rozvoj vidieka bolo osobitne pridelených 4,07 mld. EUR ôsmym krajinám. Rakúsko obdržalo 1,35 mld. EUR, Švédsko 820 mil. EUR, Írsko a Taliansko po 500 mil. EUR, Fínsko 460 mil. EUR, Portugalsko 320 mil. EUR, Francúzsko 100 mil. EUR a Luxembursko 20 mil. EUR. EHSV berie na vedomie, že toto neplánované pridelenie prostriedkov je politickým ústupkom, ktorý však vyjadruje aj úsilie o rozvoj vidieka a jeho význam v týchto štátoch. Popri zásadnej problematike mimoriadneho pridelenia prostriedkov v rámci rokovaní v tomto rozsahu vníma EHSV aj nebezpečenstvo narušenia politiky rozvoja vidieka na základe rôzneho prideľovania prostriedkov a rôzneho úsilia jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

4.4.2

V rokovaniach o finančnom výhľade na obdobie rokov 2007 – 2013 docielili viaceré štáty osobitnú úpravu týkajúcu sa výšky a zloženia prostriedkov na rozvoj vidieka. Z celkovej sumy vo výške 69,75 mld. EUR na rozvoj vidieka bolo osobitne pridelených 4,07 mld. EUR ôsmym krajinám. Rakúsko obdržalo 1,35 mld. EUR, Švédsko 820 mil. EUR, Írsko a Taliansko po 500 mil. EUR, Fínsko 460 mil. EUR, Portugalsko 320 mil. EUR, Francúzsko 100 mil. EUR a Luxembursko 20 mil. EUR. EHSV berie na vedomie, že toto neplánované pridelenie prostriedkov je politickým ústupkom, ktorý však vyjadruje aj úsilie o rozvoj vidieka a jeho význam v týchto štátoch. Popri zásadnej problematike mimoriadneho pridelenia prostriedkov v rámci rokovaní v tomto rozsahu vníma EHSV aj nebezpečenstvo narušenia politiky rozvoja vidieka na základe rôzneho prideľovania prostriedkov a rôzneho úsilia jednotlivých členských štátov.

| 4.4.3 | S vedomím ťažkej situácie Portugalska, ktorá bola popísaná už v správe Európskej komisie o situácii portugalského poľnohospodárstva [KOM(2003) 359, konečné znenie, 19. 6. 2006] akceptuje EHSV dohodu Rady, že Portugalsku bude udelená výnimka z povinnosti spolufinancovania na sumu 320 mil. EUR. Zásada spolufinancovania prostriedkov na podporu rozvoja vidieka je správna, no nie je dogmou. EHSV sa bude aj v budúcnosti v jednotlivých prípadoch kriticky zaoberať výškou a zložením spolufinancovania a výnimkami udelenými v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

4.4.3

S vedomím ťažkej situácie Portugalska, ktorá bola popísaná už v správe Európskej komisie o situácii portugalského poľnohospodárstva [KOM(2003) 359, konečné znenie, 19. 6. 2006] akceptuje EHSV dohodu Rady, že Portugalsku bude udelená výnimka z povinnosti spolufinancovania na sumu 320 mil. EUR. Zásada spolufinancovania prostriedkov na podporu rozvoja vidieka je správna, no nie je dogmou. EHSV sa bude aj v budúcnosti v jednotlivých prípadoch kriticky zaoberať výškou a zložením spolufinancovania a výnimkami udelenými v tejto súvislosti.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. .../... o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách“

KOM(2006) 607, konečné znenie – 2006/0195 (COD)

(2006/C 325/09)

Rada sa 10. novembra 2006 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej veci.

Grémium poverilo 25. októbra 2006 odbornú sekciu pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci.

Vzhľadom na naliehavosť témy bol pán Gkofas rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdzi z 13. decembra) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 110 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 16 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta návrh Komisie zmeniť a doplniť článok 25 nariadenia o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách, v ktorom sa stanovuje postup výboru pri prijímaní opatrení nevyhnutných na uplatňovanie nariadenia. |
| --- | --- |

1.1

EHSV víta návrh Komisie zmeniť a doplniť článok 25 nariadenia o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách, v ktorom sa stanovuje postup výboru pri prijímaní opatrení nevyhnutných na uplatňovanie nariadenia.

| 1.2 | EHSV súhlasí s tým, aby boli do článku 25 zaradené odseky 3 a 4, ktorými sa zavádza nový regulačný postup s kontrolou. Tento postup sa musí uplatňovať pri prijímaní opatrení všeobecného charakteru, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadenia o tvrdeniach. Táto zmena je nevyhnutná kvôli skompletizovaniu predmetného postupu. |
| --- | --- |

1.2

EHSV súhlasí s tým, aby boli do článku 25 zaradené odseky 3 a 4, ktorými sa zavádza nový regulačný postup s kontrolou. Tento postup sa musí uplatňovať pri prijímaní opatrení všeobecného charakteru, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadenia o tvrdeniach. Táto zmena je nevyhnutná kvôli skompletizovaniu predmetného postupu.

| 1.3 | EHSV súhlasí s uplatnením nového regulačného postupu s kontrolou na príslušné články nariadenia o tvrdeniach, pretože nový postup je prehľadnejší a účinnejší než predchádzajúci. |
| --- | --- |

1.3

EHSV súhlasí s uplatnením nového regulačného postupu s kontrolou na príslušné články nariadenia o tvrdeniach, pretože nový postup je prehľadnejší a účinnejší než predchádzajúci.

| 1.4 | EHSV sa domnieva, že je potrebné bezodkladne prijať nariadenie o tvrdeniach týkajúce sa údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín, ktoré sa uvádzajú pri označovaní, prezentácii a reklame potravín. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby uplatnenie nového regulačného postupu s kontrolou na určité články nariadenia o tvrdeniach nevyústilo do prílišného predĺženia postupov, čo by mohlo brániť účinnej a včasnej implementácii nariadenia. |
| --- | --- |

1.4

EHSV sa domnieva, že je potrebné bezodkladne prijať nariadenie o tvrdeniach týkajúce sa údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín, ktoré sa uvádzajú pri označovaní, prezentácii a reklame potravín. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby uplatnenie nového regulačného postupu s kontrolou na určité články nariadenia o tvrdeniach nevyústilo do prílišného predĺženia postupov, čo by mohlo brániť účinnej a včasnej implementácii nariadenia.

| 1.5 | EHSV zastáva názor, že v budúcnosti by sa Komisia mala zaoberať otázkou zjednodušenia regulačného rámca pokiaľ ide o bezpečnosť potravín a ochranu spotrebiteľa. EHSV víta zámer Komisie prehodnotiť a aktualizovať platné právne predpisy EÚ v oblasti označovania potravín (1) a v súvislosti so zlepšovaním právnych predpisov zdôrazňuje význam zjednodušenia a sprehľadnenia súčasných ustanovení o označovaní. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zastáva názor, že v budúcnosti by sa Komisia mala zaoberať otázkou zjednodušenia regulačného rámca pokiaľ ide o bezpečnosť potravín a ochranu spotrebiteľa. EHSV víta zámer Komisie prehodnotiť a aktualizovať platné právne predpisy EÚ v oblasti označovania potravín (1) a v súvislosti so zlepšovaním právnych predpisov zdôrazňuje význam zjednodušenia a sprehľadnenia súčasných ustanovení o označovaní.

| 1.6 | EHSV víta zavedenie akéhokoľvek európskeho regulačného rámca, ktorý by slúžil záujmom ochrany spotrebiteľa a zároveň by podporoval harmonizáciu a efektívne fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV víta zavedenie akéhokoľvek európskeho regulačného rámca, ktorý by slúžil záujmom ochrany spotrebiteľa a zároveň by podporoval harmonizáciu a efektívne fungovanie vnútorného trhu.

2.   Úvod

| 2.1 | Rada požiadala EHSV, aby vypracoval stanovisko k návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../... o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (nariadenie o tvrdeniach (2)), aby sa zosúladilo s novým rozhodnutím Rady (ES) č. 2006/512, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/468/ES (rozhodnutie o komitológii), ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu. Rozhodnutím Rady (ES) č. 2006/512 sa zaviedol nový postup výboru s názvom regulačný postup s kontrolou k rozhodnutiu 1999/468/EC, keďže druhým z uvedených rozhodnutí sa stanovil iba obmedzený počet postupov na výkon týchto právomocí. |
| --- | --- |

2.1

Rada požiadala EHSV, aby vypracoval stanovisko k návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../... o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (nariadenie o tvrdeniach (2)), aby sa zosúladilo s novým rozhodnutím Rady (ES) č. 2006/512, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/468/ES (rozhodnutie o komitológii), ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu. Rozhodnutím Rady (ES) č. 2006/512 sa zaviedol nový postup výboru s názvom regulačný postup s kontrolou k rozhodnutiu 1999/468/EC, keďže druhým z uvedených rozhodnutí sa stanovil iba obmedzený počet postupov na výkon týchto právomocí.

| 2.2 | Nariadenie o tvrdeniach týkajúce sa údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín, ktoré sa uvádzajú pri označovaní, prezentácii a reklame potravín, sa odvoláva na regulačný postup pri prenesení vykonávacích právomocí na Komisiu, a preto sa musí v prípade potreby prispôsobiť novému regulačnému postupu výboru s kontrolou, ako to stanovuje rozhodnutie Rady 1999/468/ES. |
| --- | --- |

2.2

Nariadenie o tvrdeniach týkajúce sa údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín, ktoré sa uvádzajú pri označovaní, prezentácii a reklame potravín, sa odvoláva na regulačný postup pri prenesení vykonávacích právomocí na Komisiu, a preto sa musí v prípade potreby prispôsobiť novému regulačnému postupu výboru s kontrolou, ako to stanovuje rozhodnutie Rady 1999/468/ES.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV v zásade víta návrh Komisie na uplatňovanie nového regulačného postupu s kontrolou pri prijímaní opatrení všeobecného charakteru, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadenia o tvrdeniach. |
| --- | --- |

3.1

EHSV v zásade víta návrh Komisie na uplatňovanie nového regulačného postupu s kontrolou pri prijímaní opatrení všeobecného charakteru, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadenia o tvrdeniach.

| 3.2 | EHSV je presvedčený, že nariadenie o tvrdeniach sa prijíma v čase, keď si uvedomovanie výživových a zdravotných problémov žiada precízne a komplexné informovanie spotrebiteľov. Výbor podotýka, že úspešnosť nariadenia o tvrdeniach závisí od zabezpečenia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa a súčasného uľahčenia výberu pre spotrebiteľa, aby boli domáce alebo dovezené výrobky bezpečné a presne a jasne označené. |
| --- | --- |

3.2

EHSV je presvedčený, že nariadenie o tvrdeniach sa prijíma v čase, keď si uvedomovanie výživových a zdravotných problémov žiada precízne a komplexné informovanie spotrebiteľov. Výbor podotýka, že úspešnosť nariadenia o tvrdeniach závisí od zabezpečenia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa a súčasného uľahčenia výberu pre spotrebiteľa, aby boli domáce alebo dovezené výrobky bezpečné a presne a jasne označené.

| 3.3 | Nariadenie o tvrdeniach dopĺňa všeobecné ustanovenia smernice 2000/13/ES, ktorá zakazuje také informovanie, ktoré by uviedlo spotrebiteľa do omylu alebo pripisovalo potravinám liečivé vlastnosti, a tiež stanovuje osobitné ustanovenia o používaní údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín. Výbor sa domnieva, že toto nariadenie má v dnešnej dobe mimoriadny význam a malo by sa bezodkladne prijať, keďže sa vzťahu medzi zdravým spôsobom života a zdravou výživou pripisuje čoraz väčší význam a sú potrebné informácie, ktoré umožňujú spotrebiteľovi vybrať si „zdravo“. |
| --- | --- |

3.3

Nariadenie o tvrdeniach dopĺňa všeobecné ustanovenia smernice 2000/13/ES, ktorá zakazuje také informovanie, ktoré by uviedlo spotrebiteľa do omylu alebo pripisovalo potravinám liečivé vlastnosti, a tiež stanovuje osobitné ustanovenia o používaní údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín. Výbor sa domnieva, že toto nariadenie má v dnešnej dobe mimoriadny význam a malo by sa bezodkladne prijať, keďže sa vzťahu medzi zdravým spôsobom života a zdravou výživou pripisuje čoraz väčší význam a sú potrebné informácie, ktoré umožňujú spotrebiteľovi vybrať si „zdravo“.

| 3.4 | EHSV sa nazdáva, že okrem regulačného rámca by Komisia mala v rámci svojho programu verejného zdravia podporovať informačné kampane o zdraví a výžive. |
| --- | --- |

3.4

EHSV sa nazdáva, že okrem regulačného rámca by Komisia mala v rámci svojho programu verejného zdravia podporovať informačné kampane o zdraví a výžive.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV považuje zmeny článku 25 nariadenia o tvrdeniach, v ktorom sa stanovuje postup výboru pri prijímaní opatrení so všeobecnou pôsobnosťou, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky základného aktu prijatého postupom spolurozhodovania, za nevyhnutné. |
| --- | --- |

4.1

EHSV považuje zmeny článku 25 nariadenia o tvrdeniach, v ktorom sa stanovuje postup výboru pri prijímaní opatrení so všeobecnou pôsobnosťou, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky základného aktu prijatého postupom spolurozhodovania, za nevyhnutné.

| 4.2 | EHSV je presvedčený, že nové odseky článku 25 poskytnú komplexnejšie a podrobnejšie odkazy na príslušné články rozhodnutia Rady 1999/468/ES a vďaka nim bude postup efektívnejší, pretože sa posilnia vykonávacie právomoci regulačného výboru. Nové odseky predovšetkým jasnejšie definujú právomoci prenesené na Komisiu a zdôrazňujú úlohu Európskeho parlamentu a Rady pri kontrole opatrení pred ich prijatím. |
| --- | --- |

4.2

EHSV je presvedčený, že nové odseky článku 25 poskytnú komplexnejšie a podrobnejšie odkazy na príslušné články rozhodnutia Rady 1999/468/ES a vďaka nim bude postup efektívnejší, pretože sa posilnia vykonávacie právomoci regulačného výboru. Nové odseky predovšetkým jasnejšie definujú právomoci prenesené na Komisiu a zdôrazňujú úlohu Európskeho parlamentu a Rady pri kontrole opatrení pred ich prijatím.

| 4.3 | EHSV súhlasí zo zaradením odsekov 3 a 4 do článku 25, ktorým sa ustanovuje nová kategória postupov, ktorými Komisia uplatňuje svoje vykonávacie právomoci. To umožňuje Európskemu parlamentu alebo Rade postaviť sa proti prijatiu návrhov opatrení, ak tieto presahujú vykonávacie právomoci Komisie alebo nie sú v súlade so zásadou subsidiarity či proporcionality. |
| --- | --- |

4.3

EHSV súhlasí zo zaradením odsekov 3 a 4 do článku 25, ktorým sa ustanovuje nová kategória postupov, ktorými Komisia uplatňuje svoje vykonávacie právomoci. To umožňuje Európskemu parlamentu alebo Rade postaviť sa proti prijatiu návrhov opatrení, ak tieto presahujú vykonávacie právomoci Komisie alebo nie sú v súlade so zásadou subsidiarity či proporcionality.

| 4.4 | Výbor súhlasí s možnosťou skrátenia alebo predĺženia lehôt postupu v odôvodnených a výnimočných prípadoch (ako je uvedené v článku 5 písm. a) rozhodnutia 1999/468/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 2006/512/ES). |
| --- | --- |

4.4

Výbor súhlasí s možnosťou skrátenia alebo predĺženia lehôt postupu v odôvodnených a výnimočných prípadoch (ako je uvedené v článku 5 písm. a) rozhodnutia 1999/468/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 2006/512/ES).

| 4.5 | EHSV súhlasí so zmenou a doplnením nariadenia o tvrdeniach s cieľom uplatnenia nového regulačného postupu s kontrolou na články tohto nariadenia, ktoré si vyžadujú opatrenia spadajúce do pôsobnosti článku 5 (regulačný postup) rozhodnutia o komitológii (rozhodnutie Rady 1999/468/ES). |
| --- | --- |

4.5

EHSV súhlasí so zmenou a doplnením nariadenia o tvrdeniach s cieľom uplatnenia nového regulačného postupu s kontrolou na články tohto nariadenia, ktoré si vyžadujú opatrenia spadajúce do pôsobnosti článku 5 (regulačný postup) rozhodnutia o komitológii (rozhodnutie Rady 1999/468/ES).

| 4.5.1 | Výbor považuje túto zmenu za pozitívnu a efektívnu, pretože zavádza nový regulačný postup s kontrolou pri stanovovaní všeobecných podmienok na používanie údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín. |
| --- | --- |

4.5.1

Výbor považuje túto zmenu za pozitívnu a efektívnu, pretože zavádza nový regulačný postup s kontrolou pri stanovovaní všeobecných podmienok na používanie údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín.

| 4.5.2 | Výbor zastáva názor, že táto zmena pomôže zabezpečiť, aby bola zachovaná vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa pri uplatňovaní nariadenia o tvrdeniach, a to najmä pri zostavovaní špecifických nutričných profilov, ktoré budú musieť spĺňať potraviny alebo určité kategórie potravín, aby mohli uvádzať údaje o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín. |
| --- | --- |

4.5.2

Výbor zastáva názor, že táto zmena pomôže zabezpečiť, aby bola zachovaná vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa pri uplatňovaní nariadenia o tvrdeniach, a to najmä pri zostavovaní špecifických nutričných profilov, ktoré budú musieť spĺňať potraviny alebo určité kategórie potravín, aby mohli uvádzať údaje o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín.

| 4.5.3 | EHSV zdôrazňuje význam konzultácií so spotrebiteľskými skupinami, prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov a ich zástupcami pri stanovovaní a aktualizácii podmienok používania údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín a pri zmene prílohy, v ktorej je uvedený zoznam povolených údajov. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV zdôrazňuje význam konzultácií so spotrebiteľskými skupinami, prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov a ich zástupcami pri stanovovaní a aktualizácii podmienok používania údajov o nutričnej hodnote a zdravotných parametroch potravín a pri zmene prílohy, v ktorej je uvedený zoznam povolených údajov.

| 4.6 | EHSV odporúča, aby Komisia v budúcnosti zvážila, či zjednoduší postup uznávania a schvaľovania vedeckého základu údajov o nutričnej hodnote súvisiacich so zdravotnými otázkami (3). Okrem toho je EHSV presvedčený, že je potrebné zjednodušiť regulačný rámec pokiaľ ide o bezpečnosť potravín a ochranu spotrebiteľa. |
| --- | --- |

4.6

EHSV odporúča, aby Komisia v budúcnosti zvážila, či zjednoduší postup uznávania a schvaľovania vedeckého základu údajov o nutričnej hodnote súvisiacich so zdravotnými otázkami (3). Okrem toho je EHSV presvedčený, že je potrebné zjednodušiť regulačný rámec pokiaľ ide o bezpečnosť potravín a ochranu spotrebiteľa.

| 4.7 | EHSV zdôrazňuje, že nariadenie o tvrdeniach musí byť pragmatické, a je znepokojený, že určité ustanovenia týkajúce sa dokumentácie údajov sú možno zbytočne zložité. Výbor sa domnieva, že je dôležité vyvážiť potreby spotrebiteľov týkajúce sa vedecky dokázaných a jasných informácií s možnosťami potravinárskeho priemyslu, pokiaľ ide o výrobu a uvádzanie na trh takých potravín, ktoré vykazujú pre spotrebiteľa užitočné a relevantné vlastnosti. |
| --- | --- |

4.7

EHSV zdôrazňuje, že nariadenie o tvrdeniach musí byť pragmatické, a je znepokojený, že určité ustanovenia týkajúce sa dokumentácie údajov sú možno zbytočne zložité. Výbor sa domnieva, že je dôležité vyvážiť potreby spotrebiteľov týkajúce sa vedecky dokázaných a jasných informácií s možnosťami potravinárskeho priemyslu, pokiaľ ide o výrobu a uvádzanie na trh takých potravín, ktoré vykazujú pre spotrebiteľa užitočné a relevantné vlastnosti.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Všeobecné požiadavky na označovanie potravín sú stanovené v horizontálnych právnych predpisoch (smernica 2000/13/ES a súvisiace texty), pričom väčšina opatrení pochádza z roku 1978. Vo vertikálnych právnych predpisoch sú zahrnuté iné špecifické opatrenia.

1

(2)  Vo veci prvotného legislatívneho dokumentu [KOM(2006)424, konečné znenie] sa stále čaká na konečné rozhodnutie Rady.

2

(3)  Ref.: Stanovisko Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004, s. 18-21.

3

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie ES č. .../... o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín“

KOM(2006) 606, konečné znenie – 2006/0193 (COD)

(2006/C 325/10)

Rada sa rozhodla 15. novembra 2006 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium poverilo 25. októbra 2006 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán KAPUVÁRI rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z.13. decembra 2006) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 107 hlasmi za, pričom 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV zastáva názor, že je užitočné zapracovať do nariadenia regulačný postup s kontrolou. EHSV súhlasí s Európskou komisiou v tom, že je dôležité zjednodušiť právo Spoločenstva a urobiť ho prehľadnejším. |
| --- | --- |

1.1

EHSV zastáva názor, že je užitočné zapracovať do nariadenia regulačný postup s kontrolou. EHSV súhlasí s Európskou komisiou v tom, že je dôležité zjednodušiť právo Spoločenstva a urobiť ho prehľadnejším.

2.   Úvod

| 2.1 | Návrh si kladie za cieľ zapracovať do nariadenia ES č. .../... Európskeho parlamentu a Rady o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín odkazy na nový regulačný postup s kontrolou vo všetkých prípadoch, kde je Komisia oprávnená prijímať kvázi legislatívne opatrenia v zmysle článku 2 rozhodnutia 1999/468/CE, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu, zmeneného a doplneného rozhodnutím č. 2006/512/CE. |
| --- | --- |

2.1

Návrh si kladie za cieľ zapracovať do nariadenia ES č. .../... Európskeho parlamentu a Rady o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín odkazy na nový regulačný postup s kontrolou vo všetkých prípadoch, kde je Komisia oprávnená prijímať kvázi legislatívne opatrenia v zmysle článku 2 rozhodnutia 1999/468/CE, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu, zmeneného a doplneného rozhodnutím č. 2006/512/CE.

| 2.2 | Zavedením komitologického postupu vznikla nutnosť tejto zmeny. Nový postup je regulačný postup s kontrolou. |
| --- | --- |

2.2

Zavedením komitologického postupu vznikla nutnosť tejto zmeny. Nový postup je regulačný postup s kontrolou.

| 2.3 | Návrh sa obmedzuje výlučne na zmeny potrebné na to, aby nariadenie zohľadnilo rozhodnutie o novom komitologickom postupe. |
| --- | --- |

2.3

Návrh sa obmedzuje výlučne na zmeny potrebné na to, aby nariadenie zohľadnilo rozhodnutie o novom komitologickom postupe.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV zastáva názor, že je užitočné zapracovať do nariadenia regulačný postup s kontrolou. EHSV s súhlasí s Európskou komisiou v tom, že je dôležité zjednodušiť právo Spoločenstva a urobiť ho prehľadnejším. |
| --- | --- |

3.1

EHSV zastáva názor, že je užitočné zapracovať do nariadenia regulačný postup s kontrolou. EHSV s súhlasí s Európskou komisiou v tom, že je dôležité zjednodušiť právo Spoločenstva a urobiť ho prehľadnejším.

| 3.2 | Regulačný postup s kontrolou umožní účinnejšie zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadenia okrem iného zrušením niektorých z týchto prvkov alebo doplnením nových nepodstatných prvkov. |
| --- | --- |

3.2

Regulačný postup s kontrolou umožní účinnejšie zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadenia okrem iného zrušením niektorých z týchto prvkov alebo doplnením nových nepodstatných prvkov.

| 3.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal v marci 2004 stanovisko, v ktorom vyjadril svoj postoj k pridávaniu vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín. Predložený návrh na zmenu a doplnenie si vzhľadom na to, že ide len o aktualizáciu, nevyžaduje, aby sa k tejto téme zaujalo nové stanovisko. |
| --- | --- |

3.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal v marci 2004 stanovisko, v ktorom vyjadril svoj postoj k pridávaniu vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín. Predložený návrh na zmenu a doplnenie si vzhľadom na to, že ide len o aktualizáciu, nevyžaduje, aby sa k tejto téme zaujalo nové stanovisko.

| 3.4 | Nové pravidlá týkajúce sa regulačného postupu s kontrolou je potrebné aplikovať do 23. júla 2006. |
| --- | --- |

3.4

Nové pravidlá týkajúce sa regulačného postupu s kontrolou je potrebné aplikovať do 23. júla 2006.

| 3.5 | Vzhľadom na to, že výbor sa uistil, že predložený návrh neobsahuje žiadne podstatné zmeny a doplnenia nariadenia a je zameraný výlučne na zjednodušenie a sprehľadnenie zákonov Spoločenstva, výbor vyjadruje svoju plnú podporu jeho cieľu a vzhľadom na predchádzajúce úvahy je priaznivo naklonený predloženému návrhu. |
| --- | --- |

3.5

Vzhľadom na to, že výbor sa uistil, že predložený návrh neobsahuje žiadne podstatné zmeny a doplnenia nariadenia a je zameraný výlučne na zjednodušenie a sprehľadnenie zákonov Spoločenstva, výbor vyjadruje svoju plnú podporu jeho cieľu a vzhľadom na predchádzajúce úvahy je priaznivo naklonený predloženému návrhu.

Brusel 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/41

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Nariadenie Rady ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 404/93, (ES) č. 1782/2003 a (ES) č. 247/2006, pokiaľ ide o odvetvie banánov“

KOM(2006) 489, konečné znenie – 2006/0173 (CNS)

(2006/C 325/11)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 26. októbra 2006 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, ktorá bola poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci, schválila svoje stanovisko 8. novembra 2006 (Spravodajca: pán Espuny Moyano).

Na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra 2006) Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal 134 hlasmi za, pričom 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor uznáva potrebu reformy súčasného režimu podpory producentov banánov v Spoločenstve a v tomto zmysle blahoželá Komisii k jej návrhu. Napriek tomu si však myslí, že je ešte veľmi skoro na to, aby sa dal zhodnotiť dosah nového dovozného režimu založeného za jednotnom cle na príjmy producentov. Tento nový režim vstúpil do platnosti 1. januára 2006 a spomínaný návrh Komisie ho neberie dostatočne na vedomie. |
| --- | --- |

1.1

Výbor uznáva potrebu reformy súčasného režimu podpory producentov banánov v Spoločenstve a v tomto zmysle blahoželá Komisii k jej návrhu. Napriek tomu si však myslí, že je ešte veľmi skoro na to, aby sa dal zhodnotiť dosah nového dovozného režimu založeného za jednotnom cle na príjmy producentov. Tento nový režim vstúpil do platnosti 1. januára 2006 a spomínaný návrh Komisie ho neberie dostatočne na vedomie.

| 1.2 | Výbor navrhuje urobiť v piatom odôvodnení návrhu nasledujúce zmeny:

  „V hlave III nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie sa ustanovuje zriadenie podporných programov Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny, ktoré obsahujú osobitné opatrenia na pomoc miestnej poľnohospodárskej produkcii. Týmto nariadením sa ustanovuje ich preskúmanie najneskôr do 31. 12. 2009. V prípade zásadných zmien ekonomických podmienok ovpl
  yvňujúcich životnú existenciu v najvzdialenejších regiónoch predloží Komisia správu skôr.
  Avšak s úmyslom zohľadniť špecifickú situáciu producentov banánov v Spoločenstve, predloží Komisia osobitnú správu ešte pred plánovaným dátumom v prípade, že nastane výrazné zníženie príjmov týchto producentov v dôsledku dovozného režimu.
  Tento nástroj sa zdá byť najvhodnejší na podporu pestovania banánov v každom z dotknutých regiónov, lebo poskytuje flexibilitu a decentralizáciu mechanizmu podpory produkcie banánov. Možnosť začlenenia podpory pre banány do týchto programov by mala posilniť súdržnosť stratégií na podporu poľnohospodárskej výroby v týchto regiónoch.“ |
| --- | --- |

1.2

Výbor navrhuje urobiť v piatom odôvodnení návrhu nasledujúce zmeny:

„V hlave III nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie sa ustanovuje zriadenie podporných programov Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny, ktoré obsahujú osobitné opatrenia na pomoc miestnej poľnohospodárskej produkcii. Týmto nariadením sa ustanovuje ich preskúmanie najneskôr do 31. 12. 2009. V prípade zásadných zmien ekonomických podmienok ovpl
  yvňujúcich životnú existenciu v najvzdialenejších regiónoch predloží Komisia správu skôr.
  Avšak s úmyslom zohľadniť špecifickú situáciu producentov banánov v Spoločenstve, predloží Komisia osobitnú správu ešte pred plánovaným dátumom v prípade, že nastane výrazné zníženie príjmov týchto producentov v dôsledku dovozného režimu.
  Tento nástroj sa zdá byť najvhodnejší na podporu pestovania banánov v každom z dotknutých regiónov, lebo poskytuje flexibilitu a decentralizáciu mechanizmu podpory produkcie banánov. Možnosť začlenenia podpory pre banány do týchto programov by mala posilniť súdržnosť stratégií na podporu poľnohospodárskej výroby v týchto regiónoch.“

| 1.3 | Výbor navrhuje vložiť do článku 3, odsek 2 nový pododsek 3a z článku 28 nariadenia (EHS) č. 247/2006:

  „V prípade zhoršenia ekonomických podmienok producentov banánov v dôsledku zmien dovozného režimu, predloží Komisia osobitnú správu do 31. decembra 2009, v ktorej budú v prípade potreby uvedené zodpovedajúce návrhy.“ |
| --- | --- |

1.3

Výbor navrhuje vložiť do článku 3, odsek 2 nový pododsek 3a z článku 28 nariadenia (EHS) č. 247/2006:

„V prípade zhoršenia ekonomických podmienok producentov banánov v dôsledku zmien dovozného režimu, predloží Komisia osobitnú správu do 31. decembra 2009, v ktorej budú v prípade potreby uvedené zodpovedajúce návrhy.“

| 1.4 | Výbor navrhuje upraviť článok 30 nariadenia 247/2006 vložením nasledujúceho odseku:

  „Európska Komisia môže členským štátom povoliť, aby do svojich podporných programov pre producentov banánov začlenili aj špecifický režim záloh.“ |
| --- | --- |

1.4

Výbor navrhuje upraviť článok 30 nariadenia 247/2006 vložením nasledujúceho odseku:

„Európska Komisia môže členským štátom povoliť, aby do svojich podporných programov pre producentov banánov začlenili aj špecifický režim záloh.“

2.   Všeobecné poznámky

| 2.1 | Odvetvie s banánmi je veľmi osobité a preto bolo predmetom špecifickej spoločnej organizácie trhu s banánmi (SOT). Táto osobitosť odvetvia s banánmi vyplýva predovšetkým zo skutočnosti, že najväčšie množstvo banánov sa v Spoločenstve pestuje v najvzdialenejších regiónoch Únie, ktoré – ako je uvedené v článku 299 ods.2 Zmluvy – čelia špecifickým ťažkostiam. Banány pochádzajúce zo Spoločenstva predstavujú len 16 % celkových dodávok na trh Spoločenstva, pričom svetový trh s banánmi je prakticky oligopol, keďže ho kontroluje päť veľkých spoločností. |
| --- | --- |

2.1

Odvetvie s banánmi je veľmi osobité a preto bolo predmetom špecifickej spoločnej organizácie trhu s banánmi (SOT). Táto osobitosť odvetvia s banánmi vyplýva predovšetkým zo skutočnosti, že najväčšie množstvo banánov sa v Spoločenstve pestuje v najvzdialenejších regiónoch Únie, ktoré – ako je uvedené v článku 299 ods.2 Zmluvy – čelia špecifickým ťažkostiam. Banány pochádzajúce zo Spoločenstva predstavujú len 16 % celkových dodávok na trh Spoločenstva, pričom svetový trh s banánmi je prakticky oligopol, keďže ho kontroluje päť veľkých spoločností.

| 2.2 | Tento návrh Európskej komisie, prijatý po zdĺhavých vnútorných i vonkajších konzultáciách, predstavuje zásadnú zmenu súčasného režimu podpory odvetviu s banánmi v Spoločenstve. Súčasný systém vnútornej podpory, založený na princípe kompenzačných platieb, ktorých výška sa z roka na rok mení v závislosti od cien banánov bude nahradený podporou rozdelenou na národné príspevky. Tieto budú pre najvzdialenejšie regióny zaradené do rámca príslušných programov POSEI a pre ostatné oblasti produkcie budú zaradené do systému jednotných platieb. |
| --- | --- |

2.2

Tento návrh Európskej komisie, prijatý po zdĺhavých vnútorných i vonkajších konzultáciách, predstavuje zásadnú zmenu súčasného režimu podpory odvetviu s banánmi v Spoločenstve. Súčasný systém vnútornej podpory, založený na princípe kompenzačných platieb, ktorých výška sa z roka na rok mení v závislosti od cien banánov bude nahradený podporou rozdelenou na národné príspevky. Tieto budú pre najvzdialenejšie regióny zaradené do rámca príslušných programov POSEI a pre ostatné oblasti produkcie budú zaradené do systému jednotných platieb.

| 2.3 | Tento návrh zahŕňa reformu troch nariadení Spoločenstva: |
| --- | --- |

2.3

Tento návrh zahŕňa reformu troch nariadení Spoločenstva:

| 2.3.1 | Nariadenie 404/93, SOT s banánmi. Ruší sa hlava II (organizácie výrobcov a mechanizmy koncentrácie), hlava III (režim kompenzačnej pomoci, operačné programy a prémie za vyklčovanie) a niekoľko článkov z hlavy IV a V, ktoré sú zastarané vzhľadom na skutočnosť, že režim založený na colných kvótach sa nahrádza režimom založeným výlučne na clách. Upravujú sa niektoré články z hlavy V: ruší sa Riadiaci výbor pre banány (odkazy na tento výbor sa presúvajú na Riadiaci výbor pre čerstvé ovocie a zeleninu) a ruší sa ustanovenie o povinnosti predkladať výročnú správu v súlade s nariadením 404/93. |
| --- | --- |

2.3.1

Nariadenie 404/93, SOT s banánmi. Ruší sa hlava II (organizácie výrobcov a mechanizmy koncentrácie), hlava III (režim kompenzačnej pomoci, operačné programy a prémie za vyklčovanie) a niekoľko článkov z hlavy IV a V, ktoré sú zastarané vzhľadom na skutočnosť, že režim založený na colných kvótach sa nahrádza režimom založeným výlučne na clách. Upravujú sa niektoré články z hlavy V: ruší sa Riadiaci výbor pre banány (odkazy na tento výbor sa presúvajú na Riadiaci výbor pre čerstvé ovocie a zeleninu) a ruší sa ustanovenie o povinnosti predkladať výročnú správu v súlade s nariadením 404/93.

| 2.3.2 | Nariadenie 1782/2003, reforma SPP v roku 2003. Upravujú sa články týkajúce sa zaradenia banánov, ktoré neboli vypestované v najvzdialenejších regiónoch do systému jednotných platieb. Z tohto dôvodu sa upravujú stropy pre niektoré štáty: pre Grécko (+ 1,1 mil. EUR), Portugalsko (+ 0,1 mil. EUR) a Cyprus (+ 3,4 mil. EUR). Tieto členské štáty stanovia referenčné čiastky a počet hektárov, na ktoré je možné poskytnúť podporu uplatnením režimu jednotnej platby na základe reprezentatívneho obdobia v rokoch 2000 až 2005. |
| --- | --- |

2.3.2

Nariadenie 1782/2003, reforma SPP v roku 2003. Upravujú sa články týkajúce sa zaradenia banánov, ktoré neboli vypestované v najvzdialenejších regiónoch do systému jednotných platieb. Z tohto dôvodu sa upravujú stropy pre niektoré štáty: pre Grécko (+ 1,1 mil. EUR), Portugalsko (+ 0,1 mil. EUR) a Cyprus (+ 3,4 mil. EUR). Tieto členské štáty stanovia referenčné čiastky a počet hektárov, na ktoré je možné poskytnúť podporu uplatnením režimu jednotnej platby na základe reprezentatívneho obdobia v rokoch 2000 až 2005.

| 2.3.3 | Nariadenie 247/2006, POSEI pre poľnohospodárske produkty. Navršuje sa rozpočtový príspevok pre režim POSEI na 287,80 mil. EUR: POSEICAN 141,1 mil. EUR, POSEIDON 129,1 mil. EUR a POSEIMA 8,6 mil. EUR. |
| --- | --- |

2.3.3

Nariadenie 247/2006, POSEI pre poľnohospodárske produkty. Navršuje sa rozpočtový príspevok pre režim POSEI na 287,80 mil. EUR: POSEICAN 141,1 mil. EUR, POSEIDON 129,1 mil. EUR a POSEIMA 8,6 mil. EUR.

| 2.4 | Výbor sa domnieva, že návrh v určitom zmysle predpokladá presunutie zodpovednosti Komisie za produkciu banánov v rámci Spoločenstva, keďže v praxi vlastne význam SOT zaniká a finančná pomoc určená pre tento produkt sa presúva do celkového rozpočtu pre programy POSEI, pričom pre odvetvie s banánmi sa nevyčleňuje osobitná kapitola. |
| --- | --- |

2.4

Výbor sa domnieva, že návrh v určitom zmysle predpokladá presunutie zodpovednosti Komisie za produkciu banánov v rámci Spoločenstva, keďže v praxi vlastne význam SOT zaniká a finančná pomoc určená pre tento produkt sa presúva do celkového rozpočtu pre programy POSEI, pričom pre odvetvie s banánmi sa nevyčleňuje osobitná kapitola.

| 2.5 | Výbor kladne hodnotí to, že Európska komisia navrhuje systém pevných rozpočtových príspevkov na jednotlivé krajiny, ale obáva sa toho, že celkový výsledný rozpočet nebude dostatočný v prípade výraznejšieho poklesu cien v Spoločenstve z dôvodu väčšej liberalizácie trhu, ktorá nastane v dôsledku nového dovozného režimu a jeho vývoja, ktorý sa dá predpokladať na základe medzinárodných obchodných rokovaní. |
| --- | --- |

2.5

Výbor kladne hodnotí to, že Európska komisia navrhuje systém pevných rozpočtových príspevkov na jednotlivé krajiny, ale obáva sa toho, že celkový výsledný rozpočet nebude dostatočný v prípade výraznejšieho poklesu cien v Spoločenstve z dôvodu väčšej liberalizácie trhu, ktorá nastane v dôsledku nového dovozného režimu a jeho vývoja, ktorý sa dá predpokladať na základe medzinárodných obchodných rokovaní.

3.   Špecifické poznámky

| 3.1 | Komisia by mala nájsť alternatívne riešenie na zachovanie rámca Spoločenstva pre organizácie producentov banánov, keďže produkcia tejto plodiny je v Európe veľmi rozdrobená. Pozostáva väčšinou z malých producentov, ktorí musia predávať toto ovocie na trhu, kde je silná konkurencia a preto je potrebná väčšia koncentrácia ponuky. Výbor sa nazdáva, že tento rámec Spoločenstva pre organizácie producentov by sa mohol zachovať tým, že by sa ponechali niektoré ustanovenia hlavy II nariadenia (ES) č. 404/93, predovšetkým články 5, 8 a 9. |
| --- | --- |

3.1

Komisia by mala nájsť alternatívne riešenie na zachovanie rámca Spoločenstva pre organizácie producentov banánov, keďže produkcia tejto plodiny je v Európe veľmi rozdrobená. Pozostáva väčšinou z malých producentov, ktorí musia predávať toto ovocie na trhu, kde je silná konkurencia a preto je potrebná väčšia koncentrácia ponuky. Výbor sa nazdáva, že tento rámec Spoločenstva pre organizácie producentov by sa mohol zachovať tým, že by sa ponechali niektoré ustanovenia hlavy II nariadenia (ES) č. 404/93, predovšetkým články 5, 8 a 9.

| 3.2 | Banány sú plodina, ktorá si vyžaduje intenzívnu starostlivosť a plantáže je potrebné udržiavať po celý rok. Z toho vyplývajú permanentné výdavky, hlavne v súvislosti s potrebou pracovnej sily a s používaním zavlažovania. Z tohto dôvodu bol v súčasnom režime stanovený systém záloh a ten by bolo dobré zachovať. |
| --- | --- |

3.2

Banány sú plodina, ktorá si vyžaduje intenzívnu starostlivosť a plantáže je potrebné udržiavať po celý rok. Z toho vyplývajú permanentné výdavky, hlavne v súvislosti s potrebou pracovnej sily a s používaním zavlažovania. Z tohto dôvodu bol v súčasnom režime stanovený systém záloh a ten by bolo dobré zachovať.

| 3.3 | Návrh Komisie by mal byť jednoznačnejší, pokiaľ ide o obsah správy, ktorá bude základom pre prijatie vhodných opatrení v prípade straty príjmov poľnohospodárov v dôsledku nového dovozného režimu. |
| --- | --- |

3.3

Návrh Komisie by mal byť jednoznačnejší, pokiaľ ide o obsah správy, ktorá bude základom pre prijatie vhodných opatrení v prípade straty príjmov poľnohospodárov v dôsledku nového dovozného režimu.

Brusel 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/43

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva, a nariadenie Rady (EHS) č. 574/72 stanovujúce postup na vykonávanie nariadenia (EHS) č. 1408/71“

KOM(2005) 676, konečné znenie – 2005/0258 (COD)

(2006/C 325/12)

Rada sa 14. februára 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená prípravou podkladov na túto tému, prijala svoje stanovisko 7. novembra 2006. Spravodajca: pán RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO.

Na svojom 431. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 13. a 14. decembra (schôdza z 13. decembra 2006) Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal 140 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali a nikto nehlasoval proti,nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor pozitívne hodnotí návrh zmien a doplnení nariadenia č. 1408/71 a verí, že ide o posledné zmeny a doplnenia, alebo inak povedané, o posledné zmeny a doplnenia, ku ktorým sa musí vyjadriť. Toto by znamenalo, že nariadenie č. 883/2004 by bolo v plnej platnosti, pretože Európsky parlament a Rada schválili nové vykonávacie nariadenie, ktoré by malo nahradiť nariadenie č. 574/72. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor pozitívne hodnotí návrh zmien a doplnení nariadenia č. 1408/71 a verí, že ide o posledné zmeny a doplnenia, alebo inak povedané, o posledné zmeny a doplnenia, ku ktorým sa musí vyjadriť. Toto by znamenalo, že nariadenie č. 883/2004 by bolo v plnej platnosti, pretože Európsky parlament a Rada schválili nové vykonávacie nariadenie, ktoré by malo nahradiť nariadenie č. 574/72.

| 1.2 | Z tohto dôvodu Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva členské štáty a Parlament, aby urýchlili prerokovanie nového nariadenia účinnejším spôsobom, ako to bolo doteraz pri schválení nariadenia č. 883/2004. V Európskom roku mobility pracovníkov by to bol najlepší príspevok inštitúcií Európskej únie. |
| --- | --- |

1.2

Z tohto dôvodu Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva členské štáty a Parlament, aby urýchlili prerokovanie nového nariadenia účinnejším spôsobom, ako to bolo doteraz pri schválení nariadenia č. 883/2004. V Európskom roku mobility pracovníkov by to bol najlepší príspevok inštitúcií Európskej únie.

2.   Úvod

| 2.1 | Nariadenia č. 1408/71 a č. 574/72 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia zamestnancov a ich rodinných príslušníkov, pohybujúcich sa v rámci Európskej únie, sa od svojho vstúpenia do platnosti postupne upravovali, s cieľom prispôsobiť sa legislatívnemu vývoju v členských štátoch a rozhodnutiam súdneho dvora v oblasti sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

2.1

Nariadenia č. 1408/71 a č. 574/72 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia zamestnancov a ich rodinných príslušníkov, pohybujúcich sa v rámci Európskej únie, sa od svojho vstúpenia do platnosti postupne upravovali, s cieľom prispôsobiť sa legislatívnemu vývoju v členských štátoch a rozhodnutiam súdneho dvora v oblasti sociálneho zabezpečenia.

| 2.2 | Týmito zmenami sa dosiahlo toho, že systém koordinácie sociálneho zabezpečenia na úrovni Únie je aktualizovaný pre európskych občanov, ktorí sa pohybu v rámci jeho vnútorných hraníc. Zároveň títo občania nie sú poškodení vo svojich právach v oblasti sociálneho zabezpečenia, keď využívajú jedného zo základných práv Únie, ako je sloboda pohybu a pobytu. |
| --- | --- |

2.2

Týmito zmenami sa dosiahlo toho, že systém koordinácie sociálneho zabezpečenia na úrovni Únie je aktualizovaný pre európskych občanov, ktorí sa pohybu v rámci jeho vnútorných hraníc. Zároveň títo občania nie sú poškodení vo svojich právach v oblasti sociálneho zabezpečenia, keď využívajú jedného zo základných práv Únie, ako je sloboda pohybu a pobytu.

| 2.3 | Nariadenie č. 883/2004 (1) Európskeho parlamentu a Rady prinieslo najväčšie zmeny do oblasti koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov Európskej únie. Toto nariadenie nahrádza nariadenie č. 1408/71, avšak ešte nie je účinné, pretože sa čaká na schválenie nariadenia, ktoré nahradí nariadenie č. 574/72. Legislatívny proces prijatia návrhu nariadenia o vykonávacích predpisoch nariadenia č. 883/2004 (2) bol zahájený a výbor nedávno prijal stanovisko k predmetnému návrhu (3). |
| --- | --- |

2.3

Nariadenie č. 883/2004 (1) Európskeho parlamentu a Rady prinieslo najväčšie zmeny do oblasti koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov Európskej únie. Toto nariadenie nahrádza nariadenie č. 1408/71, avšak ešte nie je účinné, pretože sa čaká na schválenie nariadenia, ktoré nahradí nariadenie č. 574/72. Legislatívny proces prijatia návrhu nariadenia o vykonávacích predpisoch nariadenia č. 883/2004 (2) bol zahájený a výbor nedávno prijal stanovisko k predmetnému návrhu (3).

| 2.4 | EHSV vydal svoje stanovisko k nariadeniu o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (4). |
| --- | --- |

2.4

EHSV vydal svoje stanovisko k nariadeniu o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (4).

3.   Obsah návrhu

| 3.1 | Cieľom tohto návrhu, ktorý bol predložený výboru na prerokovanie, je aktualizovať prílohy k nariadeniu č. 1408/71, aby sa zohľadnili zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch v oblasti sociálneho zabezpečenia. Následne je zámerom uľahčiť uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva, ktorými sa koordinujú systémy sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

3.1

Cieľom tohto návrhu, ktorý bol predložený výboru na prerokovanie, je aktualizovať prílohy k nariadeniu č. 1408/71, aby sa zohľadnili zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch v oblasti sociálneho zabezpečenia. Následne je zámerom uľahčiť uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva, ktorými sa koordinujú systémy sociálneho zabezpečenia.

| 3.2 | Pri tejto príležitosti sa v texte zaslanom Komisiou nenavrhuje žiadna zmena nariadenia č. 574/72. |
| --- | --- |

3.2

Pri tejto príležitosti sa v texte zaslanom Komisiou nenavrhuje žiadna zmena nariadenia č. 574/72.

| 3.3 | Vzhľadom na rozmanitosť navrhovaných zmien, ich obsah bude zaradený do časti osobitných pripomienok s cieľom zjednodušiť pracovný dokument. |
| --- | --- |

3.3

Vzhľadom na rozmanitosť navrhovaných zmien, ich obsah bude zaradený do časti osobitných pripomienok s cieľom zjednodušiť pracovný dokument.

4.   Všeobecné poznámky

| 4.1 | Vo všeobecnosti výbor hodnotí pozitívne návrh, ktorý mu bol predložený, nakoľko zmeny sú výsledkom legislatívnej vôle jednotlivých členských štátov. Akékoľvek zmeny v koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia Európskej únie budú vždy pozitívne prijaté, ak budú prínosom pre občanov Únie a zjednodušia a zlepšia ich vzťahy s jednotlivými orgánmi verejnej správy, na ktoré sa musia obracať pri uplatňovaní svojich práv. |
| --- | --- |

4.1

Vo všeobecnosti výbor hodnotí pozitívne návrh, ktorý mu bol predložený, nakoľko zmeny sú výsledkom legislatívnej vôle jednotlivých členských štátov. Akékoľvek zmeny v koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia Európskej únie budú vždy pozitívne prijaté, ak budú prínosom pre občanov Únie a zjednodušia a zlepšia ich vzťahy s jednotlivými orgánmi verejnej správy, na ktoré sa musia obracať pri uplatňovaní svojich práv.

| 4.2 | Napriek tomu, že bolo začaté prejednávanie vykonávacieho nariadenia k nariadeniu č. 883/2004, výbor sa nazdáva, že všeobecné pripomienky, ktoré predložil vo svojom stanovisku o čiastočnej zmene nariadení č. 1408/71 a 574/72, schválených plenárnym zasadnutím EHSV v dňoch 28. a 29. septembra 2005 (5), sú aj naďalej platné, a preto ich treba pripomenúť. Tieto poznámky sú v súčasnosti stále aktuálne. |
| --- | --- |

4.2

Napriek tomu, že bolo začaté prejednávanie vykonávacieho nariadenia k nariadeniu č. 883/2004, výbor sa nazdáva, že všeobecné pripomienky, ktoré predložil vo svojom stanovisku o čiastočnej zmene nariadení č. 1408/71 a 574/72, schválených plenárnym zasadnutím EHSV v dňoch 28. a 29. septembra 2005 (5), sú aj naďalej platné, a preto ich treba pripomenúť. Tieto poznámky sú v súčasnosti stále aktuálne.

| 4.3 | Návrh na zmenu, ktorý nám bol predložený, má názov: „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva, a nariadenie Rady (EHS) č. 574/72 stanovujúce postup na vykonávanie nariadenia (EHS) č. 1408/71“ |
| --- | --- |

4.3

Návrh na zmenu, ktorý nám bol predložený, má názov: „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva, a nariadenie Rady (EHS) č. 574/72 stanovujúce postup na vykonávanie nariadenia (EHS) č. 1408/71“

| 4.4 | V článku 1 návrhu sa uvádza, že ide o zmenu niektorých príloh nariadenia č. 1408/71 bez žiadneho odkazu na nariadenie č. 574/72. Následne navrhujeme, aby názov návrhu bol opravený a prispôsobený realite jeho obsahu a aby bola vynechaná zmienka o nariadení č. 574/72. |
| --- | --- |

4.4

V článku 1 návrhu sa uvádza, že ide o zmenu niektorých príloh nariadenia č. 1408/71 bez žiadneho odkazu na nariadenie č. 574/72. Následne navrhujeme, aby názov návrhu bol opravený a prispôsobený realite jeho obsahu a aby bola vynechaná zmienka o nariadení č. 574/72.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Článok 1 návrhu mení a dopĺňa prílohy I, II bis, III, IV a VI k nariadeniu č. 1408/71. |
| --- | --- |

5.1

Článok 1 návrhu mení a dopĺňa prílohy I, II bis, III, IV a VI k nariadeniu č. 1408/71.

| 5.2 | S cieľom začleniť zmeny vo švédskom zákone o sociálnom poistení a v zákone o príspevkoch sociálneho poistenia sa mení a dopĺňa časť I k prílohe I, v ktorej sú stanovené pojmy „zamestnanci“ a „samostatne zárobkovo činné osoby“. |
| --- | --- |

5.2

S cieľom začleniť zmeny vo švédskom zákone o sociálnom poistení a v zákone o príspevkoch sociálneho poistenia sa mení a dopĺňa časť I k prílohe I, v ktorej sú stanovené pojmy „zamestnanci“ a „samostatne zárobkovo činné osoby“.

| 5.3 | S cieľom zohľadniť zmeny, ku ktorým došlo v novom holandskom zákone o zdravotnom poistení, sa upravuje časť II k prílohe I, týkajúca sa rozsahu osobnej pôsobnosti nariadenia vzhľadom k tomu, kto sa považuje za „rodinného príslušníka“. Patrí sem manžel(ka), registrovaný(á) partner(ka) alebo dieťa vo veku do 18 rokov. |
| --- | --- |

5.3

S cieľom zohľadniť zmeny, ku ktorým došlo v novom holandskom zákone o zdravotnom poistení, sa upravuje časť II k prílohe I, týkajúca sa rozsahu osobnej pôsobnosti nariadenia vzhľadom k tomu, kto sa považuje za „rodinného príslušníka“. Patrí sem manžel(ka), registrovaný(á) partner(ka) alebo dieťa vo veku do 18 rokov.

| 5.4 | S cieľom zohľadniť zmeny, ku ktorým došlo v litovskom a slovenskom zákone o sociálnom dôchodku, sa upravuje príloha II bis týkajúca sa osobitných nepríspevkových dávok. V prípade Litvy bola príloha upravená v zmysle novelizácie vnútroštátnych predpisov a v prípade Slovenska bola prispôsobená jeho vnútroštátna úprava, pričom príspevky boli zachované iba v prípade už nadobudnutých práv. |
| --- | --- |

5.4

S cieľom zohľadniť zmeny, ku ktorým došlo v litovskom a slovenskom zákone o sociálnom dôchodku, sa upravuje príloha II bis týkajúca sa osobitných nepríspevkových dávok. V prípade Litvy bola príloha upravená v zmysle novelizácie vnútroštátnych predpisov a v prípade Slovenska bola prispôsobená jeho vnútroštátna úprava, pričom príspevky boli zachované iba v prípade už nadobudnutých práv.

| 5.5 | Upravuje sa príloha III, časť A, týkajúca sa ustanovení dohovorov o sociálnom zabezpečení, ktoré sú naďalej v platnosti, pričom v bode 187 sa vypúšťa odkaz na všeobecný dohovor medzi Talianskom a Holandskom. |
| --- | --- |

5.5

Upravuje sa príloha III, časť A, týkajúca sa ustanovení dohovorov o sociálnom zabezpečení, ktoré sú naďalej v platnosti, pričom v bode 187 sa vypúšťa odkaz na všeobecný dohovor medzi Talianskom a Holandskom.

| 5.6 | Upravuje sa príloha IV, časť A, ktorá sa týka právnych predpisov uvedených v článku 37 ods. 1, podľa ktorých je výška invalidných dávok nezávislá od dĺžky obdobia poistenia. Upravuje sa oddiel časti A týkajúci sa Slovenskej republiky v zmysle jej vnútroštátnej právnej úpravy. |
| --- | --- |

5.6

Upravuje sa príloha IV, časť A, ktorá sa týka právnych predpisov uvedených v článku 37 ods. 1, podľa ktorých je výška invalidných dávok nezávislá od dĺžky obdobia poistenia. Upravuje sa oddiel časti A týkajúci sa Slovenskej republiky v zmysle jej vnútroštátnej právnej úpravy.

| 5.7 | Z dôvodu zmeny španielskej legislatívy, sa upravuje časť B prílohy IV, ktorá sa týka osobitných systémov pre samostatne zárobkovo činné osoby, na ktoré sa uplatňujú osobitné ustanovenia o sčítaní dôb poistenia v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

5.7

Z dôvodu zmeny španielskej legislatívy, sa upravuje časť B prílohy IV, ktorá sa týka osobitných systémov pre samostatne zárobkovo činné osoby, na ktoré sa uplatňujú osobitné ustanovenia o sčítaní dôb poistenia v inom členskom štáte.

| 5.8 | Upravuje sa časť C prílohy IV v prípadoch Slovenska a Švédska. V tejto prílohe sú uvedené prípady, v ktorých je možné upustiť od dvojitého výpočtu dávky, pretože výsledky by boli tie isté. V prípade Slovenska ide o pozostalostný dôchodok a v prípade Švédska ide o výpočet zaručeného dôchodku, ktorý závisí od dĺžky trvalého pobytu v tejto krajine. |
| --- | --- |

5.8

Upravuje sa časť C prílohy IV v prípadoch Slovenska a Švédska. V tejto prílohe sú uvedené prípady, v ktorých je možné upustiť od dvojitého výpočtu dávky, pretože výsledky by boli tie isté. V prípade Slovenska ide o pozostalostný dôchodok a v prípade Švédska ide o výpočet zaručeného dôchodku, ktorý závisí od dĺžky trvalého pobytu v tejto krajine.

| 5.9 | Kvôli zmenám v legislatíve Švédska sa upravuje časť D v prílohe IV, týkajúca sa dávok a dohôd o kumulácií dávok rovnakého druhu, na ktoré má osoba nárok na základe legislatívy dvoch alebo viacerých členských štátov. Taktiež sa pridáva bilaterálna dohoda medzi Fínskom a Luxemburgom. |
| --- | --- |

5.9

Kvôli zmenám v legislatíve Švédska sa upravuje časť D v prílohe IV, týkajúca sa dávok a dohôd o kumulácií dávok rovnakého druhu, na ktoré má osoba nárok na základe legislatívy dvoch alebo viacerých členských štátov. Taktiež sa pridáva bilaterálna dohoda medzi Fínskom a Luxemburgom.

| 5.10 | Rovnako sa upravuje príloha VI, v ktorej sú uvedené osobitné postupy pri uplatňovaní právnych predpisov niektorých členských štátov. Pridávajú sa zmeny v odsekoch týkajúcich sa nasledujúcich členských štátov:






  — | Estónsko, na účely výpočtu rodičovskej dávky. |
| --- | --- | --- |

5.10

Rovnako sa upravuje príloha VI, v ktorej sú uvedené osobitné postupy pri uplatňovaní právnych predpisov niektorých členských štátov. Pridávajú sa zmeny v odsekoch týkajúcich sa nasledujúcich členských štátov:

—

Estónsko, na účely výpočtu rodičovskej dávky.

| — | Holandsko, aby sa zohľadnili nové zdravotné reformy, ktoré boli uskutočnené a nadobudli účinnosť v tomto roku. |
| --- | --- |

—

Holandsko, aby sa zohľadnili nové zdravotné reformy, ktoré boli uskutočnené a nadobudli účinnosť v tomto roku.

| — | Fínsko, aby sa zohľadnila reforma fínskych právnych predpisov v oblasti zamestnaneckého dôchodku. |
| --- | --- |

—

Fínsko, aby sa zohľadnila reforma fínskych právnych predpisov v oblasti zamestnaneckého dôchodku.

| — | Fínsko, aby sa zohľadnila reforma fínskych právnych predpisov v oblasti zamestnaneckého dôchodku. |
| --- | --- |

—

Fínsko, aby sa zohľadnila reforma fínskych právnych predpisov v oblasti zamestnaneckého dôchodku.

| 5.11 | Zmeny začlenené do jednotlivých príloh, ktoré dopĺňajú nariadenie č. 1408/71 sú najmä dôsledkom legislatívnych zmien, ku ktorým došlo vo viacerých členských štátoch. Akákoľvek zmena, ktorá bude prínosom v oblasti dávok pre občanov Únie, bude vždy dobre prijatá Európskym hospodárskym a sociálnym výborom. |
| --- | --- |

5.11

Zmeny začlenené do jednotlivých príloh, ktoré dopĺňajú nariadenie č. 1408/71 sú najmä dôsledkom legislatívnych zmien, ku ktorým došlo vo viacerých členských štátoch. Akákoľvek zmena, ktorá bude prínosom v oblasti dávok pre občanov Únie, bude vždy dobre prijatá Európskym hospodárskym a sociálnym výborom.

| 5.12 | Avšak by sme chceli podotknúť, že zavádzanie početných príloh a osobitných situácií v nariadeniach č. 1408/71 a 883/2004 nie je najlepším spôsobom, ako dosiahnuť zjednodušenie ustanovení o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia. Zlepšenie a zjednodušenie boli cieľmi na vypracovanie nariadenia č. 883/2004, a výbor si želá, aby sa pokračovalo v tejto pracovnej línii. |
| --- | --- |

5.12

Avšak by sme chceli podotknúť, že zavádzanie početných príloh a osobitných situácií v nariadeniach č. 1408/71 a 883/2004 nie je najlepším spôsobom, ako dosiahnuť zjednodušenie ustanovení o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia. Zlepšenie a zjednodušenie boli cieľmi na vypracovanie nariadenia č. 883/2004, a výbor si želá, aby sa pokračovalo v tejto pracovnej línii.

| 5.13 | Komisia predložila návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 883/2004 s cieľom zmeniť obsah jeho prílohy XI (6). Táto príloha je identická s prílohou VI nariadenia č. 1408/71. Výbor konštatuje existenciu rozdielu medzi oboma prílohami, ktorá sa týka oddielu „W. FÍNSKO“, uvedenej v bode 4.10 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

5.13

Komisia predložila návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 883/2004 s cieľom zmeniť obsah jeho prílohy XI (6). Táto príloha je identická s prílohou VI nariadenia č. 1408/71. Výbor konštatuje existenciu rozdielu medzi oboma prílohami, ktorá sa týka oddielu „W. FÍNSKO“, uvedenej v bode 4.10 tohto stanoviska.

| 5.14 | V bode 6.c).1 prílohy návrhu nariadenia, ktorý je predmetom tohto stanoviska, je uvedený nasledovný odkaz: „... ak má osoba doby poistenia na základe zamestnania v inom členskom štáte...“. V oddiely „W. FÍNSKO“ v prílohe XI návrhu nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 883/2004, sa uvádza: „... ak má osoba doby poistenia na základe pracovnej aktivity ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba v inom členskom štáte...“ |
| --- | --- |

5.14

V bode 6.c).1 prílohy návrhu nariadenia, ktorý je predmetom tohto stanoviska, je uvedený nasledovný odkaz: „... ak má osoba doby poistenia na základe zamestnania v inom členskom štáte...“. V oddiely „W. FÍNSKO“ v prílohe XI návrhu nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 883/2004, sa uvádza: „... ak má osoba doby poistenia na základe pracovnej aktivity ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba v inom členskom štáte...“

| 5.15 | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa nazdáva, že je potrebné pristúpiť k vyrovnaniu rozdielností v znení a zabezpečiť, aby sa oba texty zhodovali. |
| --- | --- |

5.15

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa nazdáva, že je potrebné pristúpiť k vyrovnaniu rozdielností v znení a zabezpečiť, aby sa oba texty zhodovali.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. L 166, 30.4.2004.

1

(2)  KOM (2006) 16, konečné znenie.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje postup na vykonávanie nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia“. Spravodajca: pán Greif. EHSV 1317/2006

3

(4)  Ú. v. ES C 75, 15.2.2000. Spravodajca: pán Rodríguez García-Caro

4

(5)  Ú. v. ES C 24, 31.1.2006. Spravodajca: pán Rodríguez García-Caro

5

(6)  KOM(2006) 7, konečné znenie, SOC/238. V súčasnosti prebieha vypracovanie stanoviska. Spravodajca: pán Greif.

6

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/46

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv“

(2006/C 325/13)

Európska komisia sa 6. apríla 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému„Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv“

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. novembra 2006. Spravodajkyňou bola pani Koller, pomocnou spravodajkyňou bola pani Gräfin zu Eulenburg.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra 2006) 127 hlasmi za, 9 hlasmi proti, pričom 17 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby zorganizovala Rok dobrovoľníkov a tak rýchlo, ako je to možné, vydala bielu knihu o dobrovoľnej činnosti a aktívnom občianstve v Európe. Týmto spôsobom by sa mohlo podčiarknuť vzájomné pôsobenie medzi týmito dvomi javmi a zdôrazniť ich rozsah a význam. Keďže sa dobrovoľná činnosť väčšinou uskutočňuje na miestnej úrovni, táto biela kniha by mala prispieť k stratégii, ktorou by bolo možné posilňovať európsky rozmer tejto činnosti a podporovať aktívne európske občianstvo a európsku identitu. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby zorganizovala Rok dobrovoľníkov a tak rýchlo, ako je to možné, vydala bielu knihu o dobrovoľnej činnosti a aktívnom občianstve v Európe. Týmto spôsobom by sa mohlo podčiarknuť vzájomné pôsobenie medzi týmito dvomi javmi a zdôrazniť ich rozsah a význam. Keďže sa dobrovoľná činnosť väčšinou uskutočňuje na miestnej úrovni, táto biela kniha by mala prispieť k stratégii, ktorou by bolo možné posilňovať európsky rozmer tejto činnosti a podporovať aktívne európske občianstvo a európsku identitu.

| 1.2 | Vlády členských štátov by mali byť podnecované k tomu, aby vypracovali vnútroštátnu politiku dobrovoľnej činnosti a stratégiu na priame podporovanie a uznávanie dobrovoľnej činnosti. Táto vnútroštátna politika dobrovoľnej činnosti by mala zahŕňať aj úlohu infraštruktúry pre dobrovoľnú činnosť. EÚ tu môže stanoviť rámec a podporiť intenzívnejšiu výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.2

Vlády členských štátov by mali byť podnecované k tomu, aby vypracovali vnútroštátnu politiku dobrovoľnej činnosti a stratégiu na priame podporovanie a uznávanie dobrovoľnej činnosti. Táto vnútroštátna politika dobrovoľnej činnosti by mala zahŕňať aj úlohu infraštruktúry pre dobrovoľnú činnosť. EÚ tu môže stanoviť rámec a podporiť intenzívnejšiu výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi.

| 1.3 | Všetky členské štáty by mali vypracovať právne rámcové podmienky, ktoré zaručia právo vykonávať dobrovoľnú činnosť nezávisle od právneho alebo sociálneho postavenia jednotlivca. Je potrebné zabezpečiť rovnosť príležitostí pre všetkých jednotlivcov, ktorí vykonávajú dobrovoľnú činnosť, vrátane ľudí s postihnutím. V niektorých členských štátoch stoja právne rámcové podmienky ešte stále v ceste rozvoju dobrovoľnej činnosti a neumožňujú tak väčšiu spoločenskú podporu. Niekedy je rozvoj dokonca brzdený právnymi predpismi, ako je zákaz alebo obmedzenie zamestnávania. Tieto obmedzenia je potrebné preskúmať a dobrovoľnú činnosť treba podporovať. prostredníctvom právneho rámca, ktorý stanoví napr. pravidlá v oblasti poistenia a náhrady výdavkov. |
| --- | --- |

1.3

Všetky členské štáty by mali vypracovať právne rámcové podmienky, ktoré zaručia právo vykonávať dobrovoľnú činnosť nezávisle od právneho alebo sociálneho postavenia jednotlivca. Je potrebné zabezpečiť rovnosť príležitostí pre všetkých jednotlivcov, ktorí vykonávajú dobrovoľnú činnosť, vrátane ľudí s postihnutím. V niektorých členských štátoch stoja právne rámcové podmienky ešte stále v ceste rozvoju dobrovoľnej činnosti a neumožňujú tak väčšiu spoločenskú podporu. Niekedy je rozvoj dokonca brzdený právnymi predpismi, ako je zákaz alebo obmedzenie zamestnávania. Tieto obmedzenia je potrebné preskúmať a dobrovoľnú činnosť treba podporovať. prostredníctvom právneho rámca, ktorý stanoví napr. pravidlá v oblasti poistenia a náhrady výdavkov.

| 1.4 | Podľa názoru výboru by význam dobrovoľnej činnosti mali uznávať nielen vlády, ale aj iné zúčastnené subjekty – parlamenty, regionálne a miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, pretože tým zdôraznia úlohu dobrovoľnej činnosti a zlepšia jej spoločenskú prestíž.
  Okrem toho by EHSV chcel Komisiu dôrazne upozorniť na to, že organizácie občianskej spoločnosti hrajú pri dobrovoľnej činnosti rozhodujúcu úlohu. |
| --- | --- |

1.4

Podľa názoru výboru by význam dobrovoľnej činnosti mali uznávať nielen vlády, ale aj iné zúčastnené subjekty – parlamenty, regionálne a miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, pretože tým zdôraznia úlohu dobrovoľnej činnosti a zlepšia jej spoločenskú prestíž.

Okrem toho by EHSV chcel Komisiu dôrazne upozorniť na to, že organizácie občianskej spoločnosti hrajú pri dobrovoľnej činnosti rozhodujúcu úlohu.

| 1.5 | Výbor zároveň považuje za žiaduce vyzdvihnúť vzťah medzi školou a občianskou spoločnosťou s cieľom podporiť prípravu na dobrovoľnú činnosť. Na základných školách sa preto musí poskytnúť väčší priestor pedagogickej činnosti, ktorá sa zameriava na rozvoj sociálneho povedomia a účasť na riešení sociálnych otázok všeobecného záujmu. Tak by bolo možné v rámci „sociálneho a ekologického roku“ ponúknuť mladým ľuďom vo veku od 15 rokov praktické činnosti s cieľom povzbudiť ich k dôležitým, užitočným aktivitám. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať tým mimovládnym organizáciám, v ktorých sa deti po prvýkrát v živote zapájajú do dobrovoľnej činnosti. |
| --- | --- |

1.5

Výbor zároveň považuje za žiaduce vyzdvihnúť vzťah medzi školou a občianskou spoločnosťou s cieľom podporiť prípravu na dobrovoľnú činnosť. Na základných školách sa preto musí poskytnúť väčší priestor pedagogickej činnosti, ktorá sa zameriava na rozvoj sociálneho povedomia a účasť na riešení sociálnych otázok všeobecného záujmu. Tak by bolo možné v rámci „sociálneho a ekologického roku“ ponúknuť mladým ľuďom vo veku od 15 rokov praktické činnosti s cieľom povzbudiť ich k dôležitým, užitočným aktivitám. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať tým mimovládnym organizáciám, v ktorých sa deti po prvýkrát v živote zapájajú do dobrovoľnej činnosti.

| 1.6 | EÚ by ďalej mala v rámci svojho úsilia týkajúceho sa uznávania neinštitucionálneho a neformálneho vzdelávania, najmä prostredníctvom EUROPASS-u a odporúčania o kľúčových schopnostiach, venovať zvláštnu pozornosť schopnostiam získaným vďaka dobrovoľnej činnosti. Uplatňovanie EUROPASS-u pre mládež by prispelo k zlepšeniu situácie v oblasti uznávania dobrovoľnej činnosti mládeže. |
| --- | --- |

1.6

EÚ by ďalej mala v rámci svojho úsilia týkajúceho sa uznávania neinštitucionálneho a neformálneho vzdelávania, najmä prostredníctvom EUROPASS-u a odporúčania o kľúčových schopnostiach, venovať zvláštnu pozornosť schopnostiam získaným vďaka dobrovoľnej činnosti. Uplatňovanie EUROPASS-u pre mládež by prispelo k zlepšeniu situácie v oblasti uznávania dobrovoľnej činnosti mládeže.

| 1.7 | EHSV vyzýva členské štáty ako aj EÚ, aby vypracovali politiku dobrovoľnej činnosti, ktorá by zahŕňala stratégiu a konkrétne programy na jej podporu, návrhy na konkrétnu pomoc a zamerala by sa na osvetu, podporila by partnerstvá medzi občianskou spoločnosťou a podnikateľskou sférou, ako aj informovanosť verejnosti o dosiahnutých výsledkoch ľudí, ktorí sa venujú dobrovoľnej činnosti. V rámci tohto postupu by sa mal vytvoriť vhodný právny rámec na podporu dobrovoľnej činnosti. EÚ tu môže vytvoriť príslušný rámec, navrhnúť hlavné smery uvažovania a podporiť výmeny overených postupov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.7

EHSV vyzýva členské štáty ako aj EÚ, aby vypracovali politiku dobrovoľnej činnosti, ktorá by zahŕňala stratégiu a konkrétne programy na jej podporu, návrhy na konkrétnu pomoc a zamerala by sa na osvetu, podporila by partnerstvá medzi občianskou spoločnosťou a podnikateľskou sférou, ako aj informovanosť verejnosti o dosiahnutých výsledkoch ľudí, ktorí sa venujú dobrovoľnej činnosti. V rámci tohto postupu by sa mal vytvoriť vhodný právny rámec na podporu dobrovoľnej činnosti. EÚ tu môže vytvoriť príslušný rámec, navrhnúť hlavné smery uvažovania a podporiť výmeny overených postupov medzi členskými štátmi.

| 1.8 | Na európskej úrovni sú potrebné spoľahlivé a porovnateľné údaje o rozsahu, význame a sociálno-ekonomickej hodnote dobrovoľnej činnosti. Štúdie v tejto oblasti by mali vychádzať z jednotnej definície dobrovoľnej činnosti. Mali by analyzovať potreby a pohnútky dobrovoľníkov a predovšetkým aj dôvody ľudí, ktorí sa nechcú angažovať. Na európskej úrovni sa musia nájsť možnosti, ako zviditeľniť prínos dobrovoľnej činnosti k národnému dôchodku a jej vplyv na spoločnosť. Tu by mohol Eurostat prevziať úlohu koordinátora a iniciátora: všetky štatistické úrady členských štátov EÚ by mali mať takéto údaje k dispozícii. |
| --- | --- |

1.8

Na európskej úrovni sú potrebné spoľahlivé a porovnateľné údaje o rozsahu, význame a sociálno-ekonomickej hodnote dobrovoľnej činnosti. Štúdie v tejto oblasti by mali vychádzať z jednotnej definície dobrovoľnej činnosti. Mali by analyzovať potreby a pohnútky dobrovoľníkov a predovšetkým aj dôvody ľudí, ktorí sa nechcú angažovať. Na európskej úrovni sa musia nájsť možnosti, ako zviditeľniť prínos dobrovoľnej činnosti k národnému dôchodku a jej vplyv na spoločnosť. Tu by mohol Eurostat prevziať úlohu koordinátora a iniciátora: všetky štatistické úrady členských štátov EÚ by mali mať takéto údaje k dispozícii.

| 1.9 | EHSV odporúča, aby systém financovania a jednotlivé oblasti politiky a programy Európskej únie dobrovoľnú činnosť podporovali viac než doteraz. Na to je potrebná predovšetkým celoeurópska infraštruktúra na podporu tejto činnosti. V súčasnosti je Európska dobrovoľná služba (EDS) jedným zo zdrojov podpory dobrovoľnej činnosti v Európskej únii, v rámci ktorej už takmer 40 000 mladých ľudí vo veku od 18 do 25 rokov absolvovalo trojtýždňový až ročný pobyt v 31 európskych a partnerských krajinách. Služba iných dobrovoľníkov v rozvojových krajinách je však financovaná z prostriedkov rozvojovej pomoci. EHSV považuje tento zdroj podpory za nedostatočný a želá si, aby Európska únia pristupovala k tejto dobrovoľnej činnosti aktívnejšie, dôslednejšie a súdržnejšie a aby predovšetkým zabezpečila, aby boli celoeurópske programy dobrovoľnej činnosti prístupné pre všetky skupiny obyvateľstva a aby sa neobmedzovali iba na dlhodobú dobrovoľnú službu mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.9

EHSV odporúča, aby systém financovania a jednotlivé oblasti politiky a programy Európskej únie dobrovoľnú činnosť podporovali viac než doteraz. Na to je potrebná predovšetkým celoeurópska infraštruktúra na podporu tejto činnosti. V súčasnosti je Európska dobrovoľná služba (EDS) jedným zo zdrojov podpory dobrovoľnej činnosti v Európskej únii, v rámci ktorej už takmer 40 000 mladých ľudí vo veku od 18 do 25 rokov absolvovalo trojtýždňový až ročný pobyt v 31 európskych a partnerských krajinách. Služba iných dobrovoľníkov v rozvojových krajinách je však financovaná z prostriedkov rozvojovej pomoci. EHSV považuje tento zdroj podpory za nedostatočný a želá si, aby Európska únia pristupovala k tejto dobrovoľnej činnosti aktívnejšie, dôslednejšie a súdržnejšie a aby predovšetkým zabezpečila, aby boli celoeurópske programy dobrovoľnej činnosti prístupné pre všetky skupiny obyvateľstva a aby sa neobmedzovali iba na dlhodobú dobrovoľnú službu mladých ľudí.

| 1.10 | EHSV si zároveň želá, aby bolo vydané odporúčanie venované osobitne dobrovoľnej činnosti seniorov, ktoré by zahŕňalo napríklad pilotné aktivity pre partnerstvá a výmenu skúseností a ktoré by mohlo byť súčasťou prvých iniciatív. |
| --- | --- |

1.10

EHSV si zároveň želá, aby bolo vydané odporúčanie venované osobitne dobrovoľnej činnosti seniorov, ktoré by zahŕňalo napríklad pilotné aktivity pre partnerstvá a výmenu skúseností a ktoré by mohlo byť súčasťou prvých iniciatív.

| 1.11 | Okrem toho by sa dobrovoľná činnosť v rámci európskych projektov mala uznávať ako ekvivalent spolufinancovania. Formuláre žiadostí o európske projekty tiež musia byť zostavené všeobecne jednoduchšie a menej byrokraticky, aby sa dobrovoľnícke organizácie vôbec mohli na európskych projektoch zúčastniť. |
| --- | --- |

1.11

Okrem toho by sa dobrovoľná činnosť v rámci európskych projektov mala uznávať ako ekvivalent spolufinancovania. Formuláre žiadostí o európske projekty tiež musia byť zostavené všeobecne jednoduchšie a menej byrokraticky, aby sa dobrovoľnícke organizácie vôbec mohli na európskych projektoch zúčastniť.

| 1.12 | Šírenie informácií sa musí zintenzívniť a rozšíriť, pretože príliš často sa informácie k záujemcom nedostanú. V tejto súvislosti sa musia využívať všetky možné informačné kanály. Mohla by sa napríklad vytvoriť internetová stránka s príslušnými informáciami, ktorá by bola z každej existujúcej stránky o dobrovoľnej činnosti dostupná jediným kliknutím. Európske siete dobrovoľníckych organizácií tu majú osobitný význam. Zabezpečujú, aby si organizácie navzájom vymieňali skúsenosti a osvedčené postupy a informovali inštitúcie EÚ o potrebách a požiadavkách radových dobrovoľníkov. Ako súčasť infraštruktúry na podporu dobrovoľnej činnosti musia byť tieto siete cielene podporované. |
| --- | --- |

1.12

Šírenie informácií sa musí zintenzívniť a rozšíriť, pretože príliš často sa informácie k záujemcom nedostanú. V tejto súvislosti sa musia využívať všetky možné informačné kanály. Mohla by sa napríklad vytvoriť internetová stránka s príslušnými informáciami, ktorá by bola z každej existujúcej stránky o dobrovoľnej činnosti dostupná jediným kliknutím. Európske siete dobrovoľníckych organizácií tu majú osobitný význam. Zabezpečujú, aby si organizácie navzájom vymieňali skúsenosti a osvedčené postupy a informovali inštitúcie EÚ o potrebách a požiadavkách radových dobrovoľníkov. Ako súčasť infraštruktúry na podporu dobrovoľnej činnosti musia byť tieto siete cielene podporované.

| 1.13 | Európska únia môže významne prispieť k podpore a verejnému uznaniu dobrovoľnej činnosti tým, že bude podporovať 5. december, ktorý Organizácia spojených národov vyhlásila za Medzinárodný deň dobrovoľníkov a dobrovoľnú činnosť v tento deň ocení a oslávi. Medzinárodný deň dobrovoľníkov v roku 2001 ukázal, aké dôležité sú verejne účinné a štátom podporované programy. Keby bol na európskej úrovni vyhlásený rok dobrovoľnej činnosti, ako to navrhuje EHSV, prispelo by to k oceneniu a podpore miestnej činnosti mnohých dobrovoľníkov a v dobrovoľníkoch by to vyvolalo pocit európskej spolupatričnosti. |
| --- | --- |

1.13

Európska únia môže významne prispieť k podpore a verejnému uznaniu dobrovoľnej činnosti tým, že bude podporovať 5. december, ktorý Organizácia spojených národov vyhlásila za Medzinárodný deň dobrovoľníkov a dobrovoľnú činnosť v tento deň ocení a oslávi. Medzinárodný deň dobrovoľníkov v roku 2001 ukázal, aké dôležité sú verejne účinné a štátom podporované programy. Keby bol na európskej úrovni vyhlásený rok dobrovoľnej činnosti, ako to navrhuje EHSV, prispelo by to k oceneniu a podpore miestnej činnosti mnohých dobrovoľníkov a v dobrovoľníkoch by to vyvolalo pocit európskej spolupatričnosti.

| 1.14 | Aby bol význam dobrovoľnej činnosti pre rozvoj členských štátov lepšie ocenený, EHSV navrhuje schváliť chartu na európskej úrovni, v ktorej bude stanovená úloha dobrovoľníckych organizácií spolu s ich právami a povinnosťami. Pre zlepšenie ekonomickej situácie dobrovoľníckych organizácií v členských štátoch navrhuje EHSV vytvoriť v právnych predpisoch Spoločenstva právny základ pre oslobodenie týchto organizácií od platenia DPH. Cieľom navrhovaného stanovenia úlohy, práv a povinností dobrovoľníckych organizácií v európskej charte je predovšetkým vytvorenie jednotných usmernení pre tie organizácie, ktorým je možné udeliť zvláštne právne postavenie v spojení s hospodárskymi a inými zvláštnymi právami. |
| --- | --- |

1.14

Aby bol význam dobrovoľnej činnosti pre rozvoj členských štátov lepšie ocenený, EHSV navrhuje schváliť chartu na európskej úrovni, v ktorej bude stanovená úloha dobrovoľníckych organizácií spolu s ich právami a povinnosťami. Pre zlepšenie ekonomickej situácie dobrovoľníckych organizácií v členských štátoch navrhuje EHSV vytvoriť v právnych predpisoch Spoločenstva právny základ pre oslobodenie týchto organizácií od platenia DPH. Cieľom navrhovaného stanovenia úlohy, práv a povinností dobrovoľníckych organizácií v európskej charte je predovšetkým vytvorenie jednotných usmernení pre tie organizácie, ktorým je možné udeliť zvláštne právne postavenie v spojení s hospodárskymi a inými zvláštnymi právami.

2.   Preambula

| 2.1 | Dobrovoľná činnosť má pre spoločnosť neoceniteľnú hodnotu. Viac ako sto miliónov dobrovoľníkov v Európe sa vo svojom voľnom čase venuje mnohým aktivitám, z ktorých majú osoh iní a ktoré slúžia všeobecnému záujmu. Výsledky organizácií občianskej spoločnosti, ktorých činnosť je často výhradne alebo väčšinou založená na aktivite dobrovoľníkov, nachádza čoraz väčšie uznanie u podnikov, štátnych subjektov a predovšetkým u občanov samotných (1). |
| --- | --- |

2.1

Dobrovoľná činnosť má pre spoločnosť neoceniteľnú hodnotu. Viac ako sto miliónov dobrovoľníkov v Európe sa vo svojom voľnom čase venuje mnohým aktivitám, z ktorých majú osoh iní a ktoré slúžia všeobecnému záujmu. Výsledky organizácií občianskej spoločnosti, ktorých činnosť je často výhradne alebo väčšinou založená na aktivite dobrovoľníkov, nachádza čoraz väčšie uznanie u podnikov, štátnych subjektov a predovšetkým u občanov samotných (1).

| 2.2 | Pravá hodnota dobrovoľnej činnosti však ďaleko presahuje poskytovanie služieb a uspokojovanie sociálnych potrieb. Jej motivácia, totiž z vlastného popudu prispievať k verejnému blahu a podieľať sa na jeho tvorbe, podporuje hodnoty ako zameranie na verejné blaho a solidaritu a tvorí tým protiváhu k izolácii a egoizmu, ktoré sú pre modernú spoločnosť stále typickejšie. |
| --- | --- |

2.2

Pravá hodnota dobrovoľnej činnosti však ďaleko presahuje poskytovanie služieb a uspokojovanie sociálnych potrieb. Jej motivácia, totiž z vlastného popudu prispievať k verejnému blahu a podieľať sa na jeho tvorbe, podporuje hodnoty ako zameranie na verejné blaho a solidaritu a tvorí tým protiváhu k izolácii a egoizmu, ktoré sú pre modernú spoločnosť stále typickejšie.

| 2.3 | Dobrovoľná činnosť je neoddeliteľne spätá s aktívnym občianstvom, ktoré tvorí jadro demokracie tak na miestnej ako aj na európskej úrovni. Občania sa na spoločenskom živote nezúčastňujú iba zapájaním do politiky, ale tiež cieleným riešením spoločenských problémov. Tým, že sa spoločensky angažujú, môžu uskutočniť svoje konkrétne odhodlanie dotvárať spoločnosť. Jednotlivec pracuje pre ostatných, buď vo svojom voľnom čase alebo v rámci dobrovoľníckej služby – často pri značnom finančnom alebo aj zdravotnom riziku – a dáva sa tým do služieb spoločenstva. Je to práve táto forma aktívneho európskeho občianstva, ktorá v našich spoločnostiach vyvoláva v občanoch silný pocit spolupatričnosti k ich spoločnosti. Dobrovoľnú činnosť preto možno považovať za jeden z najlepších príkladov spoluúčasti a tým za základnú súčasť, ba dokonca predpoklad aktívneho občianstva. |
| --- | --- |

2.3

Dobrovoľná činnosť je neoddeliteľne spätá s aktívnym občianstvom, ktoré tvorí jadro demokracie tak na miestnej ako aj na európskej úrovni. Občania sa na spoločenskom živote nezúčastňujú iba zapájaním do politiky, ale tiež cieleným riešením spoločenských problémov. Tým, že sa spoločensky angažujú, môžu uskutočniť svoje konkrétne odhodlanie dotvárať spoločnosť. Jednotlivec pracuje pre ostatných, buď vo svojom voľnom čase alebo v rámci dobrovoľníckej služby – často pri značnom finančnom alebo aj zdravotnom riziku – a dáva sa tým do služieb spoločenstva. Je to práve táto forma aktívneho európskeho občianstva, ktorá v našich spoločnostiach vyvoláva v občanoch silný pocit spolupatričnosti k ich spoločnosti. Dobrovoľnú činnosť preto možno považovať za jeden z najlepších príkladov spoluúčasti a tým za základnú súčasť, ba dokonca predpoklad aktívneho občianstva.

| 2.4 | Dobrovoľná činnosť okrem toho podporuje osobný rozvoj: vytváranie sociálneho povedomia na jednej strane a rozvoj kľúčových kompetencií a schopností na strane druhej, čím sa zvyšujú šance dobrovoľníkov uspieť na pracovnom trhu, ako aj ich aktívna účasť na živote spoločnosti. Dobrovoľná činnosť vo svojich rôznych formách ponúka príležitosť na neinštitucionálne (2) a neformálne (3) vzdelávanie, ktoré popri formálnom vzdelávaní (4) hrá významnú úlohu pri uskutočňovaní celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

2.4

Dobrovoľná činnosť okrem toho podporuje osobný rozvoj: vytváranie sociálneho povedomia na jednej strane a rozvoj kľúčových kompetencií a schopností na strane druhej, čím sa zvyšujú šance dobrovoľníkov uspieť na pracovnom trhu, ako aj ich aktívna účasť na živote spoločnosti. Dobrovoľná činnosť vo svojich rôznych formách ponúka príležitosť na neinštitucionálne (2) a neformálne (3) vzdelávanie, ktoré popri formálnom vzdelávaní (4) hrá významnú úlohu pri uskutočňovaní celoživotného vzdelávania.

| 2.5 | Dobrovoľná činnosť prispieva významnou mierou k národnému produktu našich národných hospodárstiev. Veľmi často zostáva tento príspevok v národných štatistikách nezohľadnený, pretože sa nezakladá vždy na výmene peňažných statkov a neexistuje žiadna jednotná metodika na meranie jej ekonomickej hodnoty. Tam, kde sa jeho hodnota meria, sa však ukázalo, že ekonomická hodnota dobrovoľnej činnosti a jej prínos k ekonomike je veľký (5). V Spojenom kráľovstve sa napríklad ekonomická hodnota dobrovoľnej činnosti odhaduje na 7,9 % HDP a 38 % celkovej populácie sa na príslušných činnostiach zúčastňuje. V Írsku a Nemecku vykonáva vyše 33 % občanov a v Poľsku 18 % obyvateľstva nejakú formu dobrovoľnej činnosti. |
| --- | --- |

2.5

Dobrovoľná činnosť prispieva významnou mierou k národnému produktu našich národných hospodárstiev. Veľmi často zostáva tento príspevok v národných štatistikách nezohľadnený, pretože sa nezakladá vždy na výmene peňažných statkov a neexistuje žiadna jednotná metodika na meranie jej ekonomickej hodnoty. Tam, kde sa jeho hodnota meria, sa však ukázalo, že ekonomická hodnota dobrovoľnej činnosti a jej prínos k ekonomike je veľký (5). V Spojenom kráľovstve sa napríklad ekonomická hodnota dobrovoľnej činnosti odhaduje na 7,9 % HDP a 38 % celkovej populácie sa na príslušných činnostiach zúčastňuje. V Írsku a Nemecku vykonáva vyše 33 % občanov a v Poľsku 18 % obyvateľstva nejakú formu dobrovoľnej činnosti.

| 2.6 | Okrem toho by nadnárodná dobrovoľná služba na európskej a medzinárodnej úrovni mohla výrazne posilniť solidaritu a vzájomné porozumenie národov a pomôcť pri rozvoji dialógu medzi kultúrami. V tejto súvislosti EHSV s uspokojením prijíma zámer Komisie rozšíriť európsku dobrovoľnú službu a zvýšiť jej viditeľnosť a efektívnosť. |
| --- | --- |

2.6

Okrem toho by nadnárodná dobrovoľná služba na európskej a medzinárodnej úrovni mohla výrazne posilniť solidaritu a vzájomné porozumenie národov a pomôcť pri rozvoji dialógu medzi kultúrami. V tejto súvislosti EHSV s uspokojením prijíma zámer Komisie rozšíriť európsku dobrovoľnú službu a zvýšiť jej viditeľnosť a efektívnosť.

| 2.7 | Solidarita a pocit zodpovednosti za iných, ako aj potreba cítiť sa užitočným sú významnou motiváciou pre dobrovoľnú činnosť. Vytvára sociálne väzby, prispieva k súdržnosti spoločnosti a podporuje kvalitu života a sociálny pokrok v Európe. Stelesňuje tak hodnoty európskej integrácie, ako je stanovené v článku 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 2 Zmluvy o založení Európskej únie. Navyše je dobrovoľná činnosť dôležitým vyjadrením participatívnej demokracie, ktorá je v Zmluve o Ústave pre Európu uznaná ako súčasť demokratického života EÚ. Dobrovoľná činnosť prospieva verejnému blahu, rovnako ako samotné osoby, ktoré ju vykonávajú. Významná úloha dobrovoľnej činnosti by mala byť náležite uznávaná vo všetkých členských štátoch Európskej únie. |
| --- | --- |

2.7

Solidarita a pocit zodpovednosti za iných, ako aj potreba cítiť sa užitočným sú významnou motiváciou pre dobrovoľnú činnosť. Vytvára sociálne väzby, prispieva k súdržnosti spoločnosti a podporuje kvalitu života a sociálny pokrok v Európe. Stelesňuje tak hodnoty európskej integrácie, ako je stanovené v článku 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 2 Zmluvy o založení Európskej únie. Navyše je dobrovoľná činnosť dôležitým vyjadrením participatívnej demokracie, ktorá je v Zmluve o Ústave pre Európu uznaná ako súčasť demokratického života EÚ. Dobrovoľná činnosť prospieva verejnému blahu, rovnako ako samotné osoby, ktoré ju vykonávajú. Významná úloha dobrovoľnej činnosti by mala byť náležite uznávaná vo všetkých členských štátoch Európskej únie.

| 2.8 | EHSV sa témou dobrovoľnej činnosti zaoberal už vo svojej informačnej správe prijatej v roku 2002 pod názvom „Práca v hospici ako príklad dobrovoľnej činnosti v Európe“ (spravodajkyňa: pani Gräfin zu Eulenburg).
  Dobrovoľná činnosť sa aj v iných súvislostiach spomínala v prácach EHSV, doteraz však špeciálne na túto tému nebolo vypracované žiadne stanovisko (6). |
| --- | --- |

2.8

EHSV sa témou dobrovoľnej činnosti zaoberal už vo svojej informačnej správe prijatej v roku 2002 pod názvom „Práca v hospici ako príklad dobrovoľnej činnosti v Európe“ (spravodajkyňa: pani Gräfin zu Eulenburg).

Dobrovoľná činnosť sa aj v iných súvislostiach spomínala v prácach EHSV, doteraz však špeciálne na túto tému nebolo vypracované žiadne stanovisko (6).

| 2.9 | Aj v rámci EÚ sa prínos dobrovoľnej činnosti v sociálnej, kultúrnej a ekologickej oblasti stále viac a viac uznáva a dobrovoľnícke organizácie sa stále lepšie zapájajú do rozhodovacích procesov, najmä politických, a to v oblastiach ako je vzdelávanie a celoživotná odborná príprava, zdravotníctvo a ochrana spotrebiteľa, rozvoj, obchod atď. EHSV víta tieto iniciatívy, zastáva však názor, že doterajší pokrok zďaleka nepostačuje. |
| --- | --- |

2.9

Aj v rámci EÚ sa prínos dobrovoľnej činnosti v sociálnej, kultúrnej a ekologickej oblasti stále viac a viac uznáva a dobrovoľnícke organizácie sa stále lepšie zapájajú do rozhodovacích procesov, najmä politických, a to v oblastiach ako je vzdelávanie a celoživotná odborná príprava, zdravotníctvo a ochrana spotrebiteľa, rozvoj, obchod atď. EHSV víta tieto iniciatívy, zastáva však názor, že doterajší pokrok zďaleka nepostačuje.

| 2.10 | EHSV víta skutočnosť, že dobrovoľná činnosť mládeže sa považuje za prioritu v rámci politického procesu, ktorý Komisia začala v roku 2001, ako aj v rámci otvorenej metódy koordinácie. Nabáda Komisiu, aby na základe dosiahnutého pokroku pokračovala v rozvoji dobrovoľnej činnosti a zaoberala sa jej horizontálnymi aspektmi prostredníctvom holistického prístupu. |
| --- | --- |

2.10

EHSV víta skutočnosť, že dobrovoľná činnosť mládeže sa považuje za prioritu v rámci politického procesu, ktorý Komisia začala v roku 2001, ako aj v rámci otvorenej metódy koordinácie. Nabáda Komisiu, aby na základe dosiahnutého pokroku pokračovala v rozvoji dobrovoľnej činnosti a zaoberala sa jej horizontálnymi aspektmi prostredníctvom holistického prístupu.

| 2.11 | Na medzinárodnej úrovni bol signál vyslaný v roku 2001, keď OSN vyhlásila Medzinárodný rok dobrovoľníkov. Tento rok doprial dobrovoľnej činnosti pozornosť verejnosti, nanovo povzbudil ľudí, aby sa dobrovoľne angažovali a ukázal cestu, ako môže byť dobrovoľná činnosť zo strany politiky uznávaná a podporovaná. Z iniciatívy OSN sa každý rok 5. decembra oslavuje Medzinárodný deň dobrovoľníkov. Európska únia by mala upozorniť európskych občanov na toto dôležité podujatie. |
| --- | --- |

2.11

Na medzinárodnej úrovni bol signál vyslaný v roku 2001, keď OSN vyhlásila Medzinárodný rok dobrovoľníkov. Tento rok doprial dobrovoľnej činnosti pozornosť verejnosti, nanovo povzbudil ľudí, aby sa dobrovoľne angažovali a ukázal cestu, ako môže byť dobrovoľná činnosť zo strany politiky uznávaná a podporovaná. Z iniciatívy OSN sa každý rok 5. decembra oslavuje Medzinárodný deň dobrovoľníkov. Európska únia by mala upozorniť európskych občanov na toto dôležité podujatie.

| 2.12 | Celkovo však výbor zastáva názor, že Európska komisia a členské štáty by sa mali viac venovať dobrovoľnej činnosti. Aj preto EHSV víta, že pani WALLSTRÖM požiadala výbor o vypracovanie stanoviska na túto dôležitú tému. |
| --- | --- |

2.12

Celkovo však výbor zastáva názor, že Európska komisia a členské štáty by sa mali viac venovať dobrovoľnej činnosti. Aj preto EHSV víta, že pani WALLSTRÖM požiadala výbor o vypracovanie stanoviska na túto dôležitú tému.

3.   Koncepcia dobrovoľnej činnosti a jej znaky

| 3.1 | V praxi a vo výskume sa dobrovoľná činnosť často definuje rozdielne, je tiež ťažké zhrnúť rôzne aspekty tejto koncepcie do jednej definície. Pre rôzne definície v krajinách Európskej únie sú typické tri spoločné, avšak nevyhnutné kritériá:






  — | Dobrovoľná činnosť sa uskutočňuje zo slobodnej vôle a z vlastného popudu, v žiadnej forme nemôže byť povinná. Táto dobrovoľnosť zabezpečuje záväznosť a identifikáciu dobrovoľníkov s ich činnosťou. |
| --- | --- | --- |

3.1

V praxi a vo výskume sa dobrovoľná činnosť často definuje rozdielne, je tiež ťažké zhrnúť rôzne aspekty tejto koncepcie do jednej definície. Pre rôzne definície v krajinách Európskej únie sú typické tri spoločné, avšak nevyhnutné kritériá:

—

Dobrovoľná činnosť sa uskutočňuje zo slobodnej vôle a z vlastného popudu, v žiadnej forme nemôže byť povinná. Táto dobrovoľnosť zabezpečuje záväznosť a identifikáciu dobrovoľníkov s ich činnosťou.

| — | Dobrovoľná činnosť je bezplatná a nedeje sa z finančných pohnútok; dobrovoľníkom je však možné uhradiť vzniknuté náklady. |
| --- | --- |

—

Dobrovoľná činnosť je bezplatná a nedeje sa z finančných pohnútok; dobrovoľníkom je však možné uhradiť vzniknuté náklady.

| — | Dobrovoľná činnosť sa uskutočňuje s cieľom zasadiť sa za iných ľudí mimo vlastnej rodiny resp. za iné spoločenské skupiny a tým byť spoločnosti ako takej užitočným (i keď je nesporné, že dobrovoľná činnosť má rozvoj osobnosti dobrovoľníka veľký význam). |
| --- | --- |

—

Dobrovoľná činnosť sa uskutočňuje s cieľom zasadiť sa za iných ľudí mimo vlastnej rodiny resp. za iné spoločenské skupiny a tým byť spoločnosti ako takej užitočným (i keď je nesporné, že dobrovoľná činnosť má rozvoj osobnosti dobrovoľníka veľký význam).

Je otázne, či pod túto definíciu spadajú iba pravidelné činnosti, či k nej patrí aj susedská výpomoc či časové banky, ktoré sa rozvíjajú v posledných rokoch, alebo sa má počítať iba dobrovoľná činnosť vo formálnej a štruktúrovanej podobe. Tieto tri menované základné podmienky sú však nevyhnutným predpokladom na to, aby bola činnosť – či už dobrovoľné aktivity v prospech miestneho spoločenstva alebo štruktúrovaná dobrovoľnícka služba – klasifikovaná ako dobrovoľná činnosť. Všeobecne sa dá povedať, že rozdielnym formám dobrovoľnej činnosti najlepšie zodpovedá obsiahla definícia.

| 3.2 | Nie je cieľom platenú prácu nahrádzať dobrovoľnou činnosťou; dokonca by bolo jednoznačne vhodné, aby nahradenie platenej práce dobrovoľnou činnosťou nebolo možné. Zvláštna hodnota dobrovoľnej činnosti spočíva v jej prínose k utváraniu spoločnosti. Dobrovoľná činnosť tiež nie je iba jednoduchou sociálnou službou a nie ani určená na preberanie základných úloh štátu. Pravý prínos dobrovoľnej činnosti spočíva:






  — | vo vytváraní sociálnych a spoločenských väzieb; každý, kto sa dobrovoľne angažuje, viac sa identifikuje so spoločnosťou a vytvára si väčší pocit solidarity; |
| --- | --- | --- |

3.2

Nie je cieľom platenú prácu nahrádzať dobrovoľnou činnosťou; dokonca by bolo jednoznačne vhodné, aby nahradenie platenej práce dobrovoľnou činnosťou nebolo možné. Zvláštna hodnota dobrovoľnej činnosti spočíva v jej prínose k utváraniu spoločnosti. Dobrovoľná činnosť tiež nie je iba jednoduchou sociálnou službou a nie ani určená na preberanie základných úloh štátu. Pravý prínos dobrovoľnej činnosti spočíva:

—

vo vytváraní sociálnych a spoločenských väzieb; každý, kto sa dobrovoľne angažuje, viac sa identifikuje so spoločnosťou a vytvára si väčší pocit solidarity;

| — | v účasti občanov na aktívnom utváraní spoločnosti. |
| --- | --- |

—

v účasti občanov na aktívnom utváraní spoločnosti.

| 3.3 | Dobrovoľná činnosť sa vyskytuje v mnohých rôznych formách, čo sťažuje jej kategorizáciu. Dobrovoľne sa angažujú najrozličnejšie spoločenské skupiny, aj keď v závislosti od členského štátu v rôznej miere: podiel dobrovoľníkov a ich profil (vek, pôvod, dosiahnuté vzdelanie atď.) sa v každej krajine líši. |
| --- | --- |

3.3

Dobrovoľná činnosť sa vyskytuje v mnohých rôznych formách, čo sťažuje jej kategorizáciu. Dobrovoľne sa angažujú najrozličnejšie spoločenské skupiny, aj keď v závislosti od členského štátu v rôznej miere: podiel dobrovoľníkov a ich profil (vek, pôvod, dosiahnuté vzdelanie atď.) sa v každej krajine líši.

| 3.4 | Okrem formálnej činnosti vykonávanej v určitom zariadení existuje aj neformálna dobrovoľná činnosť a taká, ktorá zostáva často ukrytá (napríklad často dobrovoľná činnosť migrantov). |
| --- | --- |

3.4

Okrem formálnej činnosti vykonávanej v určitom zariadení existuje aj neformálna dobrovoľná činnosť a taká, ktorá zostáva často ukrytá (napríklad často dobrovoľná činnosť migrantov).

| 3.4.1 | K rôznym formám dobrovoľnej činnosti okrem iného patrí:






  — | účasť na verejnom živote a občianska angažovanosť, |
| --- | --- | --- |

3.4.1

K rôznym formám dobrovoľnej činnosti okrem iného patrí:

—

účasť na verejnom živote a občianska angažovanosť,

| — | zasadzovanie sa za záležitosti vo verejnom záujme, usporadúvanie kampaní na zvýšenie povedomia, právnické poradenstvo a ochrana spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

zasadzovanie sa za záležitosti vo verejnom záujme, usporadúvanie kampaní na zvýšenie povedomia, právnické poradenstvo a ochrana spotrebiteľov,

| — | dobročinnosť, pomoc ľuďom v najbližšom okolí, obzvlášť starším a postihnutým osobám a prípadne aj činnosť v oblasti rozvojovej pomoci, |
| --- | --- |

—

dobročinnosť, pomoc ľuďom v najbližšom okolí, obzvlášť starším a postihnutým osobám a prípadne aj činnosť v oblasti rozvojovej pomoci,

| — | zasadzovanie sa o priame verejné blaho, medzi iným v zvláštnych situáciách ako napr. po ekologických katastrofách atď., |
| --- | --- |

—

zasadzovanie sa o priame verejné blaho, medzi iným v zvláštnych situáciách ako napr. po ekologických katastrofách atď.,

| — | skupiny vzájomnej pomoci a svojpomoci, |
| --- | --- |

—

skupiny vzájomnej pomoci a svojpomoci,

| — | angažovanosť v náboženských združeniach; |
| --- | --- |

—

angažovanosť v náboženských združeniach;

| — | občania, ktorí v spoločnosti zastávajú rôzne čestné funkcie a angažujú sa v politickom a vedeckom živote, vo vedení alebo v činnosti menších združení alebo športových klubov. |
| --- | --- |

—

občania, ktorí v spoločnosti zastávajú rôzne čestné funkcie a angažujú sa v politickom a vedeckom živote, vo vedení alebo v činnosti menších združení alebo športových klubov.

| 3.4.2 | Dobrovoľnú činnosť je ďalej možné rozdeliť na oblasti ako sú šport, kultúra, sociálne veci, zdravie, vzdelávanie, mládež, ochrana životného prostredia, civilná ochrana, politika, ochrana spotrebiteľov, rozvojová pomoc atď. |
| --- | --- |

3.4.2

Dobrovoľnú činnosť je ďalej možné rozdeliť na oblasti ako sú šport, kultúra, sociálne veci, zdravie, vzdelávanie, mládež, ochrana životného prostredia, civilná ochrana, politika, ochrana spotrebiteľov, rozvojová pomoc atď.

| 3.5 | Dobrovoľné služby predstavujú zvláštnu formu dobrovoľnej činnosti: sú vopred časovo obmedzené a často ich vykonávajú výhradne dobrovoľníci, t. j. na rozdiel od väčšiny dobrovoľných činností nie navyše k ostatným činnostiam ako je vzdelávanie alebo zamestnanie. Na rozdiel od dobrovoľných činností sústavne vykonávaných vo voľnom čase príslušného jednotlivca sa dobrovoľná služba riadi väčšinou súborom spoločne stanovených pravidiel a rozsahom zodpovednosti, ktoré sa často riešia formou dohody medzi jednotlivými partnermi zapojenými do projektu, vrátane dobrovoľníkov. Rozlišujú sa rôzne formy dobrovoľnej služby:

  Dobrovoľné aktivity zahŕňajú všetky druhy dobrovoľnej činnosti a možno ich opísať nasledovne: sú prístupné pre všetkých, sú neplatené, vykonávané zo slobodnej vôle, majú vzdelávací aspekt (neformálne učenie) a sú sociálnym prínosom.

  Dobrovoľná služba je jednou formou dobrovoľných aktivít a vyznačuje sa navyše ďalšími znakmi: je časovo obmedzená; ciele, obsahy, úlohy, štruktúra a rámec sú jasne stanovené; poskytnutá je príslušná podpora ako aj právne a sociálne zabezpečenie.

  Štátom organizovaná dobrovoľná služba je dobrovoľná služba, ktorú organizuje štát alebo je organizovaná z poverenia štátu, napríklad v oblasti sociálnej alebo civilnej ochrany.

  Civilná služba je v niektorých krajinách ponúkaná nedobrovoľná alternatíva k povinnej vojenskej službe (7). |
| --- | --- |

3.5

Dobrovoľné služby predstavujú zvláštnu formu dobrovoľnej činnosti: sú vopred časovo obmedzené a často ich vykonávajú výhradne dobrovoľníci, t. j. na rozdiel od väčšiny dobrovoľných činností nie navyše k ostatným činnostiam ako je vzdelávanie alebo zamestnanie. Na rozdiel od dobrovoľných činností sústavne vykonávaných vo voľnom čase príslušného jednotlivca sa dobrovoľná služba riadi väčšinou súborom spoločne stanovených pravidiel a rozsahom zodpovednosti, ktoré sa často riešia formou dohody medzi jednotlivými partnermi zapojenými do projektu, vrátane dobrovoľníkov. Rozlišujú sa rôzne formy dobrovoľnej služby:

Dobrovoľné aktivity zahŕňajú všetky druhy dobrovoľnej činnosti a možno ich opísať nasledovne: sú prístupné pre všetkých, sú neplatené, vykonávané zo slobodnej vôle, majú vzdelávací aspekt (neformálne učenie) a sú sociálnym prínosom.

Dobrovoľná služba je jednou formou dobrovoľných aktivít a vyznačuje sa navyše ďalšími znakmi: je časovo obmedzená; ciele, obsahy, úlohy, štruktúra a rámec sú jasne stanovené; poskytnutá je príslušná podpora ako aj právne a sociálne zabezpečenie.

Štátom organizovaná dobrovoľná služba je dobrovoľná služba, ktorú organizuje štát alebo je organizovaná z poverenia štátu, napríklad v oblasti sociálnej alebo civilnej ochrany.

Civilná služba je v niektorých krajinách ponúkaná nedobrovoľná alternatíva k povinnej vojenskej službe (7).

| 3.6 | Volontariát a dobrovoľná činnosť sú od seba jasne odlíšené činnosti. Práca vykonávaná v rámci volontariátu sa podľa definície OSN a MOP vykonáva v službách neziskových organizácií, pričom odmena za ňu je často nižšia než je úroveň trhu, zatiaľ čo dobrovoľná činnosť sa vykonáva bez odmeny, hoci môžu byť preplatené náklady spojené s výkonom tejto dobrovoľnej činnosti. V procese vyjasňovania právneho štatútu týchto činností by sa mala zohľadniť táto skutočnosť, aby sa uľahčila situácia zúčastnených osôb ako aj situácia „stážistov“, ktorí pracujú pre nevládne organizácie povinne v rámci štúdia.
  Dobrovoľná práca v zmysle, ako ju definuje Medzinárodná pracovná organizácia a agentúry OSN je práca, vykonávaná v neziskových organizáciách, t. j. združeniach dobrovoľníkov alebo nevládnych organizáciách humanitárneho alebo neziskového zamerania prostredníctvom pracovníkov nazývaných dobrovoľníci, ktorí sú vo väčšine prípadov platení formou mzdy. Sú to zamestnanci, ktorí vykonávajú činnosť, ktorej dobrovoľnosť je určená skutočnosťou, že ich mzda je často pod úrovňou trhovej hodnoty, čím je definovaný a naplnený dobrovoľný charakter ich práce. Napríklad logistik záchrannej humanitárnej organizácie alebo právnik združenia pre ochranu práv utečencov budú dostávať mzdu, ktorá však bude odlišná a nižšia od tej, na ktorú by si mohli robiť nároky pri práci v podnikateľských subjektoch (v dopravných podnikoch alebo v právnických kanceláriách).
  Viackrát sa upozorňovalo, že Európska dobrovoľná služba (EDS) by sa mala rozšíriť a obohatiť, keďže je v skutočnosti službou, ktorá sprostredkúva mladým ľuďom prácu v združeniach a mimovládnych organizáciách (MVO) výmenou za úhradu nákladov (za ubytovanie a stravu) a zahŕňa časť príspevkov na stáž. Je to prostriedok ako sprostredkovať mladým ľuďom prácu v rámci ich vysokoškolského štúdia (stáž vykonaná v zahraničí sa vyžaduje takmer vo všetkých prípadoch štúdia s medzinárodným a európskym rozmerom) v združeniach a MVO.
  Účasť mladých ľudí na humanitárnych alebo verejnoprospešných projektoch výmenou za paušálny príspevok predstavuje obojstranné obohatenie. Aj keď je zámer vyjasniť právne postavenie prideleného príspevku správny, malo by sa rozlišovať medzi dobrovoľnou činnosťou a dobrovoľnými službami. |
| --- | --- |

3.6

Volontariát a dobrovoľná činnosť sú od seba jasne odlíšené činnosti. Práca vykonávaná v rámci volontariátu sa podľa definície OSN a MOP vykonáva v službách neziskových organizácií, pričom odmena za ňu je často nižšia než je úroveň trhu, zatiaľ čo dobrovoľná činnosť sa vykonáva bez odmeny, hoci môžu byť preplatené náklady spojené s výkonom tejto dobrovoľnej činnosti. V procese vyjasňovania právneho štatútu týchto činností by sa mala zohľadniť táto skutočnosť, aby sa uľahčila situácia zúčastnených osôb ako aj situácia „stážistov“, ktorí pracujú pre nevládne organizácie povinne v rámci štúdia.

Dobrovoľná práca v zmysle, ako ju definuje Medzinárodná pracovná organizácia a agentúry OSN je práca, vykonávaná v neziskových organizáciách, t. j. združeniach dobrovoľníkov alebo nevládnych organizáciách humanitárneho alebo neziskového zamerania prostredníctvom pracovníkov nazývaných dobrovoľníci, ktorí sú vo väčšine prípadov platení formou mzdy. Sú to zamestnanci, ktorí vykonávajú činnosť, ktorej dobrovoľnosť je určená skutočnosťou, že ich mzda je často pod úrovňou trhovej hodnoty, čím je definovaný a naplnený dobrovoľný charakter ich práce. Napríklad logistik záchrannej humanitárnej organizácie alebo právnik združenia pre ochranu práv utečencov budú dostávať mzdu, ktorá však bude odlišná a nižšia od tej, na ktorú by si mohli robiť nároky pri práci v podnikateľských subjektoch (v dopravných podnikoch alebo v právnických kanceláriách).

Viackrát sa upozorňovalo, že Európska dobrovoľná služba (EDS) by sa mala rozšíriť a obohatiť, keďže je v skutočnosti službou, ktorá sprostredkúva mladým ľuďom prácu v združeniach a mimovládnych organizáciách (MVO) výmenou za úhradu nákladov (za ubytovanie a stravu) a zahŕňa časť príspevkov na stáž. Je to prostriedok ako sprostredkovať mladým ľuďom prácu v rámci ich vysokoškolského štúdia (stáž vykonaná v zahraničí sa vyžaduje takmer vo všetkých prípadoch štúdia s medzinárodným a európskym rozmerom) v združeniach a MVO.

Účasť mladých ľudí na humanitárnych alebo verejnoprospešných projektoch výmenou za paušálny príspevok predstavuje obojstranné obohatenie. Aj keď je zámer vyjasniť právne postavenie prideleného príspevku správny, malo by sa rozlišovať medzi dobrovoľnou činnosťou a dobrovoľnými službami.

| 3.7 | Toto stanovisko sa nezaoberá platenou dobrovoľnou prácou podľa definície Medzinárodnej organizácie práce a OSN, ako napr. činnosť organizácie Lekári bez hraníc. |
| --- | --- |

3.7

Toto stanovisko sa nezaoberá platenou dobrovoľnou prácou podľa definície Medzinárodnej organizácie práce a OSN, ako napr. činnosť organizácie Lekári bez hraníc.

| 3.8 | V posledných rokoch sa oblasť dobrovoľnej činnosti, pokiaľ ide o formy a motiváciu, ďalej rozčlenila v dôsledku nových spoločenských hodnôt resp. vývoja. Dobrovoľná činnosť sa stretáva s čoraz väčším záujmom a širším dopytom, pričom finančné a rozpočtové prostriedky ako aj rozvoj infraštruktúry s nimi nedržia krok a tiež uznanie nerastie v potrebnej miere. |
| --- | --- |

3.8

V posledných rokoch sa oblasť dobrovoľnej činnosti, pokiaľ ide o formy a motiváciu, ďalej rozčlenila v dôsledku nových spoločenských hodnôt resp. vývoja. Dobrovoľná činnosť sa stretáva s čoraz väčším záujmom a širším dopytom, pričom finančné a rozpočtové prostriedky ako aj rozvoj infraštruktúry s nimi nedržia krok a tiež uznanie nerastie v potrebnej miere.

| 3.8.1 | Užitočné trávenie voľného času, rozvoj sociálnych schopností a získavanie a odovzdávanie skúseností sú pre dobrovoľníkov príťažlivými výhodami dobrovoľnej činnosti. Získavanie znalostí alebo lepšie poznanie samého seba a svojich schopností sú stále častejšou motiváciou na dobrovoľnú činnosť mladých ľudí, prinajmenšom preto, aby vyhoveli požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach. Pri dobrovoľnej službe v zahraničí zohrávajú úlohu pri rozhodovaní sa pre dobrovoľnú činnosť aj medzikultúrne kontakty a naučenie sa cudzieho jazyka. Najmä v rámci európskeho zjednocovania sa tým podporuje porozumenie medzi kultúrami. Cezhraničné dobrovoľnícke projekty ako napr. burzy dobrovoľníkov v euroregiónoch môžu mať pre rozvoj európskeho občianstva veľký význam. |
| --- | --- |

3.8.1

Užitočné trávenie voľného času, rozvoj sociálnych schopností a získavanie a odovzdávanie skúseností sú pre dobrovoľníkov príťažlivými výhodami dobrovoľnej činnosti. Získavanie znalostí alebo lepšie poznanie samého seba a svojich schopností sú stále častejšou motiváciou na dobrovoľnú činnosť mladých ľudí, prinajmenšom preto, aby vyhoveli požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach. Pri dobrovoľnej službe v zahraničí zohrávajú úlohu pri rozhodovaní sa pre dobrovoľnú činnosť aj medzikultúrne kontakty a naučenie sa cudzieho jazyka. Najmä v rámci európskeho zjednocovania sa tým podporuje porozumenie medzi kultúrami. Cezhraničné dobrovoľnícke projekty ako napr. burzy dobrovoľníkov v euroregiónoch môžu mať pre rozvoj európskeho občianstva veľký význam.

| 3.8.2 | Organizácie občianskej spoločnosti a centrá dobrovoľníkov ľahšie získajú dobrovoľníkov, keď budú brať do úvahy nové skutočnosti v našej spoločnosti: zmeny v kultúre mládeže, šírenie Internetu a možnosti dobrovoľnej činnosti online; nové formy ako osloviť mladých, napr. prostredníctvom SMS; ponuka krátkodobej činnosti ako úvodný krok pre mladých; zohľadnenie nových spôsobov trávenia voľného času a existujúcich časových možností záujemcov z radu občanov; cielené zohľadnenie nových cieľových skupín akými sú migranti, dlhodobo nezamestnaní alebo stúpajúci počet dôchodcov, ktorí sa chcú zapojiť. |
| --- | --- |

3.8.2

Organizácie občianskej spoločnosti a centrá dobrovoľníkov ľahšie získajú dobrovoľníkov, keď budú brať do úvahy nové skutočnosti v našej spoločnosti: zmeny v kultúre mládeže, šírenie Internetu a možnosti dobrovoľnej činnosti online; nové formy ako osloviť mladých, napr. prostredníctvom SMS; ponuka krátkodobej činnosti ako úvodný krok pre mladých; zohľadnenie nových spôsobov trávenia voľného času a existujúcich časových možností záujemcov z radu občanov; cielené zohľadnenie nových cieľových skupín akými sú migranti, dlhodobo nezamestnaní alebo stúpajúci počet dôchodcov, ktorí sa chcú zapojiť.

| 3.9 | Súhrnne sa dá povedať, že dobrovoľná činnosť je horizontálny jav, ktorý sa týka mnohých oblastí spoločnosti, ale zohráva svoju úlohu aj vo veľkej časti obyvateľstva. Treba však podotknúť, že sa menej vyskytuje u znevýhodnených alebo sociálne vylúčených osôb. |
| --- | --- |

3.9

Súhrnne sa dá povedať, že dobrovoľná činnosť je horizontálny jav, ktorý sa týka mnohých oblastí spoločnosti, ale zohráva svoju úlohu aj vo veľkej časti obyvateľstva. Treba však podotknúť, že sa menej vyskytuje u znevýhodnených alebo sociálne vylúčených osôb.

4.   Všeobecná sociálno-ekonomická úloha dobrovoľnej činnosti v európskej spoločnosti

| 4.1 | V medzinárodnej odbornej literatúre je úloha dobrovoľnej činnosti analyzovaná predovšetkým na základe jej spoločenskej alebo ekonomickej funkcie. Ako už bolo poznamenané, jej pravá hodnota spočíva v jej prínose k aktívnemu občianstvu, jej vplyv sa často ťažko kvantifikuje: spoločenská angažovanosť, pocit spolupatričnosti, identifikácia so spoločnosťou, solidarita, pocit zodpovednosti za spoločnosť, podpora sociálnej súdržnosti sa dajú iba ťažko priamo odmerať. |
| --- | --- |

4.1

V medzinárodnej odbornej literatúre je úloha dobrovoľnej činnosti analyzovaná predovšetkým na základe jej spoločenskej alebo ekonomickej funkcie. Ako už bolo poznamenané, jej pravá hodnota spočíva v jej prínose k aktívnemu občianstvu, jej vplyv sa často ťažko kvantifikuje: spoločenská angažovanosť, pocit spolupatričnosti, identifikácia so spoločnosťou, solidarita, pocit zodpovednosti za spoločnosť, podpora sociálnej súdržnosti sa dajú iba ťažko priamo odmerať.

| 4.2 | Vhodný prístup, ktorý je popísaný vo výskumných prácach o občianskej spoločnosti (napr. Putnam, 2000) (8), je takzvaný sociálny kapitál, ku ktorému dobrovoľná činnosť významne prispieva. Sociálne siete, kontakty, hodnoty a postoje občanov ako aj vzájomná dôvera majú rozhodujúci význam pre sociálny (a hospodársky) rozvoj regiónov. Ak na určitom území existuje veľký počet organizácií občianskej spoločnosti alebo dobrovoľníkov, potom väčšinou vychádzajú pozitívnejšie aj ostatné hospodárske a sociálne ukazovatele. Dobrovoľná činnosť významne zvyšuje sociálny kapitál spoločnosti, pretože vytvára sociálne siete a väzby. |
| --- | --- |

4.2

Vhodný prístup, ktorý je popísaný vo výskumných prácach o občianskej spoločnosti (napr. Putnam, 2000) (8), je takzvaný sociálny kapitál, ku ktorému dobrovoľná činnosť významne prispieva. Sociálne siete, kontakty, hodnoty a postoje občanov ako aj vzájomná dôvera majú rozhodujúci význam pre sociálny (a hospodársky) rozvoj regiónov. Ak na určitom území existuje veľký počet organizácií občianskej spoločnosti alebo dobrovoľníkov, potom väčšinou vychádzajú pozitívnejšie aj ostatné hospodárske a sociálne ukazovatele. Dobrovoľná činnosť významne zvyšuje sociálny kapitál spoločnosti, pretože vytvára sociálne siete a väzby.

| 4.3 | K zvyčajne používaným kvantitatívnym ukazovateľom rozvoja krajiny (základné ekonomické ukazovatele ako rast hospodárstva a finančná rovnováha) je potrebné pridať nové a alternatívne ukazovatele, ktoré merajú sociálny kapitál a sociálnu súdržnosť a zdôrazňujú prínos dobrovoľnej činnosti. Ekonomická hodnota dobrovoľnej činnosti by mala byť tiež vyčíslená tak, ako to navrhuje Organizácia spojených národov vo svojej príručke o neziskových organizáciách v systéme národných štatistík. |
| --- | --- |

4.3

K zvyčajne používaným kvantitatívnym ukazovateľom rozvoja krajiny (základné ekonomické ukazovatele ako rast hospodárstva a finančná rovnováha) je potrebné pridať nové a alternatívne ukazovatele, ktoré merajú sociálny kapitál a sociálnu súdržnosť a zdôrazňujú prínos dobrovoľnej činnosti. Ekonomická hodnota dobrovoľnej činnosti by mala byť tiež vyčíslená tak, ako to navrhuje Organizácia spojených národov vo svojej príručke o neziskových organizáciách v systéme národných štatistík.

| 4.4 | To tiež zodpovedá dôrazu na trvalo udržateľný rozvoj, ktorý sa snaží o globálny systém, ktorý okrem hospodárskeho úspechu podporuje aj ekologickú udržateľnosť, solidaritu a demokraciu. Zodpovedá to aj cieľom Lisabonskej stratégie, ktorá v celkovom kontexte trvalo udržateľného rozvoja považuje tri oblasti – hospodárstvo, sociálne veci a životné prostredie – za neoddeliteľné a vzájomné synergie týchto oblastí chce lepšie využívať. Dobrovoľníci sú vo všetkých troch oblastiach veľkým prínosom, ktorý je potrebné zmerať: podpora sociálnej súdržnosti, aktivity v oblasti životného prostredia a opätovného začlenenia (dlhodobo) nezamestnaných do pracovného procesu. |
| --- | --- |

4.4

To tiež zodpovedá dôrazu na trvalo udržateľný rozvoj, ktorý sa snaží o globálny systém, ktorý okrem hospodárskeho úspechu podporuje aj ekologickú udržateľnosť, solidaritu a demokraciu. Zodpovedá to aj cieľom Lisabonskej stratégie, ktorá v celkovom kontexte trvalo udržateľného rozvoja považuje tri oblasti – hospodárstvo, sociálne veci a životné prostredie – za neoddeliteľné a vzájomné synergie týchto oblastí chce lepšie využívať. Dobrovoľníci sú vo všetkých troch oblastiach veľkým prínosom, ktorý je potrebné zmerať: podpora sociálnej súdržnosti, aktivity v oblasti životného prostredia a opätovného začlenenia (dlhodobo) nezamestnaných do pracovného procesu.

| 4.5 | Európsky pakt mládeže, ktorý na jar 2005 schválila Európska rada a ktorý je súčasťou revidovanej Lisabonskej stratégie, posmeľuje mladých, aby sa venovali dobrovoľnej činnosti (9). |
| --- | --- |

4.5

Európsky pakt mládeže, ktorý na jar 2005 schválila Európska rada a ktorý je súčasťou revidovanej Lisabonskej stratégie, posmeľuje mladých, aby sa venovali dobrovoľnej činnosti (9).

| 4.6 | Podľa medzinárodných výskumných prác a skúseností je možné dobrovoľnú činnosť v rôznych oblastiach ešte lepšie a cielenejšie podporovať. |
| --- | --- |

4.6

Podľa medzinárodných výskumných prác a skúseností je možné dobrovoľnú činnosť v rôznych oblastiach ešte lepšie a cielenejšie podporovať.

| 4.6.1 | Tak je možné už pri socializácii, vzdelávaní a výchove detí pracovať na tom, aby sa neskôr mohli stať aktívnymi členmi spoločenstva. Osobitnú, inšpirujúcu úlohu v tomto procese zohrávajú organizácie zamerané na sociálne programy, ktorých členskú základňu tvoria predovšetkým deti a mládež. |
| --- | --- |

4.6.1

Tak je možné už pri socializácii, vzdelávaní a výchove detí pracovať na tom, aby sa neskôr mohli stať aktívnymi členmi spoločenstva. Osobitnú, inšpirujúcu úlohu v tomto procese zohrávajú organizácie zamerané na sociálne programy, ktorých členskú základňu tvoria predovšetkým deti a mládež.

| 4.6.2 | Dobrovoľná činnosť môže hrať zvláštnu úlohu v boji proti nezamestnanosti mládeže a dlhodobo nezamestnaných ľudí ako aj všeobecne pri začatí pracovnej činnosti.
  Dobrovoľníci môžu cielene zbierať dôležité skúsenosti a znalosti, ktoré sú na pracovnom trhu žiadané a vybudovať si sieť kontaktov. Okrem aktivít v sociálnej oblasti a zdravotníctve, ktoré sú považované za tradičné oblasti dobrovoľnej činnosti, môžu dobrovoľníci počas svojej služby získať kľúčové schopnosti a vedomosti v oblasti styku s verejnosťou, komunikácie, vyjadrovania, organizačného manažmentu, odbornej prípravy atď.
  Majú možnosť vyskúšať si rôzne sociálne úlohy, naučiť sa prijímať správne rozhodnutia, riešiť problémy, osvojiť si pracovnú kultúru a dokázať svoj zmysel pre spravodlivosť a riadiace schopnosti. Dobrovoľná činnosť môže tvoriť dôležitú súčasť životopisu a profesijnej dráhy. Dobrovoľná činnosť teda prestavuje dôležitý nástroj pri neinštitucionálnom a neformálnom vzdelávaní, čím dopĺňa formálne vzdelávanie a odbornú prípravu. Takisto môže zlepšiť šance dotknutých osôb, najmä mladých, na úspešné uplatnenie na trhu práce. |
| --- | --- |

4.6.2

Dobrovoľná činnosť môže hrať zvláštnu úlohu v boji proti nezamestnanosti mládeže a dlhodobo nezamestnaných ľudí ako aj všeobecne pri začatí pracovnej činnosti.

Dobrovoľníci môžu cielene zbierať dôležité skúsenosti a znalosti, ktoré sú na pracovnom trhu žiadané a vybudovať si sieť kontaktov. Okrem aktivít v sociálnej oblasti a zdravotníctve, ktoré sú považované za tradičné oblasti dobrovoľnej činnosti, môžu dobrovoľníci počas svojej služby získať kľúčové schopnosti a vedomosti v oblasti styku s verejnosťou, komunikácie, vyjadrovania, organizačného manažmentu, odbornej prípravy atď.

Majú možnosť vyskúšať si rôzne sociálne úlohy, naučiť sa prijímať správne rozhodnutia, riešiť problémy, osvojiť si pracovnú kultúru a dokázať svoj zmysel pre spravodlivosť a riadiace schopnosti. Dobrovoľná činnosť môže tvoriť dôležitú súčasť životopisu a profesijnej dráhy. Dobrovoľná činnosť teda prestavuje dôležitý nástroj pri neinštitucionálnom a neformálnom vzdelávaní, čím dopĺňa formálne vzdelávanie a odbornú prípravu. Takisto môže zlepšiť šance dotknutých osôb, najmä mladých, na úspešné uplatnenie na trhu práce.

| 4.6.3 | V oblasti aktívneho starnutia má dobrovoľná činnosť dvojaký význam: na jednej strane sa tak môžu starší spoluobčania zúčastňovať na spoločenskom živote, odovzdávať svoje životné skúsenosti a cítiť sa naďalej užitoční. To má tiež pozitívny účinok na ich zdravie a kvalitu života. Na druhej strane môže dobrovoľná činnosť podporovať porozumenie medzi generáciami, keď mladí a starí spolu pracujú, vymieňajú si skúsenosti a podporujú sa navzájom. |
| --- | --- |

4.6.3

V oblasti aktívneho starnutia má dobrovoľná činnosť dvojaký význam: na jednej strane sa tak môžu starší spoluobčania zúčastňovať na spoločenskom živote, odovzdávať svoje životné skúsenosti a cítiť sa naďalej užitoční. To má tiež pozitívny účinok na ich zdravie a kvalitu života. Na druhej strane môže dobrovoľná činnosť podporovať porozumenie medzi generáciami, keď mladí a starí spolu pracujú, vymieňajú si skúsenosti a podporujú sa navzájom.

| 4.6.4 | Dobrovoľná činnosť môže dať rôznym marginalizovaným skupinám obyvateľstva príležitosť k začleneniu a integrácii. Či už kvôli tomu, že sa dobrovoľníci za nich angažujú alebo preto, že sa svojou vlastnou angažovanosťou sami vrátia do spoločnosti. Toto uvedomenie si vlastných možností pomocou dobrovoľnej činnosti je dôležité predovšetkým pre sociálne vylúčené skupiny obyvateľstva a pre migrantov. Žiaľ, právne predpisy v niektorých členských štátoch však tomuto procesu bránia. Napríklad v niektorých členských štátoch sa migranti nemôžu dobrovoľne angažovať. |
| --- | --- |

4.6.4

Dobrovoľná činnosť môže dať rôznym marginalizovaným skupinám obyvateľstva príležitosť k začleneniu a integrácii. Či už kvôli tomu, že sa dobrovoľníci za nich angažujú alebo preto, že sa svojou vlastnou angažovanosťou sami vrátia do spoločnosti. Toto uvedomenie si vlastných možností pomocou dobrovoľnej činnosti je dôležité predovšetkým pre sociálne vylúčené skupiny obyvateľstva a pre migrantov. Žiaľ, právne predpisy v niektorých členských štátoch však tomuto procesu bránia. Napríklad v niektorých členských štátoch sa migranti nemôžu dobrovoľne angažovať.

| 4.6.5 | Potrebné je tiež spomenúť význam rôznych svojpomocných skupín. Ich základným znakom je, že sa schádzajú ľudia s podobnými problémami – v najrôznejších oblastiach – a navzájom si pomáhajú tým, že si vymieňajú osobné skúsenosti. |
| --- | --- |

4.6.5

Potrebné je tiež spomenúť význam rôznych svojpomocných skupín. Ich základným znakom je, že sa schádzajú ľudia s podobnými problémami – v najrôznejších oblastiach – a navzájom si pomáhajú tým, že si vymieňajú osobné skúsenosti.

| 4.6.6 | Zamestnávatelia a podniky majú tiež svoju úlohu pri podpore dobrovoľnej činnosti. Na jednej strane získavajú ich zamestnanci a odborní pracovníci prostredníctvom dobrovoľnej činnosti mimo podniku sociálne spôsobilosti, ktoré zvyšujú ich kreativitu a motiváciu k práci. Týmto spôsobom sa cítia byť s podnikom vo väčšej miere spätí. Na druhej strane si podniky stále viac uvedomujú svoju sociálnu zodpovednosť: vzájomne prospešné partnerstvá medzi dobrovoľníckymi organizáciami, obcami, štátom a podnikmi pomáhajú spájať kapacity priamo na mieste a spoločne pôsobiť pri utváraní spoločenstva. Dialóg medzi sociálnymi partnermi, vzájomná výmena poznatkov ako aj kolektívne dohody môžu prispieť k väčšiemu uznaniu a podpore dobrovoľnej činnosti, ktorá je súčasťou sociálnej zodpovednosti. |
| --- | --- |

4.6.6

Zamestnávatelia a podniky majú tiež svoju úlohu pri podpore dobrovoľnej činnosti. Na jednej strane získavajú ich zamestnanci a odborní pracovníci prostredníctvom dobrovoľnej činnosti mimo podniku sociálne spôsobilosti, ktoré zvyšujú ich kreativitu a motiváciu k práci. Týmto spôsobom sa cítia byť s podnikom vo väčšej miere spätí. Na druhej strane si podniky stále viac uvedomujú svoju sociálnu zodpovednosť: vzájomne prospešné partnerstvá medzi dobrovoľníckymi organizáciami, obcami, štátom a podnikmi pomáhajú spájať kapacity priamo na mieste a spoločne pôsobiť pri utváraní spoločenstva. Dialóg medzi sociálnymi partnermi, vzájomná výmena poznatkov ako aj kolektívne dohody môžu prispieť k väčšiemu uznaniu a podpore dobrovoľnej činnosti, ktorá je súčasťou sociálnej zodpovednosti.

| 4.6.7 | EHSV s obavami zisťuje, že často na základe chýbajúcej právnej definície resp. právneho základu „dobrovoľnej činnosti“ v mnohých členských štátoch sa dobrovoľníckym zariadeniam a činnostiam nedostáva verejného uznania. Občas to dokonca vedie k tomu, že sa potenciál nevyužíva, keď napríklad činnosť dobrovoľníkov nie je uznaná v rámci opatrení na začlenenie mladých ľudí a nezamestnaných do spoločnosti alebo v rámci integrácie migrantov. Situácia dobrovoľníkov je okrem toho často problematická najmä z hľadiska daní, sociálneho zabezpečenia alebo poistenia. Je nutné sa dôrazne zasadzovať za ustanovenia, ktoré by objasnili právne postavenie dobrovoľníkov a každému obyvateľovi tej-ktorej krajiny by priznali právo na dobrovoľnú činnosť. Okrem toho musia členské štáty zabezpečiť odstránenie nedostatkov v oblasti pracovného práva, ktoré bránia nasadeniu dobrovoľných pomocných síl, ktoré vykonávajú dôležité činnosti vo verejnom záujme, najmä v oblastiach postihnutých katastrofami. Príliš často sú zamestnaní v otázke uvoľnenia zo zamestnania odkázaní na dobrú vôľu zamestnávateľa. |
| --- | --- |

4.6.7

EHSV s obavami zisťuje, že často na základe chýbajúcej právnej definície resp. právneho základu „dobrovoľnej činnosti“ v mnohých členských štátoch sa dobrovoľníckym zariadeniam a činnostiam nedostáva verejného uznania. Občas to dokonca vedie k tomu, že sa potenciál nevyužíva, keď napríklad činnosť dobrovoľníkov nie je uznaná v rámci opatrení na začlenenie mladých ľudí a nezamestnaných do spoločnosti alebo v rámci integrácie migrantov. Situácia dobrovoľníkov je okrem toho často problematická najmä z hľadiska daní, sociálneho zabezpečenia alebo poistenia. Je nutné sa dôrazne zasadzovať za ustanovenia, ktoré by objasnili právne postavenie dobrovoľníkov a každému obyvateľovi tej-ktorej krajiny by priznali právo na dobrovoľnú činnosť. Okrem toho musia členské štáty zabezpečiť odstránenie nedostatkov v oblasti pracovného práva, ktoré bránia nasadeniu dobrovoľných pomocných síl, ktoré vykonávajú dôležité činnosti vo verejnom záujme, najmä v oblastiach postihnutých katastrofami. Príliš často sú zamestnaní v otázke uvoľnenia zo zamestnania odkázaní na dobrú vôľu zamestnávateľa.

| 4.6.8 | EHSV odporúča, aby sa presne vyjasnili vzťahy a úlohy jednotlivých aktérov – štátu, sektora trhu a dobrovoľníckych organizácií. Dobrovoľná činnosť síce hrá dôležitú úlohu v našich spoločnostiach, nemá však zabezpečovať základnú starostlivosť v oblasti sociálnych služieb alebo nahrádzať činnosť štátu. Cieľom politického konania musí byť podporovanie dobrovoľnej činnosti ako takej, nesmie sa inštrumentalizovať, pretože inak by stratila svoje oprávnenie a svoju osobitnú hodnotu, ktorá sa zakladá na slobodnej voľbe človeka. |
| --- | --- |

4.6.8

EHSV odporúča, aby sa presne vyjasnili vzťahy a úlohy jednotlivých aktérov – štátu, sektora trhu a dobrovoľníckych organizácií. Dobrovoľná činnosť síce hrá dôležitú úlohu v našich spoločnostiach, nemá však zabezpečovať základnú starostlivosť v oblasti sociálnych služieb alebo nahrádzať činnosť štátu. Cieľom politického konania musí byť podporovanie dobrovoľnej činnosti ako takej, nesmie sa inštrumentalizovať, pretože inak by stratila svoje oprávnenie a svoju osobitnú hodnotu, ktorá sa zakladá na slobodnej voľbe človeka.

| 4.6.9 | Podľa názoru EHSV je úlohou štátu poskytovať infraštruktúru potrebnú na dobrovoľnú činnosť. Dobrovoľná činnosť je síce bezplatná, nie je však zadarmo. Skúsenosti v niektorých európskych štátoch tiež ukazujú, že infraštruktúra zameraná na podporu dobrovoľnej činnosti značne zvyšuje jej rozsah a kvalitu. Podporovanie a poradenstvo pre dobrovoľnícke organizácie ako aj motivovanie dobrovoľníkov, ich vzdelávanie, vedenie a sprevádzanie ako aj prípadné uhrádzanie nákladov stojí peniaze, ale sa pritom viac než oplatí. Tu môže štát prostredníctvom strategického plánovania, informovania verejnosti a koordinácie prevziať aktívnu úlohu. Štát musí financovať vypracovávanie štúdií, aby sa zvýšila informovanosť o dobrovoľnej činnosti a musí klásť dôraz na to, aby duch dobrovoľnej činnosti prenikol do vzdelávania. |
| --- | --- |

4.6.9

Podľa názoru EHSV je úlohou štátu poskytovať infraštruktúru potrebnú na dobrovoľnú činnosť. Dobrovoľná činnosť je síce bezplatná, nie je však zadarmo. Skúsenosti v niektorých európskych štátoch tiež ukazujú, že infraštruktúra zameraná na podporu dobrovoľnej činnosti značne zvyšuje jej rozsah a kvalitu. Podporovanie a poradenstvo pre dobrovoľnícke organizácie ako aj motivovanie dobrovoľníkov, ich vzdelávanie, vedenie a sprevádzanie ako aj prípadné uhrádzanie nákladov stojí peniaze, ale sa pritom viac než oplatí. Tu môže štát prostredníctvom strategického plánovania, informovania verejnosti a koordinácie prevziať aktívnu úlohu. Štát musí financovať vypracovávanie štúdií, aby sa zvýšila informovanosť o dobrovoľnej činnosti a musí klásť dôraz na to, aby duch dobrovoľnej činnosti prenikol do vzdelávania.

| 4.6.10 | Na druhej strane musia všetci zúčastnení aktéri (štát, podniky, odborové organizácie a dobrovoľnícke organizácie) ťahať za jeden povraz, ak sa má dobrovoľná činnosť podporiť a rozvíjať a zvýšiť jej spoločenské uznanie. Efektívna práca siete dobrovoľníckych organizácií v oblasti výmeny osvedčených postupov a spájania síl je rovnako nevyhnutná ako dialóg a spolupráca rôznych sektorov. |
| --- | --- |

4.6.10

Na druhej strane musia všetci zúčastnení aktéri (štát, podniky, odborové organizácie a dobrovoľnícke organizácie) ťahať za jeden povraz, ak sa má dobrovoľná činnosť podporiť a rozvíjať a zvýšiť jej spoločenské uznanie. Efektívna práca siete dobrovoľníckych organizácií v oblasti výmeny osvedčených postupov a spájania síl je rovnako nevyhnutná ako dialóg a spolupráca rôznych sektorov.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitrios DIMITRIADIS

---

(1)  Štúdia EUYOUPART 2003 – 2005 o spoločenskej účasti mladých ľudí, ktorú financuje Európska komisia, ukazuje napríklad, že vo všetkých ôsmich zúčastnených európskych štátoch mladí ľudia dôverujú organizáciám občianskej spoločnosti viac než štátnym zariadeniam.

1

http://www.sora.at/images/doku/euyoupart_finalcomparativereport.pdf.

(2)  Neinštitucionálne vzdelávanie: získavanie poznatkov vychádzajúce z každodenných situácií v pracovnom či rodinnom prostredí alebo počas voľnočasových aktivít. Nie je ani štruktúrované, ani formálne (v zmysle stanovenia cieľov, počtu hodín alebo zdrojov). Zvyčajne nevedie k získaniu osvedčenia. Neinštitucionálne vzdelávanie môže byť cielené, vo väčšine prípadov však ide o mimovoľné učenie sa (náhodné).

2

Neinštitucionálne vzdelávanie:

(3)  Neformálne vzdelávanie: neprebieha v inštitúciách zabezpečujúcich výučbu alebo vzdelávanie a zvyčajne nevedie k získaniu osvedčenia. Jednako je štruktúrované (v zmysle stanovenia cieľov, počtu hodín alebo zdrojov). Z hľadiska vzdelávajúceho sa je cielené.

3

Neformálne vzdelávanie

(4)  Formálne vzdelávanie: prebieha zvyčajne v inštitúciách zabezpečujúcich výučbu alebo vzdelávanie, je (v zmysle stanovenia cieľov, počtu hodín alebo zdrojov) štruktúrované a vedie k získaniu osvedčenia. Z hľadiska vzdelávajúceho sa je cielené. KOM(2001) 678, konečné znenie).

4

Formálne vzdelávanie:

(5)  Pozri: štúdia „Facts & Figures Research Project“ (výskumný projekt na zber štatistík a informácií) (2004-2006), ktorú zverejnilo Európske dobrovoľnícke centrum (CEV) (

5

„Facts & Figures Research Project“

http://www.cev.be/facts&figures.htm).

(6)  V spojitosti s témou dobrovoľnej činnosti možno spomenúť nasledujúce práce EHSV:

6

| | Stanovisko EHSV na tému „Politika v otázke mládeže“, spravodajkyňa: pani van TURNHOUT (Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s.35-41); |
| --- | --- |

Stanovisko EHSV na tému „Politika v otázke mládeže“, spravodajkyňa: pani van TURNHOUT (Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s.35-41);

| | Stanovisko EHSV na tému Program „Mládež v akcii“ 2007-2013, spravodajca: pán RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005, s. 46-51); |
| --- | --- |

Stanovisko EHSV na tému Program „Mládež v akcii“ 2007-2013, spravodajca: pán RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005, s. 46-51);

| | Stanovisko EHSV na tému „Spôsoby ako zviditeľniť a zefektívniť európske občianstvo“, spravodajca: pán VEVER (ešte nebolo publikované v Ú. v.); |
| --- | --- |

Stanovisko EHSV na tému „Spôsoby ako zviditeľniť a zefektívniť európske občianstvo“, spravodajca: pán VEVER (ešte nebolo publikované v Ú. v.);

| | Stanovisko EHSV na tému „Akčný program aktívneho občianstva“, spravodajca: pán LE SCORNET (Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s. 29-34). |
| --- | --- |

Stanovisko EHSV na tému „Akčný program aktívneho občianstva“, spravodajca: pán LE SCORNET (Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s. 29-34).

(7)  KOM(2004) 337, konečné znenie.

7

(8)  Robert D. Putnam, Bowling Alone – The Collapse and Revival of American Community; New York, Simon and Schuster, 2000.

8

Bowling Alone – The Collapse and Revival of American Community

(9)  Na zasadnutí Európskej rady na jar 2005 bol prijatý európsky pakt pre mládež ako súčasť revidovanej Lisabonskej stratégie. Jeho cieľom je zlepšiť vzdelávanie, odbornú prípravu, mobilitu, uplatnenie v zamestnaní a začlenenie do spoločnosti mladých ľudí a zároveň uľahčiť zladenie pracovných aktivít a rodinného života. V tejto súvislosti vyzvala Európska rada Úniu a členské štáty, aby podporovali mobilitu mládeže tým, že odstránia prekážky pre stážistov, dobrovoľníkov a pracovníkov a ich rodiny. Príloha I k záverom predsedníctva Európskej rady, Brusel, 22. a 23. marca 2005 (7619/05).

9

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúci pozmeňovací návrh získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, no v priebehu rokovania bol zamietnutý:

Bod 3.6: vyškrtnúť

Zdôvodnenie

Je to neobyčajne dôležité stanovisko, pretože spomedzi stanovísk EHSV je jedným z mála, ktoré tak obšírne opisujú inštitúcie dobrovoľnej činnosti. Definície, príklady, ako aj teórie obsiahnuté v tomto stanovisku sú natoľko dôležité, že pri každom ďalšom stanovisku tohto typu využijeme jeho výsledky, pokiaľ ide o metodiku zaradenia jednotlivých činností do dobrovoľnej činnosti, či sociálnej práce.

Cieľom tohto pozmeňovacieho návrhu je odstránenie definícií, ktoré používa OSN aj MOP. Zastávam názor, že EHSV sa v tomto dokumente v žiadnom prípade nemusí odvolávať na tieto definície, pretože návrh Komisie, na základe ktorého EHSV vypracoval toto stanovisko, sa týkal výlučne iba dobrovoľnej činnosti v jej najčistejšej podobe, t. j. takej, za ktorú dobrovoľný pracovník nepoberá žiadnu odmenu.

Prijatie môjho pozmeňovacieho návrhu na plenárnom zasadnutí spôsobí, že stanovisko sa stane čitateľnejším, odstránia sa nejasnosti, s ktorými by sa mohol stretnúť čitateľ, a v neposlednom raze sa zmenší aj rozsah stanoviska.

Výsledok hlasovania

Za: 53

Proti: 61

Zdržali sa: 24

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, ktorým sa implementuje partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti“

KOM(2006) 136, konečné znenie

(2006/C 325/14)

Komisia sa 22. marca 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. novembra 2006. Spravodajkyňou bola pani Pichenot.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza zo 14. decembra 2006) 153 hlasmi za, 21 hlasmi proti, pričom 14 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Podniková sociálna zodpovednosť (PSZ), ktorá je súčasťou európskeho sociálneho modelu, sa týka každého občana Európskej únie. Európsky hospodársky a sociálny výbor víta, že Komisia zahrnula túto víziu do oznámenia, v ktorom sa tiež zdôrazňuje, že „práve v tejto oblasti sa odzrkadľujú základné hodnoty EÚ.“ Výbor sa preto domnieva, že je potrebné, aby občania EÚ mali prístup k spoľahlivým a čo najúplnejším informáciám o vyhláseniach a postupoch jednotlivých podnikov a oblastí. Vysoká zodpovednosť umožní občanom zorientovať sa pri svojich rozhodnutiach, keď konajú ako spotrebitelia, sporitelia a obyvatelia. Výrobky a služby, ktoré môžu ponúknuť kvalitnú spoločenskú informáciu a vyhovujú požiadavkám na vysledovateľnosť, už majú medzi investormi, spotrebiteľmi a združeniami spotrebiteľov skutočnú výhodu. Význam tohto trendu sa bude ešte zvyšovať s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

1.1

Podniková sociálna zodpovednosť (PSZ), ktorá je súčasťou európskeho sociálneho modelu, sa týka každého občana Európskej únie. Európsky hospodársky a sociálny výbor víta, že Komisia zahrnula túto víziu do oznámenia, v ktorom sa tiež zdôrazňuje, že „práve v tejto oblasti sa odzrkadľujú základné hodnoty EÚ.“ Výbor sa preto domnieva, že je potrebné, aby občania EÚ mali prístup k spoľahlivým a čo najúplnejším informáciám o vyhláseniach a postupoch jednotlivých podnikov a oblastí. Vysoká zodpovednosť umožní občanom zorientovať sa pri svojich rozhodnutiach, keď konajú ako spotrebitelia, sporitelia a obyvatelia. Výrobky a služby, ktoré môžu ponúknuť kvalitnú spoločenskú informáciu a vyhovujú požiadavkám na vysledovateľnosť, už majú medzi investormi, spotrebiteľmi a združeniami spotrebiteľov skutočnú výhodu. Význam tohto trendu sa bude ešte zvyšovať s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj.

| 1.2 | V rámci akčného plánu na „Lepšie sprostredkovanie Európy“ by bolo možné vytvoriť informačný portál o PSZ. Tento európsky portál by sústreďoval dostupné informácie a poskytoval prehľad o počte a typoch podnikov, nastolených témach a partnerských stranách. Môže byť užitočný pre osvojenie si PSZ subjektmi vo všetkých členských štátoch. Predovšetkým by mal obsahovať informácie o osvedčených postupoch podnikov v nových členských štátoch. Bol by možné ho využiť ako nástroj na globálne hodnotenie PSZ. Komisia by mala tento deklaračný a všestranný prehľad, ako nevyhnutný doplnok európskej aliancie, spolufinancovať. Takto zostavená „Praxistéka (1) PSZ“ (knižnica osvedčených postupov), by umožňovala výmenu informácií o osvedčených postupoch podnikov a územných jednotiek. |
| --- | --- |

1.2

V rámci akčného plánu na „Lepšie sprostredkovanie Európy“ by bolo možné vytvoriť informačný portál o PSZ. Tento európsky portál by sústreďoval dostupné informácie a poskytoval prehľad o počte a typoch podnikov, nastolených témach a partnerských stranách. Môže byť užitočný pre osvojenie si PSZ subjektmi vo všetkých členských štátoch. Predovšetkým by mal obsahovať informácie o osvedčených postupoch podnikov v nových členských štátoch. Bol by možné ho využiť ako nástroj na globálne hodnotenie PSZ. Komisia by mala tento deklaračný a všestranný prehľad, ako nevyhnutný doplnok európskej aliancie, spolufinancovať. Takto zostavená „Praxistéka (1) PSZ“ (knižnica osvedčených postupov), by umožňovala výmenu informácií o osvedčených postupoch podnikov a územných jednotiek.

| 1.3 | Vzhľadom na skutočnosť, že PSZ je prínosom pre Lisabonskú stratégiu (inovácie, konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest), EHSV navrhuje členským štátom, aby zaradili podporu PSZ do svojich národných reformných programov a samozrejme aj do národných stratégií trvalo udržateľného rozvoja. Pripomína, že postupy v rámci PSZ sú dobrovoľného charakteru a dopĺňajú dodržiavanie pracovného práva a národného sociálneho práva a v prípade potreby podporujú medzinárodné pracovné normy. EHSV vyzýva verejné orgány členských štátov a EÚ, aby podporovali vznik a rozvoj nových oblastí činnosti, vytvorených alebo rozvinutých prostredníctvom politiky PSZ. Vyzýva členské štáty EÚ na podporu zodpovedného správania sa podnikov pri verejnom obstarávaní (najvhodnejšia politika zo sociálneho a z environmentálneho hľadiska). |
| --- | --- |

1.3

Vzhľadom na skutočnosť, že PSZ je prínosom pre Lisabonskú stratégiu (inovácie, konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest), EHSV navrhuje členským štátom, aby zaradili podporu PSZ do svojich národných reformných programov a samozrejme aj do národných stratégií trvalo udržateľného rozvoja. Pripomína, že postupy v rámci PSZ sú dobrovoľného charakteru a dopĺňajú dodržiavanie pracovného práva a národného sociálneho práva a v prípade potreby podporujú medzinárodné pracovné normy. EHSV vyzýva verejné orgány členských štátov a EÚ, aby podporovali vznik a rozvoj nových oblastí činnosti, vytvorených alebo rozvinutých prostredníctvom politiky PSZ. Vyzýva členské štáty EÚ na podporu zodpovedného správania sa podnikov pri verejnom obstarávaní (najvhodnejšia politika zo sociálneho a z environmentálneho hľadiska).

| 1.4 | V Európe sa realizujú mnohé postupy, ktoré sa odvolávajú na trvalo udržateľný rozvoj alebo na PSZ. Táto rozmanitosť predstavuje dynamizujúci prvok, sťažuje však spoločný európsky prístup. EHSV víta, že v oznámení sa požaduje oživenie skupiny členských štátov na vysokej úrovni pre PSZ ako diskusného miesta pre zlepšenie výmeny osvedčených postupov. Pred akoukoľvek snahou o zblíženie je vhodné si urobiť aktuálny obraz o vnútroštátnych osvedčených postupoch. Z tohto prieskumu, zahŕňajúceho verejné politiky a jestvujúce právne predpisy, by mali pri rešpektovaní rôznorodosti vyplynúť výsledky verejných politík na podporu PSZ. |
| --- | --- |

1.4

V Európe sa realizujú mnohé postupy, ktoré sa odvolávajú na trvalo udržateľný rozvoj alebo na PSZ. Táto rozmanitosť predstavuje dynamizujúci prvok, sťažuje však spoločný európsky prístup. EHSV víta, že v oznámení sa požaduje oživenie skupiny členských štátov na vysokej úrovni pre PSZ ako diskusného miesta pre zlepšenie výmeny osvedčených postupov. Pred akoukoľvek snahou o zblíženie je vhodné si urobiť aktuálny obraz o vnútroštátnych osvedčených postupoch. Z tohto prieskumu, zahŕňajúceho verejné politiky a jestvujúce právne predpisy, by mali pri rešpektovaní rôznorodosti vyplynúť výsledky verejných politík na podporu PSZ.

| 1.5 | Európska komisia sa domnieva, že európske spoločnosti by sa mali správať zodpovedne všade, kde pôsobia a dodržiavať európske hodnoty a medzinárodne uznávané normy a štandardy, najmä v oblasti dôstojnej práce. EHSV v tomto smere vyzýva partnerov v nadnárodných podnikoch európskeho pôvodu, aby prispeli k nadnárodnému sociálnemu dialógu rokovaním o medzinárodných rámcových dohodách o PSZ. Ak sú tieto dohody založené na dodržiavaní zásad Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce a hlavných zásad OECD určených pre nadnárodné podniky, podniky sa ich podpísaním zároveň podieľajú na uskutočňovaní miléniových rozvojových cieľov. |
| --- | --- |

1.5

Európska komisia sa domnieva, že európske spoločnosti by sa mali správať zodpovedne všade, kde pôsobia a dodržiavať európske hodnoty a medzinárodne uznávané normy a štandardy, najmä v oblasti dôstojnej práce. EHSV v tomto smere vyzýva partnerov v nadnárodných podnikoch európskeho pôvodu, aby prispeli k nadnárodnému sociálnemu dialógu rokovaním o medzinárodných rámcových dohodách o PSZ. Ak sú tieto dohody založené na dodržiavaní zásad Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce a hlavných zásad OECD určených pre nadnárodné podniky, podniky sa ich podpísaním zároveň podieľajú na uskutočňovaní miléniových rozvojových cieľov.

| 1.6 | EHSV podporuje iniciatívy v oblasti sektorového sociálneho dialógu, zahŕňajúce PSZ do riadenia hospodárskych zmien. Vyzýva zástupcov jednotlivých odvetví, aby zabezpečili, že sa do týchto iniciatív zapoja účastníci zo všetkých členských štátov. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje iniciatívy v oblasti sektorového sociálneho dialógu, zahŕňajúce PSZ do riadenia hospodárskych zmien. Vyzýva zástupcov jednotlivých odvetví, aby zabezpečili, že sa do týchto iniciatív zapoja účastníci zo všetkých členských štátov.

| 1.7 | Výbor potvrdzuje, že PSZ má význam, keď je súčasťou stratégie a uplatňovaná v celej hierarchii podniku. Vyzýva podniky, ktoré zamýšľajú podporiť alianciu, na plnú účasť, vrátane zapojenia zástupcov zamestnancov, ktorí si to želajú a taktiež vrátane pridruženia európskeho podnikového výboru tam, kde existuje. |
| --- | --- |

1.7

Výbor potvrdzuje, že PSZ má význam, keď je súčasťou stratégie a uplatňovaná v celej hierarchii podniku. Vyzýva podniky, ktoré zamýšľajú podporiť alianciu, na plnú účasť, vrátane zapojenia zástupcov zamestnancov, ktorí si to želajú a taktiež vrátane pridruženia európskeho podnikového výboru tam, kde existuje.

| 1.8 | EHSV je priaznivo naklonený tomu, aby ďalší rozvoj PSZ zamýšľaný Komisiou prebiehal prostredníctvom malých a stredných podnikov, vyzýva však podniky všetkých typov, vrátane podnikov zo sociálneho hospodárstva, aby sa pri zachovaní rôznorodosti zapojili do rozvoja PSZ. |
| --- | --- |

1.8

EHSV je priaznivo naklonený tomu, aby ďalší rozvoj PSZ zamýšľaný Komisiou prebiehal prostredníctvom malých a stredných podnikov, vyzýva však podniky všetkých typov, vrátane podnikov zo sociálneho hospodárstva, aby sa pri zachovaní rôznorodosti zapojili do rozvoja PSZ.

| 1.9 | V záujme zlepšenia ratingu vyzýva EHSV európske podniky, aby sa zasadili o vypracovanie a preskúmanie rozličných hodnotiacich a informačných nástrojov ako napr. EMAS, GRI a ISO 26000. Pripomína, že ak sa daný subjekt rozhodne podrobiť certifikácii, musí toto rozhodnutie vychádzať z vôle samotného podniku a certifikácia nesmie byť povinná. Na zabezpečenie legitimity a práceschopnosti ratingových a certifikačných agentúr by bolo vhodné, keby tieto agentúry vypracúvali svoje hodnotenie podľa kritérií založených na základných textoch, ktorých zoznam vypracovalo Fórum zúčastnených strán v roku 2004. EHSV podporuje samoregulačné iniciatívy agentúr v tomto sektore. |
| --- | --- |

1.9

V záujme zlepšenia ratingu vyzýva EHSV európske podniky, aby sa zasadili o vypracovanie a preskúmanie rozličných hodnotiacich a informačných nástrojov ako napr. EMAS, GRI a ISO 26000. Pripomína, že ak sa daný subjekt rozhodne podrobiť certifikácii, musí toto rozhodnutie vychádzať z vôle samotného podniku a certifikácia nesmie byť povinná. Na zabezpečenie legitimity a práceschopnosti ratingových a certifikačných agentúr by bolo vhodné, keby tieto agentúry vypracúvali svoje hodnotenie podľa kritérií založených na základných textoch, ktorých zoznam vypracovalo Fórum zúčastnených strán v roku 2004. EHSV podporuje samoregulačné iniciatívy agentúr v tomto sektore.

| 1.10 | EHSV konštatuje, že príloha oznámenia je spoločnou iniciatívou Komisie a časti podnikateľských kruhov, ku ktorej sa ostatné zúčastnené strany nemali možnosť vyjadriť. Domnieva sa teda, že je na zamestnávateľských organizáciách, aby šírili informácie a na vnútroštátnej a miestnej úrovni zabezpečovali podporu činnostiam podnikov združených v aliancii v oblasti PSZ. |
| --- | --- |

1.10

EHSV konštatuje, že príloha oznámenia je spoločnou iniciatívou Komisie a časti podnikateľských kruhov, ku ktorej sa ostatné zúčastnené strany nemali možnosť vyjadriť. Domnieva sa teda, že je na zamestnávateľských organizáciách, aby šírili informácie a na vnútroštátnej a miestnej úrovni zabezpečovali podporu činnostiam podnikov združených v aliancii v oblasti PSZ.

| 1.11 | EHSV vyzýva externé zúčastnené strany, aby sa zúčastňovali nových zasadnutí fóra a otvorených dialógov v podnikoch, ktoré sú súčasťou aliancie. Odporúča vytvoriť vnútroštátne diskusné miesta s viacstranným zložením, ktoré by skúmali osvedčené postupy, najmä tie, ktoré sa nachádzajú na európskom portáli, aby bolo možné čo najlepšie reagovať na očakávania obyvateľov. |
| --- | --- |

1.11

EHSV vyzýva externé zúčastnené strany, aby sa zúčastňovali nových zasadnutí fóra a otvorených dialógov v podnikoch, ktoré sú súčasťou aliancie. Odporúča vytvoriť vnútroštátne diskusné miesta s viacstranným zložením, ktoré by skúmali osvedčené postupy, najmä tie, ktoré sa nachádzajú na európskom portáli, aby bolo možné čo najlepšie reagovať na očakávania obyvateľov.

| 1.12 | EHSV vyjadruje želanie, aby posúdenie dosiahnutej úrovne v oblasti PSZ bolo predmetom podrobnej analýzy. Je potrebné ju uskutočniť v čo najkratšom čase, aby nedošlo k ohrozeniu vierohodnosti nového prístupu, ktorý zreteľne smeruje k najvyššej kvalite. Analýza by mohla prebehnúť popri prieskume vnútroštátnych stratégií a stratégií Spoločenstva týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja, pretože oba pojmy vychádzajú z rovnakého konceptu, čiže zodpovednosti podnikov a oblastí voči spoločnosti na mikroúrovni a v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na makroúrovni. Túto otázku je potrebné zahrnúť do programu prvých schôdzí (na konci roka 2006) viacstranného fóra, na ktorom sa EHSV chce plne zúčastniť. |
| --- | --- |

1.12

EHSV vyjadruje želanie, aby posúdenie dosiahnutej úrovne v oblasti PSZ bolo predmetom podrobnej analýzy. Je potrebné ju uskutočniť v čo najkratšom čase, aby nedošlo k ohrozeniu vierohodnosti nového prístupu, ktorý zreteľne smeruje k najvyššej kvalite. Analýza by mohla prebehnúť popri prieskume vnútroštátnych stratégií a stratégií Spoločenstva týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja, pretože oba pojmy vychádzajú z rovnakého konceptu, čiže zodpovednosti podnikov a oblastí voči spoločnosti na mikroúrovni a v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na makroúrovni. Túto otázku je potrebné zahrnúť do programu prvých schôdzí (na konci roka 2006) viacstranného fóra, na ktorom sa EHSV chce plne zúčastniť.

| 1.13 | EHSV navrhuje Komisii, aby bol niektorý z nasledujúcich rokov vyhlásený za „Európsky rok PSZ“. |
| --- | --- |

1.13

EHSV navrhuje Komisii, aby bol niektorý z nasledujúcich rokov vyhlásený za „Európsky rok PSZ“.

2.   Dôvodová správa

2.1   Európsky kontext PSZ od Lisabonského summitu

| 2.1.1 | Zasadnutia Európskej rady (Lisabon 2000, Göteborg 2001) formulovali európsky prístup v rámci podnikovej sociálnej zodpovednosti z pohľadu troch aspektov. Na európskom poli je PSZ dobrovoľným prístupom, ktorý sa uplatňuje mimo acquis communautaire, ktoré zostáva povinným základom čo sa týka sociálneho aspektu (pracovné právo), spoločenského aspektu (práva spotrebiteľa) a environmentálneho aspektu (environmentálne právo). Európske dobrovoľné nástroje týkajúce sa environmentálneho aspektu (EMAS, Ecolabel) už boli k dispozícii. |
| --- | --- |

2.1.1

Zasadnutia Európskej rady (Lisabon 2000, Göteborg 2001) formulovali európsky prístup v rámci podnikovej sociálnej zodpovednosti z pohľadu troch aspektov. Na európskom poli je PSZ dobrovoľným prístupom, ktorý sa uplatňuje mimo acquis communautaire, ktoré zostáva povinným základom čo sa týka sociálneho aspektu (pracovné právo), spoločenského aspektu (práva spotrebiteľa) a environmentálneho aspektu (environmentálne právo). Európske dobrovoľné nástroje týkajúce sa environmentálneho aspektu (EMAS, Ecolabel) už boli k dispozícii.

| 2.1.2 | Európska komisia v júli 2001 (2) uverejnila Zelenú knihu nazvanú „Podpora európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov“, ktorá definovala PSZ. EHSV k nej vydal stanovisko v marci 2002 (3) Zelená kniha vyzývala každý členský štát, aby prispel k tejto téme. Komisia na základe získaných príspevkov prijala v júli 2002 prvé oznámenie o podnikovej sociálnej zodpovednosti, nazvané „Príspevok podnikov k trvalo udržateľnému rozvoju“ [neoficiálny preklad]. Tento názov zdôrazňoval, že PSZ je mikroekonomickým aspektom makroekonomického konceptu trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.1.2

Európska komisia v júli 2001 (2) uverejnila Zelenú knihu nazvanú „Podpora európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov“, ktorá definovala PSZ. EHSV k nej vydal stanovisko v marci 2002 (3) Zelená kniha vyzývala každý členský štát, aby prispel k tejto téme. Komisia na základe získaných príspevkov prijala v júli 2002 prvé oznámenie o podnikovej sociálnej zodpovednosti, nazvané „Príspevok podnikov k trvalo udržateľnému rozvoju“ [neoficiálny preklad]. Tento názov zdôrazňoval, že PSZ je mikroekonomickým aspektom makroekonomického konceptu trvalo udržateľného rozvoja.

| 2.1.3 | Komisia zorganizovala viacstranné fórum o PSZ v Únii. Cieľom bolo definovať spoločné odporúčania v oblasti PSZ. Išlo o nový spôsob dialógu a spolupráce zahŕňajúci sociálnych partnerov, výskumné ustanovizne a zúčastnené strany. Bola to jedinečná iniciatíva usporiadania občianskeho dialógu pod mandátom Komisie. Po dlhotrvajúcich prácach v komisii a štyroch plenárnych zasadnutiach vydalo fórum 29. júna 2004 záverečnú správu. Fórum uznalo, že na trvalo udržateľnom rozvoji sa podieľajú nielen podniky, ale aj rôzne zúčastnené strany. Táto správa obsahuje deväť sérií odporúčaní pre podniky, zúčastnené strany, orgány verejnej správy a inštitúcie Európskej únie. Tieto odporúčania sa týkali zvyšovania informovanosti a vzdelávania v rámci PSZ, jej zahrnutia do činnosti všetkých subjektov a nastolenia priaznivého prostredia. Konfederácia zamestnávateľov UNICE bola so získanými výsledkami spokojná, CES (Európska konfederácia odborov) schválila text záverečnej správy s určitými výhradami, ostatné strany vyjadrili svoju nespokojnosť. Ako sa pripomína v oznámení z 22. marca 2006, „Fórum bolo úspešné tým, že pomohlo dosiahnuť dohodu medzi účastníkmi, ale zároveň odhalilo významné rozdiely v názoroch zúčastnených strán pochádzajúcich z podnikateľského prostredia a mimo neho.“ |
| --- | --- |

2.1.3

Komisia zorganizovala viacstranné fórum o PSZ v Únii. Cieľom bolo definovať spoločné odporúčania v oblasti PSZ. Išlo o nový spôsob dialógu a spolupráce zahŕňajúci sociálnych partnerov, výskumné ustanovizne a zúčastnené strany. Bola to jedinečná iniciatíva usporiadania občianskeho dialógu pod mandátom Komisie. Po dlhotrvajúcich prácach v komisii a štyroch plenárnych zasadnutiach vydalo fórum 29. júna 2004 záverečnú správu. Fórum uznalo, že na trvalo udržateľnom rozvoji sa podieľajú nielen podniky, ale aj rôzne zúčastnené strany. Táto správa obsahuje deväť sérií odporúčaní pre podniky, zúčastnené strany, orgány verejnej správy a inštitúcie Európskej únie. Tieto odporúčania sa týkali zvyšovania informovanosti a vzdelávania v rámci PSZ, jej zahrnutia do činnosti všetkých subjektov a nastolenia priaznivého prostredia. Konfederácia zamestnávateľov UNICE bola so získanými výsledkami spokojná, CES (Európska konfederácia odborov) schválila text záverečnej správy s určitými výhradami, ostatné strany vyjadrili svoju nespokojnosť. Ako sa pripomína v oznámení z 22. marca 2006, „Fórum bolo úspešné tým, že pomohlo dosiahnuť dohodu medzi účastníkmi, ale zároveň odhalilo významné rozdiely v názoroch zúčastnených strán pochádzajúcich z podnikateľského prostredia a mimo neho.“

| 2.1.4 | V júni 2003 smernica 2003/51/ES ktorou sa menia a dopĺňajú dve smernice o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke podnikov, zaviedla možnosť zverejňovať ukazovatele výkonnosti nefinančného charakteru, najmä v oblasti životného prostredia a ľudských zdrojov. EHSV v júni 2005 s cieľom podporiť PSZ schválil stanovisko o hodnotiacich a informačných nástrojoch PSZ (4). |
| --- | --- |

2.1.4

V júni 2003 smernica 2003/51/ES ktorou sa menia a dopĺňajú dve smernice o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke podnikov, zaviedla možnosť zverejňovať ukazovatele výkonnosti nefinančného charakteru, najmä v oblasti životného prostredia a ľudských zdrojov. EHSV v júni 2005 s cieľom podporiť PSZ schválil stanovisko o hodnotiacich a informačných nástrojoch PSZ (4).

| 2.1.5 | Druhé oznámenie, nazvané „Implementácia partnerstva pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti“, bolo uverejnené 22. marca 2006 (5) a je predmetom tohto stanoviska. Obsahuje prílohu nazvanú „Európska aliancia pre PSZ“. |
| --- | --- |

2.1.5

Druhé oznámenie, nazvané „Implementácia partnerstva pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti“, bolo uverejnené 22. marca 2006 (5) a je predmetom tohto stanoviska. Obsahuje prílohu nazvanú „Európska aliancia pre PSZ“.

| 2.1.6 | V oznámení z mája 2006 „Podpora dôstojnej práce pre všetkých“ (6) Komisia „uznáva dôležitú úlohu PSZ, ktorá dopĺňa právne predpisy, kolektívne vyjednávanie a kontrolu pracovných podmienok. Domnieva sa, že kódexy správania a iné nástroje PSZ sa musia opierať o nástroje schválené na medzinárodnej úrovni (OECD, MOP). Vyzýva podniky, Európsku alianciu pre PSZ a iné zainteresované strany, aby vyvíjali iniciatívy s cieľom prispieť k podpore dôstojnej práce pre všetkých“. Na druhej strane, Rada v júni 2006 v integrovaných usmerneniach pre implementáciu Lisabonskej stratégie odporučila členským štátom podnecovať podniky k rozvoju sociálnej zodpovednosti. |
| --- | --- |

2.1.6

V oznámení z mája 2006 „Podpora dôstojnej práce pre všetkých“ (6) Komisia „uznáva dôležitú úlohu PSZ, ktorá dopĺňa právne predpisy, kolektívne vyjednávanie a kontrolu pracovných podmienok. Domnieva sa, že kódexy správania a iné nástroje PSZ sa musia opierať o nástroje schválené na medzinárodnej úrovni (OECD, MOP). Vyzýva podniky, Európsku alianciu pre PSZ a iné zainteresované strany, aby vyvíjali iniciatívy s cieľom prispieť k podpore dôstojnej práce pre všetkých“. Na druhej strane, Rada v júni 2006 v integrovaných usmerneniach pre implementáciu Lisabonskej stratégie odporučila členským štátom podnecovať podniky k rozvoju sociálnej zodpovednosti.

| 2.1.7 | Rada vo svojej definícii novej stratégie trvalo udržateľného rozvoja (7) v júni 2006 v rámci hlavných zásad politík predpokladá „účasť podnikov a sociálnych partnerov“ podľa nasledovných prvkov: „Posilniť sociálny dialóg, sociálnu zodpovednosť podnikov a partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom podporiť spoluprácu a spoločnú zodpovednosť v otázke zavádzania trvalo udržateľnej spotreby a výroby.“ Odsek 31 tohto oznámenia upresňuje: „Riaditelia podnikov a iné kľúčové zainteresované strany vrátane zamestnaneckých a mimovládnych organizácií by mali spolu s politickými kruhmi čo najskôr začať uvažovať o strednodobých a dlhodobých politikách potrebných pre trvalo udržateľný rozvoj a navrhnúť ambiciózne reakcie podnikov, ktoré presahujú existujúce minimálne právne požiadavky. Návrh na posilnenie tohto procesu predstaví Komisia v roku 2007. V súlade s Európskou alianciou pre podnikovú sociálnu zodpovednosť (PSZ) by sa malo zvýšiť povedomie a rozšíriť informácie o podnikovej sociálnej a environmentálnej zodpovednosti a dosiahnuť, aby sa vedúci pracovníci väčšmi zodpovedali zo svojich činov.“ |
| --- | --- |

2.1.7

Rada vo svojej definícii novej stratégie trvalo udržateľného rozvoja (7) v júni 2006 v rámci hlavných zásad politík predpokladá „účasť podnikov a sociálnych partnerov“ podľa nasledovných prvkov: „Posilniť sociálny dialóg, sociálnu zodpovednosť podnikov a partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom podporiť spoluprácu a spoločnú zodpovednosť v otázke zavádzania trvalo udržateľnej spotreby a výroby.“ Odsek 31 tohto oznámenia upresňuje: „Riaditelia podnikov a iné kľúčové zainteresované strany vrátane zamestnaneckých a mimovládnych organizácií by mali spolu s politickými kruhmi čo najskôr začať uvažovať o strednodobých a dlhodobých politikách potrebných pre trvalo udržateľný rozvoj a navrhnúť ambiciózne reakcie podnikov, ktoré presahujú existujúce minimálne právne požiadavky. Návrh na posilnenie tohto procesu predstaví Komisia v roku 2007. V súlade s Európskou alianciou pre podnikovú sociálnu zodpovednosť (PSZ) by sa malo zvýšiť povedomie a rozšíriť informácie o podnikovej sociálnej a environmentálnej zodpovednosti a dosiahnuť, aby sa vedúci pracovníci väčšmi zodpovedali zo svojich činov.“

2.2   Zhrnutie oznámenia

| 2.2.1 | Oznámenie z marca 2006 (8) je príspevkom k predchádzajúcim iniciatívam a opätovne vnáša otázku PSZ do politických diskusií. V tomto oznámení nová Komisia podporuje vytvorenie Európskej aliancie pre PSZ a oživuje schôdze viacstranného fóra. „Komisia oznamuje podporu založeniu európskej aliancie pre PSZ, koncepcie navrhnutej na základe príspevkov od podniku aktívneho pri podpore PSZ“ a oživuje stretnutia viacstranného fóra: „Komisia naďalej prikladá maximálny význam dialógu so zúčastnenými stranami a medzi nimi, a navrhuje opätovné organizovanie pravidelných stretnutí viacstranného fóra zameraných na plynulé mapovanie pokroku v oblasti PSZ v rámci EÚ.“ |
| --- | --- |

2.2.1

Oznámenie z marca 2006 (8) je príspevkom k predchádzajúcim iniciatívam a opätovne vnáša otázku PSZ do politických diskusií. V tomto oznámení nová Komisia podporuje vytvorenie Európskej aliancie pre PSZ a oživuje schôdze viacstranného fóra. „Komisia oznamuje podporu založeniu európskej aliancie pre PSZ, koncepcie navrhnutej na základe príspevkov od podniku aktívneho pri podpore PSZ“ a oživuje stretnutia viacstranného fóra: „Komisia naďalej prikladá maximálny význam dialógu so zúčastnenými stranami a medzi nimi, a navrhuje opätovné organizovanie pravidelných stretnutí viacstranného fóra zameraných na plynulé mapovanie pokroku v oblasti PSZ v rámci EÚ.“

| 2.2.2 | Komisia zdôrazňuje, že v aliancii nehrá aktívnu rolu. Predovšetkým zo založenia aliancie „pre Komisiu nevyplývajú nijaké nové finančné záväzky“. Komisia upresňuje, že aliancia „nepredstavuje právny nástroj, a teda sa k nemu podniky, Komisia alebo verejné orgány nebudú zaväzovať podpisom“, ale „ide o politickú alianciu zastrešujúcu nové ale aj už existujúce iniciatívy v oblasti PSZ na strane veľkých spoločností, MSP a ich zúčastnených strán“. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisia zdôrazňuje, že v aliancii nehrá aktívnu rolu. Predovšetkým zo založenia aliancie „pre Komisiu nevyplývajú nijaké nové finančné záväzky“. Komisia upresňuje, že aliancia „nepredstavuje právny nástroj, a teda sa k nemu podniky, Komisia alebo verejné orgány nebudú zaväzovať podpisom“, ale „ide o politickú alianciu zastrešujúcu nové ale aj už existujúce iniciatívy v oblasti PSZ na strane veľkých spoločností, MSP a ich zúčastnených strán“.

| 2.2.3 | V prílohe, ktorá nemá rovnaký dosah ako samotný text oznámenia, je aliancia predstavená ako iniciatíva podnikateľského prostredia založená na partnerstve: „Európska komisia podporuje členov podnikateľskej obce kladúcich základy Európskej aliancie pre PSZ. Ide o alianciu otvorenú pre podniky zdieľajúce rovnaké ambície: urobiť z Európy pilier najvyššej kvality v oblasti PSZ na podporu súťaživého a trvalo udržateľného podnikového a trhového hospodárstva. Základom tejto iniciatívy je partnerstvo.“ Mala by byť otvorená voči dobrovoľnej účasti všetkých európskych podnikov bez ohľadu na ich veľkosť. Na jeseň 2006 bola na internetovej stránke UNICE uvedená asi stovka podnikov. |
| --- | --- |

2.2.3

V prílohe, ktorá nemá rovnaký dosah ako samotný text oznámenia, je aliancia predstavená ako iniciatíva podnikateľského prostredia založená na partnerstve: „Európska komisia podporuje členov podnikateľskej obce kladúcich základy Európskej aliancie pre PSZ. Ide o alianciu otvorenú pre podniky zdieľajúce rovnaké ambície: urobiť z Európy pilier najvyššej kvality v oblasti PSZ na podporu súťaživého a trvalo udržateľného podnikového a trhového hospodárstva. Základom tejto iniciatívy je partnerstvo.“ Mala by byť otvorená voči dobrovoľnej účasti všetkých európskych podnikov bez ohľadu na ich veľkosť. Na jeseň 2006 bola na internetovej stránke UNICE uvedená asi stovka podnikov.

| 2.2.4 | Komisia sa domnieva, že „z dôvodu, že PSZ má v zásade charakter dobrovoľnosti v rámci podnikania, by sa prístup, v rámci ktorého by boli pre podnikanie potrebné dodatočné záväzky a administratívne požiadavky, mohol vnímať ako kontraproduktívny a v rozpore so zásadami lepšej právnej úpravy.“ Zavedenie nových záväzných pravidiel sa zdá byť ťažko zlučiteľné s dobrovoľnou povahou PSZ, je však jasné, že podnik, ktorý sa zaviazal dodržiavať zásady PSZ, začne striktným dodržiavaním litery aj ducha zákona, ktoré je dôkladne kontrolované kompetentnými orgánmi. |
| --- | --- |

2.2.4

Komisia sa domnieva, že „z dôvodu, že PSZ má v zásade charakter dobrovoľnosti v rámci podnikania, by sa prístup, v rámci ktorého by boli pre podnikanie potrebné dodatočné záväzky a administratívne požiadavky, mohol vnímať ako kontraproduktívny a v rozpore so zásadami lepšej právnej úpravy.“ Zavedenie nových záväzných pravidiel sa zdá byť ťažko zlučiteľné s dobrovoľnou povahou PSZ, je však jasné, že podnik, ktorý sa zaviazal dodržiavať zásady PSZ, začne striktným dodržiavaním litery aj ducha zákona, ktoré je dôkladne kontrolované kompetentnými orgánmi.

| 2.2.5 | Komisia dúfa, že jej podpora voči aliancii umožní čo najväčšie rozšírenie PSZ v európskych podnikoch. Dôvera, ktorá je kľúčom tohto procesu, sa nedá nariadiť – zaručiť ju môže iba kvalitné riadenie podniku. |
| --- | --- |

2.2.5

Komisia dúfa, že jej podpora voči aliancii umožní čo najväčšie rozšírenie PSZ v európskych podnikoch. Dôvera, ktorá je kľúčom tohto procesu, sa nedá nariadiť – zaručiť ju môže iba kvalitné riadenie podniku.

| 2.2.6 | Účasť podnikov v aliancii je čisto deklaratívna a nie je predmetom žiadneho formálneho záväzku. Táto jednoduchosť má zaručiť rýchly nárast počtu podnikov, ktoré sa do aliancie zapoja. |
| --- | --- |

2.2.6

Účasť podnikov v aliancii je čisto deklaratívna a nie je predmetom žiadneho formálneho záväzku. Táto jednoduchosť má zaručiť rýchly nárast počtu podnikov, ktoré sa do aliancie zapoja.

| 2.2.7 | Komisia „si uvedomuje, že PSZ sa nemôže dostatočne rozvíjať bez aktívnej podpory a konštruktívnej kritiky zo strany zúčastnených strán.“ Aktívna podpora a konštruktívna kritika zúčastnených strán pochádzajúcich z iného ako podnikateľského prostredia sú obohatením celého procesu. |
| --- | --- |

2.2.7

Komisia „si uvedomuje, že PSZ sa nemôže dostatočne rozvíjať bez aktívnej podpory a konštruktívnej kritiky zo strany zúčastnených strán.“ Aktívna podpora a konštruktívna kritika zúčastnených strán pochádzajúcich z iného ako podnikateľského prostredia sú obohatením celého procesu.

| 2.2.8 | Existencia aliancie nie je náhradou za dialóg so všetkými zúčastnenými stranami ani za dialóg medzi nimi samotnými. Komisia na podporu tohto dialógu „navrhuje opätovné organizovanie pravidelných stretnutí viacstranného fóra zameraných na plynulé mapovanie pokroku v oblasti PSZ v rámci EÚ.“ Tieto stretnutia umožnia zhodnotiť situáciu: „Komisia o rok vyhodnotí vývoj PSZ v Európe po diskusii v rámci viacstranného fóra pre PSZ.“ Cieľom tohto stanoviska je načrtnúť plán pre prípravu budúceho stretnutia a poukázať na body, kde je priestor pre odporúčania. |
| --- | --- |

2.2.8

Existencia aliancie nie je náhradou za dialóg so všetkými zúčastnenými stranami ani za dialóg medzi nimi samotnými. Komisia na podporu tohto dialógu „navrhuje opätovné organizovanie pravidelných stretnutí viacstranného fóra zameraných na plynulé mapovanie pokroku v oblasti PSZ v rámci EÚ.“ Tieto stretnutia umožnia zhodnotiť situáciu: „Komisia o rok vyhodnotí vývoj PSZ v Európe po diskusii v rámci viacstranného fóra pre PSZ.“ Cieľom tohto stanoviska je načrtnúť plán pre prípravu budúceho stretnutia a poukázať na body, kde je priestor pre odporúčania.

2.3   Zameranie sa na niekoľko významných bodov v oznámení

2.3.1   Podniky v rámci Lisabonskej stratégie

| 2.3.1.1 | Komisia zastáva názor, že podniky, ako tvorcovia bohatstva a zamestnanosti, ponúkajú tovar a služby, ktoré prinášajú pridanú hodnotu pre spoločnosť. Vyzýva európske podniky, aby intenzívnejšie realizovali svoj záväzok týkajúci sa PSZ. EHSV súhlasí so stanoviskom Komisie, podľa ktorého podniky, ktoré dobrovoľne pristúpili k dodržiavaniu PSZ, sú prínosom pre obnovenú Lisabonskú stratégiu. Tieto dobrovoľné postupy v oblasti PSZ môžu pomôcť verejným správam uskutočňovať niektoré integrované usmernenia vzťahujúce sa na sociálnu integráciu, celoživotné vzdelávanie, inováciu a rozvoj podnikateľského prostredia, napríklad čo sa týka boja proti diskriminácii a za rozmanitosť – najmä pokiaľ ide o osoby s postihnutím, predvídania vývoja odbornosti, náboru v znevýhodnených štvrtiach, podpory mladých riadiacich pracovníkov, vrátane žien či nedávnych imigrantov zo strany obchodných a priemyselných komôr. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Komisia zastáva názor, že podniky, ako tvorcovia bohatstva a zamestnanosti, ponúkajú tovar a služby, ktoré prinášajú pridanú hodnotu pre spoločnosť. Vyzýva európske podniky, aby intenzívnejšie realizovali svoj záväzok týkajúci sa PSZ. EHSV súhlasí so stanoviskom Komisie, podľa ktorého podniky, ktoré dobrovoľne pristúpili k dodržiavaniu PSZ, sú prínosom pre obnovenú Lisabonskú stratégiu. Tieto dobrovoľné postupy v oblasti PSZ môžu pomôcť verejným správam uskutočňovať niektoré integrované usmernenia vzťahujúce sa na sociálnu integráciu, celoživotné vzdelávanie, inováciu a rozvoj podnikateľského prostredia, napríklad čo sa týka boja proti diskriminácii a za rozmanitosť – najmä pokiaľ ide o osoby s postihnutím, predvídania vývoja odbornosti, náboru v znevýhodnených štvrtiach, podpory mladých riadiacich pracovníkov, vrátane žien či nedávnych imigrantov zo strany obchodných a priemyselných komôr.

| 2.3.1.2 | Výbor v nedávno prijatom stanovisku (9) potvrdil, že „európsky sociálny model by mal prezentovať myšlienku demokratickej, zelenej, konkurencieschopnej, solidárnej a sociálne začleňujúcej oblasti pre všetkých občanov Európy.“ Komisia nabáda európske podniky, aby sa venovali činnostiam PSZ, ktoré pre ne nemajú okamžitý finančný efekt, zlepšujú však konkurencieschopnosť Európy ako celku a zúčastňujú sa na realizácii miléniových rozvojových cieľov, napríklad prostredníctvom náboru zamestnancov spomedzi príslušníkov znevýhodnených skupín, znižovaním úrovne znečistenia a prísnejším dodržiavaním základných práv v rozvojových krajinách. EHSV víta takúto podporu. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Výbor v nedávno prijatom stanovisku (9) potvrdil, že „európsky sociálny model by mal prezentovať myšlienku demokratickej, zelenej, konkurencieschopnej, solidárnej a sociálne začleňujúcej oblasti pre všetkých občanov Európy.“ Komisia nabáda európske podniky, aby sa venovali činnostiam PSZ, ktoré pre ne nemajú okamžitý finančný efekt, zlepšujú však konkurencieschopnosť Európy ako celku a zúčastňujú sa na realizácii miléniových rozvojových cieľov, napríklad prostredníctvom náboru zamestnancov spomedzi príslušníkov znevýhodnených skupín, znižovaním úrovne znečistenia a prísnejším dodržiavaním základných práv v rozvojových krajinách. EHSV víta takúto podporu.

| 2.3.1.3 | EHSV uznáva spätosť medzi Lisabonskou stratégiou, trvalo udržateľným rozvojom a PSZ. Domnieva sa však, ako to vyjadril vo svojom nedávno prijatom stanovisku (10), že by bolo vhodné spresniť a objasniť vzťah medzi Lisabonskou stratégiou a stratégiou trvalo udržateľného rozvoja. Činnosť verejných správ je podstatná pre realizáciu týchto stratégií, a to prostredníctvom definovania optimálneho rámca pre rast a inováciu z makroekonomického pohľadu (národné reformné programy, národné stratégie trvalo udržateľného rozvoja), pričom zodpovedné podniky spadajú do tohto rámca svojou činnosťou na mikroekonomickej úrovni. PSZ realizovaná podnikmi prostredníctvom rozvoja inovačných procesov a stratégií zodpovedného riadenia sa takto zúčastňuje na trvalo udržateľnom rozvoji na európskej a svetovej úrovni. |
| --- | --- |

2.3.1.3

EHSV uznáva spätosť medzi Lisabonskou stratégiou, trvalo udržateľným rozvojom a PSZ. Domnieva sa však, ako to vyjadril vo svojom nedávno prijatom stanovisku (10), že by bolo vhodné spresniť a objasniť vzťah medzi Lisabonskou stratégiou a stratégiou trvalo udržateľného rozvoja. Činnosť verejných správ je podstatná pre realizáciu týchto stratégií, a to prostredníctvom definovania optimálneho rámca pre rast a inováciu z makroekonomického pohľadu (národné reformné programy, národné stratégie trvalo udržateľného rozvoja), pričom zodpovedné podniky spadajú do tohto rámca svojou činnosťou na mikroekonomickej úrovni. PSZ realizovaná podnikmi prostredníctvom rozvoja inovačných procesov a stratégií zodpovedného riadenia sa takto zúčastňuje na trvalo udržateľnom rozvoji na európskej a svetovej úrovni.

2.3.2   Ďalší rozvoj: PSZ pre všetky podniky, ktoré o ňu majú záujem

| 2.3.2.1 | Oznámenie z marca 2006 vyzýva európske podniky, aby sa zapojili do PSZ bez ohľadu na ich veľkosť. EHSV je presvedčený, že propagácia PSZ medzi malými a strednými podnikmi predstavuje hlavnú výzvu pre jej ďalší rozvoj. Špecifické nástroje odskúšané v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov predstavujú základ praktických skúseností, ktoré by mali byť predmetom štúdie dosahu, umožňujúcej kontrolu vývoja týchto postupov. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Oznámenie z marca 2006 vyzýva európske podniky, aby sa zapojili do PSZ bez ohľadu na ich veľkosť. EHSV je presvedčený, že propagácia PSZ medzi malými a strednými podnikmi predstavuje hlavnú výzvu pre jej ďalší rozvoj. Špecifické nástroje odskúšané v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov predstavujú základ praktických skúseností, ktoré by mali byť predmetom štúdie dosahu, umožňujúcej kontrolu vývoja týchto postupov.

| 2.3.2.2 | V záveroch z viacstranného fóra bolo uvedené, že odporúčania sú adresované všetkým typom podnikov (vrátane MSP a podnikov sociálneho hospodárstva), pri rešpektovaní ich rôznorodosti. EHSV podporuje myšlienku, že MSP a mikropodniky majú svoje miesto v stratégii PSZ s prispôsobenými nástrojmi. Okrem iného zdôrazňuje, že stratégia sa týka všetkých typov podnikov, nielen kapitálových obchodných spoločností, ale aj podnikov na meno, štátnych podnikov, poisťovní, remeselníckych, priemyselných a poľnohospodárskych družstiev, paritných inštitúcií, združení sociálneho hospodárstva, atď. Vyzýva všetky typy podnikov, aby sa zapojili do aliancie. Prístup PSZ je vhodný už od samotného založenia každého podniku. |
| --- | --- |

2.3.2.2

V záveroch z viacstranného fóra bolo uvedené, že odporúčania sú adresované všetkým typom podnikov (vrátane MSP a podnikov sociálneho hospodárstva), pri rešpektovaní ich rôznorodosti. EHSV podporuje myšlienku, že MSP a mikropodniky majú svoje miesto v stratégii PSZ s prispôsobenými nástrojmi. Okrem iného zdôrazňuje, že stratégia sa týka všetkých typov podnikov, nielen kapitálových obchodných spoločností, ale aj podnikov na meno, štátnych podnikov, poisťovní, remeselníckych, priemyselných a poľnohospodárskych družstiev, paritných inštitúcií, združení sociálneho hospodárstva, atď. Vyzýva všetky typy podnikov, aby sa zapojili do aliancie. Prístup PSZ je vhodný už od samotného založenia každého podniku.

2.3.3   Úloha interných zúčastnených strán

| 2.3.3.1 | V oznámení sa spomína účinnosť sociálneho dialógu v oblasti PSZ a konštruktívna úloha európskych zamestnaneckých rád pri definovaní osvedčených postupov. EHSV z tohto dôvodu vyjadruje poľutovanie, že zastupujúce organizácie sociálneho dialógu na medziodborovej ani na sektorovej úrovni neboli prizvané k vytvoreniu aliancie. |
| --- | --- |

2.3.3.1

V oznámení sa spomína účinnosť sociálneho dialógu v oblasti PSZ a konštruktívna úloha európskych zamestnaneckých rád pri definovaní osvedčených postupov. EHSV z tohto dôvodu vyjadruje poľutovanie, že zastupujúce organizácie sociálneho dialógu na medziodborovej ani na sektorovej úrovni neboli prizvané k vytvoreniu aliancie.

| 2.3.3.2 | Pre EHSV (11)„Európsky model sociálnej trhovej ekonomiky nedefinuje podnik ako jednoduchú kapitálovú spoločnosť alebo skupinu zmlúv, ale predovšetkým ako celok, ktorý by mal byť priestorom pre sociálny dialóg.“ Často sa stáva, že iniciatíva zapojiť sa do postupov PSZ vychádza z vedenia podniku. Osvedčené postupy však nie sú len výsledkom konania vedenia podniku. EHSV sa domnieva, že PSZ v európskom zmysle nie je filantropickým rozhodnutím, ale výsledkom dialógu so všetkými hybnými silami podniku na všetkých úrovniach riadiacej hierarchie. PSZ sa týka nielen riaditeľov podnikov, ale tiež riadiacich pracovníkov a všetkých zamestnancov, najmä prostredníctvom dialógu s externými zúčastnenými stranami. Výbor zastáva názor, že PSZ je hodná svojho mena, ak je integrovaná do podnikovej stratégie a realizovaná všetkými subjektmi podniku. PSZ, ktorá je podľa definície dobrovoľná a nie nariadená zákonom, zahŕňa a presahuje záväzné právo. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Pre EHSV (11)„Európsky model sociálnej trhovej ekonomiky nedefinuje podnik ako jednoduchú kapitálovú spoločnosť alebo skupinu zmlúv, ale predovšetkým ako celok, ktorý by mal byť priestorom pre sociálny dialóg.“ Často sa stáva, že iniciatíva zapojiť sa do postupov PSZ vychádza z vedenia podniku. Osvedčené postupy však nie sú len výsledkom konania vedenia podniku. EHSV sa domnieva, že PSZ v európskom zmysle nie je filantropickým rozhodnutím, ale výsledkom dialógu so všetkými hybnými silami podniku na všetkých úrovniach riadiacej hierarchie. PSZ sa týka nielen riaditeľov podnikov, ale tiež riadiacich pracovníkov a všetkých zamestnancov, najmä prostredníctvom dialógu s externými zúčastnenými stranami. Výbor zastáva názor, že PSZ je hodná svojho mena, ak je integrovaná do podnikovej stratégie a realizovaná všetkými subjektmi podniku. PSZ, ktorá je podľa definície dobrovoľná a nie nariadená zákonom, zahŕňa a presahuje záväzné právo.

| 2.3.3.3 | Z tohto dôvodu sú medzinárodné rámcové dohody o PSZ veľmi zaujímavé. Tieto dohody prerokúva a podpisuje na jednej strane vedenie podniku alebo jednotlivých podnikov skupiny a na druhej strane zástupcovia zamestnancov. Pri zástupcoch zamestnancov ide o medzinárodné alebo európske odvetvové konfederácie alebo národné odborové konfederácie a európske zamestnanecké rady. Podpis obidvoch sociálnych partnerov ich zaväzuje uplatňovať zásady PSZ vo vzťahoch podniku s vonkajšími zúčastnenými stranami, najmä subdodávateľmi a územnými spoločenstvami. |
| --- | --- |

2.3.3.3

Z tohto dôvodu sú medzinárodné rámcové dohody o PSZ veľmi zaujímavé. Tieto dohody prerokúva a podpisuje na jednej strane vedenie podniku alebo jednotlivých podnikov skupiny a na druhej strane zástupcovia zamestnancov. Pri zástupcoch zamestnancov ide o medzinárodné alebo európske odvetvové konfederácie alebo národné odborové konfederácie a európske zamestnanecké rady. Podpis obidvoch sociálnych partnerov ich zaväzuje uplatňovať zásady PSZ vo vzťahoch podniku s vonkajšími zúčastnenými stranami, najmä subdodávateľmi a územnými spoločenstvami.

| 2.3.3.4 | EHSV schvaľuje názor uvedený v oznámení, podľa ktorého „by sa mala ďalej posilňovať úloha zamestnancov, ich zástupcov a odborových zväzov v rozvoji a implementácii postupov PSZ“. Vyzýva podniky, ktoré zamýšľajú podporiť alianciu, na plnú a celkovú účasť vrátane zainteresovania zástupcov zamestnancov, ktorí si to želajú. Ak v konkrétnom prípade existuje európska zamestnanecká rada, môže taktiež zohrať významnú úlohu. |
| --- | --- |

2.3.3.4

EHSV schvaľuje názor uvedený v oznámení, podľa ktorého „by sa mala ďalej posilňovať úloha zamestnancov, ich zástupcov a odborových zväzov v rozvoji a implementácii postupov PSZ“. Vyzýva podniky, ktoré zamýšľajú podporiť alianciu, na plnú a celkovú účasť vrátane zainteresovania zástupcov zamestnancov, ktorí si to želajú. Ak v konkrétnom prípade existuje európska zamestnanecká rada, môže taktiež zohrať významnú úlohu.

| 2.3.3.4.1 | V nedávno prijatom stanovisku EHSV (12) uviedol: „EHSV podporuje sociálny rozmer podnikov v Európskej únii a úlohu, ktorú zohrávajú európske zamestnanecké rady. Európska diskusia vyniesla do popredia osobitosti Únie – trvalo udržateľný rozvoj a európsky sociálny model. Sociálna zodpovednosť podnikov v celosvetovom hospodárstve je jednou z odpovedí Európy na problémy vyplývajúce z globalizácie, ktorej negatívne účinky by sa dali zmierniť, keby všetky členské štáty WTO dodržiavali základné normy ILO“ a „európsky sociálny model sa okrem blahobytu a ochrany tých najslabších skupín vyznačuje aj rešpektovaním základných práv na ľudskú dôstojnosť v každom prostredí a za každých okolností. Občianske práva sa v modernej Európe musia dať uplatňovať všade, vrátane pracovísk a predovšetkým v nadnárodnom prostredí podnikov.“ |
| --- | --- |

2.3.3.4.1

V nedávno prijatom stanovisku EHSV (12) uviedol: „EHSV podporuje sociálny rozmer podnikov v Európskej únii a úlohu, ktorú zohrávajú európske zamestnanecké rady. Európska diskusia vyniesla do popredia osobitosti Únie – trvalo udržateľný rozvoj a európsky sociálny model. Sociálna zodpovednosť podnikov v celosvetovom hospodárstve je jednou z odpovedí Európy na problémy vyplývajúce z globalizácie, ktorej negatívne účinky by sa dali zmierniť, keby všetky členské štáty WTO dodržiavali základné normy ILO“ a „európsky sociálny model sa okrem blahobytu a ochrany tých najslabších skupín vyznačuje aj rešpektovaním základných práv na ľudskú dôstojnosť v každom prostredí a za každých okolností. Občianske práva sa v modernej Európe musia dať uplatňovať všade, vrátane pracovísk a predovšetkým v nadnárodnom prostredí podnikov.“

| 2.3.3.5 | EHSV nabáda podniky a inštitúcie odborného vzdelávania, aby do svojich pedagogických programov začlenili vzdelávanie zamerané na trvalo udržateľný rozvoj a PSZ. |
| --- | --- |

2.3.3.5

EHSV nabáda podniky a inštitúcie odborného vzdelávania, aby do svojich pedagogických programov začlenili vzdelávanie zamerané na trvalo udržateľný rozvoj a PSZ.

2.3.4   Prístupy na úrovni sektorov

| 2.3.4.1 | Komisia bude ďalej propagovať a podporovať iniciatívy PSZ prostredníctvom zúčastnených strán, najmä sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, a to predovšetkým na úrovni sektorov. Zdôrazňuje dôležitú úlohu sektorových výborov pre sociálny dialóg. EHSV podporuje tieto iniciatívy. Vyzýva sektory, aby zabezpečili zapojenie účastníkov zo všetkých členských štátov do týchto iniciatív. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Komisia bude ďalej propagovať a podporovať iniciatívy PSZ prostredníctvom zúčastnených strán, najmä sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, a to predovšetkým na úrovni sektorov. Zdôrazňuje dôležitú úlohu sektorových výborov pre sociálny dialóg. EHSV podporuje tieto iniciatívy. Vyzýva sektory, aby zabezpečili zapojenie účastníkov zo všetkých členských štátov do týchto iniciatív.

2.3.5   Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti PSZ

| 2.3.5.1 | Oznámenie si kladie za cieľ urobiť z Európy „pilier najvyššej kvality v oblasti PSZ“, nehovorí však o tom, ako posúdiť stupeň dosiahnutej kvality. Avšak ak chceme tvrdiť, že sa nachádzame na určitej úrovni najvyššej kvality, je potrebné, aby sme mohli nejakým spôsobom posúdiť kvalitu PSZ, ktorú Európa dosiahla. Okrem vykazovania kvality individuálne samotnými podnikmi by Európa mala mať možnosť porovnať sa s ostatnými regionálnymi zoskupeniami v oblasti PSZ. V prvom rade, európsky portál zhromažďujúci informácie by poskytoval prehľad o počte a typoch podnikov, nastolených témach a zúčastnených partnerských stranách. |
| --- | --- |

2.3.5.1

Oznámenie si kladie za cieľ urobiť z Európy „pilier najvyššej kvality v oblasti PSZ“, nehovorí však o tom, ako posúdiť stupeň dosiahnutej kvality. Avšak ak chceme tvrdiť, že sa nachádzame na určitej úrovni najvyššej kvality, je potrebné, aby sme mohli nejakým spôsobom posúdiť kvalitu PSZ, ktorú Európa dosiahla. Okrem vykazovania kvality individuálne samotnými podnikmi by Európa mala mať možnosť porovnať sa s ostatnými regionálnymi zoskupeniami v oblasti PSZ. V prvom rade, európsky portál zhromažďujúci informácie by poskytoval prehľad o počte a typoch podnikov, nastolených témach a zúčastnených partnerských stranách.

| 2.3.5.2 | Aby sa Európa stala pilierom najvyššej kvality v oblasti PSZ, mala by sa európska aliancia venovať aj vhodným nástrojom. Výrobky a služby, ktoré môžu ponúknuť kvalitnú spoločenskú informáciu a vyhovujú požiadavkám na vysledovateľnosť, už majú medzi investormi, spotrebiteľmi a združeniami spotrebiteľov skutočnú výhodu. Význam tohto trendu sa bude ešte zvyšovať s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Aby sa Európa stala pilierom najvyššej kvality v oblasti PSZ, mala by sa európska aliancia venovať aj vhodným nástrojom. Výrobky a služby, ktoré môžu ponúknuť kvalitnú spoločenskú informáciu a vyhovujú požiadavkám na vysledovateľnosť, už majú medzi investormi, spotrebiteľmi a združeniami spotrebiteľov skutočnú výhodu. Význam tohto trendu sa bude ešte zvyšovať s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj.

| 2.3.5.3 | EHSV vyjadruje želanie, aby posúdenie dosiahnutej úrovne v oblasti PSZ bolo predmetom podrobnej analýzy. Toto by sa malo uskutočniť v čo najkratšom čase, aby nedošlo k ohrozeniu vierohodnosti nového postupu, ktorý zreteľne smeruje k najvyššej kvalite. Táto otázka by mala byť zahrnutá do programu prvých schôdzí (na konci roka 2006) viacstranného fóra. Počas tohto fóra, ktoré sa konalo v Bruseli dňa 7. decembra 2006, Komisia predložila „prehľad“ t. j. súhrn iniciatív prijatých až do súčasného obdobia v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti. EHSV vyhlasuje, že je pripravený analyzovať to, čo sa uplatnilo v špecifických oblastiach a rozvinúť inštitucionálnu spoluprácu s Komisiou, najmä v riadení portálu PSZ. |
| --- | --- |

2.3.5.3

EHSV vyjadruje želanie, aby posúdenie dosiahnutej úrovne v oblasti PSZ bolo predmetom podrobnej analýzy. Toto by sa malo uskutočniť v čo najkratšom čase, aby nedošlo k ohrozeniu vierohodnosti nového postupu, ktorý zreteľne smeruje k najvyššej kvalite. Táto otázka by mala byť zahrnutá do programu prvých schôdzí (na konci roka 2006) viacstranného fóra. Počas tohto fóra, ktoré sa konalo v Bruseli dňa 7. decembra 2006, Komisia predložila „prehľad“ t. j. súhrn iniciatív prijatých až do súčasného obdobia v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti. EHSV vyhlasuje, že je pripravený analyzovať to, čo sa uplatnilo v špecifických oblastiach a rozvinúť inštitucionálnu spoluprácu s Komisiou, najmä v riadení portálu PSZ.

| 2.3.5.4 | Koncepcie ešte nie sú ustálené a nedosiahol sa konsenzus v otázke nástrojov. Niektoré členské štáty však uplatňujú politiky zamerané na väčšiu transparentnosť podnikov v oblasti PSZ. Prehĺbenie znalostí o vnútroštátnych politikách členských štátov by umožnilo vzájomné obohacovanie sa. Oživenie skupiny na vysokej úrovni pre PSZ, navrhnuté v oznámení, je krok správnym smerom – tým viac, že nové aj budúce členské štáty by sa mali aktívne zúčastniť jej prác. Bilancia verejných politík propagujúcich PSZ by mala zaujať miesto v hodnotení európskej stratégie (stratégie Európskej únie a členských štátov) trvalo udržateľného rozvoja, naplánovanom na rok 2007. |
| --- | --- |

2.3.5.4

Koncepcie ešte nie sú ustálené a nedosiahol sa konsenzus v otázke nástrojov. Niektoré členské štáty však uplatňujú politiky zamerané na väčšiu transparentnosť podnikov v oblasti PSZ. Prehĺbenie znalostí o vnútroštátnych politikách členských štátov by umožnilo vzájomné obohacovanie sa. Oživenie skupiny na vysokej úrovni pre PSZ, navrhnuté v oznámení, je krok správnym smerom – tým viac, že nové aj budúce členské štáty by sa mali aktívne zúčastniť jej prác. Bilancia verejných politík propagujúcich PSZ by mala zaujať miesto v hodnotení európskej stratégie (stratégie Európskej únie a členských štátov) trvalo udržateľného rozvoja, naplánovanom na rok 2007.

2.3.6   Informovanosť a transparentnosť

| 2.3.6.1 | EHSV berie so záujmom na vedomie zámer Komisie zlepšiť transparentnosť a informovanosť spotrebiteľov. Zdôrazňuje však, že táto transparentnosť a tieto informácie v oblasti PSZ sa pri spotrebnom tovare nemôžu obmedziť na požiadavky v oblasti verejného zdravia. Spotrebitelia môžu podnietiť zodpovednú výrobu tovaru a služieb. Za týmto účelom potrebujú vedieť nie iba to, či tovar, ktorý spotrebúvajú, vyhovuje požiadavkám v oblasti verejného zdravia, ale tiež či sa vyrába v súlade so sociálnymi a environmentálnymi normami. Okrem iného je potrebné, aby sa snaha o transparentnosť rozšírila na všetky hospodárske sektory. Je vhodné, aby spotrebiteľ vedel, či je tovar, ktorý konzumuje, sociálne zodpovedný. Investor a sporiteľ by mali vedieť, či sa podniky, do ktorých investujú svoje peniaze, správajú sociálne zodpovedne Obyvateľ by mal vedieť, či sú zariadenia, infraštruktúra, atď. vybudované sociálne zodpovedným spôsobom, predovšetkým či rešpektujú životné prostredie. Finančné subjekty sa už prostredníctvom sociálne zodpovedných investičných fondov zaujímajú aj o informácie o podnikoch nefinančnej povahy. Spolu s ratingovými agentúrami, ktoré hodnotia ukazovatele nefinančnej povahy, sú mimoriadne vhodnými subjektmi na šírenie PSZ. V rámci priemyselných odvetví vznikajú iniciatívy na definovanie odborných noriem, napríklad tzv. „Haute Qualité Environnementale“ (vysoká environmentálna kvalita) v stavebnom sektore; iné sektory, ktoré značne ovplyvňujú životné prostredie, ako napríklad výroba hliníka či ropný a papierenský priemysel sa zaujímajú o environmentálny dosah svojej činnosti. EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné, keby sa podobné samoregulačné iniciatívy ďalej rozširovali. |
| --- | --- |

2.3.6.1

EHSV berie so záujmom na vedomie zámer Komisie zlepšiť transparentnosť a informovanosť spotrebiteľov. Zdôrazňuje však, že táto transparentnosť a tieto informácie v oblasti PSZ sa pri spotrebnom tovare nemôžu obmedziť na požiadavky v oblasti verejného zdravia. Spotrebitelia môžu podnietiť zodpovednú výrobu tovaru a služieb. Za týmto účelom potrebujú vedieť nie iba to, či tovar, ktorý spotrebúvajú, vyhovuje požiadavkám v oblasti verejného zdravia, ale tiež či sa vyrába v súlade so sociálnymi a environmentálnymi normami. Okrem iného je potrebné, aby sa snaha o transparentnosť rozšírila na všetky hospodárske sektory. Je vhodné, aby spotrebiteľ vedel, či je tovar, ktorý konzumuje, sociálne zodpovedný. Investor a sporiteľ by mali vedieť, či sa podniky, do ktorých investujú svoje peniaze, správajú sociálne zodpovedne Obyvateľ by mal vedieť, či sú zariadenia, infraštruktúra, atď. vybudované sociálne zodpovedným spôsobom, predovšetkým či rešpektujú životné prostredie. Finančné subjekty sa už prostredníctvom sociálne zodpovedných investičných fondov zaujímajú aj o informácie o podnikoch nefinančnej povahy. Spolu s ratingovými agentúrami, ktoré hodnotia ukazovatele nefinančnej povahy, sú mimoriadne vhodnými subjektmi na šírenie PSZ. V rámci priemyselných odvetví vznikajú iniciatívy na definovanie odborných noriem, napríklad tzv. „Haute Qualité Environnementale“ (vysoká environmentálna kvalita) v stavebnom sektore; iné sektory, ktoré značne ovplyvňujú životné prostredie, ako napríklad výroba hliníka či ropný a papierenský priemysel sa zaujímajú o environmentálny dosah svojej činnosti. EHSV sa domnieva, že by bolo užitočné, keby sa podobné samoregulačné iniciatívy ďalej rozširovali.

| 2.3.6.2 | Podniky využívajú rôzne techniky na hodnotenie svojej finančnej životaschopnosti (povahu a transparentnosť investícií, účty a kontroly) a výkonnosti v sociálnej a environmentálnej oblasti (pracovné podmienky, ochrana prírody a území v hodnotovom reťazci). Malo by dôjsť k ich zosúladeniu. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Podniky využívajú rôzne techniky na hodnotenie svojej finančnej životaschopnosti (povahu a transparentnosť investícií, účty a kontroly) a výkonnosti v sociálnej a environmentálnej oblasti (pracovné podmienky, ochrana prírody a území v hodnotovom reťazci). Malo by dôjsť k ich zosúladeniu.

| 2.3.6.3 | S cieľom dosiahnuť legitímnosť a spoľahlivosť certifikačných a ratingových agentúr je nevyhnutné, aby tieto agentúry pracovali na základe transparentných zásad. Podniky musia vedieť, na základe akých ukazovateľov sú hodnotené. V tomto zmysle víta EHSV zverejnenie Zásad sociálne zodpovedného investovania (13). Je dôležité, aby tieto agentúry vypracúvali svoje hodnotenia podľa kritérií založených na základných textoch, ktorých zoznam vypracovalo Fórum zúčastnených strán v roku 2004. Agentúry musia pracovať maximálne transparentne. Norma CSRR-QS (Corporate Sustainability and Responsibility Research) bola určitým pokusom o samoreguláciu profesie. EHSV vyzýva, aby sa v tejto ceste pokračovalo. Vo svojom nedávnom stanovisku (14) vyzval výbor európske podniky, aby sa zasadili o vypracovanie a preskúmanie rozličných hodnotiacich a informačných nástrojov, ako sú napr. EMAS, GRI a ISO 26000. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vyhnúť sa tomu, aby nové medzinárodné normy definovali pojem podnikovej sociálnej zodpovednosti len jeho obmedzením na dodržiavanie právnych predpisov, zatiaľ čo PSZ vo svojej podstate spočíva na dobrovoľnej iniciatíve podnikov, ktorú zákon nepostihuje. Odporúča zastúpeniam jednotlivých štátov, ktoré vypracúvajú smerovania ISO 26 00, aby podporovali európsku definíciu PSZ, ktorá zahŕňa zákonné predpisy, avšak zároveň zachádza ďalej. Bez ohľadu na význam práce ratingových agentúr nesmú byť podniky nútené podrobiť sa súkromným normám, ktorých overenie je pre malé a stredné podniky nákladné. Ak sa daný subjekt rozhodne podrobiť certifikácii, toto rozhodnutie musí vychádzať z vôle samotného podniku a certifikácia nesmie byť v žiadnom prípade povinná. |
| --- | --- |

2.3.6.3

S cieľom dosiahnuť legitímnosť a spoľahlivosť certifikačných a ratingových agentúr je nevyhnutné, aby tieto agentúry pracovali na základe transparentných zásad. Podniky musia vedieť, na základe akých ukazovateľov sú hodnotené. V tomto zmysle víta EHSV zverejnenie Zásad sociálne zodpovedného investovania (13). Je dôležité, aby tieto agentúry vypracúvali svoje hodnotenia podľa kritérií založených na základných textoch, ktorých zoznam vypracovalo Fórum zúčastnených strán v roku 2004. Agentúry musia pracovať maximálne transparentne. Norma CSRR-QS (Corporate Sustainability and Responsibility Research) bola určitým pokusom o samoreguláciu profesie. EHSV vyzýva, aby sa v tejto ceste pokračovalo. Vo svojom nedávnom stanovisku (14) vyzval výbor európske podniky, aby sa zasadili o vypracovanie a preskúmanie rozličných hodnotiacich a informačných nástrojov, ako sú napr. EMAS, GRI a ISO 26000. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné vyhnúť sa tomu, aby nové medzinárodné normy definovali pojem podnikovej sociálnej zodpovednosti len jeho obmedzením na dodržiavanie právnych predpisov, zatiaľ čo PSZ vo svojej podstate spočíva na dobrovoľnej iniciatíve podnikov, ktorú zákon nepostihuje. Odporúča zastúpeniam jednotlivých štátov, ktoré vypracúvajú smerovania ISO 26 00, aby podporovali európsku definíciu PSZ, ktorá zahŕňa zákonné predpisy, avšak zároveň zachádza ďalej. Bez ohľadu na význam práce ratingových agentúr nesmú byť podniky nútené podrobiť sa súkromným normám, ktorých overenie je pre malé a stredné podniky nákladné. Ak sa daný subjekt rozhodne podrobiť certifikácii, toto rozhodnutie musí vychádzať z vôle samotného podniku a certifikácia nesmie byť v žiadnom prípade povinná.

| 2.3.6.4 | V oznámení sa zdôrazňuje, že „externé zúčastnené strany, vrátane mimovládnych organizácií, spotrebiteľov a investorov, by mali zohrávať významnú úlohu pri podpore a odmeňovaní zodpovedného správania sa podnikov“, alebo by mali zohrávať rolu pri varovaní. Z toho vyplýva, že informácie od externých členov budú musieť byť kvalitné. Oznámenie nabáda podniky, ktoré podporujú alianciu, aby postupovali informácie o PSZ všetkým záujemcom a najmä spotrebiteľom, investorom a širokej verejnosti a vyzýva veľké podniky, aby verejnosti jednoducho prístupným spôsobom predstavili svoje stratégie a svoje iniciatívy v oblasti PSZ, ako aj ich výsledky, či osvedčené postupy. V oblasti informácií o PSZ pripomína EHSV svoj návrh (15) na vytvorenie európskeho informačného portálu o postupoch PSZ vo veľkých podnikoch. Vzhľadom na skutočnosť, že analýza tretej nezainteresovanej osoby umožňuje zlepšenie informácií a zaručuje transparentnosť, EHSV navrhoval, aby údaje pochádzajúce od samotných podnikov analyzovala dôveryhodná tretia osoba, napríklad európsky inštitucionálny zástupca vo funkcii pozorovateľa. Táto analýza by sa mohla vykonať následne, na základe údajov z európskeho portálu. |
| --- | --- |

2.3.6.4

V oznámení sa zdôrazňuje, že „externé zúčastnené strany, vrátane mimovládnych organizácií, spotrebiteľov a investorov, by mali zohrávať významnú úlohu pri podpore a odmeňovaní zodpovedného správania sa podnikov“, alebo by mali zohrávať rolu pri varovaní. Z toho vyplýva, že informácie od externých členov budú musieť byť kvalitné. Oznámenie nabáda podniky, ktoré podporujú alianciu, aby postupovali informácie o PSZ všetkým záujemcom a najmä spotrebiteľom, investorom a širokej verejnosti a vyzýva veľké podniky, aby verejnosti jednoducho prístupným spôsobom predstavili svoje stratégie a svoje iniciatívy v oblasti PSZ, ako aj ich výsledky, či osvedčené postupy. V oblasti informácií o PSZ pripomína EHSV svoj návrh (15) na vytvorenie európskeho informačného portálu o postupoch PSZ vo veľkých podnikoch. Vzhľadom na skutočnosť, že analýza tretej nezainteresovanej osoby umožňuje zlepšenie informácií a zaručuje transparentnosť, EHSV navrhoval, aby údaje pochádzajúce od samotných podnikov analyzovala dôveryhodná tretia osoba, napríklad európsky inštitucionálny zástupca vo funkcii pozorovateľa. Táto analýza by sa mohla vykonať následne, na základe údajov z európskeho portálu.

| 2.3.6.5 | Na druhej strane oznámenie dodáva, že voči podnikom, ktoré chcú podporiť alianciu, nie sú stanovené žiadne formálne požiadavky a Európska komisia nebude viesť zoznam spoločností, ktoré alianciu podporujú. V súčasnosti, sedem mesiacov po spustení aliancie, poskytujú informácie o aliancii iba internetové stránky UNICE, CSR Europe a niektorých vnútroštátnych zamestnávateľských organizácií. EHSV vyjadruje poľutovanie, že informácie nie sú súhrnným spôsobom prístupné záujemcom. |
| --- | --- |

2.3.6.5

Na druhej strane oznámenie dodáva, že voči podnikom, ktoré chcú podporiť alianciu, nie sú stanovené žiadne formálne požiadavky a Európska komisia nebude viesť zoznam spoločností, ktoré alianciu podporujú. V súčasnosti, sedem mesiacov po spustení aliancie, poskytujú informácie o aliancii iba internetové stránky UNICE, CSR Europe a niektorých vnútroštátnych zamestnávateľských organizácií. EHSV vyjadruje poľutovanie, že informácie nie sú súhrnným spôsobom prístupné záujemcom.

2.3.7   Konkurencieschopnosť a trvalo udržateľný rozvoj

| 2.3.7.1 | Zodpovedný podnik môže získať konkurenčnú výhodu spojenú s dobrým menom, čo obzvlášť zaujíma pre podniky pôsobiace v odvetví spotrebného tovaru. |
| --- | --- |

2.3.7.1

Zodpovedný podnik môže získať konkurenčnú výhodu spojenú s dobrým menom, čo obzvlášť zaujíma pre podniky pôsobiace v odvetví spotrebného tovaru.

| 2.3.7.2 | Zodpovedné podniky sú priaznivým prostredím pre inovácie a kreativitu. Ich výrobky a služby predstavujú pre zákazníka vyššiu kvalitu a hodnotu. Aj to môže predstavovať výhodu pri porovnávaní. |
| --- | --- |

2.3.7.2

Zodpovedné podniky sú priaznivým prostredím pre inovácie a kreativitu. Ich výrobky a služby predstavujú pre zákazníka vyššiu kvalitu a hodnotu. Aj to môže predstavovať výhodu pri porovnávaní.

| 2.3.7.3 | Zavedenie integrovaného procesu PSZ vedie pri predvídaní rizík k lepšiemu riadeniu kríz, prípadne k ich predchádzaniu, najmä v oblasti rizika sprenevery a priemyselných či technologických rizík. Napríklad sa vyskytuje menej pracovných úrazov, ak je personál na pracovisku v bezpečí, pretože bol dobre vyškolený a boli uskutočnené potrebné investície. Postupy PSZ sa takto môžu premietnuť do merateľného poklesu pozorovaných, alebo predvídateľných rizík. EHSV so záujmom poukazuje na skutočnosť, že niektoré poisťovacie spoločnosti to zohľadňujú vo svojich tarifách a vyzýva celý finančný sektor, aby ich nasledoval. |
| --- | --- |

2.3.7.3

Zavedenie integrovaného procesu PSZ vedie pri predvídaní rizík k lepšiemu riadeniu kríz, prípadne k ich predchádzaniu, najmä v oblasti rizika sprenevery a priemyselných či technologických rizík. Napríklad sa vyskytuje menej pracovných úrazov, ak je personál na pracovisku v bezpečí, pretože bol dobre vyškolený a boli uskutočnené potrebné investície. Postupy PSZ sa takto môžu premietnuť do merateľného poklesu pozorovaných, alebo predvídateľných rizík. EHSV so záujmom poukazuje na skutočnosť, že niektoré poisťovacie spoločnosti to zohľadňujú vo svojich tarifách a vyzýva celý finančný sektor, aby ich nasledoval.

| 2.3.7.4 | Uplatňovanie zásad PSZ vedie podnik k zlepšovaniu rozhodovacích a riadiacich procesov, čím dochádza k dlhodobému zlepšovaniu jeho výkonnosti. Riadenie ľudských zdrojov zahŕňajúce celoživotné vzdelávanie a ponechávanie seniorov v zamestnaní umožňuje optimalizáciu ľudského kapitálu v podniku a prispieva k aktívnemu starnutiu. EHSV so záujmom pozoruje iniciatívy európskych expertov v oblasti účtovníctva na podporu zodpovedného riadenia prostredníctvom kvalitných informácií týkajúcich sa otázok životného prostredia a personálu ako strategických analytických elementov podniku. |
| --- | --- |

2.3.7.4

Uplatňovanie zásad PSZ vedie podnik k zlepšovaniu rozhodovacích a riadiacich procesov, čím dochádza k dlhodobému zlepšovaniu jeho výkonnosti. Riadenie ľudských zdrojov zahŕňajúce celoživotné vzdelávanie a ponechávanie seniorov v zamestnaní umožňuje optimalizáciu ľudského kapitálu v podniku a prispieva k aktívnemu starnutiu. EHSV so záujmom pozoruje iniciatívy európskych expertov v oblasti účtovníctva na podporu zodpovedného riadenia prostredníctvom kvalitných informácií týkajúcich sa otázok životného prostredia a personálu ako strategických analytických elementov podniku.

| 2.3.7.5 | EHSV pripomína, že dlhodobá konkurencieschopnosť je často výsledkom aktivít, ktoré si vyžadujú krátkodobé náklady. Vyzýva podniky, aby sa nezameriavali len na samotnú okamžitú výnosnosť. |
| --- | --- |

2.3.7.5

EHSV pripomína, že dlhodobá konkurencieschopnosť je často výsledkom aktivít, ktoré si vyžadujú krátkodobé náklady. Vyzýva podniky, aby sa nezameriavali len na samotnú okamžitú výnosnosť.

| 2.3.7.6 | Vyzýva členské štáty EÚ k podpore zodpovedného správania sa podnikov pri verejnom obstarávaní (najvhodnejšia politika zo sociálneho a z environmentálneho hľadiska). |
| --- | --- |

2.3.7.6

Vyzýva členské štáty EÚ k podpore zodpovedného správania sa podnikov pri verejnom obstarávaní (najvhodnejšia politika zo sociálneho a z environmentálneho hľadiska).

| 2.3.7.7 | Riešenie sociálnych a environmentálnych problémov vedie z makroekonomického hľadiska k vytváraniu alebo rozvoju nových oblastí činnosti, čím sa podporuje hospodársky rozvoj a tvorba pracovných miest. Ide napríklad o tzv. „ekologickú účinnosť“, osobné služby, vzťahy medzi urbanizmom a dopravou. EHSV vyzýva verejné správy členských štátov a EÚ, aby podporovali vznik a rozvoj týchto nových sektorov. |
| --- | --- |

2.3.7.7

Riešenie sociálnych a environmentálnych problémov vedie z makroekonomického hľadiska k vytváraniu alebo rozvoju nových oblastí činnosti, čím sa podporuje hospodársky rozvoj a tvorba pracovných miest. Ide napríklad o tzv. „ekologickú účinnosť“, osobné služby, vzťahy medzi urbanizmom a dopravou. EHSV vyzýva verejné správy členských štátov a EÚ, aby podporovali vznik a rozvoj týchto nových sektorov.

2.3.8   Nové členské štáty

| 2.3.8.1 | Hoci v niektorých nových členských štátoch došlo k určitému úsiliu, podniky, ktoré sú na čele v oblasti PSZ, pochádzajú prevažne zo starých členských štátov. |
| --- | --- |

2.3.8.1

Hoci v niektorých nových členských štátoch došlo k určitému úsiliu, podniky, ktoré sú na čele v oblasti PSZ, pochádzajú prevažne zo starých členských štátov.

| 2.3.8.2 | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné prezentovať a zhodnocovať osvedčené postupy zavedené v podnikoch v nových členských štátoch, najmä MSP. |
| --- | --- |

2.3.8.2

EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné prezentovať a zhodnocovať osvedčené postupy zavedené v podnikoch v nových členských štátoch, najmä MSP.

| 2.3.8.3 | Z dôvodu odlišného hospodárskeho a kultúrneho kontextu nových členských štátov sa môžu podniky z nových členských štátov veľa naučiť zo skúseností podnikov nachádzajúcich sa v oblastiach s podobnými charakteristikami. Ak sa iniciatívy sociálnej zodpovednosti realizujú v krajine, ktorá ešte nemá dlhodobé skúsenosti so sociálnym hospodárstvom, môžu lepšie inšpirovať subjekty z krajín s rovnakou históriou. |
| --- | --- |

2.3.8.3

Z dôvodu odlišného hospodárskeho a kultúrneho kontextu nových členských štátov sa môžu podniky z nových členských štátov veľa naučiť zo skúseností podnikov nachádzajúcich sa v oblastiach s podobnými charakteristikami. Ak sa iniciatívy sociálnej zodpovednosti realizujú v krajine, ktorá ešte nemá dlhodobé skúsenosti so sociálnym hospodárstvom, môžu lepšie inšpirovať subjekty z krajín s rovnakou históriou.

| 2.3.8.4 | Je teda zvlášť dôležité, aby boli informácie o osvedčených postupoch v podnikoch z nových členských štátov poskytnuté partnerom zo všetkých členských štátov, aj budúcim členom. |
| --- | --- |

2.3.8.4

Je teda zvlášť dôležité, aby boli informácie o osvedčených postupoch v podnikoch z nových členských štátov poskytnuté partnerom zo všetkých členských štátov, aj budúcim členom.

| 2.3.8.5 | Takisto sa musí podporovať informovanie verejnosti príp. rôznych záujmových skupín o otázkach zodpovedného podnikania, pretože od ich činnosti a zapojenia jednotlivých zainteresovaných strán závisí z väčšej časti tempo a kvalita uplatňovania zásad PSZ. |
| --- | --- |

2.3.8.5

Takisto sa musí podporovať informovanie verejnosti príp. rôznych záujmových skupín o otázkach zodpovedného podnikania, pretože od ich činnosti a zapojenia jednotlivých zainteresovaných strán závisí z väčšej časti tempo a kvalita uplatňovania zásad PSZ.

2.3.9   Medzinárodný rozmer PSZ

| 2.3.9.1 | EHSV schvaľuje stanovisko Komisie, ktorá zamýšľa pokračovať v celosvetovej podpore PSZ s cieľom maximalizovať príspevok podnikov pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov OSN. Taktiež podporuje zámery Komisie v oblasti medzinárodných referenčných kritérií pre zodpovedné správanie sa podnikov, čiže podpora implementácie Deklarácie tripartity Medzinárodnej organizácie práce o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky, usmernení OECD pre nadnárodné podniky a iniciatív OSN v oblasti Svetového paktu podnikov (Global Compact) a Zásad obzvlášť sociálne zodpovedného investovania, ako aj ďalších referenčných nástrojov a iniciatív; pokračovanie v podpore uplatňovania prísnych noriem v oblasti životného prostredia; posilňovanie aspektu trvalo udržateľného rozvoja v kontexte bilaterálnych obchodných dohôd a bilaterálnych dohôd o spolupráci; využívanie obchodných stimulov na podporu dodržiavania hlavných medzinárodných zásad v oblasti ľudských a pracovných práv, ochrany životného prostredia a riadenia; posilňovanie spolupráce s Medzinárodnou organizáciou práce v oblasti dôstojnej práce; podporovanie PSZ v rámci novej stratégie pre Afriku; sledovanie relevantných príbuzných procesov na medzinárodnej scéne (práca osobitného predstaviteľa OSN, integrované usmernenia ISO, certifikačný systém Kimberleyského procesu). Tieto iniciatívy sú o to dôležitejšie, že pre niektoré krajiny môžu znamenať začiatok cesty k efektívnemu sociálnemu právu. |
| --- | --- |

2.3.9.1

EHSV schvaľuje stanovisko Komisie, ktorá zamýšľa pokračovať v celosvetovej podpore PSZ s cieľom maximalizovať príspevok podnikov pri dosahovaní miléniových rozvojových cieľov OSN. Taktiež podporuje zámery Komisie v oblasti medzinárodných referenčných kritérií pre zodpovedné správanie sa podnikov, čiže podpora implementácie Deklarácie tripartity Medzinárodnej organizácie práce o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky, usmernení OECD pre nadnárodné podniky a iniciatív OSN v oblasti Svetového paktu podnikov (Global Compact) a Zásad obzvlášť sociálne zodpovedného investovania, ako aj ďalších referenčných nástrojov a iniciatív; pokračovanie v podpore uplatňovania prísnych noriem v oblasti životného prostredia; posilňovanie aspektu trvalo udržateľného rozvoja v kontexte bilaterálnych obchodných dohôd a bilaterálnych dohôd o spolupráci; využívanie obchodných stimulov na podporu dodržiavania hlavných medzinárodných zásad v oblasti ľudských a pracovných práv, ochrany životného prostredia a riadenia; posilňovanie spolupráce s Medzinárodnou organizáciou práce v oblasti dôstojnej práce; podporovanie PSZ v rámci novej stratégie pre Afriku; sledovanie relevantných príbuzných procesov na medzinárodnej scéne (práca osobitného predstaviteľa OSN, integrované usmernenia ISO, certifikačný systém Kimberleyského procesu). Tieto iniciatívy sú o to dôležitejšie, že pre niektoré krajiny môžu znamenať začiatok cesty k efektívnemu sociálnemu právu.

| 2.3.9.2 | EHSV sa domnieva, že zóny voľného obchodu, ktoré majú za cieľ vytvárať príťažlivé investičné prostredie, by nemali v žiadnom prípade fungovať mimo hraníc stanovených vnútroštátnou legislatívou v oblasti práce. Preukázanie podpory PSZ v týchto zónach nesmie byť náhradou za dodržiavanie súboru základných dohôd MOP. |
| --- | --- |

2.3.9.2

EHSV sa domnieva, že zóny voľného obchodu, ktoré majú za cieľ vytvárať príťažlivé investičné prostredie, by nemali v žiadnom prípade fungovať mimo hraníc stanovených vnútroštátnou legislatívou v oblasti práce. Preukázanie podpory PSZ v týchto zónach nesmie byť náhradou za dodržiavanie súboru základných dohôd MOP.

V Bruseli 14. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Praxis (z gréčtiny) činnosť, označuje súbor ľudských činností umožňujúcich premenu prirodzeného prostredia, alebo zmenu sociálnych vzťahov.

1

(2)  KOM(2001) 366, konečné znenie.

2

(3)  Stanovisko EHSV z 20.3.2002 na tému „Zelená kniha: Podpora európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov“, spravodajkyňa: pani HORNUNG-DRAUS; pomocná spravodajkyňa: pani ENGELEN-KEFER, pomocný spravodajca: pán HOFFELT (Ú. v. EÚ C 125, 27.5.2002).

3

Zelená kniha: Podpora európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov“, spravodajkyňa:

(4)  Stanovisko EHSV z 8. júna 2005 na tému „Nástroje pre hodnotenie a informovanosť o sociálnej zodpovednosti podnikov v globalizovanej ekonomike“, spravodajkyňa: pani PICHENOT (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005).

4

(5)  KOM(2006) 136, konečné znenie.

5

(6)  KOM(2006) 249, konečné znenie.

6

(7)  Oznámenie 10117/06.

7

(8)  KOM(2006) 136, konečné znenie.

8

(9)  Stanovisko EHSV zo 4. a 5. júla 2006 na tému „Sociálna súdržnosť: naplniť európsky sociálny model“, spravodajca: pán EHNMARK (EHSV 493/2006).

9

Sociálna súdržnosť: naplniť európsky sociálny model

(10)  Stanovisko EHSV z 22. mája 2006 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o preskúmaní stratégie trvalo udržateľného rozvoja – platforma činnosti“, spravodajca: pán RIBBE (EHSV 736/2006).

10

(11)  Stanovisko EHSV z 8. júna 2005 na tému „Nástroje pre hodnotenie a informovanosť o sociálnej zodpovednosti podnikov v globalizovanej ekonomike“, spravodajkyňa: pani PICHENOT (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005).

11

(12)  Stanovisko EHSV z 13. septembra 2006 na tému „Európske zamestnanecké rady: nová úloha pri podpore európskej integrácie“, spravodajca: Pán IOZIA (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006) body 1.11 a 1.13.

12

(13)  Pozri stránku o zásadách sociálne zodpovedného investovania (vo francúzštine):

13

(14)  http://www.unpri.org/principles/french.html

14

(15)  Stanovisko EHSV z 8. júna 2005 na tému „Nástroje pre hodnotenie a informovanosť o sociálnej zodpovednosti podnikov v globalizovanej ekonomike“, spravodajkyňa: pani PICHENOT (Ú.v. EÚ C 286, 17.11.2005), body 4.4.1 a 4.4.2

15

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/60

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Deti ako nepriame obete domáceho násilia“

(2006/C 325/15)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 21. apríla 2006 rozhodol vypracovať podľa článku 29 odsek 2 vnútorného poriadku stanovisko na tému: „Deti ako nepriame obete domáceho násilia“

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 7. novembra 2006. Spravodajkyňou bola pani HEINISCH.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. – 14. decembra 2006 (schôdza zo 14. decembra 2006) 105 hlasmi za, 4 hlasmi proti, pričom 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Toto doplňujúce stanovisko sa vzťahuje na definície a analýzy stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, prijatého 26. marca 2006, na tému „Domáce násilie voči ženám“, ktoré sa venovalo výlučne násiliu, ktorého sa dopúšťajú muži voči ženám v rámci partnerského vzťahu (1). Teraz predkladané stanovisko sa tiež zaoberá len touto časťou násilia v rodine, a to konkrétne vplyvom násilia medzi partnermi na deti, ktoré sú svedkami tohto násilia. Priame násilie voči deťom v rodine, ktorého sa veľmi často dopúšťajú aj ženy-matky nie je predmetom tohto stanoviska. Hoci môže mať skutočnosť, že dieťa vyrastá v takomto prostredí fyzického a psychického násilia, závažné následky, deťom ako nepriamym obetiam domáceho násilia sa ešte stále nedostáva dostatočnej pozornosti. Aj vzhľadom na právo dieťaťa na život bez násilia, najmä na právo na výchovu bez používania násilia, ako aj na starostlivosť a ochranu, nesmieme túto situáciu len tak akceptovať. |
| --- | --- |

1.1

Toto doplňujúce stanovisko sa vzťahuje na definície a analýzy stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, prijatého 26. marca 2006, na tému „Domáce násilie voči ženám“, ktoré sa venovalo výlučne násiliu, ktorého sa dopúšťajú muži voči ženám v rámci partnerského vzťahu (1). Teraz predkladané stanovisko sa tiež zaoberá len touto časťou násilia v rodine, a to konkrétne vplyvom násilia medzi partnermi na deti, ktoré sú svedkami tohto násilia. Priame násilie voči deťom v rodine, ktorého sa veľmi často dopúšťajú aj ženy-matky nie je predmetom tohto stanoviska. Hoci môže mať skutočnosť, že dieťa vyrastá v takomto prostredí fyzického a psychického násilia, závažné následky, deťom ako nepriamym obetiam domáceho násilia sa ešte stále nedostáva dostatočnej pozornosti. Aj vzhľadom na právo dieťaťa na život bez násilia, najmä na právo na výchovu bez používania násilia, ako aj na starostlivosť a ochranu, nesmieme túto situáciu len tak akceptovať.

| 1.2 | EHSV preto dôrazne žiada predsedníctva Rady EÚ, aby sa v rámci témy domáceho násilia voči ženám venovali aj téme detí ako nepriamych obetí domáceho násilia.
  Určené predsedníctvam Rady EÚ; Komisii. |
| --- | --- |

1.2

EHSV preto dôrazne žiada predsedníctva Rady EÚ, aby sa v rámci témy domáceho násilia voči ženám venovali aj téme detí ako nepriamych obetí domáceho násilia.

Určené predsedníctvam Rady EÚ; Komisii.

| 1.3 | Konferenciou 4. – 5. apríla 2006 v Monaku sa začal trojročný program (2006 – 2008) Rady Európy nazvaný „Európa pre deti a s deťmi“ (Building a Europe for and with Children). Okrem propagácie ochrany práv dieťaťa sa tento program bude zaoberať aj otázkou ochrany detí pred násilím. Na ešte väčšie zdôraznenie tohto zámeru, aj a práve v médiách, navrhuje EHSV spoločnú akciu, v spolupráci Rady Európy, Európskeho parlamentu, Výboru regiónov a UNICEF.
  Určené Rade Európy, Európskemu parlamentu, Výboru regiónov, UNICEF. |
| --- | --- |

1.3

Konferenciou 4. – 5. apríla 2006 v Monaku sa začal trojročný program (2006 – 2008) Rady Európy nazvaný „Európa pre deti a s deťmi“ (Building a Europe for and with Children). Okrem propagácie ochrany práv dieťaťa sa tento program bude zaoberať aj otázkou ochrany detí pred násilím. Na ešte väčšie zdôraznenie tohto zámeru, aj a práve v médiách, navrhuje EHSV spoločnú akciu, v spolupráci Rady Európy, Európskeho parlamentu, Výboru regiónov a UNICEF.

Určené Rade Európy, Európskemu parlamentu, Výboru regiónov, UNICEF.

| 1.4 | Hlavnú zodpovednosť za boj proti domácemu násiliu majú síce členské štáty, avšak vzhľadom na význam práv dieťaťa a rozdielne reakcie v jednotlivých členských štátoch považuje EHSV za potrebné vytvorenie celoeurópskej stratégie.
  Základom tejto celoeurópskej stratégie musí byť uskutočnenie prvej štúdie v rámci EÚ o výskyte a následkoch vyrastania v kontexte domáceho násilia, ako aj o možnostiach a ponuke ochrany a podpory detí nepriamo postihnutých takýmto násilím.
  Určené Komisii, Generálnemu riaditeľstvu pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť |
| --- | --- |

1.4

Hlavnú zodpovednosť za boj proti domácemu násiliu majú síce členské štáty, avšak vzhľadom na význam práv dieťaťa a rozdielne reakcie v jednotlivých členských štátoch považuje EHSV za potrebné vytvorenie celoeurópskej stratégie.

Základom tejto celoeurópskej stratégie musí byť uskutočnenie prvej štúdie v rámci EÚ o výskyte a následkoch vyrastania v kontexte domáceho násilia, ako aj o možnostiach a ponuke ochrany a podpory detí nepriamo postihnutých takýmto násilím.

Určené Komisii, Generálnemu riaditeľstvu pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť

| 1.5 | Proti násiliu voči deťom v kontexte domáceho násilia sa dá účinne bojovať iba na príslušnej národnej úrovni. Preto by sa mal každý členský štát pri vytváraní a uplatňovaní príslušného národného akčného programu na boj proti domácemu násiliu výslovne venovať aj tematike detí ako nepriamych obetí domáceho násilia. Pritom by mali byť osobitne zohľadnené predovšetkým tieto oblasti:






  — | skúmanie výskytu a následkov vyrastania v kontexte domáceho násilia, |
| --- | --- | --- |

1.5

Proti násiliu voči deťom v kontexte domáceho násilia sa dá účinne bojovať iba na príslušnej národnej úrovni. Preto by sa mal každý členský štát pri vytváraní a uplatňovaní príslušného národného akčného programu na boj proti domácemu násiliu výslovne venovať aj tematike detí ako nepriamych obetí domáceho násilia. Pritom by mali byť osobitne zohľadnené predovšetkým tieto oblasti:

—

skúmanie výskytu a následkov vyrastania v kontexte domáceho násilia,

| — | skúmanie možností a ponúk ochrany a podpory detí nepriamo postihnutých takýmto násilím, |
| --- | --- |

—

skúmanie možností a ponúk ochrany a podpory detí nepriamo postihnutých takýmto násilím,

| — | zabezpečenie vnímania detí nepriamo postihnutých domácim násilím ako samostatnej skupiny, pre ktorú musia byť vyvinuté osobitné ponuky podpory, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie vnímania detí nepriamo postihnutých domácim násilím ako samostatnej skupiny, pre ktorú musia byť vyvinuté osobitné ponuky podpory,

| — | prepojenie a spolupráca medzi všetkými opatreniami vo všetkých oblastiach činnosti, najmä však medzi azylovými domami pre ženy a poradenskými centrami pre ženy na jednej strane a úradom starostlivosti o mládež, oddelení súdu pre rodinné veci, centrami na ochranu detí a poradenskými miestami pre rodinné záležitosti na strane druhej. |
| --- | --- |

—

prepojenie a spolupráca medzi všetkými opatreniami vo všetkých oblastiach činnosti, najmä však medzi azylovými domami pre ženy a poradenskými centrami pre ženy na jednej strane a úradom starostlivosti o mládež, oddelení súdu pre rodinné veci, centrami na ochranu detí a poradenskými miestami pre rodinné záležitosti na strane druhej.

| — | zohľadnenie dynamiky domáceho násilia pri stanovovaní práva na styk a pri zverovaní do výchovy, |
| --- | --- |

—

zohľadnenie dynamiky domáceho násilia pri stanovovaní práva na styk a pri zverovaní do výchovy,

| — | zohľadnenie osobitnej situácie detí týraných migrantiek, |
| --- | --- |

—

zohľadnenie osobitnej situácie detí týraných migrantiek,

| — | zabezpečenie odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania všetkých príslušných profesijných skupín a vo všetkých oblastiach činnosti, čo zahŕňa centrá pomoci deťom a mládeži, poradenské centrá a zariadenia poskytujúce ochranu deťom, zásahové miesta, školy, materské školy a centrá voľného času, zdravotníctvo, policajné zložky a súdny aparát, ktorých úlohou je rozpoznať špecifické ohrozenie detí v kontexte domáceho násilia a účinne postihnutým pomôcť, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania všetkých príslušných profesijných skupín a vo všetkých oblastiach činnosti, čo zahŕňa centrá pomoci deťom a mládeži, poradenské centrá a zariadenia poskytujúce ochranu deťom, zásahové miesta, školy, materské školy a centrá voľného času, zdravotníctvo, policajné zložky a súdny aparát, ktorých úlohou je rozpoznať špecifické ohrozenie detí v kontexte domáceho násilia a účinne postihnutým pomôcť,

| — | vývoj a realizácia špeciálnych ponúk prevencie v otázke detí ako nepriamych obetí domáceho násilia, |
| --- | --- |

—

vývoj a realizácia špeciálnych ponúk prevencie v otázke detí ako nepriamych obetí domáceho násilia,

| — | realizácia sociálnych kampaní zameraných na potenciálnych priamych svedkov násilia voči deťom (susedov, priateľov rodičov či príbuzných) s cieľom zabrániť ľahostajnosti zo strany týchto osôb voči týraniu detí, |
| --- | --- |

—

realizácia sociálnych kampaní zameraných na potenciálnych priamych svedkov násilia voči deťom (susedov, priateľov rodičov či príbuzných) s cieľom zabrániť ľahostajnosti zo strany týchto osôb voči týraniu detí,

| — | vytvorenie kontaktných miest pre deti a podpora zo strany štátnych a neštátnych zariadení v zmysle v niektorých krajinách už existujúceho ochrancu verejných práv (ombudsmana) pre deti (2), |
| --- | --- |

—

vytvorenie kontaktných miest pre deti a podpora zo strany štátnych a neštátnych zariadení v zmysle v niektorých krajinách už existujúceho ochrancu verejných práv (ombudsmana) pre deti (2),

| — | zverejnenie národných akčných plánov a v nich obsiahnutých opatrení a koncepcií formou informačných kampaní. |
| --- | --- |

—

zverejnenie národných akčných plánov a v nich obsiahnutých opatrení a koncepcií formou informačných kampaní.

Určené členským krajinám.

2.   Dôvodová správa

2.1   Prečo doplňujúce stanovisko?

| 2.1.1 | Toto doplňujúce stanovisko sa vzťahuje na definície a analýzy stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, prijatého 26. marca 2006, na tému „Domáce násilie voči ženám“, ktoré sa venovalo výlučne násiliu, ktorého sa dopúšťajú muži voči ženám v rámci partnerského vzťahu. Teraz predkladané stanovisko sa tiež zaoberá len touto časťou násilia v rodine, a to konkrétne vplyvom násilia medzi partnermi na deti, ktoré sú svedkami tohto násilia. Priame, bezprostredné násilie voči deťom v rodine, ktorého sa veľmi často dopúšťajú aj ženy-matky nie je predmetom tohto stanoviska. Empirické údaje ukazujú, že v mnohých krajinách Európy sú minimálne v polovici všetkých prípadov domáceho násilia prítomné aj deti a približne tri štvrtiny žien, ktoré hľadajú útočisko v azylových domoch majú so sebou aj deti. (3) Empirickými dátami a štatistickými údajmi je rovnako podložené, že násilie otca voči matke vždy škodí aj deťom, a to aj v prípade, že domáce násilie nie je priamym bezprostredným násilím voči deťom. Aj napriek tomu sa deťom ako nepriamym obetiam domáceho násilia ešte stále nevenuje dostatočná pozornosť, sú na pokraji záujmu a nedostáva sa im pomoci a podpory, ktorú by potrebovali. Toto doplňujúce stanovisko chce túto situáciu zmeniť tým, že sa zameria na „deti ako nepriame obete domáceho násilia“, opíše ich špecifickú situáciu, poukáže na problémy a vypracuje odporúčania na zlepšenie ich situácie a ich práv. |
| --- | --- |

2.1.1

Toto doplňujúce stanovisko sa vzťahuje na definície a analýzy stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, prijatého 26. marca 2006, na tému „Domáce násilie voči ženám“, ktoré sa venovalo výlučne násiliu, ktorého sa dopúšťajú muži voči ženám v rámci partnerského vzťahu. Teraz predkladané stanovisko sa tiež zaoberá len touto časťou násilia v rodine, a to konkrétne vplyvom násilia medzi partnermi na deti, ktoré sú svedkami tohto násilia. Priame, bezprostredné násilie voči deťom v rodine, ktorého sa veľmi často dopúšťajú aj ženy-matky nie je predmetom tohto stanoviska. Empirické údaje ukazujú, že v mnohých krajinách Európy sú minimálne v polovici všetkých prípadov domáceho násilia prítomné aj deti a približne tri štvrtiny žien, ktoré hľadajú útočisko v azylových domoch majú so sebou aj deti. (3) Empirickými dátami a štatistickými údajmi je rovnako podložené, že násilie otca voči matke vždy škodí aj deťom, a to aj v prípade, že domáce násilie nie je priamym bezprostredným násilím voči deťom. Aj napriek tomu sa deťom ako nepriamym obetiam domáceho násilia ešte stále nevenuje dostatočná pozornosť, sú na pokraji záujmu a nedostáva sa im pomoci a podpory, ktorú by potrebovali. Toto doplňujúce stanovisko chce túto situáciu zmeniť tým, že sa zameria na „deti ako nepriame obete domáceho násilia“, opíše ich špecifickú situáciu, poukáže na problémy a vypracuje odporúčania na zlepšenie ich situácie a ich práv.

2.2   Násilie páchané na deťoch v kontexte domáceho násilia

| 2.2.1 | Násilie voči deťom sa odohráva predovšetkým v blízkom sociálnom okolí, najmä v rodine. Tu sa deti môžu stať najčastejšie obeťami a svedkami násilia: obeťami násilia páchaného dospelými, svedkami násilia medzi dospelými. |
| --- | --- |

2.2.1

Násilie voči deťom sa odohráva predovšetkým v blízkom sociálnom okolí, najmä v rodine. Tu sa deti môžu stať najčastejšie obeťami a svedkami násilia: obeťami násilia páchaného dospelými, svedkami násilia medzi dospelými.

| 2.2.2 | Kým priame, bezprostredné násilie páchané na deťoch v rodine, resp. v blízkom sociálnom okolí rodiny – fyzické a psychické týranie a sexuálne zneužívanie detí ako aj ich zanedbávanie – je považované už niekoľko rokov aj – a predovšetkým – na európskej úrovni a v členských krajinách za problém a hodnotené ako jedno z najzávažnejších porušení práv dieťaťa, z čoho boli vyvodené príslušné dôsledky v oblasti zabraňovania takémuto násiliu a jeho stíhania, deťom ako nepriamym obetiam domáceho násilia sa ešte stále nevenuje dostatočná pozornosť (4). |
| --- | --- |

2.2.2

Kým priame, bezprostredné násilie páchané na deťoch v rodine, resp. v blízkom sociálnom okolí rodiny – fyzické a psychické týranie a sexuálne zneužívanie detí ako aj ich zanedbávanie – je považované už niekoľko rokov aj – a predovšetkým – na európskej úrovni a v členských krajinách za problém a hodnotené ako jedno z najzávažnejších porušení práv dieťaťa, z čoho boli vyvodené príslušné dôsledky v oblasti zabraňovania takémuto násiliu a jeho stíhania, deťom ako nepriamym obetiam domáceho násilia sa ešte stále nevenuje dostatočná pozornosť (4).

| 2.2.3 | Pod domácim násilím sa rozumie partnerské násilie ako psychické alebo fyzické násilie (vrátane sexuálneho) v rámci manželského alebo nemanželského spolužitia (5). Prevažne sa takéhoto násilia dopúšťajú muži. Väčšina postihnutých žien sú matky. V momente, keď na nich páchajú ich partneri násilie, sú deti vo väčšine prípadov priamymi svedkami alebo „poslucháčmi“ (6). |
| --- | --- |

2.2.3

Pod domácim násilím sa rozumie partnerské násilie ako psychické alebo fyzické násilie (vrátane sexuálneho) v rámci manželského alebo nemanželského spolužitia (5). Prevažne sa takéhoto násilia dopúšťajú muži. Väčšina postihnutých žien sú matky. V momente, keď na nich páchajú ich partneri násilie, sú deti vo väčšine prípadov priamymi svedkami alebo „poslucháčmi“ (6).

| 2.2.4 | Násilie voči matke je zároveň aj formou násilia páchaného na deťoch. Deti, ktoré sa stanú svedkami domáceho násilia, ktoré musia prežívať a sledovať, ako otec, nevlastný otec alebo partner ich matky bije a týra, sú vždy aj obeťami psychického násilia. Aj keď domáce násilie nie je priamym, bezprostredným násilím voči deťom, násilie páchané na matke škodí vždy aj deťom (7). |
| --- | --- |

2.2.4

Násilie voči matke je zároveň aj formou násilia páchaného na deťoch. Deti, ktoré sa stanú svedkami domáceho násilia, ktoré musia prežívať a sledovať, ako otec, nevlastný otec alebo partner ich matky bije a týra, sú vždy aj obeťami psychického násilia. Aj keď domáce násilie nie je priamym, bezprostredným násilím voči deťom, násilie páchané na matke škodí vždy aj deťom (7).

| 2.2.5 | Okrem toho viacero vedeckých výskumov ukázalo, že sa domáce násilie voči ženám a týranie detí často vyskytujú v tých istých rodinách. (8) Muži, ktorí týrajú svoje partnerky, sa nezriedka dopúšťajú aj násilia na deťoch. Ženy, ktoré sú obeťami násilia, môžu byť niekedy takisto násilné voči svojim deťom, keďže žijú v prostredí, kde je násilie úplne bežné. |
| --- | --- |

2.2.5

Okrem toho viacero vedeckých výskumov ukázalo, že sa domáce násilie voči ženám a týranie detí často vyskytujú v tých istých rodinách. (8) Muži, ktorí týrajú svoje partnerky, sa nezriedka dopúšťajú aj násilia na deťoch. Ženy, ktoré sú obeťami násilia, môžu byť niekedy takisto násilné voči svojim deťom, keďže žijú v prostredí, kde je násilie úplne bežné.

| 2.2.6 | Navyše je týranie pre ženy takou veľkou psychickou záťažou, že sa nedokážu primerane starať o svoje deti a opatrovať ich. Dlhodobé vystavenie týraniu zo strany partnera oberá veľa žien o možnosť podniknúť niečo na ochranu detí. |
| --- | --- |

2.2.6

Navyše je týranie pre ženy takou veľkou psychickou záťažou, že sa nedokážu primerane starať o svoje deti a opatrovať ich. Dlhodobé vystavenie týraniu zo strany partnera oberá veľa žien o možnosť podniknúť niečo na ochranu detí.

| 2.2.7 | Domáce násilie teda predstavuje nielen ohrozenie a poškodenie života žien, ale negatívne vplýva aj na dieťa a ohrozuje jeho psychickú a fyzickú pohodu. |
| --- | --- |

2.2.7

Domáce násilie teda predstavuje nielen ohrozenie a poškodenie života žien, ale negatívne vplýva aj na dieťa a ohrozuje jeho psychickú a fyzickú pohodu.

2.3   Vplyvy domáceho násilia na deti

| 2.3.1 | Vyrastanie v prostredí fyzického a psychického násilia môže mať pre deti závažné dôsledky. Deti – a aj malé deti – sa zoči-voči násiliu otca alebo nevlastného otca či partnera a bezmocnosti matky cítia bezradné a vydané napospas, ale sčasti aj zodpovedné za to, čo sa deje. Častokrát veria, že vinu za násilie nesú oni, alebo sa snažia zasiahnuť a ochraňovať matku a samé sa stanú obeťami násilia. |
| --- | --- |

2.3.1

Vyrastanie v prostredí fyzického a psychického násilia môže mať pre deti závažné dôsledky. Deti – a aj malé deti – sa zoči-voči násiliu otca alebo nevlastného otca či partnera a bezmocnosti matky cítia bezradné a vydané napospas, ale sčasti aj zodpovedné za to, čo sa deje. Častokrát veria, že vinu za násilie nesú oni, alebo sa snažia zasiahnuť a ochraňovať matku a samé sa stanú obeťami násilia.

| 2.3.2 | Touto problematikou sa zaoberali rôzne štúdie, najmä v Anglicku a Amerike (9). Napriek tomu, že sú následky u jednotlivých detí rôzne a nie u všetkých detí sa v dôsledku násilia prejavia zvláštnosti v správaní, a že chýbajú overené empirické kritériá, pomocou ktorých by sa dalo rozhodnúť, či existuje riziko v jednotlivých prípadoch a aké je veľké, je možné ešte stále nájsť jasné súvislosti. |
| --- | --- |

2.3.2

Touto problematikou sa zaoberali rôzne štúdie, najmä v Anglicku a Amerike (9). Napriek tomu, že sú následky u jednotlivých detí rôzne a nie u všetkých detí sa v dôsledku násilia prejavia zvláštnosti v správaní, a že chýbajú overené empirické kritériá, pomocou ktorých by sa dalo rozhodnúť, či existuje riziko v jednotlivých prípadoch a aké je veľké, je možné ešte stále nájsť jasné súvislosti.

| 2.3.3 | Faktory zvyšujúce psychickú záťaž sú predovšetkým: život v atmosfére hrozby, nepredvídateľnosť ďalšieho vyhrotenia situácie, existenčný strach o matku, prežívanie bezmocnosti v takýchto situáciách, pocit izolácie kvôli častému príkazu mlčať pred ostatnými ľuďmi, konflikt vznikajúci z lojality voči rodičom, negatívny vplyv na vzťah dieťa-rodič. |
| --- | --- |

2.3.3

Faktory zvyšujúce psychickú záťaž sú predovšetkým: život v atmosfére hrozby, nepredvídateľnosť ďalšieho vyhrotenia situácie, existenčný strach o matku, prežívanie bezmocnosti v takýchto situáciách, pocit izolácie kvôli častému príkazu mlčať pred ostatnými ľuďmi, konflikt vznikajúci z lojality voči rodičom, negatívny vplyv na vzťah dieťa-rodič.

| 2.3.4 | Vplyvom týchto faktorov sa môžu u detí vyvinúť rozsiahle problémy a poruchy správania: psychosomatické symptómy a psychické poruchy ako sú znížená sebaúcta, nepokoj, poruchy spánku, ťažkosti v škole, pocity strachu a agresívne správanie, až myšlienky na samovraždu. |
| --- | --- |

2.3.4

Vplyvom týchto faktorov sa môžu u detí vyvinúť rozsiahle problémy a poruchy správania: psychosomatické symptómy a psychické poruchy ako sú znížená sebaúcta, nepokoj, poruchy spánku, ťažkosti v škole, pocity strachu a agresívne správanie, až myšlienky na samovraždu.

| 2.3.5 | Pokiaľ páchatelia netýrajú len svoje partnerky ale aj deti, môžu byť príslušné symptómy narušeného vývoja a psychických odchýlok ešte závažnejšieho charakteru. |
| --- | --- |

2.3.5

Pokiaľ páchatelia netýrajú len svoje partnerky ale aj deti, môžu byť príslušné symptómy narušeného vývoja a psychických odchýlok ešte závažnejšieho charakteru.

| 2.3.6 | Skutočnosť, že deti vyrastajú v prostredí domáceho násilia, môže mať vplyv aj na ich postoj k násiliu a násilníckemu správaniu. Môže sa stať, že deti pozorovaním správania rodičov alebo na základe vlastných skúseností s násilím prevezmú problematické vzorce správania dospelých. Takzvaný „bludný kruh násilia“ môže viesť k tomu, že si chlapci osvoja rolu páchateľov a dievčatá rolu obete, a ako dospelí sa sami stanú páchateľmi a obeťami domáceho násilia. |
| --- | --- |

2.3.6

Skutočnosť, že deti vyrastajú v prostredí domáceho násilia, môže mať vplyv aj na ich postoj k násiliu a násilníckemu správaniu. Môže sa stať, že deti pozorovaním správania rodičov alebo na základe vlastných skúseností s násilím prevezmú problematické vzorce správania dospelých. Takzvaný „bludný kruh násilia“ môže viesť k tomu, že si chlapci osvoja rolu páchateľov a dievčatá rolu obete, a ako dospelí sa sami stanú páchateľmi a obeťami domáceho násilia.

| 2.3.7 | Obzvlášť závažné sa javia byť vplyvy na deti, ktoré sa stali svedkami situácie, v ktorej partner usmrtil ich matku. |
| --- | --- |

2.3.7

Obzvlášť závažné sa javia byť vplyvy na deti, ktoré sa stali svedkami situácie, v ktorej partner usmrtil ich matku.

2.4   Analýza a návrhy EHSV

| 2.4.1 | Keď deti vyrastajú v prostredí domáceho násilia, sú tým vždy priamo alebo nepriamo ovplyvnené. Sú vystavené početným faktorom, ktoré zvyšujú psychickú záťaž. Tieto faktory sa môžu v podstatnej miere a trvalo prejaviť na ich fyzickej a psychickej pohode a správaní. |
| --- | --- |

2.4.1

Keď deti vyrastajú v prostredí domáceho násilia, sú tým vždy priamo alebo nepriamo ovplyvnené. Sú vystavené početným faktorom, ktoré zvyšujú psychickú záťaž. Tieto faktory sa môžu v podstatnej miere a trvalo prejaviť na ich fyzickej a psychickej pohode a správaní.

| 2.4.2 | Význam týchto vplyvov bol dlho podceňovaný. Napriek diskusii, ktorá sa v posledných rokoch o tejto problematike vedie, sa deťom ako obetiam a svedkom domáceho násilia ešte stále nevenuje dostatočná pozornosť. |
| --- | --- |

2.4.2

Význam týchto vplyvov bol dlho podceňovaný. Napriek diskusii, ktorá sa v posledných rokoch o tejto problematike vedie, sa deťom ako obetiam a svedkom domáceho násilia ešte stále nevenuje dostatočná pozornosť.

| 2.4.3 | Aj vzhľadom na právo dieťaťa na život bez násilia, najmä právo na výchovu bez používania násilia, ako aj na starostlivosť a ochranu, nesmieme túto situáciu len tak akceptovať (10). |
| --- | --- |

2.4.3

Aj vzhľadom na právo dieťaťa na život bez násilia, najmä právo na výchovu bez používania násilia, ako aj na starostlivosť a ochranu, nesmieme túto situáciu len tak akceptovať (10).

| 2.4.4 | Návrhy EHSV sa vzťahujú predovšetkým na tieto oblasti: |
| --- | --- |

2.4.4

Návrhy EHSV sa vzťahujú predovšetkým na tieto oblasti:

| 2.4.5 | Štúdie týkajúce sa situácie detí v prostredí domáceho násilia v členských krajinách EÚ |
| --- | --- |

2.4.5

Štúdie týkajúce sa situácie detí v prostredí domáceho násilia v členských krajinách EÚ

| 2.4.5.1 | Či bola situácia detí v kontexte domáceho násilia uznaná za problém, a ak áno, do akej miery, ako aj to, či viedla k opatreniam a intervenciám, je v jednotlivých členských krajinách EÚ rôzne (11). Zodpovedá to situácii na úrovni EÚ opísanej v stanovisku EHSV na tému „Domáce násilie voči ženám.“ (12) |
| --- | --- |

2.4.5.1

Či bola situácia detí v kontexte domáceho násilia uznaná za problém, a ak áno, do akej miery, ako aj to, či viedla k opatreniam a intervenciám, je v jednotlivých členských krajinách EÚ rôzne (11). Zodpovedá to situácii na úrovni EÚ opísanej v stanovisku EHSV na tému „Domáce násilie voči ženám.“ (12)

| 2.4.5.2 | Pre odbornú a politickú diskusiu v rámci Európskeho spoločenstva by boli dôležité presnejšie a aktuálnejšie poznatky o tom, ako spoločnosť pristupuje k tomuto fenoménu domáceho násilia, o právnych základoch a postupoch týkajúcich sa ochrany a podpory detí, ako aj o intervencii a prevencii. |
| --- | --- |

2.4.5.2

Pre odbornú a politickú diskusiu v rámci Európskeho spoločenstva by boli dôležité presnejšie a aktuálnejšie poznatky o tom, ako spoločnosť pristupuje k tomuto fenoménu domáceho násilia, o právnych základoch a postupoch týkajúcich sa ochrany a podpory detí, ako aj o intervencii a prevencii.

2.4.6   Realizácia výskumných projektov o druhu, rozsahu a vplyve domáceho násilia na deti

| 2.4.6.1 | Výskumnú oblasť „deti v kontexte domáceho násilia“ musíme vo väčšine krajín charakterizovať ako „terra incognita“
   (13)
  . Štúdie o situácii detí, ktoré vyrastajú v prostredí domáceho násilia sa vyskytujú len jednotlivo. Ani možnosti a prekážky prístupu k pomoci a podpore nie sú takmer vôbec preskúmané. |
| --- | --- |

2.4.6.1

Výskumnú oblasť „deti v kontexte domáceho násilia“ musíme vo väčšine krajín charakterizovať ako „terra incognita“
   (13)
  . Štúdie o situácii detí, ktoré vyrastajú v prostredí domáceho násilia sa vyskytujú len jednotlivo. Ani možnosti a prekážky prístupu k pomoci a podpore nie sú takmer vôbec preskúmané.

| 2.4.6.2 | Štúdie a výskumné projekty týkajúce sa situácie detí v kontexte domáceho násilia by mali byť vykonané vo všetkých členských krajinách EÚ. Na zabezpečenie porovnateľnosti metód a výsledkov by bolo vhodné a potrebné zvoliť koordinovaný prístup. (14) |
| --- | --- |

2.4.6.2

Štúdie a výskumné projekty týkajúce sa situácie detí v kontexte domáceho násilia by mali byť vykonané vo všetkých členských krajinách EÚ. Na zabezpečenie porovnateľnosti metód a výsledkov by bolo vhodné a potrebné zvoliť koordinovaný prístup. (14)

2.4.7   Posilňovanie podpory detí ako nepriamych obetí domáceho násilia

| 2.4.7.1 | Kým ponuka ochrany a podpory pre ženy, ktoré sa stali obeťami domáceho násilia sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, ponuka podpory pre deti týchto žien dosiaľ takmer neexistuje. |
| --- | --- |

2.4.7.1

Kým ponuka ochrany a podpory pre ženy, ktoré sa stali obeťami domáceho násilia sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, ponuka podpory pre deti týchto žien dosiaľ takmer neexistuje.

| 2.4.7.2 | Pre účinnú podporu týchto detí je dôležité rozlišovať medzi nepriamymi skúsenosťami s násilím ako jeho svedkovia a priamymi skúsenosťami s násilím vyplývajúcimi z týrania a zneužívania detí rodičmi. Hoci sa tieto skupiny často prekrývajú, mali by byť deti nepriamo postihnuté domácim násilím vnímané ako „samostatné“ obete, pre ktoré musia byť vyvinuté osobitné ponuky podpory. |
| --- | --- |

2.4.7.2

Pre účinnú podporu týchto detí je dôležité rozlišovať medzi nepriamymi skúsenosťami s násilím ako jeho svedkovia a priamymi skúsenosťami s násilím vyplývajúcimi z týrania a zneužívania detí rodičmi. Hoci sa tieto skupiny často prekrývajú, mali by byť deti nepriamo postihnuté domácim násilím vnímané ako „samostatné“ obete, pre ktoré musia byť vyvinuté osobitné ponuky podpory.

| 2.4.7.3 | V prípadoch domáceho násilia nie sú ani muž, ktorý sa násilia dopúšťa, ani týraná žena schopní primerane dozerať na situáciu dieťaťa. Deti preto potrebujú vlastné poradenské ponuky a podporu zo strany štátnych a neštátnych zariadení. Príkladom v tejto oblasti je Švédsko: švédske deti a mládež do 18. roku života majú svojho vlastného ombudsmana („Barnombudsmannen“), ktorý udržiava pravidelné kontakty s deťmi a mládežou, aby sa dozvedel ich názory a postoje. (15) |
| --- | --- |

2.4.7.3

V prípadoch domáceho násilia nie sú ani muž, ktorý sa násilia dopúšťa, ani týraná žena schopní primerane dozerať na situáciu dieťaťa. Deti preto potrebujú vlastné poradenské ponuky a podporu zo strany štátnych a neštátnych zariadení. Príkladom v tejto oblasti je Švédsko: švédske deti a mládež do 18. roku života majú svojho vlastného ombudsmana („Barnombudsmannen“), ktorý udržiava pravidelné kontakty s deťmi a mládežou, aby sa dozvedel ich názory a postoje. (15)

| 2.4.7.4 | Svedkami násilia voči deťom sú často susedia, známi ich rodičov či príbuzní. Ich aktívny postoj by mohol zabrániť mnohým tragédiám. No v skutočnosti sa len veľmi zriedka snažia pomôcť týranému dieťaťu. Prekonanie tohto typu ľahostajnosti si vyžaduje dôslednosť a príslušné informačné kampane, ktoré by u potenciálnych svedkov násilia vyvolávali taktiež pozitívne emócie. |
| --- | --- |

2.4.7.4

Svedkami násilia voči deťom sú často susedia, známi ich rodičov či príbuzní. Ich aktívny postoj by mohol zabrániť mnohým tragédiám. No v skutočnosti sa len veľmi zriedka snažia pomôcť týranému dieťaťu. Prekonanie tohto typu ľahostajnosti si vyžaduje dôslednosť a príslušné informačné kampane, ktoré by u potenciálnych svedkov násilia vyvolávali taktiež pozitívne emócie.

2.4.8   Zlepšenie spolupráce medzi ochranou žien a ochranou detí

| 2.4.8.1 | Ochrana žien a ich detí pred domácim násilím sa zdajú byť veľmi podobné témy. V skutočnosti tu však vznikajú dosť závažné konflikty záujmov medzi ochranou a podporou žien a ochranou a podporu detí. |
| --- | --- |

2.4.8.1

Ochrana žien a ich detí pred domácim násilím sa zdajú byť veľmi podobné témy. V skutočnosti tu však vznikajú dosť závažné konflikty záujmov medzi ochranou a podporou žien a ochranou a podporu detí.

| 2.4.8.2 | Azylové domy a poradenské centrá pre ženy na strane jednej a zariadenia na ochranu detí a úrady starostlivosti o mládež na strane druhej stoja často podozrievavo a s odstupom oproti sebe. |
| --- | --- |

2.4.8.2

Azylové domy a poradenské centrá pre ženy na strane jednej a zariadenia na ochranu detí a úrady starostlivosti o mládež na strane druhej stoja často podozrievavo a s odstupom oproti sebe.

| 2.4.8.3 | Empirické výsledky však jednoznačne poukazujú na potrebu spolupráce: keď sa neberie ohľad na ohrozenie a týranie matky, môžu rozhodnutia o práve na styk a o zverení do výchovy nútiť ženy ešte aj po rozchode mať kontakt s partnerom, ktorý sa dopúšťal násilia, a viesť k ohrozeniu a zraneniu žien a detí. (16) |
| --- | --- |

2.4.8.3

Empirické výsledky však jednoznačne poukazujú na potrebu spolupráce: keď sa neberie ohľad na ohrozenie a týranie matky, môžu rozhodnutia o práve na styk a o zverení do výchovy nútiť ženy ešte aj po rozchode mať kontakt s partnerom, ktorý sa dopúšťal násilia, a viesť k ohrozeniu a zraneniu žien a detí. (16)

| 2.4.8.4 | Cieľom budúcich stratégií preto musí byť dobrá spolupráca medzi všetkými azylovými domami pre ženy a poradenskými centrami pre ženy na jednej strane a úradmi starostlivosti o mládež, oddelení súdu pre rodinné veci, centrami na ochranu detí a poradenskými miestami pre rodinné záležitosti na strane druhej. |
| --- | --- |

2.4.8.4

Cieľom budúcich stratégií preto musí byť dobrá spolupráca medzi všetkými azylovými domami pre ženy a poradenskými centrami pre ženy na jednej strane a úradmi starostlivosti o mládež, oddelení súdu pre rodinné veci, centrami na ochranu detí a poradenskými miestami pre rodinné záležitosti na strane druhej.

2.4.9   Lepšie zohľadnenie dynamiky domáceho násilia pri stanovovaní práva na styk a zverovania do výchovy

| 2.4.9.1 | Ustanovenia týkajúce sa práv dieťaťa sa v jednotlivých členských štátoch často riadia vzorom spoločného kooperatívneho rodičovstva a spoločnej zodpovednosti matky a otca za dieťa aj po rozchode, ako aj s tým spojenou perspektívou vlastného práva dieťaťa na styky s obidvomi rodičmi. |
| --- | --- |

2.4.9.1

Ustanovenia týkajúce sa práv dieťaťa sa v jednotlivých členských štátoch často riadia vzorom spoločného kooperatívneho rodičovstva a spoločnej zodpovednosti matky a otca za dieťa aj po rozchode, ako aj s tým spojenou perspektívou vlastného práva dieťaťa na styky s obidvomi rodičmi.

| 2.4.9.2 | V prípade domáceho násilia, kedy násilnícky rodič zväčša dlhodobejšie neustále porušoval práva partnerky a dieťaťa, prekračoval hranice a fyzicky a psychicky im ubližoval, však chýbajú akékoľvek predpoklady, ktoré si takéto právo na styk s dieťaťom pre oboch rodičov vyžaduje, a to: zodpovedné partnerstvo založené na vzájomnej úcte a s ním spojená schopnosť oddeľovať konflikty na partnerskej úrovni od rodičovskej úrovne. |
| --- | --- |

2.4.9.2

V prípade domáceho násilia, kedy násilnícky rodič zväčša dlhodobejšie neustále porušoval práva partnerky a dieťaťa, prekračoval hranice a fyzicky a psychicky im ubližoval, však chýbajú akékoľvek predpoklady, ktoré si takéto právo na styk s dieťaťom pre oboch rodičov vyžaduje, a to: zodpovedné partnerstvo založené na vzájomnej úcte a s ním spojená schopnosť oddeľovať konflikty na partnerskej úrovni od rodičovskej úrovne.

| 2.4.9.3 | Preto musia byť viac než doteraz pri rozhodovaní o rodičovských právach zohľadňované aj aspekty ohrozenia typické pre domáce násilie, najmä vysoká pravdepodobnosť, že nebezpečenstvo násilností rozchodom ešte neskončilo. Ochrana a bezpečnosť žien a detí musia byť rozhodujúcimi aspektmi tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.4.9.3

Preto musia byť viac než doteraz pri rozhodovaní o rodičovských právach zohľadňované aj aspekty ohrozenia typické pre domáce násilie, najmä vysoká pravdepodobnosť, že nebezpečenstvo násilností rozchodom ešte neskončilo. Ochrana a bezpečnosť žien a detí musia byť rozhodujúcimi aspektmi tohto rozhodnutia.

| 2.4.9.4 | Pri zvažovaní práv na ochranu a podporu žien, ochrany a najlepšieho záujmu dieťaťa a práv muža musí mať ochrana pred násilím vždy prednosť pred právom na styk. |
| --- | --- |

2.4.9.4

Pri zvažovaní práv na ochranu a podporu žien, ochrany a najlepšieho záujmu dieťaťa a práv muža musí mať ochrana pred násilím vždy prednosť pred právom na styk.

2.4.10   Osobitné požiadavky: deti týraných migrantiek

| 2.4.10.1 | V podstatnej časti prípadov domáceho násilia ide o ženy a deti z migrantského prostredia, ktoré sa kvôli odlúčeniu od rodinných príslušníkov a obvyklého sociálneho prostredia, ktoré by žiadne násilie nepovoľovalo, kvôli nevyjasnenému povoleniu na pobyt, malej znalosti jazyka a ťažkým životným podmienkam v jej sociálnom prostredí a podobne zdajú byť ohrozenejšie. Zdá sa, že migrantky sú vystavené domácemu násiliu ešte častejšie ako domáce ženy. |
| --- | --- |

2.4.10.1

V podstatnej časti prípadov domáceho násilia ide o ženy a deti z migrantského prostredia, ktoré sa kvôli odlúčeniu od rodinných príslušníkov a obvyklého sociálneho prostredia, ktoré by žiadne násilie nepovoľovalo, kvôli nevyjasnenému povoleniu na pobyt, malej znalosti jazyka a ťažkým životným podmienkam v jej sociálnom prostredí a podobne zdajú byť ohrozenejšie. Zdá sa, že migrantky sú vystavené domácemu násiliu ešte častejšie ako domáce ženy.

| 2.4.10.2 | Domáce násilie sa síce vyskytuje vo všetkých krajinách, kultúrach a na všetkých spoločenských úrovniach bez výnimky, avšak ženy a deti sú ohrozené najmä v tých spoločnostiach a kultúrach, v ktorých je najmenej prihliadané na rovnosť postavenia mužov a žien, v ktorých je rozdelenie rolí mužov a žien najviac zakorenené a v ktorých existujú kultúrne normy, ktoré podporujú práva mužov voči ženám. |
| --- | --- |

2.4.10.2

Domáce násilie sa síce vyskytuje vo všetkých krajinách, kultúrach a na všetkých spoločenských úrovniach bez výnimky, avšak ženy a deti sú ohrozené najmä v tých spoločnostiach a kultúrach, v ktorých je najmenej prihliadané na rovnosť postavenia mužov a žien, v ktorých je rozdelenie rolí mužov a žien najviac zakorenené a v ktorých existujú kultúrne normy, ktoré podporujú práva mužov voči ženám.

| 2.4.10.3 | Okrem toho je možnosť konkrétneho konania – v závislosti od štatútu ich pobytu – obmedzovaná aj právnou situáciou. To platí najmä pre tie ženy-migrantky, ktoré sa v krajine zdržiavajú bez riadneho povolenia na pobyt a ich deti. |
| --- | --- |

2.4.10.3

Okrem toho je možnosť konkrétneho konania – v závislosti od štatútu ich pobytu – obmedzovaná aj právnou situáciou. To platí najmä pre tie ženy-migrantky, ktoré sa v krajine zdržiavajú bez riadneho povolenia na pobyt a ich deti.

| 2.4.10.4 | Preto je pri všetkých intervenciách, ponukách pomoci a podpory potrebné zvlášť zohľadniť situáciu migrantiek a ich detí. Okrem toho je potrebné uskutočniť v spolupráci so sociálnymi aktérmi a organizáciami organizovanej občianskej spoločnosti špecifické informačné a osvetové kampane na zlepšenie bezpečnosti týchto skupín osôb. |
| --- | --- |

2.4.10.4

Preto je pri všetkých intervenciách, ponukách pomoci a podpory potrebné zvlášť zohľadniť situáciu migrantiek a ich detí. Okrem toho je potrebné uskutočniť v spolupráci so sociálnymi aktérmi a organizáciami organizovanej občianskej spoločnosti špecifické informačné a osvetové kampane na zlepšenie bezpečnosti týchto skupín osôb.

2.4.11   Zabezpečenie odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania pre pracovníkov vo všetkých profesiách pôsobiacich v oblasti domáceho násilia

| 2.4.11.1 | Zabezpečenie záujmov dieťaťa si vyžaduje od všetkých príslušných profesijných skupín a oblastí činnosti – čo zahŕňa centrá pomoci deťom a mládeži, poradenské centrá a zariadenia poskytujúce ochranu deťom, zásahové miesta, školy, materské školy a centrá voľného času, zdravotníctvo, policajné zložky a súdny aparát – vysokú profesionalitu. |
| --- | --- |

2.4.11.1

Zabezpečenie záujmov dieťaťa si vyžaduje od všetkých príslušných profesijných skupín a oblastí činnosti – čo zahŕňa centrá pomoci deťom a mládeži, poradenské centrá a zariadenia poskytujúce ochranu deťom, zásahové miesta, školy, materské školy a centrá voľného času, zdravotníctvo, policajné zložky a súdny aparát – vysokú profesionalitu.

2.4.12   Zdôraznenie významu prevencie domáceho násilia

| 2.4.12.1 | Všetky koncepty a opatrenia, ktoré sú vhodné na zabraňovanie domácemu násiliu voči ženám, sa prejavia rovnako aj na situácii detí v prostredí domáceho násilia. (17) |
| --- | --- |

2.4.12.1

Všetky koncepty a opatrenia, ktoré sú vhodné na zabraňovanie domácemu násiliu voči ženám, sa prejavia rovnako aj na situácii detí v prostredí domáceho násilia. (17)

| 2.4.12.2 | Okrem toho musia byť realizované špeciálne ponuky prevencie na tému „Deti ako nepriame obete domáceho násilia“, medzi ktoré patria aj informačné materiály pre spolupracovníkov vo všetkých oblastiach činnosti. |
| --- | --- |

2.4.12.2

Okrem toho musia byť realizované špeciálne ponuky prevencie na tému „Deti ako nepriame obete domáceho násilia“, medzi ktoré patria aj informačné materiály pre spolupracovníkov vo všetkých oblastiach činnosti.

V Bruseli 14. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy zo 16. marca 2006 na tému „Domáce násilie voči ženám“, spravodajkyňa: pani HEINISCH (Ú. v. EÚ. C 110, 9.5.2006, s. 89 – 94), bod 2.3.4 a 2.3.5.

1

URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:110:0089:0094:SK:PDF.

(2)  European Network of Ombudspersons for Children (ENOC):

2

http://www.ombudsnet.org/

(3)  Zodovedajúce údaje v: B. Kavemann/U. Kreyssig (Hrsg.): Handbuch Kinder und häusliche Gewalt. Wiesbaden 2006.

3

(4)  Príkladom je množstvo projektov, ktoré boli a ešte stále sú podporované v rámci programu DAPHNE. Aktuálny prehľad o aktivitách Rady Európy na podporu práv detí na ochranu pred akýmikoľvek formami násilia poskytuje správa „Council of Europe Actions to Promote Children's Rights to Protection from all Forms of Violence“, Innocenti Research Centre UNICEF, uverejnená v roku 2005.

4

(5)  K rozsahu, príčinám a dôsledkom pozri stanovisko EHSV na tému „Domáce násilie voči ženám“ (poznámka pod čiarou 1).

5

(6)  Pozri tiež.: A. Mullender/R. Morley: Children living with domestic violence. Putting men's abuse of women on the Child Care Agenda. London 1994.

6

(7)  Pozri tiež: E. Peled e.a. (eds.): Ending the cycle of violence. Community response to children of battered women. Thousand Oaks, CA 1995.

7

(8)  Pozri tiež.: A. Mullender/R. Morley: Children living with domestic violence. Putting men's abuse of women on the Child Care Agenda. London 1994.

8

(9)  Súhrnné a hodnotiace porovnanie mnohých týchto štúdií sa nachádza v publikácii Jeffrey L. Edleson: Should childhood exposure to adult domestic violence be defined as child maltreatment under the law?

9

http://www.mincava.umn.edu/link/documents/shouldch/shouldch.shtml.

(10)  Uvádza sa to v dohovore OSN o právach dieťaťa (Dohovor o právach dieťaťa), ktorý v roku 1989 schválilo Valné zhromaždenie OSN a ktorý už ratifikovali všetky štáty sveta okrem dvoch. Na úrovni EÚ uverejnila Komisia v júli 2006 oznámenie o situácii „práv dieťaťa“ (KOM(2006) 367, konečné znenie). Stanovisko EHSV z 12./13. decembra 2006 na tému „Oznámenie Komisie k stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“, spravodajkyňa: pani VAN TURNHOUT .

10

(11)  Naznačujú to predložené správy a informácie týkajúce sa Veľkej Británie, Dánska, Švédska a Nemecka. Dobrý prehľad o aktuálnej situácii v Nemecku a v niektorých iných členských krajinách poskytuje publikácia „Handbuch Kinder und häusliche Gewalt“, ktorú vydali Barbara Kavemann a Ulrike Kreyssig, Wiesbaden 2006.

11

(12)  Pozri bod 2.3.2. stanoviska EHSV na tému „Domáce násilie voči ženám“ (poznámka pod čiarou 1).

12

(13)  Dokonca aj v nedávno – február 2006 – uverejnenej správe „State of European research on the prevalence of interpersonal violence and its impact on health and human right“ sa táto problematika v príslušnej kapitole „Violence against children and youth“ vôbec nevyskytuje

13

(http://www.cahrv.uni-osnabrueck.de/reddot/CAHRVreportPrevalence(1).pdf).

(14)  Napríklad v rámci programu DAPHNE alebo prostredníctvom ustanovizne ako napríklad výskumnej siete EÚ „Co-ordination Action on Human Rights Violations (CAHRV)“, ktorá má združovať výskumy týkajúce sa všetkých foriem medziľudského násilia vo vzťahu medzi pohlaviami a generáciami a ktorá je financované zo 6. rámcového programu Komisie

14

(pozri www.cahrv.uni-osnabrueck.de).

(15)  Pozri aj prejav súčasného ombudsmana „Corporal Punishment of Children“, v ktorom sa venuje situácii detí, ktoré sa stali svedkami domáceho násilia (len v angličtine)

15

(http://www.bo.se/files/in %20english, %20publikationer, %20pdf/corporal %20punishment %20of %20children060501.pdf)

Medzičasom už existujú aj v iných krajinách Európy tieto úrady, pre bližšie informácie pozri stránkku European Network of Ombudspersons for Children (ENOC):

http://www.ombudsnet.org/

(16)  Pozri napríklad: M. Hester/l. Radford: Domestic violence and child contact arrangements in England and Denmark. Bristol 1994. Až 70 % žien, ktorých deti mali kontakt s otcom bolo počas návštev alebo pri odovzdávaní dieťaťa opäť týraných a/alebo ohrozovaných, aj viac ako rok po rozchode. Až 55 % detí bolo počas návštev týraných.

16

(17)  Pozri stanovisko EHSV „Domáce násilie voči ženám“.

17

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/65

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k týmto návrhom: Oznámenie Komisie k stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa

KOM(2006) 367, konečné znenie

(2006/C 325/16)

Európska komisia sa 13. júla 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 7. novembra 2006. Spravodajkyňou bola pani van Turnhout.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra 2006) jednohlasne nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie:

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta oznámenie Komisie s názvom „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“. Osobitne výbor podporuje návrh na vytvorenie jednotnej stratégie EÚ na účinnú podporu a ochranu práv dieťaťa vo vnútorných a vonkajších politikách Európskej únie a na podporu úsilia členských štátov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta oznámenie Komisie s názvom „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“. Osobitne výbor podporuje návrh na vytvorenie jednotnej stratégie EÚ na účinnú podporu a ochranu práv dieťaťa vo vnútorných a vonkajších politikách Európskej únie a na podporu úsilia členských štátov v tejto oblasti.

| 1.2 | EHSV však ľutuje, že oznámenie nehovorí o tom, že stratégia sa zaviaže dodržiavať minimálne normy a bude obsahovať komplexné ciele s jasnými úlohami a jasným časovým rozvrhom. |
| --- | --- |

1.2

EHSV však ľutuje, že oznámenie nehovorí o tom, že stratégia sa zaviaže dodržiavať minimálne normy a bude obsahovať komplexné ciele s jasnými úlohami a jasným časovým rozvrhom.

| 1.3 | EHSV víta navrhované štruktúry, ktoré majú byť vytvorené na podporu tejto stratégie, a to vrátane oddelenia pre práva dieťaťa v rámci Komisie a koordinátora pre práva dieťaťa, koordinačného oddelenia Komisie, európskeho fóra pre práva dieťaťa, internetovej diskusnej a pracovnej platformy, EHSV víta uznanie toho, že členské štáty sú zaviazané dodržiavať medzinárodné zmluvy. Zámerom EHSV je aktívne sa zapojiť do týchto dôležitých fór. |
| --- | --- |

1.3

EHSV víta navrhované štruktúry, ktoré majú byť vytvorené na podporu tejto stratégie, a to vrátane oddelenia pre práva dieťaťa v rámci Komisie a koordinátora pre práva dieťaťa, koordinačného oddelenia Komisie, európskeho fóra pre práva dieťaťa, internetovej diskusnej a pracovnej platformy, EHSV víta uznanie toho, že členské štáty sú zaviazané dodržiavať medzinárodné zmluvy. Zámerom EHSV je aktívne sa zapojiť do týchto dôležitých fór.

| 1.4 | Výbor ľutuje, že sa ani v EÚ a ani v globálnom ponímaní nevenuje viac pozornosti situácii detí s postihnutím a detí, ktoré sú migrantmi, žiadateľmi o azyl a utečencami. |
| --- | --- |

1.4

Výbor ľutuje, že sa ani v EÚ a ani v globálnom ponímaní nevenuje viac pozornosti situácii detí s postihnutím a detí, ktoré sú migrantmi, žiadateľmi o azyl a utečencami.

| 1.5 | EHSV víta uznanie toho, že členské štáty sú zaviazané dodržiavať medzinárodné zmluvy. Zároveň žiada, aby stratégia kládla väčší dôraz na to, aby členské štáty naliehavo splnili svoje súčasné európske a medzinárodné záväzky v oblasti práv detí, a to najmä záväzky plynúce z dohovoru Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa. |
| --- | --- |

1.5

EHSV víta uznanie toho, že členské štáty sú zaviazané dodržiavať medzinárodné zmluvy. Zároveň žiada, aby stratégia kládla väčší dôraz na to, aby členské štáty naliehavo splnili svoje súčasné európske a medzinárodné záväzky v oblasti práv detí, a to najmä záväzky plynúce z dohovoru Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa.

| 1.6 | EHSV požaduje, aby pri rozvoji stratégie bola braná do úvahy rôznorodosť detí a ich odlišné potreby, pričom osobitná pozornosť by mala byť venovaná otázkam chudoby a diskriminácie detí. EHSV odporúča, aby prioritu malo vypracovanie súboru porovnateľných ukazovateľov a zbieranie konzistentných údajov na úrovni členských štátov. Výbor najmä žiada, aby sa venovala adekvátna pozornosť otázke kvalitného vzdelávania pre deti vo veku do 6 rokov a aby boli stanovené doplnkové kvalitatívne ciele pre zariadenia zaoberajúce sa dennou starostlivosťou o deti. |
| --- | --- |

1.6

EHSV požaduje, aby pri rozvoji stratégie bola braná do úvahy rôznorodosť detí a ich odlišné potreby, pričom osobitná pozornosť by mala byť venovaná otázkam chudoby a diskriminácie detí. EHSV odporúča, aby prioritu malo vypracovanie súboru porovnateľných ukazovateľov a zbieranie konzistentných údajov na úrovni členských štátov. Výbor najmä žiada, aby sa venovala adekvátna pozornosť otázke kvalitného vzdelávania pre deti vo veku do 6 rokov a aby boli stanovené doplnkové kvalitatívne ciele pre zariadenia zaoberajúce sa dennou starostlivosťou o deti.

| 1.7 | EHSV zdôrazňuje, že koordinátor v oblasti práv dieťaťa musí mať zabezpečené dostatočné postavenie a politický vplyv, aby mohol zabezpečiť naplnenie cieľov tejto funkcie. Na uplatnenie oznámenia, zelenej knihy a stratégie musí byť vynaložená dostatočná politická vôľa. Výbor navrhuje, aby Európsky parlament zvážil zavedenie konkrétneho opatrenia na financovanie stratégie a činností, ktoré sú v nej predkladané. |
| --- | --- |

1.7

EHSV zdôrazňuje, že koordinátor v oblasti práv dieťaťa musí mať zabezpečené dostatočné postavenie a politický vplyv, aby mohol zabezpečiť naplnenie cieľov tejto funkcie. Na uplatnenie oznámenia, zelenej knihy a stratégie musí byť vynaložená dostatočná politická vôľa. Výbor navrhuje, aby Európsky parlament zvážil zavedenie konkrétneho opatrenia na financovanie stratégie a činností, ktoré sú v nej predkladané.

2.   Kontext

| 2.1 | Práva detí tvoria súčasť ľudských práv, ktoré EÚ a členské štáty musia rešpektovať podľa medzinárodných a európskych zmlúv, a to najmä Dohovor o právach dieťaťa (UNCRC) a jeho nezáväzné protokoly (1) vrátane rozvojových cieľov milénia (2) a Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (3) (ECHR). EÚ jednoznačne uznala práva detí v Európskej charte základných práv (4), najmä v článku 24. |
| --- | --- |

2.1

Práva detí tvoria súčasť ľudských práv, ktoré EÚ a členské štáty musia rešpektovať podľa medzinárodných a európskych zmlúv, a to najmä Dohovor o právach dieťaťa (UNCRC) a jeho nezáväzné protokoly (1) vrátane rozvojových cieľov milénia (2) a Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (3) (ECHR). EÚ jednoznačne uznala práva detí v Európskej charte základných práv (4), najmä v článku 24.

| 2.2 | Komisia stanovila práva detí za jednu z hlavných priorít vo svojom oznámení o strategických cieľoch na obdobie 2005 – 2009: „Osobitnou prioritou musí byť účinná ochrana práv detí pred hospodárskym vykorisťovaním a pred všetkými formami zneužívania, pričom by Únia mala byť vzorom pre ostatný svet“ (5). V tejto súvislosti sa skupina splnomocnencov pre základné práva, nediskrimináciu a rovnaké príležitosti rozhodla v apríli roku 2005 začať osobitnú iniciatívu na urýchlenie podpory, ochrany a plnenia práv detí vo vnútornej a vonkajšej politike EÚ. |
| --- | --- |

2.2

Komisia stanovila práva detí za jednu z hlavných priorít vo svojom oznámení o strategických cieľoch na obdobie 2005 – 2009: „Osobitnou prioritou musí byť účinná ochrana práv detí pred hospodárskym vykorisťovaním a pred všetkými formami zneužívania, pričom by Únia mala byť vzorom pre ostatný svet“ (5). V tejto súvislosti sa skupina splnomocnencov pre základné práva, nediskrimináciu a rovnaké príležitosti rozhodla v apríli roku 2005 začať osobitnú iniciatívu na urýchlenie podpory, ochrany a plnenia práv detí vo vnútornej a vonkajšej politike EÚ.

| 2.3 | Európska rada v marci 2006 požiadala členské štáty, „aby prijali nevyhnutné opatrenia na rýchle a výrazné zníženie detskej chudoby, ktoré poskytnú všetkým deťom rovnaké príležitosti bez ohľadu na ich sociálny pôvod“. |
| --- | --- |

2.3

Európska rada v marci 2006 požiadala členské štáty, „aby prijali nevyhnutné opatrenia na rýchle a výrazné zníženie detskej chudoby, ktoré poskytnú všetkým deťom rovnaké príležitosti bez ohľadu na ich sociálny pôvod“.

| 2.4 | Toto oznámenie zohľadňuje tieto rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.4

Toto oznámenie zohľadňuje tieto rozhodnutia.

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta oznámenie Komisie s názvom „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“, ktoré sa zameriava na všetky deti do veku 18 rokov. Výbor podporuje túto významnú iniciatívu Európskej komisie, ktorej cieľom je stanoviť základy pre rozvoj politiky v oblasti práv dieťaťa. Osobitne výbor vyzdvihuje návrh Komisie na vytvorenie jednotnej stratégie EÚ na účinnú podporu a ochranu práv dieťaťa vo vnútorných a vonkajších politikách Európskej únie a na podporu úsilia členských štátov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta oznámenie Komisie s názvom „K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa“, ktoré sa zameriava na všetky deti do veku 18 rokov. Výbor podporuje túto významnú iniciatívu Európskej komisie, ktorej cieľom je stanoviť základy pre rozvoj politiky v oblasti práv dieťaťa. Osobitne výbor vyzdvihuje návrh Komisie na vytvorenie jednotnej stratégie EÚ na účinnú podporu a ochranu práv dieťaťa vo vnútorných a vonkajších politikách Európskej únie a na podporu úsilia členských štátov v tejto oblasti.

| 3.2 | Osud Európy stále viac závisí od schopnosti podporovať spoločnosť, ktorá vychádza v ústrety mládeži a deťom. Toto oznámenie je uznaním myšlienky, že podpora a ochrana práv detí je základom budúcnosti Európskej únie. Ani vytváranie spoločnosti vhodnej pre deti v rámci EÚ nemôže byť oddelené od potreby ďalšieho prehlbovania a upevňovania európskej integrácie. Deti by sa nemali vnímať ako významné len preto, že v budúcnosti budú dospelými a pracovnou silou – je potrebné uznať detstvo ako dôležité a cenné obdobie života. |
| --- | --- |

3.2

Osud Európy stále viac závisí od schopnosti podporovať spoločnosť, ktorá vychádza v ústrety mládeži a deťom. Toto oznámenie je uznaním myšlienky, že podpora a ochrana práv detí je základom budúcnosti Európskej únie. Ani vytváranie spoločnosti vhodnej pre deti v rámci EÚ nemôže byť oddelené od potreby ďalšieho prehlbovania a upevňovania európskej integrácie. Deti by sa nemali vnímať ako významné len preto, že v budúcnosti budú dospelými a pracovnou silou – je potrebné uznať detstvo ako dôležité a cenné obdobie života.

| 3.3 | EHSV ľutuje, že ústavný proces EÚ sa zastavil na mŕtvom bode, keď Zmluva o Ústave a Charta základných práv výslovne uznávajú práva detí. Vyplýva z toho, že súčasný obmedzený právny základ v oblasti práv detí v zmluvách Európskej únie má dôsledky na možné rozpočtové zdroje. |
| --- | --- |

3.3

EHSV ľutuje, že ústavný proces EÚ sa zastavil na mŕtvom bode, keď Zmluva o Ústave a Charta základných práv výslovne uznávajú práva detí. Vyplýva z toho, že súčasný obmedzený právny základ v oblasti práv detí v zmluvách Európskej únie má dôsledky na možné rozpočtové zdroje.

| 3.4 | EHSV si je vedomý množstva problémov, s ktorými sa deti a mladí ľudia v dnešnej spoločnosti musia vysporiadať. Preto v minulom desaťročí pravidelne prispieval k rozvoju politiky mládeže na úrovni Spoločenstva (6). Výbor inicioval významné diskusie o kľúčových témach, ako sú zamestnanie mládeže, sociálna integrácia, vzdelávanie, mobilita, účasť a úlohy mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

3.4

EHSV si je vedomý množstva problémov, s ktorými sa deti a mladí ľudia v dnešnej spoločnosti musia vysporiadať. Preto v minulom desaťročí pravidelne prispieval k rozvoju politiky mládeže na úrovni Spoločenstva (6). Výbor inicioval významné diskusie o kľúčových témach, ako sú zamestnanie mládeže, sociálna integrácia, vzdelávanie, mobilita, účasť a úlohy mimovládnych organizácií.

| 3.5 | EHSV víta uznanie faktu, že je nevyhnutné brať práva detí ako samostatnú problematiku, a nie len ich zahrnúť všeobecne do ľudských práv. EHSV sa nazdáva, že deti, vzhľadom na ich zraniteľnosť a osobitné potreby, si vyžadujú osobitnú ochranu a starostlivosť, vrátane adekvátnej právnej ochrany. |
| --- | --- |

3.5

EHSV víta uznanie faktu, že je nevyhnutné brať práva detí ako samostatnú problematiku, a nie len ich zahrnúť všeobecne do ľudských práv. EHSV sa nazdáva, že deti, vzhľadom na ich zraniteľnosť a osobitné potreby, si vyžadujú osobitnú ochranu a starostlivosť, vrátane adekvátnej právnej ochrany.

| 3.6 | EHSV naliehavo žiada, aby bola v stratégii uznaná významná úloha rodiny, osobitne úloha rodičov a zodpovednosť členských štátov, ktorá spočíva v pomoci rodičom pri výchove detí, a to všetkými prostriedkami, nielen finančnými. |
| --- | --- |

3.6

EHSV naliehavo žiada, aby bola v stratégii uznaná významná úloha rodiny, osobitne úloha rodičov a zodpovednosť členských štátov, ktorá spočíva v pomoci rodičom pri výchove detí, a to všetkými prostriedkami, nielen finančnými.

| 3.7 | EHSV víta prijatie definície detí uvedenej v Dohovore o právach dieťaťa prijatom v rámci Organizácie Spojených národov (UNCRC), podľa ktorého sú deťmi všetky osoby do veku osemnásť rokov. Bude potrebné zladiť a koordinovať politiky EÚ týkajúce sa detí vo veku od 15 do 18 rokov, nakoľko aj táto veková skupina tvorí súčasť mládeže podľa definície EÚ. V stratégii by mali byť zdôraznené zodpovedajúce ciele obsiahnuté v Európskom pakte pre mládež a otvorenej metóde koordinácie v oblasti mládeže. |
| --- | --- |

3.7

EHSV víta prijatie definície detí uvedenej v Dohovore o právach dieťaťa prijatom v rámci Organizácie Spojených národov (UNCRC), podľa ktorého sú deťmi všetky osoby do veku osemnásť rokov. Bude potrebné zladiť a koordinovať politiky EÚ týkajúce sa detí vo veku od 15 do 18 rokov, nakoľko aj táto veková skupina tvorí súčasť mládeže podľa definície EÚ. V stratégii by mali byť zdôraznené zodpovedajúce ciele obsiahnuté v Európskom pakte pre mládež a otvorenej metóde koordinácie v oblasti mládeže.

| 3.8 | EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala minimálne normy, ktoré budú obsahovať komplexné ciele s jasnými úlohami a jasným časovým rozvrhom pre implementáciu oznámenia. |
| --- | --- |

3.8

EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala minimálne normy, ktoré budú obsahovať komplexné ciele s jasnými úlohami a jasným časovým rozvrhom pre implementáciu oznámenia.

| 3.9 | Európa potrebuje stály záväzok mladých ľudí, ktorý pomôže pri budovaní integrovanej, konkurencieschopnej, bezpečnej a inkluzívnej Európy. Pokiaľ má Európska únia pre deti niečo znamenať, musí mať význam v ich životoch, musí prejaviť jasný záujem, viditeľne a kreatívne odpovedať na ich potreby. |
| --- | --- |

3.9

Európa potrebuje stály záväzok mladých ľudí, ktorý pomôže pri budovaní integrovanej, konkurencieschopnej, bezpečnej a inkluzívnej Európy. Pokiaľ má Európska únia pre deti niečo znamenať, musí mať význam v ich životoch, musí prejaviť jasný záujem, viditeľne a kreatívne odpovedať na ich potreby.

| 3.10 | EHSV víta skutočnosť, že Komisia uznala potrebu detí vyjadriť svoje názory v dialógoch a rozhodnutiach, ktoré majú vplyv na ich život tak, ako to je stanovené v článku 12 UNCRC. Každá politika zameraná na deti sa musí vyznačovať základným princípom ich účasti. Táto zásada sa znova pripomína na európskej a medzinárodnej úrovni (7). |
| --- | --- |

3.10

EHSV víta skutočnosť, že Komisia uznala potrebu detí vyjadriť svoje názory v dialógoch a rozhodnutiach, ktoré majú vplyv na ich život tak, ako to je stanovené v článku 12 UNCRC. Každá politika zameraná na deti sa musí vyznačovať základným princípom ich účasti. Táto zásada sa znova pripomína na európskej a medzinárodnej úrovni (7).

| 3.11 | EHSV víta, že Komisia navrhla aktivity, ktoré priamo zapájajú deti do tohto procesu. Členské štáty a inštitúcie by mali poskytnúť potrebné prostriedky, podporu a mechanizmy, aby bola umožnená účasť detí pri rozvoji a implementácii stratégie. Deti by mali byť zapojené už v ranom štádiu procesu, a to prostredníctvom rôznych metód pre rôzne vekové skupiny, akými sú napríklad umelecká činnosť, organizované diskusie, atď. Je treba zdôrazniť, že kľúčovou úlohou v tejto oblasti bude začlenenie detí zo znevýhodneného prostredia a detí pochádzajúce z národnostných menšín a zdravotne postihnutých detí a zabezpečiť rovnosť príležitostí pre všetky uvedené deti |
| --- | --- |

3.11

EHSV víta, že Komisia navrhla aktivity, ktoré priamo zapájajú deti do tohto procesu. Členské štáty a inštitúcie by mali poskytnúť potrebné prostriedky, podporu a mechanizmy, aby bola umožnená účasť detí pri rozvoji a implementácii stratégie. Deti by mali byť zapojené už v ranom štádiu procesu, a to prostredníctvom rôznych metód pre rôzne vekové skupiny, akými sú napríklad umelecká činnosť, organizované diskusie, atď. Je treba zdôrazniť, že kľúčovou úlohou v tejto oblasti bude začlenenie detí zo znevýhodneného prostredia a detí pochádzajúce z národnostných menšín a zdravotne postihnutých detí a zabezpečiť rovnosť príležitostí pre všetky uvedené deti

| 3.12 | Horizontálny prístup pri rozvoji tejto politiky povedie ku koordinovanejšej a účinnejšej stratégii. Členské štáty pravidelne vedú konzultácie so zamestnávateľskými a zamestnaneckými organizáciami pri tvorbe politických opatrení, akými sú usmernenia v oblasti zamestnanosti. Úspech tejto iniciatívy rovnako závisí od zapojenia sa všetkých príslušných strán, a to najmä detí, detských a rodičovských organizácií, ako aj sociálnych partnerov, miestnych a regionálnych orgánov a členských štátov. |
| --- | --- |

3.12

Horizontálny prístup pri rozvoji tejto politiky povedie ku koordinovanejšej a účinnejšej stratégii. Členské štáty pravidelne vedú konzultácie so zamestnávateľskými a zamestnaneckými organizáciami pri tvorbe politických opatrení, akými sú usmernenia v oblasti zamestnanosti. Úspech tejto iniciatívy rovnako závisí od zapojenia sa všetkých príslušných strán, a to najmä detí, detských a rodičovských organizácií, ako aj sociálnych partnerov, miestnych a regionálnych orgánov a členských štátov.

| 3.13 | EHSV dúfa, že toto oznámenie teda následne vytvorí základ tak na európskej ako aj národnej úrovni pre účinnejšie partnerstvo medzi orgánmi s rozhodovacou právomocou, miestnymi a regionálnymi orgánmi, mimovládnymi organizáciami a samotnými deťmi. Skutočné a trvalé zapojenie detí a detských organizácií do rozvoja a uplatňovania politík zabezpečí, že sa budú riešiť skutočné potreby detí a že deti budú môcť mať pocit vlastníctva budúcej stratégie. |
| --- | --- |

3.13

EHSV dúfa, že toto oznámenie teda následne vytvorí základ tak na európskej ako aj národnej úrovni pre účinnejšie partnerstvo medzi orgánmi s rozhodovacou právomocou, miestnymi a regionálnymi orgánmi, mimovládnymi organizáciami a samotnými deťmi. Skutočné a trvalé zapojenie detí a detských organizácií do rozvoja a uplatňovania politík zabezpečí, že sa budú riešiť skutočné potreby detí a že deti budú môcť mať pocit vlastníctva budúcej stratégie.

| 3.14 | Deti nie sú homogénna skupina. EHSV odporúča, aby politika EÚ a členských štátov zohľadňovala rozmanitosť detí a ich odlišné potreby, napríklad potreby detí znevýhodnených zemepisnou polohou, vekom, pohlavím, etnickou príslušnosťou, náboženstvom, kultúrou, postihnutím alebo rodinnou štruktúrou. Osobitnú pozornosť bude potrebné venovať účinkom chudoby, sociálneho vylúčenia, postihnutia, diskriminácie, rasizmu a situácii detí národnostných menšín a utečencov, a to tak v rámci EÚ ako aj všeobecne. |
| --- | --- |

3.14

Deti nie sú homogénna skupina. EHSV odporúča, aby politika EÚ a členských štátov zohľadňovala rozmanitosť detí a ich odlišné potreby, napríklad potreby detí znevýhodnených zemepisnou polohou, vekom, pohlavím, etnickou príslušnosťou, náboženstvom, kultúrou, postihnutím alebo rodinnou štruktúrou. Osobitnú pozornosť bude potrebné venovať účinkom chudoby, sociálneho vylúčenia, postihnutia, diskriminácie, rasizmu a situácii detí národnostných menšín a utečencov, a to tak v rámci EÚ ako aj všeobecne.

| 3.15 | EHSV víta prehlásenie, že „ich pomery ovplyvňuje aj miesto, na ktorom deti žijú“. Deti môžu byť znevýhodnené v dôsledku nespravodlivého prístupu k službám v oblasti, kde žijú, napríklad prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti, k ubytovaniu, sociálnym službám, verejnej doprave, zariadeniam pre zábavu a oddych, informáciám a možnostiam účasti na občianskej spoločnosti. EHSV navrhuje, aby boli do stratégie zahrnuté konkrétne ciele na zabezpečenie rovnakých príležitostí pre deti zo všetkých zemepisných oblastí. Išlo by o krok pri posilnení aktivít pri potláčaní detskej chudoby. |
| --- | --- |

3.15

EHSV víta prehlásenie, že „ich pomery ovplyvňuje aj miesto, na ktorom deti žijú“. Deti môžu byť znevýhodnené v dôsledku nespravodlivého prístupu k službám v oblasti, kde žijú, napríklad prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti, k ubytovaniu, sociálnym službám, verejnej doprave, zariadeniam pre zábavu a oddych, informáciám a možnostiam účasti na občianskej spoločnosti. EHSV navrhuje, aby boli do stratégie zahrnuté konkrétne ciele na zabezpečenie rovnakých príležitostí pre deti zo všetkých zemepisných oblastí. Išlo by o krok pri posilnení aktivít pri potláčaní detskej chudoby.

| 3.16 | Výbor ľutuje, že sa ani v EÚ a ani v globálnom ponímaní nevenuje viac pozornosti situácii detí s postihnutím a detí, ktoré sú migrantmi, žiadateľmi o azyl a utečencami. |
| --- | --- |

3.16

Výbor ľutuje, že sa ani v EÚ a ani v globálnom ponímaní nevenuje viac pozornosti situácii detí s postihnutím a detí, ktoré sú migrantmi, žiadateľmi o azyl a utečencami.

| 3.17 | V súlade so záväzkom Komisie, ktorého cieľom je zamerať sa na zdravotné postihnutia, ako to je aj výslovne uvedené v akčnom pláne z roku 2003 – Rovnaké príležitosti pre osoby so zdravotným postihnutím (8), by zdravotné postihnutie malo byť začlenené do stratégie, aby bola zabezpečená plnohodnotná a rovnaká účasť a začlenenie postihnutých detí. |
| --- | --- |

3.17

V súlade so záväzkom Komisie, ktorého cieľom je zamerať sa na zdravotné postihnutia, ako to je aj výslovne uvedené v akčnom pláne z roku 2003 – Rovnaké príležitosti pre osoby so zdravotným postihnutím (8), by zdravotné postihnutie malo byť začlenené do stratégie, aby bola zabezpečená plnohodnotná a rovnaká účasť a začlenenie postihnutých detí.

| 3.18 | EHSV podporuje záver komisie pre postavenie žien z roku 2007, že „napriek uznaniu, že bol vykonaný určitý pokrok v oblasti účasti žien na rozhodovacom procese na všetkých úrovniach, vyjadrujeme obavy z mnohých vážnych a pretrvávajúcich prekážok rôznej povahy, ktoré bránia postupu žien a ich účasti na rozhodovacom procese. Medzi ne patria feminizácia chudoby, chýbajúci rovný prístup k zdravotnej starostlivosti, prístup k vzdelaniu, odbornej príprave a zamestnaniu, ozbrojené konflikty a nedostatok bezpečnosti“. (9) |
| --- | --- |

3.18

EHSV podporuje záver komisie pre postavenie žien z roku 2007, že „napriek uznaniu, že bol vykonaný určitý pokrok v oblasti účasti žien na rozhodovacom procese na všetkých úrovniach, vyjadrujeme obavy z mnohých vážnych a pretrvávajúcich prekážok rôznej povahy, ktoré bránia postupu žien a ich účasti na rozhodovacom procese. Medzi ne patria feminizácia chudoby, chýbajúci rovný prístup k zdravotnej starostlivosti, prístup k vzdelaniu, odbornej príprave a zamestnaniu, ozbrojené konflikty a nedostatok bezpečnosti“. (9)

| 3.19 | EHSV ľutuje, že sa neuvádza žiaden odkaz na ustanovenie o kvalitnom „vzdelávaní a rozvoji v ranom veku“ pre deti do šesť rokov, a to aj napriek tomu, že denná starostlivosť o deti je dlhodobým a prioritným cieľom a oblasť, kde EÚ prijala kvantitatívne ciele. EHSV naliehavo žiada, aby v navrhnutej stratégii bol explicitne uvedený odkaz na túto oblasť, pretože to má významný dosah na život a blahobyt detí a jasne spadá do pôsobnosti oznámenia (10). Osobitne výbor nalieha na rozvoj doplnkových kvalitatívnych cieľov pre zariadenia zaoberajúce sa starostlivosťou o deti, ktoré budú brať do úvahy práva detí a ich najlepšie záujmy a ktoré budú vychádzať z predchádzajúcej práce Rady ministrov a siete pre starostlivosť o deti v ES. (11) |
| --- | --- |

3.19

EHSV ľutuje, že sa neuvádza žiaden odkaz na ustanovenie o kvalitnom „vzdelávaní a rozvoji v ranom veku“ pre deti do šesť rokov, a to aj napriek tomu, že denná starostlivosť o deti je dlhodobým a prioritným cieľom a oblasť, kde EÚ prijala kvantitatívne ciele. EHSV naliehavo žiada, aby v navrhnutej stratégii bol explicitne uvedený odkaz na túto oblasť, pretože to má významný dosah na život a blahobyt detí a jasne spadá do pôsobnosti oznámenia (10). Osobitne výbor nalieha na rozvoj doplnkových kvalitatívnych cieľov pre zariadenia zaoberajúce sa starostlivosťou o deti, ktoré budú brať do úvahy práva detí a ich najlepšie záujmy a ktoré budú vychádzať z predchádzajúcej práce Rady ministrov a siete pre starostlivosť o deti v ES. (11)

| 3.20 | EHSV kladne hodnotí do teraz vykonanú prácu Európskej únie v oblasti znižovania detskej chudoby. Avšak členské štáty musia znásobiť úsilie pri odstraňovaní detskej chudoby, pričom si musia ihneď stanoviť ciele v tejto oblasti. Dosiahnutie týchto cieľov si vyžiada celkový, trvalý a dostatočne zabezpečený akčný program, ktorý by bol zameraný na viacrozmernú povahu detskej chudoby. Uvedené by malo zahŕňať zameranie sa na podporu tých pracujúcich s deťmi, ktorí majú nízke príjmy a tých, ktorí nie sú zaradení do pracovného procesu. Detská chudoba má vážne dosah na deti v mnohých oblastiach, ako sú zdravie, vzdelanie, ba dokonca aj budúce „životné príležitosti“ dieťaťa, teda či sa vôbec niekedy vymaní z chudoby. Členské štáty musia okamžite zaviesť politické opatrenia, ktoré budú zamerané na riešenie celého spektra týchto problémov. |
| --- | --- |

3.20

EHSV kladne hodnotí do teraz vykonanú prácu Európskej únie v oblasti znižovania detskej chudoby. Avšak členské štáty musia znásobiť úsilie pri odstraňovaní detskej chudoby, pričom si musia ihneď stanoviť ciele v tejto oblasti. Dosiahnutie týchto cieľov si vyžiada celkový, trvalý a dostatočne zabezpečený akčný program, ktorý by bol zameraný na viacrozmernú povahu detskej chudoby. Uvedené by malo zahŕňať zameranie sa na podporu tých pracujúcich s deťmi, ktorí majú nízke príjmy a tých, ktorí nie sú zaradení do pracovného procesu. Detská chudoba má vážne dosah na deti v mnohých oblastiach, ako sú zdravie, vzdelanie, ba dokonca aj budúce „životné príležitosti“ dieťaťa, teda či sa vôbec niekedy vymaní z chudoby. Členské štáty musia okamžite zaviesť politické opatrenia, ktoré budú zamerané na riešenie celého spektra týchto problémov.

| 3.21 | Ďalšou veľkou výzvou je starostlivosť o deti bez rodinného zázemia alebo deti, ktorým hrozí strata tohto zázemia. Faktory, ktoré môžu viesť k takýmto situáciám sa v jednotlivých krajinách odlišujú, avšak zahŕňajú napríklad rozpad rodinného prostredia, HIV/AIDS, problémy spojené so správaním, závislosťami a rodičovstvom. Stratégia by mala obsahovať cieľ stanoviť jasné prevenčné stratégie a programy na podporu rodiny. |
| --- | --- |

3.21

Ďalšou veľkou výzvou je starostlivosť o deti bez rodinného zázemia alebo deti, ktorým hrozí strata tohto zázemia. Faktory, ktoré môžu viesť k takýmto situáciám sa v jednotlivých krajinách odlišujú, avšak zahŕňajú napríklad rozpad rodinného prostredia, HIV/AIDS, problémy spojené so správaním, závislosťami a rodičovstvom. Stratégia by mala obsahovať cieľ stanoviť jasné prevenčné stratégie a programy na podporu rodiny.

| 3.22 | Ďalšou výzvou pre členské štáty, kde by bolo potrebné stanoviť ciele a využiť overené postupy, sú oblasti súdnictva vo veciach mládeže, rodinného práva, presadzovanie zdravého stravovania s cieľom zlepšiť zdravotný stav a obmedziť detskú obezitu, a podpora politických stratégií, ktoré vychádzajú v ústrety rodine. |
| --- | --- |

3.22

Ďalšou výzvou pre členské štáty, kde by bolo potrebné stanoviť ciele a využiť overené postupy, sú oblasti súdnictva vo veciach mládeže, rodinného práva, presadzovanie zdravého stravovania s cieľom zlepšiť zdravotný stav a obmedziť detskú obezitu, a podpora politických stratégií, ktoré vychádzajú v ústrety rodine.

| 3.23 | Tam, kde sú deti umiestnené do zariadení náhradnej starostlivosti, je potrebné vyvinúť činnosť na ochranu a podporu ich práv. Stratégia by mala zaväzovať k vypracovaniu európskych hlavných usmernení a štandardov kvality pre starostlivosť o deti, ktoré sú im zverené, (12) pričom by mali byť brané do úvahy normy, odporúčania a protokoly navrhované medzinárodnými organizáciami, ako sú UNICEF, WHO a Rada Európy. |
| --- | --- |

3.23

Tam, kde sú deti umiestnené do zariadení náhradnej starostlivosti, je potrebné vyvinúť činnosť na ochranu a podporu ich práv. Stratégia by mala zaväzovať k vypracovaniu európskych hlavných usmernení a štandardov kvality pre starostlivosť o deti, ktoré sú im zverené, (12) pričom by mali byť brané do úvahy normy, odporúčania a protokoly navrhované medzinárodnými organizáciami, ako sú UNICEF, WHO a Rada Európy.

| 3.24 | EHSV víta nedávno zverejnenú správu nezávislého experta Paula Sérgia Pinheira, ktorú vypracoval pre štúdiu OSN o násilí na deťoch (13). Táto správa „naliehavo žiada štáty, aby zakázali všetky formy násilia páchaného na deťoch, za akýchkoľvek okolností, vrátane všetkých telesných trestov, škodlivých tradičných postupov (napr. svadby z donútenia a sobáše v skorom veku, zmrzačovanie ženských pohlavných orgánov a tzv. zločiny cti), sexuálneho násilia, mučenia a iných krutých trestov, neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestov.“ (14) EHSV nalieha na Komisiu, aby zvážila vymenovanie splnomocnenca pre násilie páchané na deťoch s cieľom podporiť implementáciu odporúčaní uvedených v správe. |
| --- | --- |

3.24

EHSV víta nedávno zverejnenú správu nezávislého experta Paula Sérgia Pinheira, ktorú vypracoval pre štúdiu OSN o násilí na deťoch (13). Táto správa „naliehavo žiada štáty, aby zakázali všetky formy násilia páchaného na deťoch, za akýchkoľvek okolností, vrátane všetkých telesných trestov, škodlivých tradičných postupov (napr. svadby z donútenia a sobáše v skorom veku, zmrzačovanie ženských pohlavných orgánov a tzv. zločiny cti), sexuálneho násilia, mučenia a iných krutých trestov, neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestov.“ (14) EHSV nalieha na Komisiu, aby zvážila vymenovanie splnomocnenca pre násilie páchané na deťoch s cieľom podporiť implementáciu odporúčaní uvedených v správe.

4.   Práva detí na úrovni EÚ

| 4.1 | EHSV víta uznanie toho, že členské štáty sú povinné dodržiavať medzinárodné zmluvy, osobitne Dohovor o právach dieťaťa (UNCRC), ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ. V celosvetovom meradle iba USA a Somálsko neratifikovali UNCRC. Osobitný význam má v tejto súvislosti aj základný dohovor Medzinárodnej organizácie práce (ILO) o zákaze detskej práce. |
| --- | --- |

4.1

EHSV víta uznanie toho, že členské štáty sú povinné dodržiavať medzinárodné zmluvy, osobitne Dohovor o právach dieťaťa (UNCRC), ktorý ratifikovali všetky členské štáty EÚ. V celosvetovom meradle iba USA a Somálsko neratifikovali UNCRC. Osobitný význam má v tejto súvislosti aj základný dohovor Medzinárodnej organizácie práce (ILO) o zákaze detskej práce.

| 4.2 | EHSV vyjadruje sklamanie nad tým, že v oznámení nie je uvedené silnejšie prehlásenie o nutnosti toho, aby členské štáty naliehavo splnili svoje súčasné európske a medzinárodné záväzky v oblasti práv detí, a to najmä záväzky plynúce z Dohovoru o právach dieťaťa. EHSV je presvedčený, že stále zostáva veľa práce, ktorú je potrebné vykonať v rámci EÚ na úrovni členských štátov, aby bolo zabezpečené dodržiavanie záväzkov, akými sú napríklad záväzky na legislatívnej úrovni a praktického uplatňovania, plynúcich z UNCRC, Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a nástrojov Rady Európy. Táto práca by sa mala zahrnúť do hodnotenia dosahov doterajších činností EÚ, ktoré majú vplyv na práva detí. V tejto oblasti by bolo možné oprieť sa o stanoviská o situácii detí, ktoré každých päť rokov vypracúvajú mimovládne organizácie a vlády. Tieto stanoviská sa týkajú uplatňovania Dohovoru OSN o právach dieťaťa a predkladajú ich všetky členské krajiny Takýmto spôsobom by bolo možné vypracovať ďalšiu analýzu. |
| --- | --- |

4.2

EHSV vyjadruje sklamanie nad tým, že v oznámení nie je uvedené silnejšie prehlásenie o nutnosti toho, aby členské štáty naliehavo splnili svoje súčasné európske a medzinárodné záväzky v oblasti práv detí, a to najmä záväzky plynúce z Dohovoru o právach dieťaťa. EHSV je presvedčený, že stále zostáva veľa práce, ktorú je potrebné vykonať v rámci EÚ na úrovni členských štátov, aby bolo zabezpečené dodržiavanie záväzkov, akými sú napríklad záväzky na legislatívnej úrovni a praktického uplatňovania, plynúcich z UNCRC, Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a nástrojov Rady Európy. Táto práca by sa mala zahrnúť do hodnotenia dosahov doterajších činností EÚ, ktoré majú vplyv na práva detí. V tejto oblasti by bolo možné oprieť sa o stanoviská o situácii detí, ktoré každých päť rokov vypracúvajú mimovládne organizácie a vlády. Tieto stanoviská sa týkajú uplatňovania Dohovoru OSN o právach dieťaťa a predkladajú ich všetky členské krajiny Takýmto spôsobom by bolo možné vypracovať ďalšiu analýzu.

| 4.3 | EHSV víta návrh Komisie analyzovať rozsah a príčiny prekážok, ktoré bránia úplnému uplatňovaniu práv detí. Bude dôležité nielen „vyhodnotiť účinnosť existujúcich opatrení“, ale takisto zjednodušiť hodnotenie pokroku členských štátov pri dosahovaní súladu s UNCRC prostredníctvom porovnávacej analýzy údajov tak, ako sa to navrhuje v hodnotení dosahu. |
| --- | --- |

4.3

EHSV víta návrh Komisie analyzovať rozsah a príčiny prekážok, ktoré bránia úplnému uplatňovaniu práv detí. Bude dôležité nielen „vyhodnotiť účinnosť existujúcich opatrení“, ale takisto zjednodušiť hodnotenie pokroku členských štátov pri dosahovaní súladu s UNCRC prostredníctvom porovnávacej analýzy údajov tak, ako sa to navrhuje v hodnotení dosahu.

| 4.4 | EHSV odporúča, aby prioritu malo vypracovanie súboru porovnateľných ukazovateľov a zbieranie konzistentných údajov na úrovni členských štátov. V rámci otvorenej metódy koordinácie prebieha práca na vytvorení ukazovateľov (alebo sérii ukazovateľov) blahobytu detí a na rozvoji štatistických údajov o chudobe spojenej s príjmami, materiálnym nedostatkom a bývaním (15). Existujú rôzne súbory údajov na úrovni členských štátov (16). Vytvorenie ukazovateľov musí odrážať skúsenosti detí a byť v ich najlepšom záujme. To je možné dosiahnuť tak, že deti budú zapojené do vytvárania ukazovateľov. |
| --- | --- |

4.4

EHSV odporúča, aby prioritu malo vypracovanie súboru porovnateľných ukazovateľov a zbieranie konzistentných údajov na úrovni členských štátov. V rámci otvorenej metódy koordinácie prebieha práca na vytvorení ukazovateľov (alebo sérii ukazovateľov) blahobytu detí a na rozvoji štatistických údajov o chudobe spojenej s príjmami, materiálnym nedostatkom a bývaním (15). Existujú rôzne súbory údajov na úrovni členských štátov (16). Vytvorenie ukazovateľov musí odrážať skúsenosti detí a byť v ich najlepšom záujme. To je možné dosiahnuť tak, že deti budú zapojené do vytvárania ukazovateľov.

| 4.5 | EHSV podporuje návrh Komisie, aby boli presadzované práva detí pri príprave návrhov legislatívnych a nelegislatívnych opatrení ES, ktoré môžu mať vplyv na deti. Bude dôležité určiť kľúčové oblasti, ktoré majú zásadný dosah na deti, vrátane tých, ktoré sa s deťmi obvykle nespájajú (napríklad verejná doprava), ktorá však v skutočnosti významne ovplyvňuje ich život. |
| --- | --- |

4.5

EHSV podporuje návrh Komisie, aby boli presadzované práva detí pri príprave návrhov legislatívnych a nelegislatívnych opatrení ES, ktoré môžu mať vplyv na deti. Bude dôležité určiť kľúčové oblasti, ktoré majú zásadný dosah na deti, vrátane tých, ktoré sa s deťmi obvykle nespájajú (napríklad verejná doprava), ktorá však v skutočnosti významne ovplyvňuje ich život.

| 4.6 | EHSV odporúča, aby sa otvorená metóda koordinácie používala ako mechanizmus angažovania sa medzi členskými štátmi a pri preberaní skúseností z osvedčených postupov vo vzťahu k uplatňovaniu UNCRC. |
| --- | --- |

4.6

EHSV odporúča, aby sa otvorená metóda koordinácie používala ako mechanizmus angažovania sa medzi členskými štátmi a pri preberaní skúseností z osvedčených postupov vo vzťahu k uplatňovaniu UNCRC.

| 4.7 | EHSV podporuje návrh Komisie, v rámci ktorého by chcela otvoriť Európske fórum za práva dieťaťa, zahájiť diskusiu na webovej stránke a vytvoriť pracovnú platformu na internete. Zámerom EHSV je aktívne sa zapojiť do týchto dôležitých fór. |
| --- | --- |

4.7

EHSV podporuje návrh Komisie, v rámci ktorého by chcela otvoriť Európske fórum za práva dieťaťa, zahájiť diskusiu na webovej stránke a vytvoriť pracovnú platformu na internete. Zámerom EHSV je aktívne sa zapojiť do týchto dôležitých fór.

| 4.8 | EHSV víta krátkodobé opatrenia navrhované Komisiou, ktoré sú určené na riešenie niektorých naliehavých problémov. Okrem uvedených opatrení Komisia zdôrazňuje naliehavú potrebu vyvinúť opatrenia, ktoré umožnia nadnárodnú spoluprácu policajných zborov v oblasti kontroly trestných registrov zamestnancov a dobrovoľníkov, ktorí pracujú s deťmi. EHSV naliehavo žiada, aby bolo v stratégii zvážené vytvorenie registra páchateľov sexuálnych trestných činov na deťoch, do ktorého mali prístup policajné zbory. |
| --- | --- |

4.8

EHSV víta krátkodobé opatrenia navrhované Komisiou, ktoré sú určené na riešenie niektorých naliehavých problémov. Okrem uvedených opatrení Komisia zdôrazňuje naliehavú potrebu vyvinúť opatrenia, ktoré umožnia nadnárodnú spoluprácu policajných zborov v oblasti kontroly trestných registrov zamestnancov a dobrovoľníkov, ktorí pracujú s deťmi. EHSV naliehavo žiada, aby bolo v stratégii zvážené vytvorenie registra páchateľov sexuálnych trestných činov na deťoch, do ktorého mali prístup policajné zbory.

| 4.9 | EHSV víta návrh Komisie, aby bola vypracovaná komunikačná stratégia o právach detí a aby informácie o právach detí boli poskytované vo forme vhodnej pre deti. Výbor naliehavo žiada, aby tieto materiály vychádzali z UNCRC a všetky informačné kampane boli primerané veku, dostupné vo viacerých jazykoch a dostupné aj pre deti s postihnutím. |
| --- | --- |

4.9

EHSV víta návrh Komisie, aby bola vypracovaná komunikačná stratégia o právach detí a aby informácie o právach detí boli poskytované vo forme vhodnej pre deti. Výbor naliehavo žiada, aby tieto materiály vychádzali z UNCRC a všetky informačné kampane boli primerané veku, dostupné vo viacerých jazykoch a dostupné aj pre deti s postihnutím.

| 4.10 | EHSV víta návrh Komisie vytvoriť koordinačné oddelenie. Výbor sa bude usilovať o zastúpenie v tomto oddelení. EHSV víta návrh Komisie vytvoriť oddelenie pre práva dieťaťa v rámci Komisie a koordinátora pre práva dieťaťa. EHSV berie na vedomie dôležitú úlohu, ktorú má koordinátor pre práva dieťaťa pri zabezpečení úspechu stratégie. |
| --- | --- |

4.10

EHSV víta návrh Komisie vytvoriť koordinačné oddelenie. Výbor sa bude usilovať o zastúpenie v tomto oddelení. EHSV víta návrh Komisie vytvoriť oddelenie pre práva dieťaťa v rámci Komisie a koordinátora pre práva dieťaťa. EHSV berie na vedomie dôležitú úlohu, ktorú má koordinátor pre práva dieťaťa pri zabezpečení úspechu stratégie.

| 4.11 | EHSV nalieha na to, aby boli poskytnuté dostatočné finančné prostriedky a ľudské zdroje pre tieto nové diskusné fóra a štruktúry. Taktiež zdôrazňuje, že koordinátor musí mať zabezpečené dostatočné postavenie a politický vplyv, aby mohol zabezpečiť naplnenie cieľov tejto funkcie. Na uplatnenie oznámenia, zelenej knihy a stratégie musí byť vynaložená dostatočná politická vôľa. Výbor navrhuje, aby Európsky parlament zvážil zavedenie konkrétneho opatrenia na financovanie stratégie a činností, ktoré sú v nej predkladané. |
| --- | --- |

4.11

EHSV nalieha na to, aby boli poskytnuté dostatočné finančné prostriedky a ľudské zdroje pre tieto nové diskusné fóra a štruktúry. Taktiež zdôrazňuje, že koordinátor musí mať zabezpečené dostatočné postavenie a politický vplyv, aby mohol zabezpečiť naplnenie cieľov tejto funkcie. Na uplatnenie oznámenia, zelenej knihy a stratégie musí byť vynaložená dostatočná politická vôľa. Výbor navrhuje, aby Európsky parlament zvážil zavedenie konkrétneho opatrenia na financovanie stratégie a činností, ktoré sú v nej predkladané.

| 4.12 | EHSV víta návrh Komisie každoročne predkladať správu o pokroku. Výbor žiada, aby bol konzultovaný pri vypracovávaní tejto správy a aby táto správa bola verejná. |
| --- | --- |

4.12

EHSV víta návrh Komisie každoročne predkladať správu o pokroku. Výbor žiada, aby bol konzultovaný pri vypracovávaní tejto správy a aby táto správa bola verejná.

5.   Práva detí na medzinárodnej úrovni

| 5.1 | EHSV víta sústredenie sa tak na deti v rámci EÚ ako aj na deti žijúce mimo EÚ. EHSV však vyjadruje sklamanie, že úprava textu vyvoláva dojem, že sa zameriava skôr na „celkovú situáciu“ než na situáciu „v EÚ“, pričom taktiež uprednostňuje medzinárodný dialóg pred vnútroštátnym. Výbor odporúča, aby bola v stratégii dosiahnutá rovnováha medzi globálnou situáciou a situáciou v EÚ ako aj medzi činnosťami a dialógom vedeným v rámci EÚ a na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

5.1

EHSV víta sústredenie sa tak na deti v rámci EÚ ako aj na deti žijúce mimo EÚ. EHSV však vyjadruje sklamanie, že úprava textu vyvoláva dojem, že sa zameriava skôr na „celkovú situáciu“ než na situáciu „v EÚ“, pričom taktiež uprednostňuje medzinárodný dialóg pred vnútroštátnym. Výbor odporúča, aby bola v stratégii dosiahnutá rovnováha medzi globálnou situáciou a situáciou v EÚ ako aj medzi činnosťami a dialógom vedeným v rámci EÚ a na vnútroštátnej úrovni.

| 5.2 | Európska únia a jej členské štáty by mali systematicky zohľadňovať odporúčania (záverečné pripomienky) výboru OSN pre práva detí v bilaterálnych dohodách a vzťahoch s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. |
| --- | --- |

5.2

Európska únia a jej členské štáty by mali systematicky zohľadňovať odporúčania (záverečné pripomienky) výboru OSN pre práva detí v bilaterálnych dohodách a vzťahoch s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ.

| 5.3 | EHSV víta uznanie, že UNCRC, ktorý už ratifikovali takmer na celom svete, poskytuje osobitne pevný základ pre záväzky medzi Európskou komisiou a krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. Avšak ľutuje, že oznámenie nebuduje na potenciáli, ktorým je použitie ratifikácie UNCRC všetkými členskými štátmi EÚ ako rámca pre záväzky medzi členskými štátmi, ako aj pre využitie overených postupov. |
| --- | --- |

5.3

EHSV víta uznanie, že UNCRC, ktorý už ratifikovali takmer na celom svete, poskytuje osobitne pevný základ pre záväzky medzi Európskou komisiou a krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. Avšak ľutuje, že oznámenie nebuduje na potenciáli, ktorým je použitie ratifikácie UNCRC všetkými členskými štátmi EÚ ako rámca pre záväzky medzi členskými štátmi, ako aj pre využitie overených postupov.

| 5.4 | EHSV odporúča, aby z rozvojovej pomoci EÚ bolo vyčlenené určité percento prostriedkov, ktoré by boli venované na opatrenia v prospech detí. |
| --- | --- |

5.4

EHSV odporúča, aby z rozvojovej pomoci EÚ bolo vyčlenené určité percento prostriedkov, ktoré by boli venované na opatrenia v prospech detí.

6.   Poďakovanie

| 6.1 | V rámci prípravných prác na tomto stanovisku EHSV konzultoval s viacerými detskými organizáciami a ich sieťami, a preto by im chcel vyjadriť poďakovanie za ich príspevky (17). |
| --- | --- |

6.1

V rámci prípravných prác na tomto stanovisku EHSV konzultoval s viacerými detskými organizáciami a ich sieťami, a preto by im chcel vyjadriť poďakovanie za ich príspevky (17).

7.   Konkrétne pripomienky k terminológii
   (18) [pozn. prekl.: pripomienky sa vzťahujú na anglickú jazykovú verziu, s ktorou pracovala spravodajkyňa]

| 7.1 | The phrase „sexual abuse“ should be replaced by „sexual exploitation“. |
| --- | --- |

7.1

The phrase „sexual abuse“ should be replaced by „sexual exploitation“.

| 7.2 | The term „handicaps“ should be replaced by „impedes“. |
| --- | --- |

7.2

The term „handicaps“ should be replaced by „impedes“.

| 7.3 | The phrase „break of adolescence“ should be replaced with „beginning of adolescence“. |
| --- | --- |

7.3

The phrase „break of adolescence“ should be replaced with „beginning of adolescence“.

| 7.4 | The meaning of the phrase „indoor pollution“ needs to be clarified. |
| --- | --- |

7.4

The meaning of the phrase „indoor pollution“ needs to be clarified.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Protokol Organizácie Spojených národov o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi, jeho potláčaní a trestaní; Protokol Organizácie Spojených národov k Dohovoru o právach dieťaťa o predaji detí, detskej prostitúcii a detskej pornografii; Protokol Organizácie Spojených národov k Dohovoru o právach dieťaťa o účasti detí v ozbrojených konfliktoch.

1

(2)  Valné zhromaždenie OSN, Miléniová deklarácia OSN, 55. zasadnutie, 18. septembra 2000.

2

(3)  Úplné znenie textu je dostupné na internetovej stránke:

3

http://www.echr.coe.int/ECHR/EN/Header/Basic+Texts/Basic+Texts/The+European+Convention+on+Human+Rights+and+its+Protocols/.

(4)  Charta základných práv Európskej únie, Ú. v. ES C 364, 18.12.2000, dostupná na internetovej stránke:

4

http://europa.eu.int/comm/justice_home/unit/charte/index_en.html.

(5)  Strategické ciele na obdobie 2005 – 2009. Európa 2010: Partnerstvo pre obnovu, prosperitu, solidaritu a bezpečnosť Európy, KOM (2005) 12, konečné znenie, z 26.1.2005.

5

(6)  Stanovisko EHSV z 28.2.1996 na tému „Európska kultúrna politika pre deti“ Spravodajca: pán Sklavounos (Ú. v. ES C 153, 28.5.1996).

6

Stanovisko EHSV z 2.7.1998 na tému „Zneužívanie detí a sexuálna turistika“ Spravodajca: pán Sklavounos (Ú. v. ES C 284, 14.9.1998).

Stanovisko EHSV z 29.11.2000 na tému „Biela kniha: politika mládeže“ Spravodajkyňa: pani Hassett-van Turnhout (Ú. v. EÚ C 116, 20.4.2001).

Stanovisko EHSV z 24.4.2002 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku vzdelávania prostredníctvom športu 2004“. Spravodajca: pán Koryfidis (Ú. v. ES C 149, 21.6.2002).

.

Stanovisko EHSV z 25.4.2002 na tému „Biela kniha: Nový impulz pre európsku mládež“ Spravodajkyňa: pani Hassett-van Turnhout (Ú. v. EÚ C 149, 21.6.2002).

Stanovisko EHSV z 24.9.2003 k návrhu Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program na podporu mládežníckych organizácií aktívnych na európskej úrovni. Spravodajkyňa: pani Hassett-van Turnhout (Ú. v. EÚ C 10, 14.1.2004).

Stanovisko EHSV z 16.12.2004 na tému „Vzťahy medzi generáciami“. Spravodajca: pán Bloch-Lainé (Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005).

Stanovisko EHSV z 10. 3.2005 na tému návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o realizácii programu „Mládež v akcii“ na obdobie rokov 2007-2013. Spravodajca: pán Rodríguez García-Caro (Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005)

Stanovisko EHSV z 11.5.2005 na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o liekoch na pediatrické použitie, a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1768/92, smernica 2001/83/ES a nariadenie (ES) č. 726/2004“. Spravodajca: pán Braghin (Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005).

Stanovisko EHSV zo 14. 12. 2006 na tému „Deti ako nepriame obete domáceho násilia“, spravodajkyňa pani HEINISCH.

(7)  Dohovor o právach dieťaťa, Organizácia spojených národov, 1989; Deklarácia Organizácie spojených národov o medzinárodnom roku mládeže, 1985, „Mier, účasť, rozvoj“; Európska charta o účasti mladých ľudí na živote miestnych a regionálnych orgánov v rámci Kongresu miestnych a regionálnych samospráv Európy, 1992; Odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy o „Účasti mládeže a budúcnosti občianskej spoločnosti“, Odporúčanie č. R(97) 3 zo 4. februára 1997; Rezolúcia zo schôdzky Rady Ministrov pre mládež v rámci zasadnutia Rady 8. februára 1999 (Ú. v. ES C 42, 1999, s. 1).

7

(8)  KOM(2003) 650, konečné znenie, Brusel, 30.10.2003.

8

(9)  Hospodárska a sociálna rada Organizácie spojených národov, Komisia pre postavenie žien z roku 2007: zameranie sa na diskrimináciu a násilie voči dievčatám.

9

(10)  Cieľom oznámenia je „vytvorenie jednotnej stratégie EÚ na účinnú podporu a ochranu práv dieťaťa vo vnútorných a vonkajších politikách Európskej únie“; Článok 24 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom je uvedené: „Pri všetkých opatreniach prijatých orgánmi verejnej moci alebo súkromnými inštitúciami, ktoré sa týkajú detí, sa musia v prvom rade brať do úvahy najlepšie záujmy dieťaťa“.

10

(11)  Odporúčanie o starostlivosti o deti (92/241/EHS, schválené 31. marca 1992 prijaté Radou ministrov v marci 1992;) a kvalitatívne ciele v službách pre malé deti stanovené v sieti pre starostlivosť o deti v ES, ktoré zverejnila Európska komisia v roku 1996.

11

(12)  Uvedené by mohlo byť realizované v spolupráci s Radou Európy, ktorej parlamentné zhromaždenie a výbor ministrov prijali v roku 2005 odporúčanie týkajúce sa detí v zariadeniach náhradnej starostlivosti. Viď odporúčanie R (2005) 5 Výboru ministrov členských štátov ohľadne práv detí žijúcich v zariadeniach náhradnej starostlivosti.

12

(13)  www.violencestudy.org

13

(14)  Šesťdesiate prvé zasadnutie OSN, podpora a ochrana práv detí, A\61\299.

14

(15)  Portfolio of overarching indicators and streamlined social inclusion, pensions and health portfolios, jún 2006.

15

(16)  Napríklad: „Opportunity for All: seventh annual Report 2005“, Department for Work & Pensions, Spojené kráľovstvo, kde je uvedené široké spektrum indikátorov týkajúcich sa problematiky detí a mládeži.

16

(17)  Eurochild, SOS Kinderdorf, World Association of Girl Scouts a Girl Guides (WAGGGS), Európska informačná kancelária, Jaap Doek, predseda výboru pre práva dieťaťa pri OSN a Thomas Coram Research Unit.

17

(18)  Všetky odkazy sa vzťahujú na sekciu I.4.1 dokumentu KOM(2006) 367, konečné znenie.

18

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/71

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2201/2003, pokiaľ ide o súdnu právomoc, a ktorým sa zavádzajú pravidlá týkajúce sa rozhodného práva v manželských veciach“

KOM(2006) 399, konečné znenie

(2006/C 325/17)

Rada sa rozhodla 20. septembra 2006 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená prípravnými prácami prijala svoje stanovisko 7. novembra 2006. Spravodajcom bol pán RETUREAU.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra) 108 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie stanoviska

| 1.1 | Výbor, ktorý bol konzultovaný v súvislosti s prvou iniciatívou, na základe pozmeňovacích návrhov v zásade schvaľuje rozšírenie súdnej právomoci a rozhodného práva k nariadeniu č. 2201/2003, ktoré dopĺňa nariadenie o uznávaní súdnych rozhodnutí v manželských veciach a starostlivosti o deti. Výbor sa už vyjadril k „zelenej knihe o rozvode“ pokiaľ ide o súdnu právomoc a rozhodné právo a odkazuje na toto veľmi podrobné stanovisko (1). |
| --- | --- |

1.1

Výbor, ktorý bol konzultovaný v súvislosti s prvou iniciatívou, na základe pozmeňovacích návrhov v zásade schvaľuje rozšírenie súdnej právomoci a rozhodného práva k nariadeniu č. 2201/2003, ktoré dopĺňa nariadenie o uznávaní súdnych rozhodnutí v manželských veciach a starostlivosti o deti. Výbor sa už vyjadril k „zelenej knihe o rozvode“ pokiaľ ide o súdnu právomoc a rozhodné právo a odkazuje na toto veľmi podrobné stanovisko (1).

| 1.2 | Zamýšľa sa však nad tým, či je vhodné zaoberať sa otázkou rozdelenia spoločného majetku (nehnuteľností, nábytku a iných majetkových práv) takým spôsobom, že sa rozšíri pole pôsobnosti rationae personae tohto rozdelenia na nezosobášené páry (ktoré môžu mať taktiež spoločné deti). |
| --- | --- |

1.2

Zamýšľa sa však nad tým, či je vhodné zaoberať sa otázkou rozdelenia spoločného majetku (nehnuteľností, nábytku a iných majetkových práv) takým spôsobom, že sa rozšíri pole pôsobnosti rationae personae tohto rozdelenia na nezosobášené páry (ktoré môžu mať taktiež spoločné deti).

| 1.3 | Možno by bolo logickejšie zaoberať sa na jednej strane v ucelenom nariadení č. 2201/2003 všetkými dôsledkami zrušenia manželského zväzku a starostlivosti o spoločné deti a na druhej strane v novom nariadení všetkými dôsledkami rozluky nezosobášených párov, ktoré spolu žijú na základe zmluvy alebo de facto. Bezpochyby by sa tým zvýšila prehľadnosť a porozumenie rozhodného práva a uľahčilo by sa uznávanie súdnych rozhodnutí, ktoré často upravujú všetky podmienky a dôsledky rozvodu alebo rozluky v konečnom rozsudku. |
| --- | --- |

1.3

Možno by bolo logickejšie zaoberať sa na jednej strane v ucelenom nariadení č. 2201/2003 všetkými dôsledkami zrušenia manželského zväzku a starostlivosti o spoločné deti a na druhej strane v novom nariadení všetkými dôsledkami rozluky nezosobášených párov, ktoré spolu žijú na základe zmluvy alebo de facto. Bezpochyby by sa tým zvýšila prehľadnosť a porozumenie rozhodného práva a uľahčilo by sa uznávanie súdnych rozhodnutí, ktoré často upravujú všetky podmienky a dôsledky rozvodu alebo rozluky v konečnom rozsudku.

2.   Návrhy Komisie

| 2.1 | Dve iniciatívy Komisie týkajúce sa rozhodného práva v manželských veciach boli práve predložené Rade: jedna sa týka rozluky zosobášených párov a navrhuje úpravu nariadenia č. 2201/2003, ktoré vstúpilo do platnosti 1. januára 2005, zatiaľ čo druhá sa zaoberá rozdelením spoločného majetku či už v dôsledku zrušenia manželstva alebo v dôsledku rozluky, tak u párov, ktoré uzatvorili inú ako predmanželskú zmluvu alebo u párov, ktoré spolu žijú de facto. |
| --- | --- |

2.1

Dve iniciatívy Komisie týkajúce sa rozhodného práva v manželských veciach boli práve predložené Rade: jedna sa týka rozluky zosobášených párov a navrhuje úpravu nariadenia č. 2201/2003, ktoré vstúpilo do platnosti 1. januára 2005, zatiaľ čo druhá sa zaoberá rozdelením spoločného majetku či už v dôsledku zrušenia manželstva alebo v dôsledku rozluky, tak u párov, ktoré uzatvorili inú ako predmanželskú zmluvu alebo u párov, ktoré spolu žijú de facto.

| 2.2 | Právnym základom tohto návrhu je článok 61 bod c) zmluvy, ktorý udeľuje Spoločenstvu právomoci prijímať opatrenia v oblasti justičnej spolupráce v občianskych veciach uvedených v článku 65. |
| --- | --- |

2.2

Právnym základom tohto návrhu je článok 61 bod c) zmluvy, ktorý udeľuje Spoločenstvu právomoci prijímať opatrenia v oblasti justičnej spolupráce v občianskych veciach uvedených v článku 65.

| 2.3 | V súvislosti so spomínanými iniciatívami komisár Fratini vyhlásil: „Tieto iniciatívy zjednodušia život párov v EÚ.... Posilnia právnu istotu a umožnia manželom dozvedieť sa, ktoré právo sa bude vzťahovať na ich majetkové pomery v manželstve a pri rozvode. Ich cieľom nie je zjednotiť vnútroštátne právne predpisy o rozvode, ktoré sú veľmi rozdielne, ale zabezpečiť právnu istotu, flexibilitu a prístup k súdom“. |
| --- | --- |

2.3

V súvislosti so spomínanými iniciatívami komisár Fratini vyhlásil: „Tieto iniciatívy zjednodušia život párov v EÚ.... Posilnia právnu istotu a umožnia manželom dozvedieť sa, ktoré právo sa bude vzťahovať na ich majetkové pomery v manželstve a pri rozvode. Ich cieľom nie je zjednotiť vnútroštátne právne predpisy o rozvode, ktoré sú veľmi rozdielne, ale zabezpečiť právnu istotu, flexibilitu a prístup k súdom“.

| 2.4 | Z dôvodu vysokej rozvodovosti v Európskej únii sa rozhodné právo a súdna právomoc v manželských veciach dotýkajú každoročne značného počtu občanov. |
| --- | --- |

2.4

Z dôvodu vysokej rozvodovosti v Európskej únii sa rozhodné právo a súdna právomoc v manželských veciach dotýkajú každoročne značného počtu občanov.

| 2.5 | Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003, ktoré zrušilo a nahradilo nariadenie Rady (ES) č. 1347/2000 a ktoré nadobudlo účinnosť k 1. marcu 2005, nezahŕňalo pravidlá týkajúce sa rozhodného práva. Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 umožňuje manželom vybrať si z niekoľkých rozdielnych súdnych právomocí. Ak konanie v manželských veciach prebieha pred súdom jedného členského štátu, rozhodné právo sa určuje na základe vnútroštátnych kolíznych noriem tohto štátu založených na celkom odlišných kritériách. Väčšina členských štátov stanovuje rozhodné právo podľa stupnice kritérií na určenie súdnej príslušnosti s cieľom zaručiť, aby sa v danom konaní uplatňoval právny systém, s ktorým má najužšie väzby. Ostatné členské krajiny systematicky uplatňujú pri konaniach v manželských veciach svoje vnútroštátne právne predpisy („lex fori“). Belgicko umožňuje obidvom stranám, aby si vybrali medzi belgickým právom a právom inej krajiny. |
| --- | --- |

2.5

Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003, ktoré zrušilo a nahradilo nariadenie Rady (ES) č. 1347/2000 a ktoré nadobudlo účinnosť k 1. marcu 2005, nezahŕňalo pravidlá týkajúce sa rozhodného práva. Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 umožňuje manželom vybrať si z niekoľkých rozdielnych súdnych právomocí. Ak konanie v manželských veciach prebieha pred súdom jedného členského štátu, rozhodné právo sa určuje na základe vnútroštátnych kolíznych noriem tohto štátu založených na celkom odlišných kritériách. Väčšina členských štátov stanovuje rozhodné právo podľa stupnice kritérií na určenie súdnej príslušnosti s cieľom zaručiť, aby sa v danom konaní uplatňoval právny systém, s ktorým má najužšie väzby. Ostatné členské krajiny systematicky uplatňujú pri konaniach v manželských veciach svoje vnútroštátne právne predpisy („lex fori“). Belgicko umožňuje obidvom stranám, aby si vybrali medzi belgickým právom a právom inej krajiny.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Iniciatíva, ktorou sa toto stanovisko zaoberá, sa týka rozhodného práva vo veciach rozvodu, rozluky a zrušenia „medzinárodného“ manželstva (páry rôznej štátnej príslušnosti alebo rovnakej štátnej príslušnosti, ktoré majú pobyt v inom členskom štáte ako je krajina ich štátnej príslušnosti) ako i starostlivosti o spoločné maloleté deti. Týka sa teda otázok vzťahujúcich sa na zrušenie manželského zväzku, ku ktorému došlo medzi manželmi uzatvorením manželstva s občanom iného štátu bez presiahnutia pola pôsobnosti rationae materiae nariadenia č. 2201/2003. |
| --- | --- |

3.1

Iniciatíva, ktorou sa toto stanovisko zaoberá, sa týka rozhodného práva vo veciach rozvodu, rozluky a zrušenia „medzinárodného“ manželstva (páry rôznej štátnej príslušnosti alebo rovnakej štátnej príslušnosti, ktoré majú pobyt v inom členskom štáte ako je krajina ich štátnej príslušnosti) ako i starostlivosti o spoločné maloleté deti. Týka sa teda otázok vzťahujúcich sa na zrušenie manželského zväzku, ku ktorému došlo medzi manželmi uzatvorením manželstva s občanom iného štátu bez presiahnutia pola pôsobnosti rationae materiae nariadenia č. 2201/2003.

| 3.2 | Výbor uznáva, že návrh zaručí občanom vhodné riešenia pokiaľ ide o právnu istotu, predvídateľnosť, flexibilitu a prístup k súdom. Zároveň súhlasí s právnym základom, ktorý je pravidelne uplatňovaný v otázkach občianskeho a obchodného práva. |
| --- | --- |

3.2

Výbor uznáva, že návrh zaručí občanom vhodné riešenia pokiaľ ide o právnu istotu, predvídateľnosť, flexibilitu a prístup k súdom. Zároveň súhlasí s právnym základom, ktorý je pravidelne uplatňovaný v otázkach občianskeho a obchodného práva.

| 3.3 | Na rozdiel od väčšiny právnych systémov, niektoré vnútroštátne právne predpisy nevyžadujú aby mali manželia rozdielne pohlavie. Výbor však poznamenáva, že cieľom pozmeneného nariadenia nie je zjednotiť vnútroštátne právne predpisy, ale stanoviť rozhodné právo vo všetkých konkrétnych prípadoch zahŕňajúcich cudzí prvok a umožniť pohyb rozsudkov bez exequatur (prehlásenia o vykonateľnosti rozsudku). Ani zásadné rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi v zásade nebránia uplatňovať pozmenené nariadenie, ktoré navrhla Komisia. |
| --- | --- |

3.3

Na rozdiel od väčšiny právnych systémov, niektoré vnútroštátne právne predpisy nevyžadujú aby mali manželia rozdielne pohlavie. Výbor však poznamenáva, že cieľom pozmeneného nariadenia nie je zjednotiť vnútroštátne právne predpisy, ale stanoviť rozhodné právo vo všetkých konkrétnych prípadoch zahŕňajúcich cudzí prvok a umožniť pohyb rozsudkov bez exequatur (prehlásenia o vykonateľnosti rozsudku). Ani zásadné rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi v zásade nebránia uplatňovať pozmenené nariadenie, ktoré navrhla Komisia.

| 3.4 | Výbor už vypracoval stanovisko k rozhodnému právu vo veciach rozvodu pri príležitosti zelenej knihy o rozvode a pri vyjadrovaní svojho názoru k tomuto návrhu sa odvoláva zásadne na dané stanovisko. Znovu zdôrazňuje dôležitosť spomínaného nariadenia pre mnohonárodnostné páry, pretože objasňuje a zjednodušuje podmienky prístupu k súdu a voľný pohyb súdnych rozhodnutí na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

3.4

Výbor už vypracoval stanovisko k rozhodnému právu vo veciach rozvodu pri príležitosti zelenej knihy o rozvode a pri vyjadrovaní svojho názoru k tomuto návrhu sa odvoláva zásadne na dané stanovisko. Znovu zdôrazňuje dôležitosť spomínaného nariadenia pre mnohonárodnostné páry, pretože objasňuje a zjednodušuje podmienky prístupu k súdu a voľný pohyb súdnych rozhodnutí na vnútornom trhu.

| 3.5 | Podľa výboru návrh pripúšťa, že z danej skutočnosti vyplývajú dve rozdielne situácie: podľa toho, či manželia súhlasia alebo nesúhlasia so súdnou právomocou a rozhodným právom, pozmenené nariadenie by poskytlo stranám v prvom prípade všeobecne známe výhody a väčšiu flexibilitu, pričom v druhom prípade by sa uplatňoval mechanický model. Toto sa však líši od situácie, ktorú chce dosiahnuť zelená kniha o rozvode, ktorá navrhovala flexibilnejšie riešenia v prípade eventuálnej nezhody medzi manželmi. Výbor by si želal, aby bol pojem flexibility zachovaný, no uznáva, že návrh Komisie je jednoduchší a zabraňuje predlžovaniu súdnych konaní. |
| --- | --- |

3.5

Podľa výboru návrh pripúšťa, že z danej skutočnosti vyplývajú dve rozdielne situácie: podľa toho, či manželia súhlasia alebo nesúhlasia so súdnou právomocou a rozhodným právom, pozmenené nariadenie by poskytlo stranám v prvom prípade všeobecne známe výhody a väčšiu flexibilitu, pričom v druhom prípade by sa uplatňoval mechanický model. Toto sa však líši od situácie, ktorú chce dosiahnuť zelená kniha o rozvode, ktorá navrhovala flexibilnejšie riešenia v prípade eventuálnej nezhody medzi manželmi. Výbor by si želal, aby bol pojem flexibility zachovaný, no uznáva, že návrh Komisie je jednoduchší a zabraňuje predlžovaniu súdnych konaní.

| 3.6 | Návrh umožňuje v tomto bode rozšírenie súdnej kompetencie v prípade súhlasu sťažovateľov. Úplne vylučuje postúpenie súdneho konania inej krajine, ktoré by výbor mohol za určitých podmienok akceptovať (súdna právomoc súdu, ktorý začal konať ako prvý o postúpení súdneho konania, urýchlený súdny postup), ako to už uviedol vo svojom stanovisku k zelenej knihe o rozvode. |
| --- | --- |

3.6

Návrh umožňuje v tomto bode rozšírenie súdnej kompetencie v prípade súhlasu sťažovateľov. Úplne vylučuje postúpenie súdneho konania inej krajine, ktoré by výbor mohol za určitých podmienok akceptovať (súdna právomoc súdu, ktorý začal konať ako prvý o postúpení súdneho konania, urýchlený súdny postup), ako to už uviedol vo svojom stanovisku k zelenej knihe o rozvode.

| 3.7 | Pokiaľ ide o výhradu verejného poriadku, návrh dáva sudcom možnosť, aby vo výnimočných prípadoch odmietli uznať súdne rozhodnutie iného štátu, ak zjavne protirečí verejnému poriadku štátu, ktorého súd koná. Avšak členské štáty by mohli mať na vec rozdielne názory a rozsudok uznaný v jednom štáte by už nemusel byť uznaný v inom členskom štáte, čo by bránilo voľnému pohybu súdnych rozhodnutí a vytvárali by sa zbytočné prekážky. |
| --- | --- |

3.7

Pokiaľ ide o výhradu verejného poriadku, návrh dáva sudcom možnosť, aby vo výnimočných prípadoch odmietli uznať súdne rozhodnutie iného štátu, ak zjavne protirečí verejnému poriadku štátu, ktorého súd koná. Avšak členské štáty by mohli mať na vec rozdielne názory a rozsudok uznaný v jednom štáte by už nemusel byť uznaný v inom členskom štáte, čo by bránilo voľnému pohybu súdnych rozhodnutí a vytvárali by sa zbytočné prekážky.

| 3.8 | Výbor sa domnieva, že pokiaľ ide o uznávanie rozsudkov vydaných v tretích krajinách, určite by stálo za námahu upresniť, že súdne rozhodnutia, ktoré majú byť uznané, musia byť v súlade s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Chartou prijatou v roku 2000 na zasadnutí Európskej rady v Nice ako i s princípom úplnej právnej rovnosti medzi manželmi. Každá krajina, ktorej by bola žiadosť o uznanie rozsudku predložená a ktorá by v ňom zistila zjavné rozdiely týkajúce sa základných práv Európskej únie, by mala vzniesť námietky voči voľnému pohybu rozsudku na základe výhrady verejného poriadku Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.8

Výbor sa domnieva, že pokiaľ ide o uznávanie rozsudkov vydaných v tretích krajinách, určite by stálo za námahu upresniť, že súdne rozhodnutia, ktoré majú byť uznané, musia byť v súlade s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Chartou prijatou v roku 2000 na zasadnutí Európskej rady v Nice ako i s princípom úplnej právnej rovnosti medzi manželmi. Každá krajina, ktorej by bola žiadosť o uznanie rozsudku predložená a ktorá by v ňom zistila zjavné rozdiely týkajúce sa základných práv Európskej únie, by mala vzniesť námietky voči voľnému pohybu rozsudku na základe výhrady verejného poriadku Spoločenstva.

| 3.9 | V záujme zaručenia jednotného uznania vo všetkých členských štátoch by sa voči inému štátu nemala uplatňovať žiadna výhrada na základe vnútroštátneho verejného poriadku a mala by sa uplatniť len výhrada na základe verejného poriadku Spoločenstva. Zabránilo by sa tým pocitu, že príslušný súd pri zamietnutí uznania konal svojvoľne. |
| --- | --- |

3.9

V záujme zaručenia jednotného uznania vo všetkých členských štátoch by sa voči inému štátu nemala uplatňovať žiadna výhrada na základe vnútroštátneho verejného poriadku a mala by sa uplatniť len výhrada na základe verejného poriadku Spoločenstva. Zabránilo by sa tým pocitu, že príslušný súd pri zamietnutí uznania konal svojvoľne.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Skutočnosť, že Komisia predložila dve odlišné iniciatívy vyplýva z rozdielov v rozsahu pôsobnosti rationae personae obidvoch legislatívnych návrhov. Návrh o rozdelení majetku sa dotýka všetkých zosobášených i nezosobášených párov. |
| --- | --- |

4.1

Skutočnosť, že Komisia predložila dve odlišné iniciatívy vyplýva z rozdielov v rozsahu pôsobnosti rationae personae obidvoch legislatívnych návrhov. Návrh o rozdelení majetku sa dotýka všetkých zosobášených i nezosobášených párov.

| 4.2 | Bolo by vhodné preskúmať užitočnosť navrhovaného rozdelenia. Zrušenie manželského režimu si totiž vyžaduje špecifické riešenia podľa povahy daného režimu (právny režim bez predmanželskej zmluvy alebo právny režim s predmanželskou zmluvou) a prípadných darov medzi manželmi, ktoré sa môžu riadiť špecifickými ustanoveniami na rozdiel od iných darov, najmä v oblasti dedičstva. |
| --- | --- |

4.2

Bolo by vhodné preskúmať užitočnosť navrhovaného rozdelenia. Zrušenie manželského režimu si totiž vyžaduje špecifické riešenia podľa povahy daného režimu (právny režim bez predmanželskej zmluvy alebo právny režim s predmanželskou zmluvou) a prípadných darov medzi manželmi, ktoré sa môžu riadiť špecifickými ustanoveniami na rozdiel od iných darov, najmä v oblasti dedičstva.

| 4.3 | Možno by bolo logickejšie zaoberať sa na jednej strane v ucelenom nariadení č. 2201/2003 všetkými dôsledkami zrušenia manželského zväzku (vrátane finančných dôsledkov) a starostlivosti o spoločné deti a na druhej strane v novom nariadení všetkými dôsledkami rozluky nezosobášených párov, poprípade párov rovnakého pohlavia, ktoré spolu žijú na základe zmluvy (ako napríklad občianska zmluva solidarity PACS vo Francúzsku) alebo de facto (konkubinát). |
| --- | --- |

4.3

Možno by bolo logickejšie zaoberať sa na jednej strane v ucelenom nariadení č. 2201/2003 všetkými dôsledkami zrušenia manželského zväzku (vrátane finančných dôsledkov) a starostlivosti o spoločné deti a na druhej strane v novom nariadení všetkými dôsledkami rozluky nezosobášených párov, poprípade párov rovnakého pohlavia, ktoré spolu žijú na základe zmluvy (ako napríklad občianska zmluva solidarity PACS vo Francúzsku) alebo de facto (konkubinát).

| 4.4 | Bezpochyby by sa tým zlepšila prehľadnosť a porozumenie rozhodného práva a uľahčilo by sa uznávanie súdnych rozhodnutí, ktoré často upravujú všetky podmienky a dôsledky rozvodu alebo rozluky v konečnom rozsudku. Okrem toho by sa malo vyriešiť aj postavenie detí „atypických“ párov a to nielen v súvislosti s ich majetkom. |
| --- | --- |

4.4

Bezpochyby by sa tým zlepšila prehľadnosť a porozumenie rozhodného práva a uľahčilo by sa uznávanie súdnych rozhodnutí, ktoré často upravujú všetky podmienky a dôsledky rozvodu alebo rozluky v konečnom rozsudku. Okrem toho by sa malo vyriešiť aj postavenie detí „atypických“ párov a to nielen v súvislosti s ich majetkom.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z 29.9.2006 na tému „Zelená kniha o rozhodnom práve a súdnej právomoci vo veciach rozvodu“, spravodajca: pán RETUREAU (Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006)

1

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazca“

KOM(2006) 79, konečné znenie – 2006/0025 (COD)

(2006/C 325/18)

Rada sa 4. apríla 2006 rozhodla podľa článku 80 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. novembra 2006 Spravodajcom bol pán Simons.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra) 115 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | V súvislosti s bezpečnostnými opatreniami prijatými v oblasti leteckej a námornej dopravy Komisia vypracovala návrh nariadenia s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávateľského reťazca v pozemnej doprave pre členské štáty záväzne a pre podniky na základe dobrovoľnosti. |
| --- | --- |

1.1

V súvislosti s bezpečnostnými opatreniami prijatými v oblasti leteckej a námornej dopravy Komisia vypracovala návrh nariadenia s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávateľského reťazca v pozemnej doprave pre členské štáty záväzne a pre podniky na základe dobrovoľnosti.

| 1.2 | Komisia definuje dodávateľský reťazec ako systém, ktorý „zahŕňa všetky dopravné postupy a procesy medzi miestom výroby a miestom cieľového určenia tovaru“. Komisia tiež naznačila, že navrhované nariadenie sa vzťahuje len na nákladnú dopravu a že osobná doprava sa bude v prípade potreby riešiť neskôr. |
| --- | --- |

1.2

Komisia definuje dodávateľský reťazec ako systém, ktorý „zahŕňa všetky dopravné postupy a procesy medzi miestom výroby a miestom cieľového určenia tovaru“. Komisia tiež naznačila, že navrhované nariadenie sa vzťahuje len na nákladnú dopravu a že osobná doprava sa bude v prípade potreby riešiť neskôr.

| 1.3 | Cieľom návrhu Komisie nie je len zvýšiť úroveň bezpečnosti v celom dodávateľskom reťazci, ale aj vytvoriť spoločný rámec pre systematický európsky prístup k bezpečnosti v tejto oblasti, pričom nemajú vzniknúť negatívne dôsledky pre spoločný trh dopravy a existujúce bezpečnostné opatrenia. Cieľom je tiež eliminovať zbytočné administratívne procesy a prekážky na európskej a národnej úrovni. |
| --- | --- |

1.3

Cieľom návrhu Komisie nie je len zvýšiť úroveň bezpečnosti v celom dodávateľskom reťazci, ale aj vytvoriť spoločný rámec pre systematický európsky prístup k bezpečnosti v tejto oblasti, pričom nemajú vzniknúť negatívne dôsledky pre spoločný trh dopravy a existujúce bezpečnostné opatrenia. Cieľom je tiež eliminovať zbytočné administratívne procesy a prekážky na európskej a národnej úrovni.

| 1.4 | Výbor zastáva názor, že vzhľadom na vysoký stupeň prepojenia medzi rôznymi modelmi vnútrozemskej nákladnej dopravy (vnútrozemské vodné cesty, cestné komunikácie, železnica a tiež diaľkové potrubné vedenia) je potrebné postupovať systematicky s cieľom zvýšiť ich bezpečnosť, pretože pevnosť celého dodávateľského reťazca závisí od jeho najslabšieho článku. |
| --- | --- |

1.4

Výbor zastáva názor, že vzhľadom na vysoký stupeň prepojenia medzi rôznymi modelmi vnútrozemskej nákladnej dopravy (vnútrozemské vodné cesty, cestné komunikácie, železnica a tiež diaľkové potrubné vedenia) je potrebné postupovať systematicky s cieľom zvýšiť ich bezpečnosť, pretože pevnosť celého dodávateľského reťazca závisí od jeho najslabšieho článku.

| 1.5 | Vychádzajúc z vyššie uvedeného predpokladu a vzhľadom na Lisabonskú stratégiu však všetky navrhované opatrenia musia byť efektívne a účinné a nesmú viesť k nárastu byrokracie alebo deformácii hospodárskej súťaže v rámci jednotlivých typov dopravy alebo medzi nimi. Výbor má vážne pochybnosti, či bude možné dosiahnuť tieto ciele na základe predloženého návrhu nariadenia. Celý prístup sú zdá byť veľmi byrokratický. Výbor okrem toho zastáva názor, že prekážky súvisiace s realizáciou navrhovaných opatrení sa prenesú na zamestnávateľov a zamestnancov v dotknutých odvetviach. Z toho istého dôvodu by bolo vhodné lepšie identifikovať výhody spojené so štatútom „bezpečného hospodárskeho subjektu“ a jeho vplyv na dodávateľský reťazec, aby sa predišlo riziku jeho vážneho narušenia, čo by mohlo viesť k rastu nákladov v celom hospodárstve, bez získania príslušných výhod. |
| --- | --- |

1.5

Vychádzajúc z vyššie uvedeného predpokladu a vzhľadom na Lisabonskú stratégiu však všetky navrhované opatrenia musia byť efektívne a účinné a nesmú viesť k nárastu byrokracie alebo deformácii hospodárskej súťaže v rámci jednotlivých typov dopravy alebo medzi nimi. Výbor má vážne pochybnosti, či bude možné dosiahnuť tieto ciele na základe predloženého návrhu nariadenia. Celý prístup sú zdá byť veľmi byrokratický. Výbor okrem toho zastáva názor, že prekážky súvisiace s realizáciou navrhovaných opatrení sa prenesú na zamestnávateľov a zamestnancov v dotknutých odvetviach. Z toho istého dôvodu by bolo vhodné lepšie identifikovať výhody spojené so štatútom „bezpečného hospodárskeho subjektu“ a jeho vplyv na dodávateľský reťazec, aby sa predišlo riziku jeho vážneho narušenia, čo by mohlo viesť k rastu nákladov v celom hospodárstve, bez získania príslušných výhod.

| 1.6 | Výbor v tejto súvislosti tiež konštatuje, že chýbajú návrhy na adekvátnu ochranu fyzickej infraštruktúry proti teroristickým útokom. Práve preto, že vnútrozemská doprava využíva infraštruktúru, ako napr. mosty, tunely, viadukty a tiež sieť diaľkových potrubných vedení, je potrebné doplniť návrhy na zvýšenie bezpečnosti dodávateľského reťazca o návrhy efektívnejšej ochrany fyzickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.6

Výbor v tejto súvislosti tiež konštatuje, že chýbajú návrhy na adekvátnu ochranu fyzickej infraštruktúry proti teroristickým útokom. Práve preto, že vnútrozemská doprava využíva infraštruktúru, ako napr. mosty, tunely, viadukty a tiež sieť diaľkových potrubných vedení, je potrebné doplniť návrhy na zvýšenie bezpečnosti dodávateľského reťazca o návrhy efektívnejšej ochrany fyzickej infraštruktúry.

| 1.7 | Výbor zastáva názor, že návrh Komisie preniesť zodpovednosť za prijatie bezpečnostných opatrení na členské štáty je správny. To v zásade platí aj pre vytvorenie špeciálneho orgánu v každom členskom štáte, ktorý bude koordinovať, presadzovať a monitorovať uplatňovanie bezpečnostných opatrení v dodávateľskom reťazci uvedených v návrhu nariadenia. Výbor však zastáva názor, že vzhľadom na kľúčovú úlohu tohto špeciálneho orgánu chýbajú v návrhu Komisie podrobnejšie informácie. |
| --- | --- |

1.7

Výbor zastáva názor, že návrh Komisie preniesť zodpovednosť za prijatie bezpečnostných opatrení na členské štáty je správny. To v zásade platí aj pre vytvorenie špeciálneho orgánu v každom členskom štáte, ktorý bude koordinovať, presadzovať a monitorovať uplatňovanie bezpečnostných opatrení v dodávateľskom reťazci uvedených v návrhu nariadenia. Výbor však zastáva názor, že vzhľadom na kľúčovú úlohu tohto špeciálneho orgánu chýbajú v návrhu Komisie podrobnejšie informácie.

| 1.8 | Výbor zastáva názor, že pri vypracúvaní nových návrhov v oblasti bezpečnosti je potrebné vypracovať súhrnnú analýzu bezpečnostných opatrení, ktoré sa už uplatňujú v praxi pri jednotlivých druhoch nákladnej dopravy, a existujúcich odporúčaní v tejto oblasti. Vzhľadom na rozdiely v charaktere jednotlivých druhov dopravy (napríklad v oblasti cestnej dopravy existuje okolo 500 000 väčšinou malých podnikov) by boli potrebné primerané opatrenia pre každý druh dopravy. |
| --- | --- |

1.8

Výbor zastáva názor, že pri vypracúvaní nových návrhov v oblasti bezpečnosti je potrebné vypracovať súhrnnú analýzu bezpečnostných opatrení, ktoré sa už uplatňujú v praxi pri jednotlivých druhoch nákladnej dopravy, a existujúcich odporúčaní v tejto oblasti. Vzhľadom na rozdiely v charaktere jednotlivých druhov dopravy (napríklad v oblasti cestnej dopravy existuje okolo 500 000 väčšinou malých podnikov) by boli potrebné primerané opatrenia pre každý druh dopravy.

| 1.9 | Vzhľadom na predpokladané dôsledky navrhovaných opatrení na jednotlivé druhy dopravy zastáva Výbor názor, že návrh Komisie by bol presvedčivejší, ak by jasnejšie definoval výhody vyplývajúce z navrhovaných opatrení pre prevádzkovateľov (prepravné podniky a spoločnosti). V súčasnej situácii je otázne, či vôbec vzniknú nejaké výhody, keď si všimneme absenciu systematických hraničných kontrol v medzinárodnej doprave. |
| --- | --- |

1.9

Vzhľadom na predpokladané dôsledky navrhovaných opatrení na jednotlivé druhy dopravy zastáva Výbor názor, že návrh Komisie by bol presvedčivejší, ak by jasnejšie definoval výhody vyplývajúce z navrhovaných opatrení pre prevádzkovateľov (prepravné podniky a spoločnosti). V súčasnej situácii je otázne, či vôbec vzniknú nejaké výhody, keď si všimneme absenciu systematických hraničných kontrol v medzinárodnej doprave.

| 1.10 | Členské štáty majú vypracovať minimálne bezpečnostné požiadavky, ktoré musia prevádzkovatelia splniť v rámci schémy „zabezpečeného prevádzkovateľa“. Výbor zastáva názor, že takýto postup nezabezpečuje vytvorenie harmonizovaného systému minimálnych štandardov v celej EÚ a tým aj rovnakých podmienok hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

1.10

Členské štáty majú vypracovať minimálne bezpečnostné požiadavky, ktoré musia prevádzkovatelia splniť v rámci schémy „zabezpečeného prevádzkovateľa“. Výbor zastáva názor, že takýto postup nezabezpečuje vytvorenie harmonizovaného systému minimálnych štandardov v celej EÚ a tým aj rovnakých podmienok hospodárskej súťaže.

| 1.11 | Navrhované opatrenia budú financovať jednotlivé členské štáty. Výbor zastáva názor, že z hľadiska subsidiarity je to správny prístup. Investičné náklady na bezpečnostné opatrenia a výdavky, ktoré s nimi súvisia, by mali znášať jednotliví prevádzkovatelia a podľa názoru Výboru by sa tieto náklady mali premietnuť do ceny alebo sadzby, ktorú si títo prevádzkovatelia účtujú. Výbor okrem toho zastáva názor, že Komisia by mala vo svojom návrhu venovať väčšiu pozornosť výhodám, ktoré so sebou prináša štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“. |
| --- | --- |

1.11

Navrhované opatrenia budú financovať jednotlivé členské štáty. Výbor zastáva názor, že z hľadiska subsidiarity je to správny prístup. Investičné náklady na bezpečnostné opatrenia a výdavky, ktoré s nimi súvisia, by mali znášať jednotliví prevádzkovatelia a podľa názoru Výboru by sa tieto náklady mali premietnuť do ceny alebo sadzby, ktorú si títo prevádzkovatelia účtujú. Výbor okrem toho zastáva názor, že Komisia by mala vo svojom návrhu venovať väčšiu pozornosť výhodám, ktoré so sebou prináša štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“.

| 1.12 | Vzhľadom na úlohu Európskej komisie zastáva výbor názor, že Únia musí uvoľniť adekvátne zdroje, aby krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, boli tiež schopné prijať príslušné opatrenia s cieľom zabezpečiť rovnakú úroveň bezpečnosti ako členské štáty. Výbor zastáva názor, že takýto postup je dôležitý vzhľadom na medzinárodný charakter vnútrozemskej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

1.12

Vzhľadom na úlohu Európskej komisie zastáva výbor názor, že Únia musí uvoľniť adekvátne zdroje, aby krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, boli tiež schopné prijať príslušné opatrenia s cieľom zabezpečiť rovnakú úroveň bezpečnosti ako členské štáty. Výbor zastáva názor, že takýto postup je dôležitý vzhľadom na medzinárodný charakter vnútrozemskej nákladnej dopravy.

2.   Úvod

| 2.1 | Komisia uviedla vo svojom oznámení Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazca (KOM(2006) 79, konečné znenie) z 27. februára 2006, že terorizmus je jednou z najväčších hrozieb pre demokraciu a slobodu. |
| --- | --- |

2.1

Komisia uviedla vo svojom oznámení Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazca (KOM(2006) 79, konečné znenie) z 27. februára 2006, že terorizmus je jednou z najväčších hrozieb pre demokraciu a slobodu.

| 2.2 | Komisia zastáva názor, že riziko teroristického útoku zameraného na nákladnú dopravu je naďalej vysoké, napriek sprísneným bezpečnostným opatreniam, ktoré sa zaviedli v praxi. Najmä v Európe sa zrealizovali zlepšenia v oblasti bezpečnostnej ochrany leteckej dopravy a letísk, ako aj námornej dopravy a bezpečnosti prístavných terminálov. |
| --- | --- |

2.2

Komisia zastáva názor, že riziko teroristického útoku zameraného na nákladnú dopravu je naďalej vysoké, napriek sprísneným bezpečnostným opatreniam, ktoré sa zaviedli v praxi. Najmä v Európe sa zrealizovali zlepšenia v oblasti bezpečnostnej ochrany leteckej dopravy a letísk, ako aj námornej dopravy a bezpečnosti prístavných terminálov.

| 2.3 | Nariadenie (ES) č. 2320/2002 vytvára európsky právny rámec v oblasti bezpečnostnej ochrany leteckej dopravy a letísk. Nariadenie (ES) č. 725/2004 sa zaoberá bezpečnosťou námornej dopravy a prístavných terminálov, zatiaľ čo smernica 2005/65/ES stanovuje opatrenia na zlepšenie bezpečnosti v celej oblasti prístavu. |
| --- | --- |

2.3

Nariadenie (ES) č. 2320/2002 vytvára európsky právny rámec v oblasti bezpečnostnej ochrany leteckej dopravy a letísk. Nariadenie (ES) č. 725/2004 sa zaoberá bezpečnosťou námornej dopravy a prístavných terminálov, zatiaľ čo smernica 2005/65/ES stanovuje opatrenia na zlepšenie bezpečnosti v celej oblasti prístavu.

| 2.4 | Výbor sa k týmto záležitostiam už vyjadril. Prijal viaceré stanoviská, v neposlednom rade aj k leteckej a námornej doprave. Medzi spravodajcami boli pani Bredima-Savopoulou (stanovisko o bezpečnosti prístavov, lodí a prístavných zariadení) a pán McDonogh (bezpečnosť civilného letectva). Problematika vnútrozemskej dopravy bola zohľadnená v prieskumnom stanovisku o bezpečnosti rôznych druhov dopravy prijatom 14. decembra 2005 (spravodajca: pán Simons). |
| --- | --- |

2.4

Výbor sa k týmto záležitostiam už vyjadril. Prijal viaceré stanoviská, v neposlednom rade aj k leteckej a námornej doprave. Medzi spravodajcami boli pani Bredima-Savopoulou (stanovisko o bezpečnosti prístavov, lodí a prístavných zariadení) a pán McDonogh (bezpečnosť civilného letectva). Problematika vnútrozemskej dopravy bola zohľadnená v prieskumnom stanovisku o bezpečnosti rôznych druhov dopravy prijatom 14. decembra 2005 (spravodajca: pán Simons).

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Komisia poukazuje na potrebu zvýšenej bezpečnosti v oblasti vnútrozemskej nákladnej dopravy a konštatuje, že v súčasnosti chýbajú pravidlá pre európsky vnútrozemský dodávateľský reťazec v celej jeho komplexnosti. Komisia v tejto súvislosti definuje dodávateľský reťazec ako systém, ktorý zahŕňa všetky dopravné postupy a procesy medzi miestom výroby a miestom cieľového určenia tovaru. |
| --- | --- |

3.1

Komisia poukazuje na potrebu zvýšenej bezpečnosti v oblasti vnútrozemskej nákladnej dopravy a konštatuje, že v súčasnosti chýbajú pravidlá pre európsky vnútrozemský dodávateľský reťazec v celej jeho komplexnosti. Komisia v tejto súvislosti definuje dodávateľský reťazec ako systém, ktorý zahŕňa všetky dopravné postupy a procesy medzi miestom výroby a miestom cieľového určenia tovaru.

| 3.2 | Komisia navrhuje opatrenia pre oblasť vnútrozemského dodávateľského reťazca vo forme dodatku k existujúcim bezpečnostným pravidlám v oblasti dopravy v EÚ. Boli by záväzné pre členské štáty a dobrovoľné pre prevádzkovateľov dodávateľského reťazca. Komisia tiež konštatuje, že tento návrh sa nevzťahuje na bezpečnosť osobnej dopravy, predovšetkým hromadných dopravných systémov, ktoré budú v prípade potreby predmetom neskorších dokumentov. |
| --- | --- |

3.2

Komisia navrhuje opatrenia pre oblasť vnútrozemského dodávateľského reťazca vo forme dodatku k existujúcim bezpečnostným pravidlám v oblasti dopravy v EÚ. Boli by záväzné pre členské štáty a dobrovoľné pre prevádzkovateľov dodávateľského reťazca. Komisia tiež konštatuje, že tento návrh sa nevzťahuje na bezpečnosť osobnej dopravy, predovšetkým hromadných dopravných systémov, ktoré budú v prípade potreby predmetom neskorších dokumentov.

| 3.3 | Predložený návrh nariadenia sa teda týka nasledujúcich typov nákladnej dopravy: vnútrozemské vodné cesty, železničná a cestná doprava. |
| --- | --- |

3.3

Predložený návrh nariadenia sa teda týka nasledujúcich typov nákladnej dopravy: vnútrozemské vodné cesty, železničná a cestná doprava.

| 3.4 | Komisia predkladá spolu s návrhom nariadenia aj oznámenie uvádzajúce kľúčové aspekty bezpečnosti nákladnej dopravy a popisuje dôvody, prečo je návrh nariadenia považovaný za najrealistickejší a cielený prístup k zvýšeniu bezpečnosti európskej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

3.4

Komisia predkladá spolu s návrhom nariadenia aj oznámenie uvádzajúce kľúčové aspekty bezpečnosti nákladnej dopravy a popisuje dôvody, prečo je návrh nariadenia považovaný za najrealistickejší a cielený prístup k zvýšeniu bezpečnosti európskej nákladnej dopravy.

| 3.5 | Podľa oznámenia o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazca sleduje Komisia tieto ciele:






  — | zvýšiť úroveň bezpečnosti celého dodávateľského reťazca bez toho, aby sa bránilo voľnému toku obchodu, |
| --- | --- | --- |

3.5

Podľa oznámenia o zvýšení bezpečnosti dodávateľského reťazca sleduje Komisia tieto ciele:

—

zvýšiť úroveň bezpečnosti celého dodávateľského reťazca bez toho, aby sa bránilo voľnému toku obchodu,

| — | zriadiť spoločný rámec pre systémový európsky prístup bez ohrozenia spoločného dopravného trhu a platných bezpečnostných opatrení a |
| --- | --- |

—

zriadiť spoločný rámec pre systémový európsky prístup bez ohrozenia spoločného dopravného trhu a platných bezpečnostných opatrení a

| — | vyhnúť sa zbytočným administratívnym postupom a zaťaženiu na európskej a vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

—

vyhnúť sa zbytočným administratívnym postupom a zaťaženiu na európskej a vnútroštátnej úrovni.

| 3.6 | Na dosiahnutie uvedených cieľov navrhuje Komisie tieto opatrenia:






  — | ustanovuje povinný systém, ktorý vyžaduje, aby členské štáty vytvorili značku kvality bezpečnostnej ochrany („zabezpečený prevádzkovateľ“), ktorú možno udeliť prevádzkovateľom v dodávateľskom reťazci, ktorí spĺňajú minimálnu bezpečnostnú úroveň, a tým umožnili vzájomné uznávanie tejto značky na vnútornom trhu, |
| --- | --- | --- |

3.6

Na dosiahnutie uvedených cieľov navrhuje Komisie tieto opatrenia:

—

ustanovuje povinný systém, ktorý vyžaduje, aby členské štáty vytvorili značku kvality bezpečnostnej ochrany („zabezpečený prevádzkovateľ“), ktorú možno udeliť prevádzkovateľom v dodávateľskom reťazci, ktorí spĺňajú minimálnu bezpečnostnú úroveň, a tým umožnili vzájomné uznávanie tejto značky na vnútornom trhu,

| — | zavádza v rozsahu záväzných opatrení pre členské štáty dobrovoľný systém, v rámci ktorého prevádzkovatelia v dodávateľskom reťazci zvyšujú svoju bezpečnostnú úroveň výmenou za stimuly, |
| --- | --- |

—

zavádza v rozsahu záväzných opatrení pre členské štáty dobrovoľný systém, v rámci ktorého prevádzkovatelia v dodávateľskom reťazci zvyšujú svoju bezpečnostnú úroveň výmenou za stimuly,

| — | ukladá prevádzkovateľom v dodávateľskom reťazci zodpovednosť za ich bezpečnostnú úroveň v európskej nákladnej doprave, |
| --- | --- |

—

ukladá prevádzkovateľom v dodávateľskom reťazci zodpovednosť za ich bezpečnostnú úroveň v európskej nákladnej doprave,

| — | umožňuje, aby „zabezpečení prevádzkovatelia“ mali nárok na výhody uľahčení pri výkone bezpečnostných kontrol a aby boli pozitívne odlíšení od iných konkurentov v oblasti bezpečnosti a získali komerčné výhody a výhody v oblasti hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

umožňuje, aby „zabezpečení prevádzkovatelia“ mali nárok na výhody uľahčení pri výkone bezpečnostných kontrol a aby boli pozitívne odlíšení od iných konkurentov v oblasti bezpečnosti a získali komerčné výhody a výhody v oblasti hospodárskej súťaže a

| — | umožňuje pravidelnú aktualizáciu a zdokonaľovanie bezpečnostných požiadaviek, vrátane uznávaných medzinárodných požiadaviek a noriem, prostredníctvom postupu vo výboroch. |
| --- | --- |

—

umožňuje pravidelnú aktualizáciu a zdokonaľovanie bezpečnostných požiadaviek, vrátane uznávaných medzinárodných požiadaviek a noriem, prostredníctvom postupu vo výboroch.

| 3.7 | Výbor sa bude v tomto stanovisku snažiť o prieskum opatrení, ktoré navrhla Komisia, a vyhodnotiť tak, do akej miery možno v skutočnosti dosiahnuť zamýšľané ciele. |
| --- | --- |

3.7

Výbor sa bude v tomto stanovisku snažiť o prieskum opatrení, ktoré navrhla Komisia, a vyhodnotiť tak, do akej miery možno v skutočnosti dosiahnuť zamýšľané ciele.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Pred preskúmaním vlastného obsahu oznámenia a návrhu nariadenia je dôležité ujasniť si použitú terminológiu. Napr. anglická verzia textu uvádza termín security (bezpečnosť). V holandčine sa uvádza termín beveiliging a v nemčine Sicherheit.. V niektorých jazykoch EÚ neexistuje rozdiel medzi procesom vytvárania bezpečnosti (v holandčine beveiliging) a stavom bezpečnosti (veiligheid). V nemčine takéto odlišovanie existuje, a preto v nemeckej verzii bude termín Sicherheit (stav bezpečnosti) nahradený termínom Sicherung (vytváranie bezpečnosti) keďže v návrhu ide skôr o vytvorenie bezpečnosti v dodávateľskom reťazci, a nie o jeho bezpečnosť per se. |
| --- | --- |

4.1

Pred preskúmaním vlastného obsahu oznámenia a návrhu nariadenia je dôležité ujasniť si použitú terminológiu. Napr. anglická verzia textu uvádza termín security (bezpečnosť). V holandčine sa uvádza termín beveiliging a v nemčine Sicherheit.. V niektorých jazykoch EÚ neexistuje rozdiel medzi procesom vytvárania bezpečnosti (v holandčine beveiliging) a stavom bezpečnosti (veiligheid). V nemčine takéto odlišovanie existuje, a preto v nemeckej verzii bude termín Sicherheit (stav bezpečnosti) nahradený termínom Sicherung (vytváranie bezpečnosti) keďže v návrhu ide skôr o vytvorenie bezpečnosti v dodávateľskom reťazci, a nie o jeho bezpečnosť per se.

| 4.2 | Komisia zastáva názor, že po vytvorení európskeho právneho rámca pre bezpečnosť leteckej dopravy a letísk a námornej dopravy a prístavných terminálov dozrel čas pre vytvorenie pravidiel aj pre rôzne druhy vnútrozemskej dopravy. |
| --- | --- |

4.2

Komisia zastáva názor, že po vytvorení európskeho právneho rámca pre bezpečnosť leteckej dopravy a letísk a námornej dopravy a prístavných terminálov dozrel čas pre vytvorenie pravidiel aj pre rôzne druhy vnútrozemskej dopravy.

| 4.3 | Výbor zastáva názor, že Komisia nezohľadnila dostatočne skutočnosť, že – ako sama uznáva – rôzne druhy leteckej a námornej dopravy sú svojou povahou úplne odlišné od vnútrozemskej vodnej dopravy, ako aj železničnej a cestnej dopravy. Charakteristickou črtou leteckej a námornej dopravy je obmedzený počet prevádzkovateľov. Naproti tomu v oblasti vnútrozemskej vodnej dopravy a cestnej nákladnej dopravy pôsobí obrovské množstvo (okolo 500 000) malých podnikov, často s jediným zamestnancom, na trhu s veľmi malou a častou zápornou obchodnou maržou. Ak zahrnieme aj výrobcov produktov na úplnom začiatku dodávateľského reťazca, tak počet podnikov, ktoré sú zapojené do celého procesu, dosiahne 4,7 milióna. Podľa názoru výboru to predstavuje ďalšiu prekážku pre postup podľa návrhu Komisie. |
| --- | --- |

4.3

Výbor zastáva názor, že Komisia nezohľadnila dostatočne skutočnosť, že – ako sama uznáva – rôzne druhy leteckej a námornej dopravy sú svojou povahou úplne odlišné od vnútrozemskej vodnej dopravy, ako aj železničnej a cestnej dopravy. Charakteristickou črtou leteckej a námornej dopravy je obmedzený počet prevádzkovateľov. Naproti tomu v oblasti vnútrozemskej vodnej dopravy a cestnej nákladnej dopravy pôsobí obrovské množstvo (okolo 500 000) malých podnikov, často s jediným zamestnancom, na trhu s veľmi malou a častou zápornou obchodnou maržou. Ak zahrnieme aj výrobcov produktov na úplnom začiatku dodávateľského reťazca, tak počet podnikov, ktoré sú zapojené do celého procesu, dosiahne 4,7 milióna. Podľa názoru výboru to predstavuje ďalšiu prekážku pre postup podľa návrhu Komisie.

| 4.4 | Komisia považuje – a podľa EHSV celkom správne – za doslova nemožné vytvoriť v praxi prostredníctvom jedinej operácie, zahrňujúcej všetky aspekty, bezpečnostné pravidlá a opatrenia pre pozemný dodávateľský reťazec. Komisia je namiesto toho presvedčená, že je realistickejšie vytvoriť rámec minimálnych bezpečnostných požiadaviek, ktoré by zabezpečili dostatočnú úroveň bezpečnosti v príslušnom prostredí v súlade s technologickým pokrokom a vývojom rizika. |
| --- | --- |

4.4

Komisia považuje – a podľa EHSV celkom správne – za doslova nemožné vytvoriť v praxi prostredníctvom jedinej operácie, zahrňujúcej všetky aspekty, bezpečnostné pravidlá a opatrenia pre pozemný dodávateľský reťazec. Komisia je namiesto toho presvedčená, že je realistickejšie vytvoriť rámec minimálnych bezpečnostných požiadaviek, ktoré by zabezpečili dostatočnú úroveň bezpečnosti v príslušnom prostredí v súlade s technologickým pokrokom a vývojom rizika.

| 4.5 | Reťaz je taká silná, ako jej najslabší článok. To platí aj pre bezpečnosť dodávateľského reťazca. Komisia konštatuje, že každý prevádzkovateľ alebo každý článok v dodávateľskom reťazci môže prevziať zodpovednosť za bezpečnosť svojich vlastných – ale len svojich vlastných – aktivít, a že jednotlivé bezpečnostné opatrenia rôznych prevádzkovateľov vytvárajú bezpečnosť celého reťazca. Výbor tiež zastáva názor že každý subjekt musí niesť zodpovednosť za svoju časť dodávateľského reťazca. Výbor upozorňuje na to, že riziko teroristických útokov sa nevzťahuje len na jednotlivé články (to znamená jednotlivých prevádzkovateľov), ale aj – a možno ešte vo väčšom rozsahu – na dopravné zariadenia a dopravnú infraštruktúru. |
| --- | --- |

4.5

Reťaz je taká silná, ako jej najslabší článok. To platí aj pre bezpečnosť dodávateľského reťazca. Komisia konštatuje, že každý prevádzkovateľ alebo každý článok v dodávateľskom reťazci môže prevziať zodpovednosť za bezpečnosť svojich vlastných – ale len svojich vlastných – aktivít, a že jednotlivé bezpečnostné opatrenia rôznych prevádzkovateľov vytvárajú bezpečnosť celého reťazca. Výbor tiež zastáva názor že každý subjekt musí niesť zodpovednosť za svoju časť dodávateľského reťazca. Výbor upozorňuje na to, že riziko teroristických útokov sa nevzťahuje len na jednotlivé články (to znamená jednotlivých prevádzkovateľov), ale aj – a možno ešte vo väčšom rozsahu – na dopravné zariadenia a dopravnú infraštruktúru.

| 4.6 | Najmä riziko hroziace fyzickej infraštruktúre, ktorú musia chrániť verejné orgány v členských štátoch, bolo podľa názoru výboru doteraz hrubo podceňované. Výbor si myslí, že je nezmyselné investovať do bezpečnosti jednotlivých článkov dodávateľského reťazca, pokým nebudú zároveň aj jednotlivé vlády investovať do zavedenia bezpečnostných opatrení na vysokej úrovni v oblasti fyzickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.6

Najmä riziko hroziace fyzickej infraštruktúre, ktorú musia chrániť verejné orgány v členských štátoch, bolo podľa názoru výboru doteraz hrubo podceňované. Výbor si myslí, že je nezmyselné investovať do bezpečnosti jednotlivých článkov dodávateľského reťazca, pokým nebudú zároveň aj jednotlivé vlády investovať do zavedenia bezpečnostných opatrení na vysokej úrovni v oblasti fyzickej infraštruktúry.

| 4.7 | Vzhľadom na obrovské množstvo podnikov, na ktoré sa návrh môže potenciálne vzťahovať, zastáva Komisia názor, že zamýšľané opatrenia môžu byť účinné len vtedy, ak jednotlivé členské štáty vymenujú jeden kompetentný orgán na koordináciu, realizáciu a kontrolu uplatňovania bezpečnostných opatrení dodávateľského reťazca stanovených v návrhu nariadenia. Pri predpoklade, že predložený návrh je skutočne správny, výbor zastáva názor, že vzhľadom na kľúčovú úlohu špeciálneho orgánu v návrhu Komisie chýbajú podrobnejšie informácie. |
| --- | --- |

4.7

Vzhľadom na obrovské množstvo podnikov, na ktoré sa návrh môže potenciálne vzťahovať, zastáva Komisia názor, že zamýšľané opatrenia môžu byť účinné len vtedy, ak jednotlivé členské štáty vymenujú jeden kompetentný orgán na koordináciu, realizáciu a kontrolu uplatňovania bezpečnostných opatrení dodávateľského reťazca stanovených v návrhu nariadenia. Pri predpoklade, že predložený návrh je skutočne správny, výbor zastáva názor, že vzhľadom na kľúčovú úlohu špeciálneho orgánu v návrhu Komisie chýbajú podrobnejšie informácie.

| 4.8 | Aby sa vytvorili spravodlivé podmienky v rámci EÚ, zastáva výbor názor, že je dôležité, aby štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ podliehal rovnakým hodnotiacim kritériám v každom členskom štáte. Aby tento štatút mohol byť udelený, musí prepravca napr. z Poľska spĺňať rovnaké požiadavky ako prepravca z Portugalska alebo Grécka. Iba tak možno podporiť vzájomné uznávanie štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“. Návrh Komisie však poskytuje nedostatočné záruky, ako sa majú tieto rovnaké podmienky dosiahnuť. Komisia uviedla v dodatku zoznam minimálnych požiadaviek, ktoré treba splniť, ale výbor zastáva názor, že sa ním neposkytuje záruka na vytvorenie týchto rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

4.8

Aby sa vytvorili spravodlivé podmienky v rámci EÚ, zastáva výbor názor, že je dôležité, aby štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ podliehal rovnakým hodnotiacim kritériám v každom členskom štáte. Aby tento štatút mohol byť udelený, musí prepravca napr. z Poľska spĺňať rovnaké požiadavky ako prepravca z Portugalska alebo Grécka. Iba tak možno podporiť vzájomné uznávanie štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“. Návrh Komisie však poskytuje nedostatočné záruky, ako sa majú tieto rovnaké podmienky dosiahnuť. Komisia uviedla v dodatku zoznam minimálnych požiadaviek, ktoré treba splniť, ale výbor zastáva názor, že sa ním neposkytuje záruka na vytvorenie týchto rovnakých podmienok.

| 4.9 | Návrh Komisie prichádza v čase nepriaznivom pre Lisabonskú stratégiu, keď sa členské štáty snažia presadiť radikálnu redukciu byrokracie týkajúcej sa prepravných podnikov. Hoci rôzne súvislosti spojené s návrhom Komisie sa môžu zdať pochopiteľné, administratívne prekážky súvisiace s realizáciou navrhovaných opatrení sa prenesú na zamestnávateľov a zamestnancov v dotknutých odvetviach. Výbor zastáva názor, že finančné investície by mali prísť z verejných zdrojov na národnej a medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

4.9

Návrh Komisie prichádza v čase nepriaznivom pre Lisabonskú stratégiu, keď sa členské štáty snažia presadiť radikálnu redukciu byrokracie týkajúcej sa prepravných podnikov. Hoci rôzne súvislosti spojené s návrhom Komisie sa môžu zdať pochopiteľné, administratívne prekážky súvisiace s realizáciou navrhovaných opatrení sa prenesú na zamestnávateľov a zamestnancov v dotknutých odvetviach. Výbor zastáva názor, že finančné investície by mali prísť z verejných zdrojov na národnej a medzinárodnej úrovni.

| 4.10 | Návrh okrem toho iba povrchne načrtáva dôsledky navrhovaného certifikátu kvality „zabezpečeného prevádzkovateľa“ na zamestnávateľov a pracovníkov v oblasti vnútrozemskej prepravy. Pracovníci budú musieť byť zaškolení, aby boli schopní konať v rôznych situáciách, pričom podniky budú musieť realizovať veľmi nákladné bezpečnostné opatrenia a je otázne, či budú môcť preniesť tieto náklady na objednávateľa služieb alebo konečného zákazníka. |
| --- | --- |

4.10

Návrh okrem toho iba povrchne načrtáva dôsledky navrhovaného certifikátu kvality „zabezpečeného prevádzkovateľa“ na zamestnávateľov a pracovníkov v oblasti vnútrozemskej prepravy. Pracovníci budú musieť byť zaškolení, aby boli schopní konať v rôznych situáciách, pričom podniky budú musieť realizovať veľmi nákladné bezpečnostné opatrenia a je otázne, či budú môcť preniesť tieto náklady na objednávateľa služieb alebo konečného zákazníka.

| 4.11 | Výbor zastáva názor, že návrh Komisie nie je dostatočne konkrétny o prípadných výhodách pri obdržaní štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“. To sa týka praktického uplatňovania týchto výhod ako aj ich rozsahu. |
| --- | --- |

4.11

Výbor zastáva názor, že návrh Komisie nie je dostatočne konkrétny o prípadných výhodách pri obdržaní štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“. To sa týka praktického uplatňovania týchto výhod ako aj ich rozsahu.

| 4.12 | Výbor by chcel vedieť, či pri vypracovaní tohto návrhu nariadenia si Komisia bola dostatočne vedomá opatrení, ktoré už boli v rôznych odvetviach zrealizované. Len na ilustráciu možno uviesť jeden príklad: na nákladnú cestnú dopravu – hoci je najzraniteľnejším druhom dopravy – sa vzťahuje európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR), pričom ustanovenia ADNR (o preprave nebezpečného nákladu na rieke Rýn) sa vzťahujú na nákladnú dopravu na vnútrozemských vodných cestách (pozri článok 1 ods. 10). Podobné dohody sú platné aj pre nákladnú železničnú prepravu. Výbor zastáva názor, že v prvom prípade by bolo vhodné zvážiť, či by namiesto predkladania návrhu nového nariadenia nebolo rovnako efektívne doladiť existujúce opatrenia. Nie je jasné, či Komisia uvažovala aj nad touto možnosťou, ale je potrebné ju zvážiť, v neposlednom rade v záujme redukcie byrokratických postupov. |
| --- | --- |

4.12

Výbor by chcel vedieť, či pri vypracovaní tohto návrhu nariadenia si Komisia bola dostatočne vedomá opatrení, ktoré už boli v rôznych odvetviach zrealizované. Len na ilustráciu možno uviesť jeden príklad: na nákladnú cestnú dopravu – hoci je najzraniteľnejším druhom dopravy – sa vzťahuje európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR), pričom ustanovenia ADNR (o preprave nebezpečného nákladu na rieke Rýn) sa vzťahujú na nákladnú dopravu na vnútrozemských vodných cestách (pozri článok 1 ods. 10). Podobné dohody sú platné aj pre nákladnú železničnú prepravu. Výbor zastáva názor, že v prvom prípade by bolo vhodné zvážiť, či by namiesto predkladania návrhu nového nariadenia nebolo rovnako efektívne doladiť existujúce opatrenia. Nie je jasné, či Komisia uvažovala aj nad touto možnosťou, ale je potrebné ju zvážiť, v neposlednom rade v záujme redukcie byrokratických postupov.

| 4.13 | Komisia vychádza tiež z predpokladu, že keď nejaký podnik nadobudne štatút zabezpečeného prevádzkovateľa, prejaví sa to v podstatnej redukcii kontrol nákladu v prístavoch a na hraničných prechodoch. Návrh Komisie však neposkytuje žiadne záruky, že táto situácia nastane, a neuvádza žiadne dohody v tejto súvislosti. Výbor zastáva názor, že predovšetkým v súvislosti s úsilím, ktoré sa očakáva zo strany prevádzkovateľov a jednotlivých podnikov, je potrebné poskytnúť ubezpečenie o potenciálnych výhodách, ktoré podniky získajú v prípade účasti v tomto systéme, v neposlednom rade aj kvôli tomu, že napríklad v prípade čakacích dôb na hraniciach sú potenciálne výhody negované skutočnosťou, že systematické kontroly na vnútorných hraniciach sú vecou minulosti. |
| --- | --- |

4.13

Komisia vychádza tiež z predpokladu, že keď nejaký podnik nadobudne štatút zabezpečeného prevádzkovateľa, prejaví sa to v podstatnej redukcii kontrol nákladu v prístavoch a na hraničných prechodoch. Návrh Komisie však neposkytuje žiadne záruky, že táto situácia nastane, a neuvádza žiadne dohody v tejto súvislosti. Výbor zastáva názor, že predovšetkým v súvislosti s úsilím, ktoré sa očakáva zo strany prevádzkovateľov a jednotlivých podnikov, je potrebné poskytnúť ubezpečenie o potenciálnych výhodách, ktoré podniky získajú v prípade účasti v tomto systéme, v neposlednom rade aj kvôli tomu, že napríklad v prípade čakacích dôb na hraniciach sú potenciálne výhody negované skutočnosťou, že systematické kontroly na vnútorných hraniciach sú vecou minulosti.

| 4.14 | Výbor poukazuje na to, že je dôležité, aby bezpečnostné opatrenia boli také, aby nepoškodili niektoré základné práva ako napríklad právo na podnikanie alebo právo byť zastúpený v odboroch, ani nespôsobovali problémy niektorým osobám, ktoré síce nie sú zamestnancami podniku, ale dočasne sú zapojené do jeho činností. Ide tu napríklad o činnosti pri nakladaní a vykladaní tovarov. |
| --- | --- |

4.14

Výbor poukazuje na to, že je dôležité, aby bezpečnostné opatrenia boli také, aby nepoškodili niektoré základné práva ako napríklad právo na podnikanie alebo právo byť zastúpený v odboroch, ani nespôsobovali problémy niektorým osobám, ktoré síce nie sú zamestnancami podniku, ale dočasne sú zapojené do jeho činností. Ide tu napríklad o činnosti pri nakladaní a vykladaní tovarov.

| 4.15 | Výbor by chcel okrem toho ešte poukázať na problematiku, ktorá je aktuálna hlavne v medzinárodnej cestnej doprave. Podľa vodičov kamiónov sú parkoviská tak málo bezpečné, že sa na nich boja prenocovať. Potom je ťažké dodržiavať predpisy o povinných prestávkach na odpočinok, čím sa znižuje bezpečnosť cestnej premávky. Výbor zastáva názor, že je potrebné investovať oveľa viacej do bezpečnosti parkovísk, predovšetkým, keď ich používajú na prenocovanie vodiči medzinárodnej kamiónovej dopravy. Výbor vyzýva Komisiu, aby venovala pozornosť tejto problematike a aby predložila návrhy na zvýšenie bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.15

Výbor by chcel okrem toho ešte poukázať na problematiku, ktorá je aktuálna hlavne v medzinárodnej cestnej doprave. Podľa vodičov kamiónov sú parkoviská tak málo bezpečné, že sa na nich boja prenocovať. Potom je ťažké dodržiavať predpisy o povinných prestávkach na odpočinok, čím sa znižuje bezpečnosť cestnej premávky. Výbor zastáva názor, že je potrebné investovať oveľa viacej do bezpečnosti parkovísk, predovšetkým, keď ich používajú na prenocovanie vodiči medzinárodnej kamiónovej dopravy. Výbor vyzýva Komisiu, aby venovala pozornosť tejto problematike a aby predložila návrhy na zvýšenie bezpečnosti.

5.   Osobitné pripomienky

| 5.1 | Pred preskúmaním opatrení zvyšujúcich bezpečnosť a navrhovaných Komisiou by sme mali zvážiť, aké bezpečnostné opatrenia už boli zavedené v rôznych druhoch vnútrozemskej prepravy. |
| --- | --- |

5.1

Pred preskúmaním opatrení zvyšujúcich bezpečnosť a navrhovaných Komisiou by sme mali zvážiť, aké bezpečnostné opatrenia už boli zavedené v rôznych druhoch vnútrozemskej prepravy.

| 5.2 | Odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy využíva často prístavy na nakladanie a vykladanie tovaru. V takých prípadoch sa uplatňuje postup podľa ISPS (International Ship and Port Facility Security – Medzinárodná bezpečnosť lodí a prístavných zariadení). |
| --- | --- |

5.2

Odvetvie vnútrozemskej vodnej dopravy využíva často prístavy na nakladanie a vykladanie tovaru. V takých prípadoch sa uplatňuje postup podľa ISPS (International Ship and Port Facility Security – Medzinárodná bezpečnosť lodí a prístavných zariadení).

| 5.3 | Železnice už tradične kládli veľký dôraz na bezpečnosť zamestnancov a prepravovaného nákladu. V tejto súvislosti by bolo žiaduce posilniť princíp pružného a konkrétneho odhadu rizík. Pri zavádzaní bezpečnostných opatrení bude potrebné venovať osobitnú pozornosť citlivým miestam, ako napr. železničným staniciam a zoradiskám. Medzinárodná únia železníc (známa pod francúzskou skratkou UIC) bude musieť predložiť odporúčania na zavedenie bezpečnostných opatrení v medzinárodnej železničnej nákladnej doprave. |
| --- | --- |

5.3

Železnice už tradične kládli veľký dôraz na bezpečnosť zamestnancov a prepravovaného nákladu. V tejto súvislosti by bolo žiaduce posilniť princíp pružného a konkrétneho odhadu rizík. Pri zavádzaní bezpečnostných opatrení bude potrebné venovať osobitnú pozornosť citlivým miestam, ako napr. železničným staniciam a zoradiskám. Medzinárodná únia železníc (známa pod francúzskou skratkou UIC) bude musieť predložiť odporúčania na zavedenie bezpečnostných opatrení v medzinárodnej železničnej nákladnej doprave.

| 5.4 | Odvetvie cestnej nákladnej dopravy, ktoré zahŕňa firmy špecializujúce sa na cestnú nákladnú prepravu ako aj prepravcov-živnostníkov, je veľmi zraniteľné, pretože pozostáva z obrovského množstva zväčša malých podnikov a mikropodnikov. Koordinujúca medzinárodná organizácia, Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU), vypracovala bezpečnostné usmernenia pre manažérov, vodičov a objednávateľov. IRU tiež vypracovala rámec pre dobrovoľné kooperatívne opatrenia s colnými orgánmi. |
| --- | --- |

5.4

Odvetvie cestnej nákladnej dopravy, ktoré zahŕňa firmy špecializujúce sa na cestnú nákladnú prepravu ako aj prepravcov-živnostníkov, je veľmi zraniteľné, pretože pozostáva z obrovského množstva zväčša malých podnikov a mikropodnikov. Koordinujúca medzinárodná organizácia, Medzinárodná únia cestnej dopravy (IRU), vypracovala bezpečnostné usmernenia pre manažérov, vodičov a objednávateľov. IRU tiež vypracovala rámec pre dobrovoľné kooperatívne opatrenia s colnými orgánmi.

| 5.5 | Základné princípy, na ktorých sú založené tieto usmernenia uvedené v bode 3.4, sú:






  — | bezpečnostné opatrenia nesmú byť také prísne, aby znemožňovali normálne fungovanie tohto odvetvia, |
| --- | --- | --- |

5.5

Základné princípy, na ktorých sú založené tieto usmernenia uvedené v bode 3.4, sú:

—

bezpečnostné opatrenia nesmú byť také prísne, aby znemožňovali normálne fungovanie tohto odvetvia,

| — | bezpečnostné opatrenia zavedené v poslednom období musia byť primerané vzhľadom na ich účel, vynaložené náklady a dôsledky pre cestnú premávku, |
| --- | --- |

—

bezpečnostné opatrenia zavedené v poslednom období musia byť primerané vzhľadom na ich účel, vynaložené náklady a dôsledky pre cestnú premávku,

| — | jednostranné opatrenia jednotlivých štátov nie sú prijateľné, |
| --- | --- |

—

jednostranné opatrenia jednotlivých štátov nie sú prijateľné,

| — | bezpečnostné opatrenia musia byť zrozumiteľné a primerané, |
| --- | --- |

—

bezpečnostné opatrenia musia byť zrozumiteľné a primerané,

| — | vzhľadom na medzinárodný charakter dopravy by prijímané bezpečnostné opatrenia mali byť uplatňované jednotne, primerane, bez diskriminácie a len s malým alebo žiadnym dopadom na efektivitu prevádzky podnikov. |
| --- | --- |

—

vzhľadom na medzinárodný charakter dopravy by prijímané bezpečnostné opatrenia mali byť uplatňované jednotne, primerane, bez diskriminácie a len s malým alebo žiadnym dopadom na efektivitu prevádzky podnikov.

| 5.6 | Výbor zdôrazňuje, že diaľkové potrubné vedenia sú tiež z bezpečnostného hľadiska zraniteľné. Komisia nezohľadnila tento druh prepravy, v ktorom – hoci môže byť komplexný z hľadiska požadovaných bezpečnostných opatrení – je možné zrealizovať opatrenia vďaka malému počtu prevádzkovateľov v tejto oblasti. Výbor preto odporúča, aby sa ešte raz zvážila bezpečnosť diaľkových potrubných vedení, ktoré nie sú len druhom prepravy, ale zároveň infraštruktúrou. |
| --- | --- |

5.6

Výbor zdôrazňuje, že diaľkové potrubné vedenia sú tiež z bezpečnostného hľadiska zraniteľné. Komisia nezohľadnila tento druh prepravy, v ktorom – hoci môže byť komplexný z hľadiska požadovaných bezpečnostných opatrení – je možné zrealizovať opatrenia vďaka malému počtu prevádzkovateľov v tejto oblasti. Výbor preto odporúča, aby sa ešte raz zvážila bezpečnosť diaľkových potrubných vedení, ktoré nie sú len druhom prepravy, ale zároveň infraštruktúrou.

| 5.7 | Podľa rovnakého ustanovenia, ako v bode 3.7, výbor vidí nepochybné výhody, ktoré môže získať každý členský štát pri vymenovaní jedného kompetentného orgánu na koordináciu, implementáciu a kontrolu bezpečnosti dodávateľského reťazca, a to za predpokladu, že tento orgán bude nielen zodpovedný za túto oblasť, ale bude mať aj primerané právomoci na konanie. V návrhu nariadenia sa táto alternatíva explicitne neuvádza. Výbor odporúča využiť príležitosť, ktorú poskytuje schválenie takého závažného právneho nástroja ako nariadenia na zavedenie podrobnejších ustanovení v tejto oblasti s cieľom zabezpečiť jednotný postup vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

5.7

Podľa rovnakého ustanovenia, ako v bode 3.7, výbor vidí nepochybné výhody, ktoré môže získať každý členský štát pri vymenovaní jedného kompetentného orgánu na koordináciu, implementáciu a kontrolu bezpečnosti dodávateľského reťazca, a to za predpokladu, že tento orgán bude nielen zodpovedný za túto oblasť, ale bude mať aj primerané právomoci na konanie. V návrhu nariadenia sa táto alternatíva explicitne neuvádza. Výbor odporúča využiť príležitosť, ktorú poskytuje schválenie takého závažného právneho nástroja ako nariadenia na zavedenie podrobnejších ustanovení v tejto oblasti s cieľom zabezpečiť jednotný postup vo všetkých členských štátoch.

| 5.8 | Návrh nariadenia uvádza, že členské štáty poveria centrálny orgán, aby udeľoval štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ prevádzkovateľom pôsobiacim v rôznych, jasne definovaných aktivitách dodávateľského reťazca. Štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ môže byť udelený na obdobie troch rokov, hoci môže byť obnovený, ak zabezpečený prevádzkovateľ naďalej spĺňa minimálne požiadavky návrhu nariadenia. Po udelení štatútu zabezpečeného prevádzkovateľa by sa na príslušného prevádzkovateľa mali vzťahovať menej prísne bezpečnostné kontroly. |
| --- | --- |

5.8

Návrh nariadenia uvádza, že členské štáty poveria centrálny orgán, aby udeľoval štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ prevádzkovateľom pôsobiacim v rôznych, jasne definovaných aktivitách dodávateľského reťazca. Štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ môže byť udelený na obdobie troch rokov, hoci môže byť obnovený, ak zabezpečený prevádzkovateľ naďalej spĺňa minimálne požiadavky návrhu nariadenia. Po udelení štatútu zabezpečeného prevádzkovateľa by sa na príslušného prevádzkovateľa mali vzťahovať menej prísne bezpečnostné kontroly.

| 5.9 | Výbor zastáva názor, že Komisia v tejto súvislosti vníma realitu cez ružové okuliare. Návrh nariadenia nie je jasný v súvislosti s vytvorením systému jediného kompetentného orgánu pre každý členský štát alebo v súvislosti s procesom a kritériami pre udeľovanie štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“ žiadateľom. |
| --- | --- |

5.9

Výbor zastáva názor, že Komisia v tejto súvislosti vníma realitu cez ružové okuliare. Návrh nariadenia nie je jasný v súvislosti s vytvorením systému jediného kompetentného orgánu pre každý členský štát alebo v súvislosti s procesom a kritériami pre udeľovanie štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“ žiadateľom.

| 5.10 | O tom, že prevádzkovatelia musia splniť určité minimálne bezpečnostné štandardy, sa dočítame len v sprievodnom oznámení. V rámci schémy „zabezpečeného prevádzkovateľa“ stanovia samotné členské štáty presný rozsah týchto minimálnych štandardov. No postup, na základe ktorého každý členský štát stanoví v tejto oblasti svoje vlastné požiadavky, nepovedie k vytvoreniu harmonizovaného systému minimálnych štandardov v celej EÚ. Práve naopak: ak nebudú požiadavky na minimálne štandardy zadefinované po formálnej a obsahovej stránke, výbor sa obáva, že vznikne systém neporovnateľných štandardov. Ako bolo už uvedené vyššie v bode 3.8, výbor sa obáva, či takýmto spôsobom možno dosiahnuť rovnaké podmienky. Výbor odporúča, aby Komisia venovala osobitnú pozornosť tomu, aby štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ znamenal to isté a mal rovnakú váhu v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

5.10

O tom, že prevádzkovatelia musia splniť určité minimálne bezpečnostné štandardy, sa dočítame len v sprievodnom oznámení. V rámci schémy „zabezpečeného prevádzkovateľa“ stanovia samotné členské štáty presný rozsah týchto minimálnych štandardov. No postup, na základe ktorého každý členský štát stanoví v tejto oblasti svoje vlastné požiadavky, nepovedie k vytvoreniu harmonizovaného systému minimálnych štandardov v celej EÚ. Práve naopak: ak nebudú požiadavky na minimálne štandardy zadefinované po formálnej a obsahovej stránke, výbor sa obáva, že vznikne systém neporovnateľných štandardov. Ako bolo už uvedené vyššie v bode 3.8, výbor sa obáva, či takýmto spôsobom možno dosiahnuť rovnaké podmienky. Výbor odporúča, aby Komisia venovala osobitnú pozornosť tomu, aby štatút „zabezpečeného prevádzkovateľa“ znamenal to isté a mal rovnakú váhu v rôznych členských štátoch.

| 5.11 | Navrhovaný systém vzájomného uznávania štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“ môže viesť k nerovnosti zaobchádzania s prevádzkovateľmi v rámci Únie, a preto aj v určitej miere k deformácii hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

5.11

Navrhovaný systém vzájomného uznávania štatútu „zabezpečeného prevádzkovateľa“ môže viesť k nerovnosti zaobchádzania s prevádzkovateľmi v rámci Únie, a preto aj v určitej miere k deformácii hospodárskej súťaže.

| 5.12 | Výbor by chcel poukázať na to, že pojem „zabezpečeného prevádzkovateľa“ môže mať rôzny význam podľa druhu dopravy. Železničnú dopravu totiž tvorí niekoľko veľkých podnikov, kým sektor cestnej dopravy je zložený z približne 500 000 väčšinou malých podnikov. |
| --- | --- |

5.12

Výbor by chcel poukázať na to, že pojem „zabezpečeného prevádzkovateľa“ môže mať rôzny význam podľa druhu dopravy. Železničnú dopravu totiž tvorí niekoľko veľkých podnikov, kým sektor cestnej dopravy je zložený z približne 500 000 väčšinou malých podnikov.

| 5.13 | Výbor nie je presvedčený, že „zabezpečení prevádzkovatelia“ budú mať výhody, ako sa uvádza v článku 6 návrhu nariadenia Komisie. Členské štáty musia umožniť „zabezpečeným prevádzkovateľom“, aby využívali uľahčenia a zjednodušenie pri bezpečnostných kontrolách a aby podliehali systému urýchleného odbavenia (fast track treatment). Podľa Komisie by sem patrila aj znížená úroveň bezpečnostných kontrol. Výbor zastáva názor, že formulácie uvedené v tejto súvislosti sú také vágne a nepodstatné, že je potrebné položiť si otázku, či toto ustanovenie vôbec možno realizovať v praxi. |
| --- | --- |

5.13

Výbor nie je presvedčený, že „zabezpečení prevádzkovatelia“ budú mať výhody, ako sa uvádza v článku 6 návrhu nariadenia Komisie. Členské štáty musia umožniť „zabezpečeným prevádzkovateľom“, aby využívali uľahčenia a zjednodušenie pri bezpečnostných kontrolách a aby podliehali systému urýchleného odbavenia (fast track treatment). Podľa Komisie by sem patrila aj znížená úroveň bezpečnostných kontrol. Výbor zastáva názor, že formulácie uvedené v tejto súvislosti sú také vágne a nepodstatné, že je potrebné položiť si otázku, či toto ustanovenie vôbec možno realizovať v praxi.

| 5.14 | Z kontextu vyplýva, že členské štáty budú tým či oným spôsobom musieť financovať opatrenia vyplývajúce z tohto návrhu Komisie. Je nevyhnutné objasniť oblasti zodpovednosti a spolupráce členského štátu a „zabezpečeného prevádzkovateľa“. Výbor zastáva názor, že tým sa na členské štáty prenáša veľká záťaž. Náklady spojené s vytvorením a udržiavaním systému, ktorý navrhla Komisia, budú vysoké vzhľadom na rôznorodosť cieľových skupín. |
| --- | --- |

5.14

Z kontextu vyplýva, že členské štáty budú tým či oným spôsobom musieť financovať opatrenia vyplývajúce z tohto návrhu Komisie. Je nevyhnutné objasniť oblasti zodpovednosti a spolupráce členského štátu a „zabezpečeného prevádzkovateľa“. Výbor zastáva názor, že tým sa na členské štáty prenáša veľká záťaž. Náklady spojené s vytvorením a udržiavaním systému, ktorý navrhla Komisia, budú vysoké vzhľadom na rôznorodosť cieľových skupín.

| 5.15 | Verejné orgány členských štátov budú zrejme znášať náklady spojené s vytvorením rámca a kontrolou realizácie pravidiel. Európska únia bude okrem toho musieť uvoľniť zdroje na všetky formy podpory krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, aby taktiež mohli dosiahnuť rovnakú úroveň bezpečnosti ako členské štáty. Výbor zastáva názor, že takýto postup je dôležitý vzhľadom na medzinárodný charakter vnútrozemskej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

5.15

Verejné orgány členských štátov budú zrejme znášať náklady spojené s vytvorením rámca a kontrolou realizácie pravidiel. Európska únia bude okrem toho musieť uvoľniť zdroje na všetky formy podpory krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, aby taktiež mohli dosiahnuť rovnakú úroveň bezpečnosti ako členské štáty. Výbor zastáva názor, že takýto postup je dôležitý vzhľadom na medzinárodný charakter vnútrozemskej nákladnej dopravy.

| 5.16 | Investičné náklady na bezpečnostné opatrenia a výdavky, ktoré s nimi súvisia, ako napr. personál, poistenie a informačná kampaň, by mali znášať jednotliví dopravní prevádzkovatelia zavádzajúci bezpečnostné opatrenia a tieto náklady by sa mali premietnuť do ceny alebo sadzby, ktorú sú títo prevádzkovatelia účtujú. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že podniky so štatútom „zabezpečeného prevádzkovateľa“ by mali platiť nižšie sumy na poistenie. Ostáva vykonať analýzu situácie, kedy budú na dopravnom trhu fungovať paralelne „zabezpečení prevádzkovatelia“ spolu s podnikmi, ktoré tento štatút nevlastnia, čo môže dospieť do vytvorenia skupiny podnikov poskytujúcich bezpečné, ale drahšie služby oproti druhej skupine, ktorá nebude niesť zvýšené náklady na bezpečnostné normy a vďaka tomu bude ponúkať lacnejšie služby. |
| --- | --- |

5.16

Investičné náklady na bezpečnostné opatrenia a výdavky, ktoré s nimi súvisia, ako napr. personál, poistenie a informačná kampaň, by mali znášať jednotliví dopravní prevádzkovatelia zavádzajúci bezpečnostné opatrenia a tieto náklady by sa mali premietnuť do ceny alebo sadzby, ktorú sú títo prevádzkovatelia účtujú. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že podniky so štatútom „zabezpečeného prevádzkovateľa“ by mali platiť nižšie sumy na poistenie. Ostáva vykonať analýzu situácie, kedy budú na dopravnom trhu fungovať paralelne „zabezpečení prevádzkovatelia“ spolu s podnikmi, ktoré tento štatút nevlastnia, čo môže dospieť do vytvorenia skupiny podnikov poskytujúcich bezpečné, ale drahšie služby oproti druhej skupine, ktorá nebude niesť zvýšené náklady na bezpečnostné normy a vďaka tomu bude ponúkať lacnejšie služby.

| 5.17 | V bode keďže 11 holandskej verzie predkladaného návrhu nariadenie je správne použitý termín „gevestigd“ („usadených“). Výbor však poukazuje na to, že v iných jazykových verziách (napríklad v poľskej) je použitý výraz „vykonávajúci činnosť“, čo má úplne iný význam. |
| --- | --- |

5.17

V bode keďže 11 holandskej verzie predkladaného návrhu nariadenie je správne použitý termín „gevestigd“ („usadených“). Výbor však poukazuje na to, že v iných jazykových verziách (napríklad v poľskej) je použitý výraz „vykonávajúci činnosť“, čo má úplne iný význam.

Brusel 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

D. DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/78

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán elektronickej verejnej správy (eGovernment) i2010: Urýchlenie elektronickej verejnej správy v Európe v prospech všetkých“

KOM(2006) 173, konečné znenie

(2006/C 325/19)

Komisia sa 25. apríla 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. novembra 2006. Spravodajcom bol pán HERNÁNDEZ BATALLER.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza zo 14. decembra) 114 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV podporuje akčný plán, ktorý predstavila Komisia, pretože vďaka jeho uplatňovaniu bude verejná správa v EÚ podporovať hospodárstvo založené na vedomostiach, ktoré generuje udržateľný hospodársky rast a tiež prináša kvalitatívne a kvantitatívne zlepšenie zamestnanosti a lepšiu sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

1.1

EHSV podporuje akčný plán, ktorý predstavila Komisia, pretože vďaka jeho uplatňovaniu bude verejná správa v EÚ podporovať hospodárstvo založené na vedomostiach, ktoré generuje udržateľný hospodársky rast a tiež prináša kvalitatívne a kvantitatívne zlepšenie zamestnanosti a lepšiu sociálnu súdržnosť.

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že uplatňovanie akčného plánu by mohlo prispieť k prevencii marginalizácie rôznych sociálnych skupín ako na individuálnej úrovni, tak i v pracovnej oblasti, a zlepšiť kvalitu a istotu zamestnanosti, zabrániť vzniku digitálnej priepasti, podporovať univerzálny prístup k službám miestneho charakteru, v rozsiahlej miere poskytovať opateru slabším skupinám, v konečnom dôsledku teda zlepšiť sociálnu súdržnosť vzhľadom na hrozbu vzniku nových nerovností, ktoré doteraz neexistovali. Je potrebné prijať náležité opatrenia na prevenciu vzniku skupiny „občanov druhej kategórie“. |
| --- | --- |

1.2

EHSV sa domnieva, že uplatňovanie akčného plánu by mohlo prispieť k prevencii marginalizácie rôznych sociálnych skupín ako na individuálnej úrovni, tak i v pracovnej oblasti, a zlepšiť kvalitu a istotu zamestnanosti, zabrániť vzniku digitálnej priepasti, podporovať univerzálny prístup k službám miestneho charakteru, v rozsiahlej miere poskytovať opateru slabším skupinám, v konečnom dôsledku teda zlepšiť sociálnu súdržnosť vzhľadom na hrozbu vzniku nových nerovností, ktoré doteraz neexistovali. Je potrebné prijať náležité opatrenia na prevenciu vzniku skupiny „občanov druhej kategórie“.

| 1.3 | Orgány verejnej správy sa v rámci zavedenia elektronických služieb budú musieť zmodernizovať v zmysle zlepšenia kvality, flexibility a výkonnosti poskytovaných služieb, lepšieho hospodárenia s verejnými zdrojmi, zníženia nákladov, spokojnosti užívateľov, integrácie medzi jednotlivými odvetviami verejnej správy a zjednodušenia administratívnych postupov. |
| --- | --- |

1.3

Orgány verejnej správy sa v rámci zavedenia elektronických služieb budú musieť zmodernizovať v zmysle zlepšenia kvality, flexibility a výkonnosti poskytovaných služieb, lepšieho hospodárenia s verejnými zdrojmi, zníženia nákladov, spokojnosti užívateľov, integrácie medzi jednotlivými odvetviami verejnej správy a zjednodušenia administratívnych postupov.

| 1.4 | EHSV naliehavo odporúča vypracovať ciele zamerané na splnenie kritéria úplného plošného pokrytia v oblasti širokopásmového pripojenia, aby sa podporilo využívanie internetu ako informačného a komunikačného nástroja. Dôvera občanov k tomuto nástroju bude závisieť od stupňa bezpečnosti, ktorý bude možné zaručiť pri jeho využívaní. To ovplyvní elektronickú verejnú správu a služby, ktoré bude môcť poskytovať verejnosti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV naliehavo odporúča vypracovať ciele zamerané na splnenie kritéria úplného plošného pokrytia v oblasti širokopásmového pripojenia, aby sa podporilo využívanie internetu ako informačného a komunikačného nástroja. Dôvera občanov k tomuto nástroju bude závisieť od stupňa bezpečnosti, ktorý bude možné zaručiť pri jeho využívaní. To ovplyvní elektronickú verejnú správu a služby, ktoré bude môcť poskytovať verejnosti.

| 1.5 | EHSV vyjadruje ľútosť nad skutočnosťou, že akčný plán sa vôbec nezmieňuje o úlohe organizovanej občianskej spoločnosti pri dosahovaní cieľov účasti verejnosti na demokratickom rozhodovaní. Organizovaná občianska spoločnosť ako nosný pilier participatívnej demokracie musí zohrávať kľúčovú úlohu v budúcej „informatizovanej demokracii“. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vyjadruje ľútosť nad skutočnosťou, že akčný plán sa vôbec nezmieňuje o úlohe organizovanej občianskej spoločnosti pri dosahovaní cieľov účasti verejnosti na demokratickom rozhodovaní. Organizovaná občianska spoločnosť ako nosný pilier participatívnej demokracie musí zohrávať kľúčovú úlohu v budúcej „informatizovanej demokracii“.

2.   Návrh Komisie

| 2.1 | Komisia v dokumente predkladá akčný plán elektronickej verejnej správy, neoddeliteľnú súčasť iniciatívy i2010 na podporu rastu a zamestnanosti v informačnej spoločnosti, ktorého cieľom je významne prispieť k realizácii Lisabonskej stratégii a iných iniciatív Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- |

2.1

Komisia v dokumente predkladá akčný plán elektronickej verejnej správy, neoddeliteľnú súčasť iniciatívy i2010 na podporu rastu a zamestnanosti v informačnej spoločnosti, ktorého cieľom je významne prispieť k realizácii Lisabonskej stratégii a iných iniciatív Európskeho spoločenstva.

| 2.2 | Vzhľadom na modernizáciu a inováciu považuje Komisia za dôležité urýchliť zavedenie elektronickej verejnej správy (eGovernment), keďže sa vynárajú nové potreby a požiadavky, ako jednotné cezhraničné verejné služby, ako aj príležitosti pre občanov v oblasti mobility a podnikania v Európe. |
| --- | --- |

2.2

Vzhľadom na modernizáciu a inováciu považuje Komisia za dôležité urýchliť zavedenie elektronickej verejnej správy (eGovernment), keďže sa vynárajú nové potreby a požiadavky, ako jednotné cezhraničné verejné služby, ako aj príležitosti pre občanov v oblasti mobility a podnikania v Európe.

| 2.3 | Prostredníctvom tohto akčného plánu Komisia zamýšľa:






  — | urýchliť realizáciu konkrétnych výhod pre všetkých občanov a podniky; |
| --- | --- | --- |

2.3

Prostredníctvom tohto akčného plánu Komisia zamýšľa:

—

urýchliť realizáciu konkrétnych výhod pre všetkých občanov a podniky;

| — | zabezpečiť, aby elektronická verejná správa na vnútroštátnej úrovni neviedla k vytváraniu nových bariér na jednotnom trhu v dôsledku roztrieštenosti a nedostatočnej interoperability; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby elektronická verejná správa na vnútroštátnej úrovni neviedla k vytváraniu nových bariér na jednotnom trhu v dôsledku roztrieštenosti a nedostatočnej interoperability;

| — | rozšíriť prínosy elektronickej verejnej správy na úrovni EÚ, a to využitím úspor z rozsahu v iniciatívach členských štátov a spoluprácou na riešení spoločných európskych problémov; |
| --- | --- |

—

rozšíriť prínosy elektronickej verejnej správy na úrovni EÚ, a to využitím úspor z rozsahu v iniciatívach členských štátov a spoluprácou na riešení spoločných európskych problémov;

| — | zabezpečiť spoluprácu všetkých zúčastnených strán v EÚ na návrhu a zavádzaní elektronickej verejnej správy. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť spoluprácu všetkých zúčastnených strán v EÚ na návrhu a zavádzaní elektronickej verejnej správy.

| 2.4 | Akčný plán sa sústreďuje na päť úloh elektronickej verejnej správy so špecifickými úlohami na rok 2010:






  — | využiť elektronickú verejnú správu na zlepšenie procesu digitálneho začlenenia, aby do roku 2010 všetci občania mohli využívať výhody dôveryhodných inovovaných a ľahko prístupných služieb. |
| --- | --- | --- |

2.4

Akčný plán sa sústreďuje na päť úloh elektronickej verejnej správy so špecifickými úlohami na rok 2010:

—

využiť elektronickú verejnú správu na zlepšenie procesu digitálneho začlenenia, aby do roku 2010 všetci občania mohli využívať výhody dôveryhodných inovovaných a ľahko prístupných služieb.

To zároveň zahŕňa aj výzvu na boj proti digitálnej priepasti a príležitosť na uplatňovanie opatrení na podporu začlenenia založených na IKT, z čoho by mohli plne profitovať všetci občania, vrátane sociálne znevýhodnených skupín.

| — | realizovať účinnosť a efektívnosť v praxi – do roku 2010 významne prispieť k zvýšenej spokojnosti užívateľov, transparentnosti a zodpovednosti, zníženiu administratívneho zaťaženia a zvýšeniu účinnosti, |
| --- | --- |

—

realizovať účinnosť a efektívnosť v praxi – do roku 2010 významne prispieť k zvýšenej spokojnosti užívateľov, transparentnosti a zodpovednosti, zníženiu administratívneho zaťaženia a zvýšeniu účinnosti,

Na tento účel sa bude Komisia snažiť stanoviť spoločný hodnotiaci rámec orientovaný na dosah/prínos, ktorý obsahuje vypracovávanie porovnávacích analýz s použitím spoločných indikátorov a učenie sa na základe modelových prípadov s využitím merateľných indikátorov.

Taktiež sa snaží o rozsiahlejšiu výmenu a šírenie informácií a skúseností s cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť.

| — | implementovať kľúčové služby s významným dosahom na občanov aj podniky – do roku 2010 bude 100 % verejných obstarávaní dostupných elektronicky, pričom skutočná miera využívania dosiahne 50 %, a zároveň bude uzavretá dohoda o spolupráci na ďalších on-line službách pre občanov s významným dosahom, ako sú služby občianskej mobility (napr. zlepšené ponuky pracovných príležitostí v rámci celej Európy, služby sociálneho zabezpečenia vo vzťahu k záznamom o chorobách a elektronicky vystavovaným receptom na lieky) či refundácia DPH podnikateľom; |
| --- | --- |

—

implementovať kľúčové služby s významným dosahom na občanov aj podniky – do roku 2010 bude 100 % verejných obstarávaní dostupných elektronicky, pričom skutočná miera využívania dosiahne 50 %, a zároveň bude uzavretá dohoda o spolupráci na ďalších on-line službách pre občanov s významným dosahom, ako sú služby občianskej mobility (napr. zlepšené ponuky pracovných príležitostí v rámci celej Európy, služby sociálneho zabezpečenia vo vzťahu k záznamom o chorobách a elektronicky vystavovaným receptom na lieky) či refundácia DPH podnikateľom;

| — | realizovať kľúčové predpoklady, aby občania a podniky mohli do roku 2010 využívať výhody pohodlného, bezpečného a interoperabilného overeného prístupu k verejným službám v rámci celej Európy, ako napr. harmonizované vnútroštátne identifikačné preukazy alebo zavedenie regulačných opatrení upravujúcich vývoj elektronickej identifikácie a overovania pre verejné služby; |
| --- | --- |

—

realizovať kľúčové predpoklady, aby občania a podniky mohli do roku 2010 využívať výhody pohodlného, bezpečného a interoperabilného overeného prístupu k verejným službám v rámci celej Európy, ako napr. harmonizované vnútroštátne identifikačné preukazy alebo zavedenie regulačných opatrení upravujúcich vývoj elektronickej identifikácie a overovania pre verejné služby;

| — | predstaviť do roku 2010 nástroje na podporu efektívnej diskusie a verejnej účasti na demokratickom rozhodovaní, ktoré by sa týkali mnohých otázok a problémov, od začlenenia po kvalitu procesu rozhodovania. |
| --- | --- |

—

predstaviť do roku 2010 nástroje na podporu efektívnej diskusie a verejnej účasti na demokratickom rozhodovaní, ktoré by sa týkali mnohých otázok a problémov, od začlenenia po kvalitu procesu rozhodovania.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Výbor vo všeobecnosti víta akčný plán Komisie, ktorého ambiciózne ciele je skutočne potrebné dosiahnuť. Výbor súhlasí s uvedenými cieľmi a víta ich vhodné politické načasovanie, pretože sú impulzom na realizáciu cieľov vytýčených v Lisabonskej stratégii, zameraných na to, aby sa Európa stala najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou na svete založenou na vedomostiach. |
| --- | --- |

3.1

Výbor vo všeobecnosti víta akčný plán Komisie, ktorého ambiciózne ciele je skutočne potrebné dosiahnuť. Výbor súhlasí s uvedenými cieľmi a víta ich vhodné politické načasovanie, pretože sú impulzom na realizáciu cieľov vytýčených v Lisabonskej stratégii, zameraných na to, aby sa Európa stala najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou na svete založenou na vedomostiach.

| 3.2 | EHSV opätovne pripomína (1), že ak majú byť lisabonské ciele skutočne dosiahnuteľné, Európska únia musí predstaviť koherentný, dynamický a progresívny prístup ako z hľadiska cieľov Únie, tak aj z hľadiska inštitucionálnej dynamiky. Podnet, ktorý prináša elektronická verejná správa je iste užitočným nástrojom na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

3.2

EHSV opätovne pripomína (1), že ak majú byť lisabonské ciele skutočne dosiahnuteľné, Európska únia musí predstaviť koherentný, dynamický a progresívny prístup ako z hľadiska cieľov Únie, tak aj z hľadiska inštitucionálnej dynamiky. Podnet, ktorý prináša elektronická verejná správa je iste užitočným nástrojom na dosiahnutie týchto cieľov.

| 3.3 | Prioritou je dosiahnutie úplného plošného pokrytia v oblasti širokopásmového pripojenia. Z tohto dôvodu je potrebné zlepšiť infraštruktúru v oblastiach, kde dopyt nie je uspokojený, aby sa zabezpečil prístup k týmto službám a podporilo vytváranie sietí a využívanie služieb širokopásmového pripojenia a mobilných telefónov. |
| --- | --- |

3.3

Prioritou je dosiahnutie úplného plošného pokrytia v oblasti širokopásmového pripojenia. Z tohto dôvodu je potrebné zlepšiť infraštruktúru v oblastiach, kde dopyt nie je uspokojený, aby sa zabezpečil prístup k týmto službám a podporilo vytváranie sietí a využívanie služieb širokopásmového pripojenia a mobilných telefónov.

| 3.4 | Uplatňovanie opatrení uvedených v akčnom pláne na jednotlivých územných úrovniach a vzájomná výmena skúseností v tejto oblasti budú mať jednoznačne dosah na fungovanie vnútorného trhu, predovšetkým na verejné obstarávanie a na každodenné aspekty občianstva EÚ, ktoré zvýšia kvalitu života občanov a ich blahobyt. |
| --- | --- |

3.4

Uplatňovanie opatrení uvedených v akčnom pláne na jednotlivých územných úrovniach a vzájomná výmena skúseností v tejto oblasti budú mať jednoznačne dosah na fungovanie vnútorného trhu, predovšetkým na verejné obstarávanie a na každodenné aspekty občianstva EÚ, ktoré zvýšia kvalitu života občanov a ich blahobyt.

| 3.4.1 | Akčný plán sa týka základných práv uvedených v charte základných práv, ako „dobrá správa vecí verejných“, „ochrana osobných údajov“, „právo na prístup k službám zamestnanosti“, „zdravotná starostlivosť“ a „prístup k všeobecne prospešným službám“. |
| --- | --- |

3.4.1

Akčný plán sa týka základných práv uvedených v charte základných práv, ako „dobrá správa vecí verejných“, „ochrana osobných údajov“, „právo na prístup k službám zamestnanosti“, „zdravotná starostlivosť“ a „prístup k všeobecne prospešným službám“.

| 3.4.2 | EHSV dúfa, že pri uplatňovaní cieľov akčného plánu bude zachovaná súčasná úroveň ochrany a zabráni sa tomu, aby sa v dôsledku ďalšieho technologického rozvoja znížila úroveň ochrany týchto práv. |
| --- | --- |

3.4.2

EHSV dúfa, že pri uplatňovaní cieľov akčného plánu bude zachovaná súčasná úroveň ochrany a zabráni sa tomu, aby sa v dôsledku ďalšieho technologického rozvoja znížila úroveň ochrany týchto práv.

| 3.5 | Na zvýšenie dôvery občanov vo verejnú správu je potrebné prijať primerané a dostatočné bezpečnostné opatrenia, ktoré by zodpovedali vynaloženým nákladom, povahe a významu chránených údajov a operácií. |
| --- | --- |

3.5

Na zvýšenie dôvery občanov vo verejnú správu je potrebné prijať primerané a dostatočné bezpečnostné opatrenia, ktoré by zodpovedali vynaloženým nákladom, povahe a významu chránených údajov a operácií.

| 3.6 | EHSV sa už vyjadril k otázke potreby prijatia európskej rámcovej politiky v otázke bezpečnosti sietí a informácií (2) a konštatoval, že investovanie do zlepšenia bezpečnosti sietí prináša náklady a zisky v sociálnej oblasti, čo sa neodráža náležite v trhových cenách. |
| --- | --- |

3.6

EHSV sa už vyjadril k otázke potreby prijatia európskej rámcovej politiky v otázke bezpečnosti sietí a informácií (2) a konštatoval, že investovanie do zlepšenia bezpečnosti sietí prináša náklady a zisky v sociálnej oblasti, čo sa neodráža náležite v trhových cenách.

| 3.7 | EHSV sa čoskoro podrobnejšie vyjadrí k otázke bezpečnosti sietí v akčnom pláne i2010 (3). |
| --- | --- |

3.7

EHSV sa čoskoro podrobnejšie vyjadrí k otázke bezpečnosti sietí v akčnom pláne i2010 (3).

| 3.8 | Pre budúce efektívne uplatňovanie akčného plánu je potrebné posilniť spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a orgánmi verejnej správy členských štátov, a to vybudovaním náležitých kanálov, ktoré tiež prispejú k efektívnemu vyhodnocovaniu výsledkov. |
| --- | --- |

3.8

Pre budúce efektívne uplatňovanie akčného plánu je potrebné posilniť spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a orgánmi verejnej správy členských štátov, a to vybudovaním náležitých kanálov, ktoré tiež prispejú k efektívnemu vyhodnocovaniu výsledkov.

| 3.9 | Je žiaduce vytvoriť štruktúry spolupráce medzi verejnými správami jednotlivými krajín tak, aby občania mohli využívať nové služby bez ohľadu na to, ktorá verejná správa im ich poskytne. Okrem toho by tieto štruktúry umožňovali spoločné vypracovávanie aplikácií a lepšie začlenenie existujúcich riešení. |
| --- | --- |

3.9

Je žiaduce vytvoriť štruktúry spolupráce medzi verejnými správami jednotlivými krajín tak, aby občania mohli využívať nové služby bez ohľadu na to, ktorá verejná správa im ich poskytne. Okrem toho by tieto štruktúry umožňovali spoločné vypracovávanie aplikácií a lepšie začlenenie existujúcich riešení.

| 3.10 | EHSV opakovane zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa na úrovni EÚ podporovali európske verejné služby (4) (colná správa, Galileo, európska karta zdravotného poistenia a justičná spolupráca v civilných veciach, ako napr. získavanie dôkazov, zasielanie a doručovanie dokumentov a iných nových služieb ako európska registrácia vozidiel či vydávanie európskych vodičských preukazov), čím sa v tejto oblasti prepoja jednotlivé verejné správy. |
| --- | --- |

3.10

EHSV opakovane zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa na úrovni EÚ podporovali európske verejné služby (4) (colná správa, Galileo, európska karta zdravotného poistenia a justičná spolupráca v civilných veciach, ako napr. získavanie dôkazov, zasielanie a doručovanie dokumentov a iných nových služieb ako európska registrácia vozidiel či vydávanie európskych vodičských preukazov), čím sa v tejto oblasti prepoja jednotlivé verejné správy.

| 3.11 | Jednou zo slabých stránok akčného plánu je nedostatok nadnárodných ekonomických nástrojov (technológie informačnej spoločnosti – IST, výmena údajov medzi administratívami – IDA) na podporu očakávaných zmien v oblasti ľudských zdrojov a technológií. Táto otázka je mimoriadne naliehavá v prípade nových členských štátov, ako aj tých, ktoré do EÚ ešte len vstúpia. |
| --- | --- |

3.11

Jednou zo slabých stránok akčného plánu je nedostatok nadnárodných ekonomických nástrojov (technológie informačnej spoločnosti – IST, výmena údajov medzi administratívami – IDA) na podporu očakávaných zmien v oblasti ľudských zdrojov a technológií. Táto otázka je mimoriadne naliehavá v prípade nových členských štátov, ako aj tých, ktoré do EÚ ešte len vstúpia.

| 3.12 | Aby sa predišlo situácii, kedy by jednotlivé členské štáty v oblasti elektronickej verejnej správy napredovali rôznou rýchlosťou, je potrebné predbežne vypracovať inštitucionálnu iniciatívu„ad hoc“, ktorá by sa týkala zriadenia fondu na modernizáciu týchto verejných správ, a tiež poskytnúť diferencovaný právny rámec (s dlhšími lehotami na implementáciu), aby verejné správy mohli splniť ciele vytýčené v akčnom pláne. |
| --- | --- |

3.12

Aby sa predišlo situácii, kedy by jednotlivé členské štáty v oblasti elektronickej verejnej správy napredovali rôznou rýchlosťou, je potrebné predbežne vypracovať inštitucionálnu iniciatívu„ad hoc“, ktorá by sa týkala zriadenia fondu na modernizáciu týchto verejných správ, a tiež poskytnúť diferencovaný právny rámec (s dlhšími lehotami na implementáciu), aby verejné správy mohli splniť ciele vytýčené v akčnom pláne.

| 3.13 | EIB a Komisia by tiež mali zvážiť otázku zavedenia ekonomických nástrojov na posilnenie európskeho hospodárstva v rámci uplatňovania akčného plánu. |
| --- | --- |

3.13

EIB a Komisia by tiež mali zvážiť otázku zavedenia ekonomických nástrojov na posilnenie európskeho hospodárstva v rámci uplatňovania akčného plánu.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Informatizácia spoločnosti je výzvou pre ďalší rozvoj a zvyšovanie konkurencieschopnosti, no tiež pre sociálnu a územnú súdržnosť a rovnosť príležitostí. Jednou z nerovností, ktorá má najväčší vplyv na budúcnosť jednotlivcov či regiónov je „digitálna priepasť“. |
| --- | --- |

4.1

Informatizácia spoločnosti je výzvou pre ďalší rozvoj a zvyšovanie konkurencieschopnosti, no tiež pre sociálnu a územnú súdržnosť a rovnosť príležitostí. Jednou z nerovností, ktorá má najväčší vplyv na budúcnosť jednotlivcov či regiónov je „digitálna priepasť“.

| 4.2 | Prioritným cieľom musí byť prevencia, zmiernenie alebo úplné odstránenie „digitálnej priepasti“, čo si vyžaduje okamžité aktívne opatrenia v systéme podpory alebo poskytovania elektronických služieb, predovšetkým v oblastiach, ktoré sú menej prispôsobené novému technologickému prostrediu. Taktiež je potrebné zaviesť intenzívne vzdelávacie programy v oblasti IT, vrátane odborného vzdelávania pre špecifické sociálne skupiny. |
| --- | --- |

4.2

Prioritným cieľom musí byť prevencia, zmiernenie alebo úplné odstránenie „digitálnej priepasti“, čo si vyžaduje okamžité aktívne opatrenia v systéme podpory alebo poskytovania elektronických služieb, predovšetkým v oblastiach, ktoré sú menej prispôsobené novému technologickému prostrediu. Taktiež je potrebné zaviesť intenzívne vzdelávacie programy v oblasti IT, vrátane odborného vzdelávania pre špecifické sociálne skupiny.

| 4.3 | EHSV sa domnieva, že je potrebné zaviesť, riadiť, rozvíjať a udržiavať infraštruktúru a všetky dostupné zdroje, vrátane ľudských zdrojov, ktoré sú potrebné na podporu činnosti jednotlivých verejných správ v súvislosti s odborným vzdelávaním a budovaním kapacít v oblasti IKT. Cieľom tohto úsilia bude vybudovanie efektívnej organizačnej štruktúry v celej EÚ, ktorá by prispela k podpore a zdokonaleniu digitálnej gramotnosti a väčšiemu využívaniu internetu. |
| --- | --- |

4.3

EHSV sa domnieva, že je potrebné zaviesť, riadiť, rozvíjať a udržiavať infraštruktúru a všetky dostupné zdroje, vrátane ľudských zdrojov, ktoré sú potrebné na podporu činnosti jednotlivých verejných správ v súvislosti s odborným vzdelávaním a budovaním kapacít v oblasti IKT. Cieľom tohto úsilia bude vybudovanie efektívnej organizačnej štruktúry v celej EÚ, ktorá by prispela k podpore a zdokonaleniu digitálnej gramotnosti a väčšiemu využívaniu internetu.

| 4.3.1 | V súvislosti so zvyšovaním digitálnej gramotnosti bude nevyhnutné prijať isté kroky ako zriadenie a náležité spravovanie komplexne vybavených a funkčných učební, kde by sa konali kurzy práce s počítačom, odbornej prípravy pedagógov, podpory pripojenia na internet. Ďalšou možnosťou je vystavenie „internetových“ poukazov pre úspešných študentov, ktoré by sa mohli využívať na čiastočné financovanie nákupu zariadenia a služieb IKT a prístupu k nim, predovšetkým k internetu. |
| --- | --- |

4.3.1

V súvislosti so zvyšovaním digitálnej gramotnosti bude nevyhnutné prijať isté kroky ako zriadenie a náležité spravovanie komplexne vybavených a funkčných učební, kde by sa konali kurzy práce s počítačom, odbornej prípravy pedagógov, podpory pripojenia na internet. Ďalšou možnosťou je vystavenie „internetových“ poukazov pre úspešných študentov, ktoré by sa mohli využívať na čiastočné financovanie nákupu zariadenia a služieb IKT a prístupu k nim, predovšetkým k internetu.

| 4.3.2 | Obsah vyučovania a služby súvisiace so vzdelávaním v oblasti IKT sa musia opierať o náležitú prípravu, organizovanie, vedenie internetových kurzov a následnú kontrolu kvality odbornej prípravy a podpory ich realizácie. |
| --- | --- |

4.3.2

Obsah vyučovania a služby súvisiace so vzdelávaním v oblasti IKT sa musia opierať o náležitú prípravu, organizovanie, vedenie internetových kurzov a následnú kontrolu kvality odbornej prípravy a podpory ich realizácie.

| 4.3.3 | Je potrebné podporiť opatrenia ako rozvoj „virtuálnych kampusov“ pre stredne pokročilých užívateľov internetu a poskytovanie viacjazyčných vzdelávacích materiálov pre túto cieľovú skupinu. Elektronické služby verejnej správy môžu podporiť jazykovú rozmanitosť, vyučovanie jazykov a posilniť viacjazyčnosť v EÚ. |
| --- | --- |

4.3.3

Je potrebné podporiť opatrenia ako rozvoj „virtuálnych kampusov“ pre stredne pokročilých užívateľov internetu a poskytovanie viacjazyčných vzdelávacích materiálov pre túto cieľovú skupinu. Elektronické služby verejnej správy môžu podporiť jazykovú rozmanitosť, vyučovanie jazykov a posilniť viacjazyčnosť v EÚ.

| 4.4 | Internetové portály verejných správ by mali byť zosúladené s najvyššími medzinárodne uznávanými štandardmi týkajúcimi sa prístupnosti, predovšetkým s najvyššími normami iniciatívy WAI (Web Accessibility Initiative). Taktiež by mali podporovať všetky typy opatrení (normatívne, technologické či organizačné), ktoré prispievajú k prístupnosti IKT a interoperabilite verejných správ v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

4.4

Internetové portály verejných správ by mali byť zosúladené s najvyššími medzinárodne uznávanými štandardmi týkajúcimi sa prístupnosti, predovšetkým s najvyššími normami iniciatívy WAI (Web Accessibility Initiative). Taktiež by mali podporovať všetky typy opatrení (normatívne, technologické či organizačné), ktoré prispievajú k prístupnosti IKT a interoperabilite verejných správ v celej Európskej únii.

| 4.5 | Odstraňovanie fyzických bariér musí ísť ruka v ruke s odstraňovaním psychologických bariér, ktoré občas rozdeľujú ľudí. EHSV sa domnieva, že ako fyzický bezbariérový prístup, tak aj bezbariérový prístup ku komunikačným systémom a prostriedkom, ako aj právne uznanie posunkovej reči sú dôležitými krokmi, ktoré je potrebné uskutočniť v rámci procesu rozvoja európskeho občianstva. |
| --- | --- |

4.5

Odstraňovanie fyzických bariér musí ísť ruka v ruke s odstraňovaním psychologických bariér, ktoré občas rozdeľujú ľudí. EHSV sa domnieva, že ako fyzický bezbariérový prístup, tak aj bezbariérový prístup ku komunikačným systémom a prostriedkom, ako aj právne uznanie posunkovej reči sú dôležitými krokmi, ktoré je potrebné uskutočniť v rámci procesu rozvoja európskeho občianstva.

| 4.6 | Transparentnosť znamená podporovanie voľného toku informácii, zaručenie objektivity, poskytovanie pravdivých a aktuálnych informácií a zamedzenie eventuálnej netransparentnosti v činnosti verejnej správy. |
| --- | --- |

4.6

Transparentnosť znamená podporovanie voľného toku informácii, zaručenie objektivity, poskytovanie pravdivých a aktuálnych informácií a zamedzenie eventuálnej netransparentnosti v činnosti verejnej správy.

| 4.7 | Relevantné a aktuálne informovanie verejnosti je ťažiskom demokratického vzťahu medzi vládou a občanmi. Jedine týmto spôsobom sa verejnosť môže dozvedieť o jej činnosti, podieľať sa na procese rozhodovania či hodnotiť riadenie a výkon. |
| --- | --- |

4.7

Relevantné a aktuálne informovanie verejnosti je ťažiskom demokratického vzťahu medzi vládou a občanmi. Jedine týmto spôsobom sa verejnosť môže dozvedieť o jej činnosti, podieľať sa na procese rozhodovania či hodnotiť riadenie a výkon.

| 4.8 | Úlohou je teda vložiť všetok potenciál IKT do zabezpečenia lepšej verejnej správy, ktorá by bola efektívnejšia, bližšia občanom a poskytovala by užitočné a kvalitné elektronické verejné služby, čím by zapojila jednotlivcov a podniky do informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.8

Úlohou je teda vložiť všetok potenciál IKT do zabezpečenia lepšej verejnej správy, ktorá by bola efektívnejšia, bližšia občanom a poskytovala by užitočné a kvalitné elektronické verejné služby, čím by zapojila jednotlivcov a podniky do informačnej spoločnosti.

| 4.9 | Prostredníctvom týchto aktivít by sa vo všetkých členských štátoch malo v primeranom časovom horizonte dosiahnuť prinajmenšom:






  — | zaručenie práva jednotlivcov a podnikov využívať pri styku s verejnou správou IKT; |
| --- | --- | --- |

4.9

Prostredníctvom týchto aktivít by sa vo všetkých členských štátoch malo v primeranom časovom horizonte dosiahnuť prinajmenšom:

—

zaručenie práva jednotlivcov a podnikov využívať pri styku s verejnou správou IKT;

| — | zriadenie mechanizmov, ktoré by zabezpečili, že ponúkané on-line služby budú zodpovedať dopytu, a vytvorili by tiež prehľadný katalóg dostupných elektronických služieb; |
| --- | --- |

—

zriadenie mechanizmov, ktoré by zabezpečili, že ponúkané on-line služby budú zodpovedať dopytu, a vytvorili by tiež prehľadný katalóg dostupných elektronických služieb;

| — | zaručenie existencie adekvátnych kanálov na zabezpečenie možnosti využívania služieb, ktoré poskytuje verejná správa pre všetkých občanov a podniky. |
| --- | --- |

—

zaručenie existencie adekvátnych kanálov na zabezpečenie možnosti využívania služieb, ktoré poskytuje verejná správa pre všetkých občanov a podniky.

| 4.10 | V mnohých prípadoch bude potrebné poskytnúť európskym podnikom, najmä MSP, technologickú podporu. Pre podnikateľské sektory EÚ, najmä tie, ktoré majú v oblasti IKT najväčšie nedostatky musia byť poskytované opatrenia technického charakteru a odborné špecializované poradenstvo a poradenstvo prispôsobené individuálnym potrebám a požiadavkám, a to prostredníctvom „technologických poradcov“ a tiež zriadením „poradenských centier pre technologický rozvoj“ na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

4.10

V mnohých prípadoch bude potrebné poskytnúť európskym podnikom, najmä MSP, technologickú podporu. Pre podnikateľské sektory EÚ, najmä tie, ktoré majú v oblasti IKT najväčšie nedostatky musia byť poskytované opatrenia technického charakteru a odborné špecializované poradenstvo a poradenstvo prispôsobené individuálnym potrebám a požiadavkám, a to prostredníctvom „technologických poradcov“ a tiež zriadením „poradenských centier pre technologický rozvoj“ na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| 4.11 | Tieto opatrenia musia byť doplnené ďalšími krokmi zameranými na šírenie týchto technológií, vrátane iniciatív v oblasti odbornej prípravy a budovania kapacít na poli IKT a tiež podnetov pre MSP, aby využívali vysokokvalitný prístup na internet a IKT vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

4.11

Tieto opatrenia musia byť doplnené ďalšími krokmi zameranými na šírenie týchto technológií, vrátane iniciatív v oblasti odbornej prípravy a budovania kapacít na poli IKT a tiež podnetov pre MSP, aby využívali vysokokvalitný prístup na internet a IKT vo všeobecnosti.

| 4.12 | Opatrenia na podporu IKT môžu prispieť k začleneniu európskych MSP do hospodárstva založeného na vedomostiach a tiež podporiť vytváranie inovačných výrobných rámcov, dynamizovať podnikateľské siete, ako aj vypracovávanie, resp. nadobúdanie, výmenu a transfer technológií a vedomostí. |
| --- | --- |

4.12

Opatrenia na podporu IKT môžu prispieť k začleneniu európskych MSP do hospodárstva založeného na vedomostiach a tiež podporiť vytváranie inovačných výrobných rámcov, dynamizovať podnikateľské siete, ako aj vypracovávanie, resp. nadobúdanie, výmenu a transfer technológií a vedomostí.

| 4.13 | Konkrétne je vypracovávanie riešení v oblasti technológií alebo riadenia, ktoré by boli použiteľné vo výrobných odvetviach EÚ možné podporiť prostredníctvom: využívania benchmarkingu na vyhodnotenie stupňa rozvoja IKT v jednotlivých výrobných odvetviach, zriadenia spoločných centier zameraných na riadenie v oblasti technológií alebo vývoj procesov (odvetvové združenia na hľadanie riešení v sektore IKT), vytvorenia centier na poskytovanie služieb MSP v jednotlivých výrobných odvetviach a ich spojením s centrami pre výskum, rozvoj a inovácie (odvetvové IKT dielne), podpory podnikateľských sietí B2B (medzipodnikových) a B2C (medzi podnikom a spotrebiteľom), podpory mechanizmov financovania rizikového kapitálu v odvetví IKT a podobných nástrojov, vytvorenia internetových stránok so zoznamom služieb ponúkaných odvetviam a podnikom, ktoré sa zaregistrovali ako užívatelia tejto stránky, a zriaďovaním elektronických fór a on-line zoznamov MSP. |
| --- | --- |

4.13

Konkrétne je vypracovávanie riešení v oblasti technológií alebo riadenia, ktoré by boli použiteľné vo výrobných odvetviach EÚ možné podporiť prostredníctvom: využívania benchmarkingu na vyhodnotenie stupňa rozvoja IKT v jednotlivých výrobných odvetviach, zriadenia spoločných centier zameraných na riadenie v oblasti technológií alebo vývoj procesov (odvetvové združenia na hľadanie riešení v sektore IKT), vytvorenia centier na poskytovanie služieb MSP v jednotlivých výrobných odvetviach a ich spojením s centrami pre výskum, rozvoj a inovácie (odvetvové IKT dielne), podpory podnikateľských sietí B2B (medzipodnikových) a B2C (medzi podnikom a spotrebiteľom), podpory mechanizmov financovania rizikového kapitálu v odvetví IKT a podobných nástrojov, vytvorenia internetových stránok so zoznamom služieb ponúkaných odvetviam a podnikom, ktoré sa zaregistrovali ako užívatelia tejto stránky, a zriaďovaním elektronických fór a on-line zoznamov MSP.

| 4.14 | Pokiaľ ide o otázku bezpečnosti, je potrebné podporiť zriaďovanie špecializovaných centier prevencie, riešenia problémov, včasného rozpoznávania bezpečnostných problémov, proaktívneho prístupu k nim a výskumu, rozvoja a inovácií v tomto odvetví, a to prostredníctvom špecifických riešení určených predovšetkým podnikom a verejným správam v EÚ s cieľom vybudovať dôveru voči sieti a povzbudiť elektronický obchod a elektronickú verejnú správu. |
| --- | --- |

4.14

Pokiaľ ide o otázku bezpečnosti, je potrebné podporiť zriaďovanie špecializovaných centier prevencie, riešenia problémov, včasného rozpoznávania bezpečnostných problémov, proaktívneho prístupu k nim a výskumu, rozvoja a inovácií v tomto odvetví, a to prostredníctvom špecifických riešení určených predovšetkým podnikom a verejným správam v EÚ s cieľom vybudovať dôveru voči sieti a povzbudiť elektronický obchod a elektronickú verejnú správu.

| 4.15 | Politické strany a organizovaná občianska spoločnosť v súčasnosti dokážu komunikovať s občanmi rýchlejšie a efektívnejšie a žiadajú svoje vlády, aby prijali nové opatrenia, vďaka ktorým by sa nové komunikačné médiá, a najmä internet, stali bežnými prostriedkami styku s verejnou správou a priamej účasti na spoločnom rozhodovaní či uplatňovania politických práv, podľa možností vrátane volebného práva. |
| --- | --- |

4.15

Politické strany a organizovaná občianska spoločnosť v súčasnosti dokážu komunikovať s občanmi rýchlejšie a efektívnejšie a žiadajú svoje vlády, aby prijali nové opatrenia, vďaka ktorým by sa nové komunikačné médiá, a najmä internet, stali bežnými prostriedkami styku s verejnou správou a priamej účasti na spoločnom rozhodovaní či uplatňovania politických práv, podľa možností vrátane volebného práva.

| 4.16 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že sa akčný plán nezmieňuje o úlohe organizovanej občianskej spoločnosti pri dosahovaní vytýčených cieľov, predovšetkým podpory demokratickej účasti a rozhodovania v Európe. |
| --- | --- |

4.16

EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že sa akčný plán nezmieňuje o úlohe organizovanej občianskej spoločnosti pri dosahovaní vytýčených cieľov, predovšetkým podpory demokratickej účasti a rozhodovania v Európe.

| 4.17 | EHSV má v úmysle podporovať, monitorovať a kontrolovať na úrovni Spoločenstva iniciatívu za dosiahnutie všeobecnej prístupnosti s cieľom prekonať „digitálnu priepasť“ a technologické zaostávanie, ktoré môže zavedenie elektronickej verejnej správy spôsobiť v niektorých odvetviach spoločnosti. |
| --- | --- |

4.17

EHSV má v úmysle podporovať, monitorovať a kontrolovať na úrovni Spoločenstva iniciatívu za dosiahnutie všeobecnej prístupnosti s cieľom prekonať „digitálnu priepasť“ a technologické zaostávanie, ktoré môže zavedenie elektronickej verejnej správy spôsobiť v niektorých odvetviach spoločnosti.

| 4.18 | Pre dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné uskutočniť reformy na podporu plynulého prenosu informácií, sieťovej komunikácie, priameho dialógu medzi občanmi a orgánmi verejnej moci, zvyšovania sociálneho a demokratického kapitálu a posilnenia verejných digitálnych štruktúr. |
| --- | --- |

4.18

Pre dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné uskutočniť reformy na podporu plynulého prenosu informácií, sieťovej komunikácie, priameho dialógu medzi občanmi a orgánmi verejnej moci, zvyšovania sociálneho a demokratického kapitálu a posilnenia verejných digitálnych štruktúr.

| 4.19 | Kvalita demokracie do veľkej miery závisí od fungovania verejnej správy. Verejné správy musia byť moderné, flexibilné, štruktúrované v súlade s problémami občanov, a to tak, aby na ne boli pripravené a dokázali ich riešiť. Činnosť verejnej správy musí byť transparentná, aby jej občania mohli dôverovať a aby získali pocit, že k nej majú blízko. |
| --- | --- |

4.19

Kvalita demokracie do veľkej miery závisí od fungovania verejnej správy. Verejné správy musia byť moderné, flexibilné, štruktúrované v súlade s problémami občanov, a to tak, aby na ne boli pripravené a dokázali ich riešiť. Činnosť verejnej správy musí byť transparentná, aby jej občania mohli dôverovať a aby získali pocit, že k nej majú blízko.

| 4.19.1 | EHSV ako obhajca participatívnej demokracie sa domnieva, že táto účasť podporuje výchovu k občianstvu, uľahčuje správu a zlepšuje zdravé fungovanie politického systému. |
| --- | --- |

4.19.1

EHSV ako obhajca participatívnej demokracie sa domnieva, že táto účasť podporuje výchovu k občianstvu, uľahčuje správu a zlepšuje zdravé fungovanie politického systému.

| 4.19.2 | Je potrebné preskúmať a následne monitorovať súčasnú situáciu a ďalší vývoj spoločnosti založenej technológiách a vedomostiach v EÚ, a to na základe vedeckej a štatistickej analýzy s prednostným ohľadom na technologický pokrok cieľových skupín so špeciálnymi potrebami s cieľom presne stanoviť opatrenia zamerané na účinné odstránenie „digitálnej priepasti“, čo by prispelo k intenzívnejšiemu využívaniu a uplatneniu IKT v európskej spoločnosti, a najmä v uvedených cieľových skupinách. |
| --- | --- |

4.19.2

Je potrebné preskúmať a následne monitorovať súčasnú situáciu a ďalší vývoj spoločnosti založenej technológiách a vedomostiach v EÚ, a to na základe vedeckej a štatistickej analýzy s prednostným ohľadom na technologický pokrok cieľových skupín so špeciálnymi potrebami s cieľom presne stanoviť opatrenia zamerané na účinné odstránenie „digitálnej priepasti“, čo by prispelo k intenzívnejšiemu využívaniu a uplatneniu IKT v európskej spoločnosti, a najmä v uvedených cieľových skupinách.

V Bruseli 14. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zlepšovanie implementácie Lisabonskej stratégie“, Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005, s. 79-88, prijaté na plenárnom zasadnutí 27.10.2004. Spravodajca: pán Vever, pomocní spravodajcovia: páni Ehnmark a Simpson.

1

(2)  Stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: návrh na európsky politický prístup“, Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 33-41, prijaté na plenárnom zasadnutí 28.11.2001. Spravodajca: pán Retureau. Bod 3.2.1.3.11.

2

(3)  Návrh stanoviska (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006), spravodajca: pán Pezzini.

3

(4)  Stanovisko (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006), prijaté na plenárnom zasadnutí 14.9.2006. Spravodajca: pán Vever.

4

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/82 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy“

KOM(2006) 646, konečné znenie – 2006/0210 (COD)

(2006/C 325/20)

Rada sa 16. novembra 2005 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 25. októbra 2006 odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť prípravou prác v danej veci.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán Rusche rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdza z 13. decembra) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor už zdôraznil, že prikladá harmonizácii technických požiadaviek na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy zásadnú dôležitosť. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor už zdôraznil, že prikladá harmonizácii technických požiadaviek na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy zásadnú dôležitosť.

| 1.2 | Ako už EHSV vo svojom stanovisku ku smernici 2006/.../ES o technických požiadavkách na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy, ktorá sa má meniť, uviedol, Rýn je najpoužívanejšou vodnou cestou na svete. Podmienky a technické požiadavky na túto vodnú cestu pravidelne aktualizuje Ústredná komisia pre plavbu na Rýne (CCNR) podľa článku 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne. CCNR pritom zapája prostredníctvom konzultácií medzinárodných mimovládnych organizácií zástupcov občianskej spoločnosti, konkrétne vlastníkov lodí, odborov, lodeníc a dodávateľov do ďalšej tvorby predpisov. |
| --- | --- |

1.2

Ako už EHSV vo svojom stanovisku ku smernici 2006/.../ES o technických požiadavkách na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy, ktorá sa má meniť, uviedol, Rýn je najpoužívanejšou vodnou cestou na svete. Podmienky a technické požiadavky na túto vodnú cestu pravidelne aktualizuje Ústredná komisia pre plavbu na Rýne (CCNR) podľa článku 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne. CCNR pritom zapája prostredníctvom konzultácií medzinárodných mimovládnych organizácií zástupcov občianskej spoločnosti, konkrétne vlastníkov lodí, odborov, lodeníc a dodávateľov do ďalšej tvorby predpisov.

| 1.3 | Takto vypracované predpisy by mali byť zásadne zaradené do ustanovení smernice 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy s cieľom zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a zabezpečiť potrebnú úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.3

Takto vypracované predpisy by mali byť zásadne zaradené do ustanovení smernice 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy s cieľom zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a zabezpečiť potrebnú úroveň bezpečnosti.

| 1.4 | Aby sa tak čo najrýchlejšie stalo, je potrebné, ako navrhla Komisia, prijať zmeny smernice 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy. |
| --- | --- |

1.4

Aby sa tak čo najrýchlejšie stalo, je potrebné, ako navrhla Komisia, prijať zmeny smernice 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy.

| 1.5 | Navyše Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča, aby výbor vytvorený zmenou smernice 2006/.../ES, priznal Ústrednej komisii pre plavbu na Rýne štatút pozorovateľa s cieľom zabezpečiť koherentný vývoj technických požiadaviek. |
| --- | --- |

1.5

Navyše Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča, aby výbor vytvorený zmenou smernice 2006/.../ES, priznal Ústrednej komisii pre plavbu na Rýne štatút pozorovateľa s cieľom zabezpečiť koherentný vývoj technických požiadaviek.

2.   Návrh Komisie

| 2.1 | Cieľom návrhu nariadenia je vďaka komitologickým postupom urýchliť a jednoduchšie zohľadniť prácu iných medzinárodných organizácií, najmä Ústrednej komisie pre plavbu na Rýne (CCNR), na ďalšom rozvoji technických požiadaviek na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom návrhu nariadenia je vďaka komitologickým postupom urýchliť a jednoduchšie zohľadniť prácu iných medzinárodných organizácií, najmä Ústrednej komisie pre plavbu na Rýne (CCNR), na ďalšom rozvoji technických požiadaviek na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy.

| 2.2 | S týmto cieľom sa navrhuje zmeniť procedurálne články smernice a prílohy II smernice, ktoré umožnia pružné prispôsobenie právnych predpisov Spoločenstva požiadavkám, ktoré sú potrebné na dosiahnutie plavebných osvedčení podľa článku 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne. |
| --- | --- |

2.2

S týmto cieľom sa navrhuje zmeniť procedurálne články smernice a prílohy II smernice, ktoré umožnia pružné prispôsobenie právnych predpisov Spoločenstva požiadavkám, ktoré sú potrebné na dosiahnutie plavebných osvedčení podľa článku 22 Revidovaného dohovoru pre plavbu na Rýne.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Európsky parlament už viackrát jasne prehlásil, že považuje úzku spoluprácu všetkých medzinárodných organizácií zodpovedných za vnútrozemskú plavbu za dôležitú. Platí to najmä pre spoluprácu medzi Spoločenstvom a CCNR. |
| --- | --- |

3.1

Európsky parlament už viackrát jasne prehlásil, že považuje úzku spoluprácu všetkých medzinárodných organizácií zodpovedných za vnútrozemskú plavbu za dôležitú. Platí to najmä pre spoluprácu medzi Spoločenstvom a CCNR.

| 3.2 | Členské štáty a Komisia zastávajú názor, že spolupráca medzi Spoločenstvom a Ústrednou komisiou pre plavbu na Rýne by mala byť čo najefektívnejšia a najužšia. Podporil by ju štatút pozorovateľa pre Ústrednú komisiu pre plavbu na Rýne vo výbore EÚ. Výbor môže autonómne rozhodnúť, ako Ústrednú komisiu pre plavbu na Rýne vhodným spôsobom zainteresuje na svojej práci. |
| --- | --- |

3.2

Členské štáty a Komisia zastávajú názor, že spolupráca medzi Spoločenstvom a Ústrednou komisiou pre plavbu na Rýne by mala byť čo najefektívnejšia a najužšia. Podporil by ju štatút pozorovateľa pre Ústrednú komisiu pre plavbu na Rýne vo výbore EÚ. Výbor môže autonómne rozhodnúť, ako Ústrednú komisiu pre plavbu na Rýne vhodným spôsobom zainteresuje na svojej práci.

| 3.3 | Odôvodnenia návrhu smernice a článok 20 ods. 1 smernice 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy, zdôrazňujú dôležitú úlohu CCNR a nutnosť harmonizácie predpisov Spoločenstva a CCNR. |
| --- | --- |

3.3

Odôvodnenia návrhu smernice a článok 20 ods. 1 smernice 2006/.../ES, ktorou sa stanovujú technické požiadavky na plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy, zdôrazňujú dôležitú úlohu CCNR a nutnosť harmonizácie predpisov Spoločenstva a CCNR.

| 3.4 | Preto odporúčame vytvoriť vo výbore štatút pozorovateľa pre Ústrednú komisiu pre plavbu na Rýne. Je potrebné uviesť, že Európska komisia už má štatút pozorovateľa pri CCNR a má možnosť zúčastňovať sa na práci technických výborov CCNR. |
| --- | --- |

3.4

Preto odporúčame vytvoriť vo výbore štatút pozorovateľa pre Ústrednú komisiu pre plavbu na Rýne. Je potrebné uviesť, že Európska komisia už má štatút pozorovateľa pri CCNR a má možnosť zúčastňovať sa na práci technických výborov CCNR.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 325/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 325/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizácii technických požiadaviek a správnych postupov v oblasti civilného letectva“

KOM(2006) 645, konečné znenie – 2006/0209 (COD)

(2006/C 325/21)

Rada sa 15. novembra 2006 rozhodla podľa článku 71 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Grémium výboru poverilo 21. novembra 2006 odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci.

Vzhľadom na naliehavosť témy bol pán Simons rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 431. plenárnom zasadnutí 13. a 14. decembra 2006 (schôdzi z 13. decembra) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor jednomyseľne prijal nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) súhlasí s návrhom nariadenia Komisie vzhľadom na to, že zavedenie „regulačného postupu s kontrolou“ plnšie zapojí zákonodarné orgány do kontroly vykonávacích právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) súhlasí s návrhom nariadenia Komisie vzhľadom na to, že zavedenie „regulačného postupu s kontrolou“ plnšie zapojí zákonodarné orgány do kontroly vykonávacích právnych predpisov.

| 1.2 | Vzhľadom na naliehavosť skorého nadobudnutia účinnosti nariadenia EU-OPS (zmenené a doplnené nariadenie 3922/91) EHSV odporúča rýchle prijatie návrhu Komisie. |
| --- | --- |

1.2

Vzhľadom na naliehavosť skorého nadobudnutia účinnosti nariadenia EU-OPS (zmenené a doplnené nariadenie 3922/91) EHSV odporúča rýchle prijatie návrhu Komisie.

2.   Úvod

| 2.1 | Cieľom tohto návrhu Komisie je zmeniť a doplniť nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizácii technických požiadaviek a správnych postupov v oblasti civilného letectva (1), aby sa zosúladilo s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2), naposledy zmeneným a doplneným rozhodnutím Rady 2006/512/ES zo 17. júla 2006 (3). |
| --- | --- |

2.1

Cieľom tohto návrhu Komisie je zmeniť a doplniť nariadenie Rady (EHS) č. 3922/91 o harmonizácii technických požiadaviek a správnych postupov v oblasti civilného letectva (1), aby sa zosúladilo s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2), naposledy zmeneným a doplneným rozhodnutím Rady 2006/512/ES zo 17. júla 2006 (3).

| 2.2 | Rozhodnutím 2006/512/ES sa zaviedol nový druh spôsobu výkonu vykonávacích právomocí, ktorým je regulačný postup s kontrolou. |
| --- | --- |

2.2

Rozhodnutím 2006/512/ES sa zaviedol nový druh spôsobu výkonu vykonávacích právomocí, ktorým je regulačný postup s kontrolou.

| 2.3 | Na opatrenia so všeobecným dosahom, ktorých cieľom je zmena a doplnenie nepodstatných prvkov základných aktov prijatých podľa postupu uvedeného v článku 251 Zmluvy o ES, a to vrátane zrušenia niektorých týchto prvkov alebo doplnenia iných prvkov, bude odteraz nevyhnutné využiť regulačný postup s kontrolou. |
| --- | --- |

2.3

Na opatrenia so všeobecným dosahom, ktorých cieľom je zmena a doplnenie nepodstatných prvkov základných aktov prijatých podľa postupu uvedeného v článku 251 Zmluvy o ES, a to vrátane zrušenia niektorých týchto prvkov alebo doplnenia iných prvkov, bude odteraz nevyhnutné využiť regulačný postup s kontrolou.

| 2.4 | Tento nový regulačný postup sa má uplatňovať, najmä pokiaľ ide o zrušenie, zmenenie a doplnenie alebo nahradenie príloh k základným aktom, alebo ak ide o ich prispôsobenie vedeckému a technickému pokroku. Štandardný regulačný postup sa však bude naďalej uplatňovať v prípadoch, keď Komisia udelí výnimku niektorému členskému štátu týkajúcu sa uplatňovania ustanovení základného aktu alebo jeho príloh. |
| --- | --- |

2.4

Tento nový regulačný postup sa má uplatňovať, najmä pokiaľ ide o zrušenie, zmenenie a doplnenie alebo nahradenie príloh k základným aktom, alebo ak ide o ich prispôsobenie vedeckému a technickému pokroku. Štandardný regulačný postup sa však bude naďalej uplatňovať v prípadoch, keď Komisia udelí výnimku niektorému členskému štátu týkajúcu sa uplatňovania ustanovení základného aktu alebo jeho príloh.

| 2.5 | V článku 8 ods. 1, 3 a 4, ako aj v článku 11 nariadenia (ES) č. 3922/91 sa Komisia splnomocňuje zrušiť, zmeniť a doplniť alebo prispôsobiť spoločné normy prílohy III prostredníctvom regulačného postupu. |
| --- | --- |

2.5

V článku 8 ods. 1, 3 a 4, ako aj v článku 11 nariadenia (ES) č. 3922/91 sa Komisia splnomocňuje zrušiť, zmeniť a doplniť alebo prispôsobiť spoločné normy prílohy III prostredníctvom regulačného postupu.

| 2.6 | Je preto potrebné zmeniť a doplniť toto nariadenie, aby sa stanovilo prijímanie týchto vykonávacích opatrení prostredníctvom nového regulačného postupu s kontrolou. |
| --- | --- |

2.6

Je preto potrebné zmeniť a doplniť toto nariadenie, aby sa stanovilo prijímanie týchto vykonávacích opatrení prostredníctvom nového regulačného postupu s kontrolou.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Rozhodnutím Rady 2006/512/ES sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu. Týmto novým rozhodnutím sa zavádza nový komitologický postup „regulačný postup s kontrolou“, ktorý je zameraný na užšie zapojenie Rady a Európskeho parlamentu do opatrení a rozhodnutí „kvázi-legislatívneho charakteru“, ktoré prijíma Komisia. |
| --- | --- |

3.1

Rozhodnutím Rady 2006/512/ES sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu. Týmto novým rozhodnutím sa zavádza nový komitologický postup „regulačný postup s kontrolou“, ktorý je zameraný na užšie zapojenie Rady a Európskeho parlamentu do opatrení a rozhodnutí „kvázi-legislatívneho charakteru“, ktoré prijíma Komisia.

| 3.2 | Tento nový postup sa má použiť za predpokladu, že budú splnené tri podmienky:






  — | základný akt je prijatý podľa postupu uvedeného v článku 251 Zmluvy o ES, |
| --- | --- | --- |

3.2

Tento nový postup sa má použiť za predpokladu, že budú splnené tri podmienky:

—

základný akt je prijatý podľa postupu uvedeného v článku 251 Zmluvy o ES,

| — | v základnom akte sa ustanovuje prijímanie opatrení so všeobecným dosahom |
| --- | --- |

—

v základnom akte sa ustanovuje prijímanie opatrení so všeobecným dosahom

| — | a cieľom týchto opatrení je zmena a doplnenie nepodstatných prvkov základného aktu, a to vrátane zrušenia niektorých týchto prvkov, alebo doplnenie základného aktu o nové nepodstatné prvky. |
| --- | --- |

—

a cieľom týchto opatrení je zmena a doplnenie nepodstatných prvkov základného aktu, a to vrátane zrušenia niektorých týchto prvkov, alebo doplnenie základného aktu o nové nepodstatné prvky.

| 3.3 | Výbor považuje návrh nariadenia Komisie za adekvátny vzhľadom na to, že zavedenie „regulačného postupu s kontrolou“ plnšie zapojí zákonodarné orgány do kontroly vykonávacích právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.3

Výbor považuje návrh nariadenia Komisie za adekvátny vzhľadom na to, že zavedenie „regulačného postupu s kontrolou“ plnšie zapojí zákonodarné orgány do kontroly vykonávacích právnych predpisov.

| 3.4 | Rozhodnutie Rady 2006/512/ES nadobudlo účinnosť 23. júla 2006 a týka sa aj už prebiehajúcich legislatívnych postupov. Z tohto dôvodu Komisia navrhuje doplniť nariadenie EU-OPS o tento návrh. |
| --- | --- |

3.4

Rozhodnutie Rady 2006/512/ES nadobudlo účinnosť 23. júla 2006 a týka sa aj už prebiehajúcich legislatívnych postupov. Z tohto dôvodu Komisia navrhuje doplniť nariadenie EU-OPS o tento návrh.

| 3.5 | Vzhľadom na naliehavosť skorého nadobudnutia účinnosti nariadenia EU-OPS (zmenené a doplnené nariadenie 3922/91) EHSV odporúča rýchle prijatie návrhu Komisie. |
| --- | --- |

3.5

Vzhľadom na naliehavosť skorého nadobudnutia účinnosti nariadenia EU-OPS (zmenené a doplnené nariadenie 3922/91) EHSV odporúča rýchle prijatie návrhu Komisie.

4.   Konkrétne pripomienky

Žiadne.

V Bruseli 13. decembra 2006

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. ES L 373, 31.12.1991, s. 4. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením

1

(2)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11.

3

---