# Europeiska unionens C 300E/9 de

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 300E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången9 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 300E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången9 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2006-2007 |
| | Sammanträdena den 12-15 juni 2006 |
| | Måndag 12 juni 2006 |
| 2006/C 300E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  De interparlamentariska delegationernas sammansättning


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Inkomna dokument


  Framställningar


  Anslagsöverföringar


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Sammanträdeskalender


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005) (debatt)


  Tvångsprostitution i samband med VM i fotboll 2006 (debatt)


  Föredragningslista


  Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II (debatt)


  Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II (debatt)


  Bedömning och hantering av översvämningar ***I (debatt)


  Åtgärder för att främja turismen (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 13 |
| | Tisdag 13 juni 2006 |
| 2006/C 300E/02 | PROTOKOLL | 15 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)


  Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013, FP7) ***I - Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (debatt)


  Omröstning


  Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II (omröstning)


  Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II (omröstning)


  Bedömning och hantering av översvämningar ***I (omröstning)


  Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (slutomröstning)


  Situationen för fångar i Guantanamo (omröstning)


  Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner (fortsatt omröstning)


  Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Välkomsthälsning


  EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier (debatt)


  Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (debatt)


  Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (debatt)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (debatt)


  Skydd av personuppgifter * (debatt)


  Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer * (debatt)


  Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I (debatt)


  Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 29 |
| BILAGA I | 31 |
| BILAGA II | 40 |
| ANTAGNA TEXTER | 88 |
| P6_TA(2006)0246Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)) | 88 |
| P6_TA(2006)0247Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054 (CNS)) | 88 |
| P6_TA(2006)0248Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005) 0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)) | 89 |
| P6_TA(2006)0249Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM (2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)) | 89 |
| P6_TA(2006)0250Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om markskydd, protokollet om energi och protokollet om turism till Alpkonventionen (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)) | 90 |
| P6_TA(2006)0251Skydd för grundvatten mot föroreningar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)) | 91 |
| P6_TC2-COD(2003)0210Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring | 91 |
| BILAGA IKVALITETSNORMER FÖR GRUNDVATTEN | 101 |
| BILAGA IITRÖSKELVÄRDEN FÖR FÖRORENANDE ÄMNEN I GRUNDVATTEN OCH FÖRORENINGSINDIKATORER | 102 |
| BILAGA IIIBEDÖMNING AV GRUNDVATTNETS KEMISKA STATUS | 103 |
| BILAGA IVIDENTIFIERING OCH VÄNDNING AV BETYDANDE OCH IHÅLLANDE UPPÅTGÅENDE TRENDER | 104 |
| P6_TA(2006)0252Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2004)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) | 106 |
| BILAGA ITEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 A | 119 |
| BILAGA IITEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 B | 120 |
| BILAGA IIITEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 9 B | 121 |
| P6_TA(2006)0253Bedömning och hantering av översvämningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2006)0005Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker | 123 |
| BILAGARISKHANTERINGSPLANER | 135 |
| P6_TA(2006)0254Situationen för fångar i GuantanamoEuropaparlamentets resolution om Guantanamofångarnas situation | 136 |
| P6_TA(2006)0255Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005)Europaparlamentets resolution om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004-december 2005 (2005/2135(INI)) | 138 |
| | Onsdag 14 juni 2006 |
| 2006/C 300E/03 | PROTOKOLL | 143 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Europeiska rådets möte (Bryssel, 15-16 juni 2006) (debatt)


  Välkomsthälsning


  Omröstning


  Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I (omröstning)


  Skydd av personuppgifter * (omröstning)


  EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier (omröstning)


  Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (omröstning)


  Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (omröstning)


  Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) (omröstning)


  Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Strategi för hållbar utveckling (debatt)


  Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (debatt)


  Handeldvapen (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (debatt)


  Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (debatt)


  Kustfiske och problem för fiskare som idkar kustfiske (debatt)


  Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 155 |
| BILAGA I | 157 |
| BILAGA II | 165 |
| ANTAGNA TEXTER | 201 |
| P6_TA(2006)0256Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater (7307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)) | 201 |
| P6_TA(2006)0257Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD)) | 216 |
| P6_TC1-COD(2005)0166Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (omarbetning) | 216 |
| BILAGA I | 227 |
| BILAGA IIUPPHÄVDA FÖRORDNINGAR MED SENARE ÄNDRINGAR | 228 |
| BILAGA IIIJÄMFÖRELSETABELL | 228 |
| P6_TA(2006)0258Skydd av personuppgifter *Förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) | 231 |
| P6_TA(2006)0259Gemenskapens beredskapsplan för influensapandemierEuropaparlamentets resolution om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier (2006/2062 (INI)) | 250 |
| P6_TA(2006)0260Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet)Europaparlamentets resolution om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (2006/2007(INI)) | 255 |
| P6_TA(2006)0261Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategiEuropaparlamentets resolution om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (2005/2191(INI)) | 259 |
| P6_TA(2006)0262Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)Europaparlamentets resolution om Bulgariens och Rumäniens anslutning | 265 |
| P6_TA(2006)0263Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)Europaparlamentets resolution om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid | 267 |
| | Torsdag 15 juni 2006 |
| 2006/C 300E/04 | PROTOKOLL | 270 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Föredragningslista


  Inkomna dokument


  Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (debatt)


  Välkomsthälsning


  Namn på utskott och delegationer


  Tolkning av arbetsordningen


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Omröstning


  Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I (omröstning)


  Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (omröstning)


  Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)


  Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 * (omröstning)


  Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (omröstning)


  Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (omröstning)


  Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (omröstning)


  Strategi för hållbar utveckling (omröstning)


  Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (omröstning)


  Handeldvapen (omröstning)


  Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (omröstning)


  Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (omröstning)


  Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Användning av träspån för att påskynda vinets åldrande - Användning av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (debatt)


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Östtimor


  Syrien


  Nordkorea


  Parlamentets sammansättning


  Valprövning


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Omröstning


  Östtimor (omröstning)


  Syrien (omröstning)


  Nordkorea (omröstning)


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Beslut om vissa dokument


  Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 288 |
| BILAGA I | 290 |
| BILAGA II | 307 |
| ANTAGNA TEXTER | 392 |
| P6_TA(2006)0264Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)) | 392 |
| P6_TC1-COD(2005)0223Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 | 392 |
| BILAGA IFORMAT FÖR DE STATISTISKA UPPGIFTER SOM LÄMNAS IN | 396 |
| BILAGA IILANDSKODER | 397 |
| BILAGA IIIKODER FÖR PRODUKTTYP | 398 |
| BILAGA IVKODER FÖR FISKERIPRODUKTERNAS ANVÄNDNINGSOMRÅDEN | 399 |
| P6_TA(2006)0265Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)) | 400 |
| P6_TC1-COD(2005)0043Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) | 401 |
| BILAGA IVETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER | 411 |
| BILAGA IIVÄGLEDANDE FÖRDELNING MELLAN PROGRAMMEN | 452 |
| BILAGA IIIFINANSIERINGSMETODER | 453 |
| P6_TA(2006)0266Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)) | 456 |
| P6_TA(2006)0267Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)) | 463 |
| P6_TC1-COD(2005)0191Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 | 464 |
| BILAGAGEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDER FÖR ATT SKYDDA DEN CIVILA LUFTFARTEN MOT OLAGLIGA HANDLINGAR (ARTIKEL 4) | 475 |
| P6_TA(2006)0268Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)) | 479 |
| P6_TA(2006)0269Situationen för mänskliga rättigheter i TunisienEuropaparlamentets resolution om Tunisien | 480 |
| P6_TA(2006)0270Det 17:e toppmötet mellan EU och RysslandEuropaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006 | 482 |
| P6_TA(2006)0271Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2)Europaparlamentets resolution om förslaget till genomförandeåtgärder för marknader för finansiella instrument | 485 |
| P6_TA(2006)0272Strategi för hållbar utvecklingEuropaparlamentets resolution om den reviderade strategin för en hållbar utveckling | 487 |
| P6_TA(2006)0273Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i EuropaEuropaparlamentets resolution om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa | 491 |
| P6_TA(2006)0274HandeldvapenEuropaparlamentets resolution om eldhandvapen och lätta vapen, inför konferensen 2006 för översyn av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med eldhandvapen och lätta vapen i alla avseenden, och i riktning mot att utarbeta ett internationellt vapenhandelsfördrag | 496 |
| P6_TA(2006)0275Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCSEuropaparlamentets resolution om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) | 499 |
| P6_TA(2006)0276Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiskeEuropaparlamentets resolution om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (2004/2264(INI)) | 504 |
| P6_TA(2006)0277Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004)Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 (2005/2184(INI)) | 508 |
| P6_TA(2006)0278ÖsttimorEuropaparlamentets resolution om Östtimor | 517 |
| P6_TA(2006)0279SyrienEuropaparlamentets resolution om Syrien | 519 |
| P6_TA(2006)0280NordkoreaEuropaparlamentets resolution om Nordkorea | 521 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 12-15 juni 2006

Måndag 12 juni 2006

2006/C 300E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

De interparlamentariska delegationernas sammansättning

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Utskottens och delegationernas sammansättning

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Inkomna dokument

Framställningar

Anslagsöverföringar

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Sammanträdeskalender

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005) (debatt)

Tvångsprostitution i samband med VM i fotboll 2006 (debatt)

Föredragningslista

Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II (debatt)

Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II (debatt)

Bedömning och hantering av översvämningar ***I (debatt)

Åtgärder för att främja turismen (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

13

Tisdag 13 juni 2006

2006/C 300E/02

PROTOKOLL

15

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013, FP7) ***I - Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (debatt)

Omröstning

Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II (omröstning)

Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II (omröstning)

Bedömning och hantering av översvämningar ***I (omröstning)

Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (slutomröstning)

Situationen för fångar i Guantanamo (omröstning)

Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner (fortsatt omröstning)

Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Välkomsthälsning

EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier (debatt)

Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (debatt)

Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (debatt)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (debatt)

Skydd av personuppgifter * (debatt)

Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer * (debatt)

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I (debatt)

Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

29

BILAGA I

31

BILAGA II

40

ANTAGNA TEXTER

88

P6_TA(2006)0246Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS))

88

P6_TA(2006)0247Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054 (CNS))

88

P6_TA(2006)0248Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005) 0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS))

89

P6_TA(2006)0249Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM (2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS))

89

P6_TA(2006)0250Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om markskydd, protokollet om energi och protokollet om turism till Alpkonventionen (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS))

90

P6_TA(2006)0251Skydd för grundvatten mot föroreningar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD))

91

P6_TC2-COD(2003)0210Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring

91

BILAGA IKVALITETSNORMER FÖR GRUNDVATTEN

101

BILAGA IITRÖSKELVÄRDEN FÖR FÖRORENANDE ÄMNEN I GRUNDVATTEN OCH FÖRORENINGSINDIKATORER

102

BILAGA IIIBEDÖMNING AV GRUNDVATTNETS KEMISKA STATUS

103

BILAGA IVIDENTIFIERING OCH VÄNDNING AV BETYDANDE OCH IHÅLLANDE UPPÅTGÅENDE TRENDER

104

P6_TA(2006)0252Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD))

106

P6_TC2-COD(2004)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE)

106

BILAGA ITEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 A

119

BILAGA IITEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 B

120

BILAGA IIITEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 9 B

121

P6_TA(2006)0253Bedömning och hantering av översvämningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD))

123

P6_TC1-COD(2006)0005Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker

123

BILAGARISKHANTERINGSPLANER

135

P6_TA(2006)0254Situationen för fångar i GuantanamoEuropaparlamentets resolution om Guantanamofångarnas situation

136

P6_TA(2006)0255Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005)Europaparlamentets resolution om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004-december 2005 (2005/2135(INI))

138

Onsdag 14 juni 2006

2006/C 300E/03

PROTOKOLL

143

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Europeiska rådets möte (Bryssel, 15-16 juni 2006) (debatt)

Välkomsthälsning

Omröstning

Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I (omröstning)

Skydd av personuppgifter * (omröstning)

EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier (omröstning)

Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (omröstning)

Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (omröstning)

Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) (omröstning)

Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Strategi för hållbar utveckling (debatt)

Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (debatt)

Handeldvapen (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (debatt)

Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (debatt)

Kustfiske och problem för fiskare som idkar kustfiske (debatt)

Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

155

BILAGA I

157

BILAGA II

165

ANTAGNA TEXTER

201

P6_TA(2006)0256Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater (7307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS))

201

P6_TA(2006)0257Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD))

216

P6_TC1-COD(2005)0166Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (omarbetning)

216

BILAGA I

227

BILAGA IIUPPHÄVDA FÖRORDNINGAR MED SENARE ÄNDRINGAR

228

BILAGA IIIJÄMFÖRELSETABELL

228

P6_TA(2006)0258Skydd av personuppgifter *Förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS))

231

P6_TA(2006)0259Gemenskapens beredskapsplan för influensapandemierEuropaparlamentets resolution om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier (2006/2062 (INI))

250

P6_TA(2006)0260Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet)Europaparlamentets resolution om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (2006/2007(INI))

255

P6_TA(2006)0261Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategiEuropaparlamentets resolution om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (2005/2191(INI))

259

P6_TA(2006)0262Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)Europaparlamentets resolution om Bulgariens och Rumäniens anslutning

265

P6_TA(2006)0263Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)Europaparlamentets resolution om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid

267

Torsdag 15 juni 2006

2006/C 300E/04

PROTOKOLL

270

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Föredragningslista

Inkomna dokument

Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (debatt)

Välkomsthälsning

Namn på utskott och delegationer

Tolkning av arbetsordningen

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Omröstning

Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I (omröstning)

Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (omröstning)

Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)

Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 * (omröstning)

Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (omröstning)

Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (omröstning)

Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (omröstning)

Strategi för hållbar utveckling (omröstning)

Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (omröstning)

Handeldvapen (omröstning)

Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (omröstning)

Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (omröstning)

Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Användning av träspån för att påskynda vinets åldrande - Användning av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (debatt)

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Östtimor

Syrien

Nordkorea

Parlamentets sammansättning

Valprövning

Utskottens och delegationernas sammansättning

Omröstning

Östtimor (omröstning)

Syrien (omröstning)

Nordkorea (omröstning)

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Beslut om vissa dokument

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

288

BILAGA I

290

BILAGA II

307

ANTAGNA TEXTER

392

P6_TA(2006)0264Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))

392

P6_TC1-COD(2005)0223Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91

392

BILAGA IFORMAT FÖR DE STATISTISKA UPPGIFTER SOM LÄMNAS IN

396

BILAGA IILANDSKODER

397

BILAGA IIIKODER FÖR PRODUKTTYP

398

BILAGA IVKODER FÖR FISKERIPRODUKTERNAS ANVÄNDNINGSOMRÅDEN

399

P6_TA(2006)0265Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))

400

P6_TC1-COD(2005)0043Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)

401

BILAGA IVETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

411

BILAGA IIVÄGLEDANDE FÖRDELNING MELLAN PROGRAMMEN

452

BILAGA IIIFINANSIERINGSMETODER

453

P6_TA(2006)0266Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS))

456

P6_TA(2006)0267Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD))

463

P6_TC1-COD(2005)0191Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002

464

BILAGAGEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDER FÖR ATT SKYDDA DEN CIVILA LUFTFARTEN MOT OLAGLIGA HANDLINGAR (ARTIKEL 4)

475

P6_TA(2006)0268Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))

479

P6_TA(2006)0269Situationen för mänskliga rättigheter i TunisienEuropaparlamentets resolution om Tunisien

480

P6_TA(2006)0270Det 17:e toppmötet mellan EU och RysslandEuropaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006

482

P6_TA(2006)0271Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2)Europaparlamentets resolution om förslaget till genomförandeåtgärder för marknader för finansiella instrument

485

P6_TA(2006)0272Strategi för hållbar utvecklingEuropaparlamentets resolution om den reviderade strategin för en hållbar utveckling

487

P6_TA(2006)0273Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i EuropaEuropaparlamentets resolution om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa

491

P6_TA(2006)0274HandeldvapenEuropaparlamentets resolution om eldhandvapen och lätta vapen, inför konferensen 2006 för översyn av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med eldhandvapen och lätta vapen i alla avseenden, och i riktning mot att utarbeta ett internationellt vapenhandelsfördrag

496

P6_TA(2006)0275Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCSEuropaparlamentets resolution om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (2005/2168(INI))

499

P6_TA(2006)0276Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiskeEuropaparlamentets resolution om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (2004/2264(INI))

504

P6_TA(2006)0277Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004)Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 (2005/2184(INI))

508

P6_TA(2006)0278ÖsttimorEuropaparlamentets resolution om Östtimor

517

P6_TA(2006)0279SyrienEuropaparlamentets resolution om Syrien

519

P6_TA(2006)0280NordkoreaEuropaparlamentets resolution om Nordkorea

521

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Självständighet/Demokrati |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Självständighet/Demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 12-15 juni 2006

Måndag 12 juni 2006

| 9.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 300/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.10.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Roselyne Bachelot-Narquin och Richard Corbett hade låtit meddela att de hade varit närvarande men att deras namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   De interparlamentariska delegationernas sammansättning

På förslag av talmanskonferensen godkände parlamentet utnämningen av Armando Veneto som medlem av delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen.

Antalet ledamöter i denna delegation ökade från 77 till 78, eftersom anslutningen av Östtimor till associationsavtalet innebar att antalet deltagarländer ökade till 78.

4.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Jannis Sakellariou, tidigare ledamot av Europaparlamentet, hade vänt sig till talmannen med en begäran om fastställelse av hans parlamentariska immunitet i samband med ett pågående rättsligt förfarande vid en domstol i Aten.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

5.   Utskottens och delegationernas sammansättning

Grupperna PPE-DE och ALDE hade begärt att följande utnämningar skulle godkännas:

| — | utskottet INTA: Gianluca Susta |
| --- | --- |

—

utskottet INTA: Gianluca Susta

| — | utskottet CONT: Aldo Patriciello |
| --- | --- |

—

utskottet CONT: Aldo Patriciello

| — | utskottet ECON: Andrea Losco |
| --- | --- |

—

utskottet ECON: Andrea Losco

| — | utskottet LIBE: Donato Tommaso Veraldi |
| --- | --- |

—

utskottet LIBE: Donato Tommaso Veraldi

| — | delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Bulgarien: Aldo Patriciello |
| --- | --- |

—

delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Bulgarien: Aldo Patriciello

| — | delegationen för förbindelserna med Mashrekländerna och Gulfstaterna: Carlo Casini |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Mashrekländerna och Gulfstaterna: Carlo Casini

| — | delegationen till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet: Vito Bonsignore. |
| --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet: Vito Bonsignore.

Dessa utnämningar skulle betraktas som godkända om det inte gjordes några invändningar mot detta före justeringen av detta protokoll.

6.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall (3662/8/2005 - C6-0177/2006 - 2003/0139(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om transport av avfall (3662/8/2005 - C6-0177/2006 - 2003/0139(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag, 83/349/EEG om sammanställd redovisning, 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (3675/4/2005 - C6-0172/2006 - 2004/0250(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag, 83/349/EEG om sammanställd redovisning, 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag (3675/4/2005 - C6-0172/2006 - 2004/0250(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (3609/1/2006 - C6-0173/2006 - 2005/0158(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (3609/1/2006 - C6-0173/2006 - 2005/0158(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier (3610/2/2006 - C6-0178/2006 - 2005/0159(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier (3610/2/2006 - C6-0178/2006 - 2005/0159(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (3669/4/2005 - C6-0175/2006 - 2004/0155(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (3669/4/2005 - C6-0175/2006 - 2004/0155(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (3670/3/2005 - C6-0176/2006 - 2004/0159(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (3670/3/2005 - C6-0176/2006 - 2004/0159(COD))

7.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:







  — | Betänkande om kustfiske och problem för fiskare som idkar kustfiske (2004/2264(INI)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Ó Neachtain Seán (A6-0141/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

Betänkande om kustfiske och problem för fiskare som idkar kustfiske (2004/2264(INI)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Ó Neachtain Seán (A6-0141/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Morillon Philippe (A6-0169/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Morillon Philippe (A6-0169/2006).

| — | Betänkande om följderna av EG domstolens dom av den 13 september 2005 (C 176/03, kommissionen mot rådet) (2006/2007(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Gargani Giuseppe (A6-0172/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om följderna av EG domstolens dom av den 13 september 2005 (C 176/03, kommissionen mot rådet) (2006/2007(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Gargani Giuseppe (A6-0172/2006).

| — | * Betäkande om förslaget till rådets direktiv om övervakning och kontroll av transporter av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle (KOM(2005)0673 - C6-0031/2006 - 2005/0272(CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Seppänen Esko (A6-0174/2006). |
| --- | --- |

—

- Betäkande om förslaget till rådets direktiv om övervakning och kontroll av transporter av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle (KOM(2005)0673 - C6-0031/2006 - 2005/0272(CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Seppänen Esko (A6-0174/2006).

| — | Betänkande om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier (2006/2062(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Adamou Adamos (A6-0176/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier (2006/2062(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Adamou Adamos (A6-0176/2006).

| — | Betänkande om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004-december 2005 (2005/2135(INI)) - Utskottet för framställningar
  Föredragande: Cashman Michael (A6-0178/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004-december 2005 (2005/2135(INI)) - Utskottet för framställningar

Föredragande: Cashman Michael (A6-0178/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Seeber Richard (A6-0182/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Seeber Richard (A6-0182/2006).

| — | Betänkande om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Cramer Michael (A6-0183/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Cramer Michael (A6-0183/2006).

| — | Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 (2005/2184(INI)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Bösch Herbert (A6-0185/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 (2005/2184(INI)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Bösch Herbert (A6-0185/2006).

| — | * Betänkande om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater (07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Varvitsiotis Ioannis (A6-0187/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater (07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Varvitsiotis Ioannis (A6-0187/2006).

| — | Betänkande om icke diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (2005/2191(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga ochn inrikes frågor
  Föredragande: Ždanoka Tatjana (A6-0189/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om icke diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (2005/2191(INI)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga ochn inrikes frågor

Föredragande: Ždanoka Tatjana (A6-0189/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Roure Martine (A6-0192/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Roure Martine (A6-0192/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0194/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0194/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0195/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0195/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 [02] - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0197/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 [02] - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0197/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 [01] - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0198/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 [01] - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0198/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående - på Europeiska gemenskapens vägnar - av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM (2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0199/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående - på Europeiska gemenskapens vägnar - av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM (2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0199/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Langen Werner (A6-0200/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Langen Werner (A6-0200/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Buzek Jerzy (A6-0202/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 [01] - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Buzek Jerzy (A6-0202/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) (KOM(2005)0119 [02] - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Buzek Jerzy (A6-0203/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) (KOM(2005)0119 [02] - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Buzek Jerzy (A6-0203/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om markskydd, protokollet om energi och protokollet om turism till Alpkonventionen (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Seeber Richard (A6-0205/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om markskydd, protokollet om energi och protokollet om turism till Alpkonventionen (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Seeber Richard (A6-0205/2006).

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Brepoels Frieda (A6-0081/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Brepoels Frieda (A6-0081/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för grundvatten mot föroreningar (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Klaß Christa (A6-0146/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för grundvatten mot föroreningar (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Klaß Christa (A6-0146/2006).

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen)







  — | (O-0056/2006) Liam Aylward för UEN-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0222/2006), |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen)

—

(O-0056/2006) Liam Aylward för UEN-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0222/2006),

| — | (O-0057/2006) Liam Aylward för UEN-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0223/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0057/2006) Liam Aylward för UEN-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0223/2006),

| — | (O-0014/2006) Elmar Brok och Karl von Wogau, för utskottet AFET, till rådet: Europeiska unionen och FN:s uppföljningskonferens om handeldvapen 2006 (B6-0225/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0014/2006) Elmar Brok och Karl von Wogau, för utskottet AFET, till rådet: Europeiska unionen och FN:s uppföljningskonferens om handeldvapen 2006 (B6-0225/2006),

| — | (O-0015/2006) Elmar Brok och Karl von Wogau, för utskottet AFET, till kommissionen: Europeiska unionen och FN:s uppföljningskonferens om handeldvapen 2006 (B6-0226/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0015/2006) Elmar Brok och Karl von Wogau, för utskottet AFET, till kommissionen: Europeiska unionen och FN:s uppföljningskonferens om handeldvapen 2006 (B6-0226/2006),

| — | (O-0049/2006) Luís Queiró för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Åtgärder för att främja turismen (B6-0307/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0049/2006) Luís Queiró för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Åtgärder för att främja turismen (B6-0307/2006),

| — | (O-0060/2006) Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani och Nicola Zingaretti, till kommissionen: Användning av träbitar och träspån för att påskynda vinets åldrande (B6-0308/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0060/2006) Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani och Nicola Zingaretti, till kommissionen: Användning av träbitar och träspån för att påskynda vinets åldrande (B6-0308/2006),

| — | (O-0062/2006) Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Användningen av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (B6-0309/2006). |
| --- | --- |

—

(O-0062/2006) Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Användningen av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (B6-0309/2006).

| 2.2) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0224/2006)







  — | Schlyter Carl, Ebner Michl, El Khadraoui Saïd, Papadimoulis Dimitrios, Sonik Bogusław, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Staes Bart, Evans Robert, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Bowis John, Czarnecki Ryszard, Isler Béguin Marie Anne, Posselt Bernd, Ryan Eoin, Crowley Brian, Paleckis Justas Vincas, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Dührkop Dührkop Bárbara, Menéndez del Valle Emilio, Van Lancker Anne, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Papastamkos Georgios, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Riis-Jørgensen Karin, Medina Ortega Manuel, Van Hecke Johan, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Busuttil Simon, Bushill-Matthews Philip, Weber Manfred, Mitchell Gay, Galeote Gerardo, Masip Hidalgo Antonio, López-Istúriz White Antonio, Moraes Claude, Moreno Sánchez Javier, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Dimitrakopoulos Giorgos, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Matsis Yiannakis, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter, Andrikienė Laima Liucija, |
| --- | --- | --- |

2.2)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0224/2006)

—

Schlyter Carl, Ebner Michl, El Khadraoui Saïd, Papadimoulis Dimitrios, Sonik Bogusław, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Staes Bart, Evans Robert, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Bowis John, Czarnecki Ryszard, Isler Béguin Marie Anne, Posselt Bernd, Ryan Eoin, Crowley Brian, Paleckis Justas Vincas, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Dührkop Dührkop Bárbara, Menéndez del Valle Emilio, Van Lancker Anne, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Papastamkos Georgios, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Riis-Jørgensen Karin, Medina Ortega Manuel, Van Hecke Johan, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Busuttil Simon, Bushill-Matthews Philip, Weber Manfred, Mitchell Gay, Galeote Gerardo, Masip Hidalgo Antonio, López-Istúriz White Antonio, Moraes Claude, Moreno Sánchez Javier, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Dimitrakopoulos Giorgos, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Matsis Yiannakis, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter, Andrikienė Laima Liucija,

| — | Posselt Bernd, Evans Robert, Mitchell Gay, Martínez Martínez Miguel Angel, Andrikienė Laima Liucija, Hall Fiona, Schierhuber Agnes, Ryan Eoin, Karas Othmar, Ó Neachtain Seán, Fernandes Emanuel Jardim, Olajos Péter, Trakatellis Antonios, Aylward Liam, McGuinness Mairead, Doyle Avril, Czarnecki Ryszard, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rack Reinhard, Seeber Richard, Isler Béguin Marie Anne, Davies Chris, Crowley Brian, Van Hecke Johan, Karim Sajjad, Caspary Daniel, Papadimoulis Dimitrios, Mavrommatis Manolis, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Masip Hidalgo Antonio, Menéndez del Valle Emilio, Moreno Sánchez Javier, Medina Ortega Manuel, Sjöstedt Jonas, McAvan Linda, Montoro Romero Cristobal, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter. |
| --- | --- |

—

Posselt Bernd, Evans Robert, Mitchell Gay, Martínez Martínez Miguel Angel, Andrikienė Laima Liucija, Hall Fiona, Schierhuber Agnes, Ryan Eoin, Karas Othmar, Ó Neachtain Seán, Fernandes Emanuel Jardim, Olajos Péter, Trakatellis Antonios, Aylward Liam, McGuinness Mairead, Doyle Avril, Czarnecki Ryszard, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rack Reinhard, Seeber Richard, Isler Béguin Marie Anne, Davies Chris, Crowley Brian, Van Hecke Johan, Karim Sajjad, Caspary Daniel, Papadimoulis Dimitrios, Mavrommatis Manolis, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Masip Hidalgo Antonio, Menéndez del Valle Emilio, Moreno Sánchez Javier, Medina Ortega Manuel, Sjöstedt Jonas, McAvan Linda, Montoro Romero Cristobal, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter.

| 2.3) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)






  — | Caroline Lucas och Angelika Beer, om tillbakadragande av amerikanska kärnvapen från Europa före slutet av 2006 (0047/2006), |
| --- | --- | --- |

2.3)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Caroline Lucas och Angelika Beer, om tillbakadragande av amerikanska kärnvapen från Europa före slutet av 2006 (0047/2006),

| — | Bogusław Rogalski, om tyska myndigheters och domstolars brott mot de mänskliga rättigheterna (0048/2006). |
| --- | --- |

—

Bogusław Rogalski, om tyska myndigheters och domstolars brott mot de mänskliga rättigheterna (0048/2006).

8.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 22.5.2006

Klaus-Peter May (nr 221/2006)

Thorsten Nauroth (nr 222/2006)

Alexander Schenk (nr 223/2006)

Michael Hartl (nr 224/2006)

Olaf Pritzko (nr 225/2006)

Felice Gallo (nr 226/2006)

Marianne och Eduard Jakob (nr 227/2006)

Gerda Margarethe Fikke (nr 228/2006)

Dirk Jan Knip (nr 229/2006)

Michael Reichhart (nr 230/2006)

Herbert Jäger (nr 231/2006)

Harald Seier (nr 232/2006)

Margaret och Wolfgang Hempel (nr 233/2006)

Eberhard Schulze Bürgerinitiative B 187 Dessauer/Coswiger Landstraße) (med ytterligare 11 underskrifter) nr 234/2006)

Hans-Jürgen Rumpf (nr 235/2006)

Raimar Ocken (nr 236/2006)

Carsten Thurau (nr 237/2006)

Giorgio Bortini (nr 238/2006)

Karl Heinz Lämmermann-Duthel (nr 239/2006)

Miroslav Vanek (nr 240/2006)

Karlheinz Seidl (Menschen für Tierrechte Regensburg e.V.) (med ytterligare 700 underskrifter) (nr 241/2006)

Norbert Tarsten (nr 242/2006)

Angela Tucek (nr 243/2006)

Hans Redelfs (nr 244/2006)

Waldemar Pape (nr 245/2006)

(Anonym) (nr 246/2006)

Gilbert Favero (nr 247/2006)

Christa Nejzchleba (nr 248/2006)

Charalampos Psaros (nr 249/2006)

Dimitrios Psikos (Association de coopérative des petits vendeurs grecs) (nr 250/2006)

Nikolaos Kalogiannidis (nr 251/2006)

Konstantinos Gousianopoulos (Association des enseignants salariés et intérimaires OAED du nome de Thessaloniki) (med 2 underskrifter) (nr 252/2006)

Den 6.6.2006

Íñigo De Angulo (nr 253/2006)

Ángel González Pérez (Salvem La Casella) (med ytterligare 15 000 underskrifter) (nr 254/2006)

Carlos Lumbreras Vicente (Ecologistas en Acción de Salamanca) (nr 255/2006)

Antonio Marín Segovia (Associació de veïns i cultural ”Cercle Obert” de Benicalap Iniciativas sociales y culturales de futuro) (nr 256/2006)

Encarnación Remón Suescun (nr 257/2006)

Plataforma de Vecinos contra el nuevo (med ytterligare 91 underskrifter) (nr 258/2006)

Victor Campos Guinot (Generalitat Valenciana) (nr 259/2006)

Jacqueline Claire Cotterill (Vëins de Parcent) (nr 260/2006)

Marta Gumà Bondia (nr 261/2006)

Brian O'Carroll (nr 262/2006)

Bizén Fuster Santaliestra (nr 263/2006)

Javier Juárez Camacho (Comité de Empresa - Tele Madrid) (nr 264/2006)

Paul Villerme (nr 265/2006)

Joseph Marcou (nr 266/2006)

Philippe Guers (Association Brie Champnier défense Environnement) (nr 267/2006)

Ivana Castagna (nr 268/2006)

Piergiorgio Strata (Associazione ”Luca Coscioni”) (nr 269/2006)

Rodolfo Sabelli (nr 270/2006)

Luciano Motta (nr 271/2006)

Den 7.6.2006

Edwin Alcock (nr 272/2006)

Gordon Nelson (Gibraltar Local Disability Movement) (nr 273/2006)

Geoffrey Kealty (nr 274/2006)

Adrian Mifsud (Association of Local Council Executive Secretaries Malta) (nr 275/2006)

Remigijus Šimašius (Lithuanian Free Market Institute) (med ytterligare 21 underskrifter) (nr 276/2006)

Vitor Chatinho (nr 277/2006)

Albert Smith (nr 278/2006)

Graham Charles Johnson (nr 279/2006)

Aboulgasm Omar Younes Said (nr 280/2006)

Darren Thwaites (Gazette Media Company Ldt.) (nr 281/2006)

Ian Clegg (nr 282/2006)

Jacquie och Derek Burks (nr 283/2006)

Dave Houghton (nr 284/2006)

Jean Joel Blankert (nr 285/2006)

Maria do Rosario de Melo Gomes (med ytterligare 7 underskrifter) (nr 286/2006)

Armando Augusto Esteves Cardoso (nr 287/2006)

Virgolino Mealha Louca (nr 288/2006)

Özcan Kaldoyo (Assyrian Chaldean Syriac Association) (nr 289/2006)

Asko Rainer Karppinen (nr 290/2006)

Henriette Fabian (nr 291/2006)

Mihaly Zelenak (nr 292/2006)

Andrzej Kempinski (nr 293/2006)

Joanna Frackiewicz (nr 294/2006)

Julia Karwasz (med ytterligare 3 underskrifter) (nr 295/2006)

Waldemar Wozniczak (nr 296/2006)

Leszek Zlobinski (nr 297/2006)

Jürgen Förster (nr 298/2006)

Diedrich Lessing (nr 299/2006)

María José Martínez González (nr 300/2006)

9.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 10/2006 från Europeiska kommissionen C6-0125/2006 - SEK(2006)0382).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, beslutat att avslå förslaget till anslagsöverföring i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 11/2006 från Europeiska kommissionen (C6-0126/2006 - SEK(2006)0383).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 12/2006 från Europeiska kommissionen (C6-0143/2006 - SEK(2006)0470).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 13/2006 från Europeiska kommissionen (C6-0155/2006 - SEK(2006)0521).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

10.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Den skriftliga förklaringen nr 13/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

11.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna februari I och II hade delats ut.

12.   Sammanträdeskalender

På begäran av ordförandeskapet för rådet hade talmanskonferensen vid sitt sammanträde den 8 juni 2006 beslutat att en sammanträdesperiod skulle hållas tisdagen den 20 juni kl. 11.00-13.00.

Den enda punkten på föredragningslistan skulle vara rådets och kommissionens uttalanden om resultaten av Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006.

Talare: Miguel Angel Martínez Martínez beklagade att denna sammanträdesperiod skulle hållas samtidigt som ett möte i den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen i Wien; Bernd Posselt ifrågasatte nödvändigheten av att anordna en sådan extra sammanträdesperiod.

13.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioden i juni (PE 373.342/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena 12.6.2006-15.6.2006

måndagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

tisdagen

| — | betänkandet av Seppänen (A6-0174/2006), som enligt föredragningslistan skulle ingå i tisdagensomröstning, sköts upp och införd på föredragningslistan för sammanträdesperioden i juli med debatt och ingivande av ändringsförslag. |
| --- | --- |

—

betänkandet av Seppänen (A6-0174/2006), som enligt föredragningslistan skulle ingå i tisdagensomröstning, sköts upp och införd på föredragningslistan för sammanträdesperioden i juli med debatt och ingivande av ändringsförslag.

onsdagen

| — | PPE-DE-gruppen begärde att debatten om Europeiska rådet inte skulle avslutas med omröstning denna vecka om ett resolutionsförslag om Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

—

PPE-DE-gruppen begärde att debatten om Europeiska rådet inte skulle avslutas med omröstning denna vecka om ett resolutionsförslag om Bulgarien och Rumänien.

Talare: Elmar Brok för PPE-DE-gruppen motiverade begäran, och Hannes Swoboda för PSE-gruppen yttrade sig även han om denna begäran.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (90 ja-röster, 95 nej-röster, 8 nedlagda röster).

torsdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

Arbetsplanen var därmed fastställd.

14.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Véronique De Keyser, Graham Watson, Ján Hudacký, Monica Frassoni, Kyriacos Triantaphyllides, Gerard Batten, Leopold Józef Rutowicz, Aldis Kušķis, Milan Gaľa, Edit Herczog, Marianne Mikko, Ioannis Gklavakis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Danutė Budreikaitė, Ryszard Czarnecki, András Gyürk, Lasse Lehtinen, Georgios Papastamkos, Andrzej Jan Szejna, Marian Harkin, Carl Schlyter, Ilda Figueiredo, Evangelia Tzampazi, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, James Nicholson, Jörg Leichtfried, Mirosław Mariusz Piotrowski, Alyn Smith, Marcin Libicki och Richard Corbett.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

15.   Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005) (debatt)

Betänkande om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004 - december 2005 [2005/2135(INI)] - Utskottet för framställningar

Föredragande: Michael Cashman (A6-0178/2006).

Michael Cashman redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Margot Wallström (kommissionens vice ordförande).

Talare: Marie Panayotopoulos-Cassiotou för PPE-DE-gruppen, Alexandra Dobolyi för PSE-gruppen, Diana Wallis för ALDE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, András Gyürk, Miguel Angel Martínez Martínez, Carlos José Iturgaiz Angulo, Maria Matsouka, Inés Ayala Sender, Michael Cashman, vilken gjorde ett personligt uttalande till följd av Carlos José Iturgaiz Angulos inlägg, Margot Wallström och Carlos José Iturgaiz Angulo, vilken yttrades sig om Michael Cashmans inlägg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.12 i protokollet av den 13.6.2006.

16.   Tvångsprostitution i samband med VM i fotboll 2006 (debatt)

Muntlig fråga (O-0054/2006) från Anna Záborská, för utskottet FEMM, till kommissionen: Tvångsprostitution i samband med VM i fotboll 2006 (B6-0221/2006)

Anna Záborská utvecklade den muntliga frågan.

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Christa Klaß för PPE-DE-gruppen, och Christa Prets för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Corien Wortmann-Kool, Zita Gurmai, Elizabeth Lynne, Ilda Figueiredo, Edit Bauer, Marta Vincenzi, Thomas Mann, Teresa Riera Madurell, Tadeusz Zwiefka, Emine Bozkurt, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Katerina Batzeli, Bernadette Vergnaud, Pia Elda Locatelli, Marianne Mikko och Franco Frattini.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

17.   Föredragningslista

Talmannen lade fram ett förslag till församlingen om att sista punkten på tisdagens föredragningslista, dvs. betänkandet av Tatjana Ždanoka - A6-0189/2006 (punkt 65 i förslaget till föredragningslista), skulle byta plats med den sista punkten på föredragningslistan för onsdagens sammanträde, dvs. åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instument (nivå 2) (punkt 28 i förslaget till föredragningslista).

Parlamentet gav sitt samtycke till detta förslag.

18.   Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar [12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Christa Klaß (A6-0146/2006).

Christa Klaß redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: John Bowis för PPE-DE-gruppen, María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, Chris Davies för ALDEgruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Dimitrios Papadimoulis för GUE/NGL-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Riitta Myller, Jan Mulder, Margrete Auken, Jonas Sjöstedt, Kathy Sinnott, Karl-Heinz Florenz, Karin Scheele, Marios Matsakis, Richard Seeber, Gyula Hegyi, Péter Olajos, Andres Tarand, Bogusław Sonik, Wiesław Stefan Kuc, Thomas Ulmer, Mairead McGuinness, Stavros Dimas och Christa Klaß, vilken ställde en fråga till kommissionen som besvarades av Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.6 i protokollet av den 13.6.2006.

19.   Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) [12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Frieda Brepoels (A6-0081/2006).

Frieda Brepoels redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: John Bowis för PPE-DE-gruppen, María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, och Richard Seeber.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Evangelia Tzampazi och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.7 i protokollet av den 13.6.2006.

20.   Bedömning och hantering av översvämningar ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar [KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Richard Seeber (A6-0182/2006).

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Richard Seeber redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Jill Evans (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Anja Weisgerber för PPE-DE-gruppen, Edite Estrela för PSE-gruppen, Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Leopold Józef Rutowicz, grupplös, Bogusław Sonik, Dorette Corbey, Vittorio Prodi, Urszula Krupa, Péter Olajos, Karin Scheele, Petr Duchoň, Gyula Hegyi, Thomas Ulmer, Christa Klaß, Oldřich Vlasák, Simon Busuttil, Rolf Berend och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.8 i protokollet av den 13.6.2006.

21.   Åtgärder för att främja turismen (debatt)

Muntlig fråga (O-0049/2006) från Luís Queiró, för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Åtgärder för att främja turismen (B6-0307/2006)

Luís Queiró utvecklade den muntliga frågan.

Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou för PPE-DE-gruppen, Marta Vincenzi för PSE-gruppen, Sepp Kusstatscher för Verts/ALE-gruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, Margie Sudre, Emanuel Jardim Fernandes, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Antonio López-Istúriz White och Joseph Muscat.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

22.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 374.609/OJMA).

23.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Miroslav Ouzký

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ilves, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Laperrouze, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn,Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Patrie, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Anastase, Arabadjiev, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popeangă, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Tisdag 13 juni 2006

| 9.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 300/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 300/15

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen:

| — | — Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013) (KOM(2006)0202 - C6-0159/2006 - 2006/0076(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT, IMCO |

—

— Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt på den inre marknaden (Fiscalis 2013) (KOM(2006)0202 - C6-0159/2006 - 2006/0076(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: BUDG, CONT, IMCO

| — | Förslag till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 2006-15 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau om fiske utanför Guinea-Bissaus kust (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: DEVE, BUDG |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 2006-15 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau om fiske utanför Guinea-Bissaus kust (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om ingåendet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen am återtagande (KOM(2006)0191 - C6-0168/2006 - 2006/0064(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET |

—

Förslag till rådets beslut om ingåendet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen am återtagande (KOM(2006)0191 - C6-0168/2006 - 2006/0064(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFET

| — | Förslag till rådets beslut om ingåendet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse (KOM(2006)0188 - C6-0169/2006 - 2006/0062(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET |

—

Förslag till rådets beslut om ingåendet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse (KOM(2006)0188 - C6-0169/2006 - 2006/0062(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFET

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad (KOM(2006)0162 - C6-0170/2006 - 2006/0057(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFET |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: INTA, BUDG, CONT |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad (KOM(2006)0162 - C6-0170/2006 - 2006/0057(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFET

rådgivande utskott: INTA, BUDG, CONT

3.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioden i januari 2006 hade delats ut.

4.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Renato Brunetta hade vänt sig till talmannen med en begäran om fastställelse av hans parlamentariska immunitet i samband med ett pågående rättsligt förfarande vid domstol i Venedig.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

5.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | ÖSTTIMOR







  — | Frithjof Schmidt och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om Östtimor (B6-0337/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

ÖSTTIMOR

—

Frithjof Schmidt och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om Östtimor (B6-0337/2006),

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen, om Östtimor (B6-0359/2006), |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen, om Östtimor (B6-0359/2006),

| — | Johan Van Hecke, Marios Matsakis och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, om Östtimor (B6-0362/2006), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Marios Matsakis och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, om Östtimor (B6-0362/2006),

| — | John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano och Ana Maria Gomes för PSE-gruppen om Östtimor (B6-0364/2006), |
| --- | --- |

—

John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano och Ana Maria Gomes för PSE-gruppen om Östtimor (B6-0364/2006),

| — | Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, om Östtimor (B6-0367/2006). |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, om Östtimor (B6-0367/2006).

| II. | SYRIEN







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, om Syrien (B6-0342/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

SYRIEN

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, om Syrien (B6-0342/2006),

| — | Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Syrien (B6-0350/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Syrien (B6-0350/2006),

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om de mänskliga rättigheterna i Syrien (B6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om de mänskliga rättigheterna i Syrien (B6-0360/2006),

| — | Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, om Syrien: kränkningar av de mänskliga rättigheterna (B6-0365/2006), |
| --- | --- |

—

Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, om Syrien: kränkningar av de mänskliga rättigheterna (B6-0365/2006),

| — | Cem Özdemir och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, om Syrien (B6-0370/2006), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, om Syrien (B6-0370/2006),

| — | Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, om Syrien (B6-0372/2006). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, om Syrien (B6-0372/2006).

| III. | NORDKOREA







  — | István Szent-Iványi, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, om Nordkorea (B6-0341/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

NORDKOREA

—

István Szent-Iványi, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, om Nordkorea (B6-0341/2006),

| — | Jonas Sjöstedt och Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, om dödsstraffet i Nordkorea (B6-0361/2006), |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt och Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, om dödsstraffet i Nordkorea (B6-0361/2006),

| — | Pasqualina Napoletano och Glyn Ford för PSE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0363/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Glyn Ford för PSE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0363/2006),

| — | Hubert Pirker, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0366/2006), |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0366/2006),

| — | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0368/2006), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0368/2006),

| — | Gérard Onesta, Gisela Kallenbach och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0369/2006). |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta, Gisela Kallenbach och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Nordkorea (B6-0369/2006).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

6.   Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013, ”FP7”) ***I - Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) [KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Jerzy Buzek (A6-0202/2006)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) [KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Jerzy Buzek (A6-0203/2006).

Talare: Janez Potočnik (ledamot av kommissionen).

Jerzy Buzek redogjorde för sina betänkanden.

Talare: Marilisa Xenogiannakopoulou (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Alyn Smith (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Thijs Berman (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Rosa Miguélez Ramos (föredragande av yttrande från utskottet PECH), Aloyzas Sakalas (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Hiltrud Breyer, vilken yttrade sig om Aloyzas Sakalas inlägg, Britta Thomsen (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Paul Rübig för PPE-DE-gruppen, Philippe Busquin för PSE-gruppen, Vittorio Prodi för ALDE-gruppen, David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, Umberto Pirilli för UEN-gruppen, och Gerard Batten för IND/DEM-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Lydia Schenardi, grupplös, Pilar del Castillo Vera, Robert Goebbels, Jorgo Chatzimarkakis, Rebecca Harms, Esko Seppänen, Roberta Angelilli, Bastiaan Belder, Maciej Marian Giertych, Satu Hassi (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Renato Brunetta, Pia Elda Locatelli, Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Jacky Henin, Angelika Niebler, Teresa Riera Madurell, Anne Laperrouze, Vladimír Remek, Peter Baco, Nikolaos Vakalis, Catherine Trautmann, Patrizia Toia, Roberto Musacchio, Luca Romagnoli och John Purvis.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Britta Thomsen, Lena Ek, Romana Jordan Cizelj, Reino Paasilinna, Peter Liese, Hannes Swoboda, Françoise Grossetête, Andres Tarand, Ján Hudacký, Erika Mann, Carlo Casini, Edite Estrela, Daniel Caspary, Edit Herczog, Lambert van Nistelrooij, Dorette Corbey, Etelka Barsi-Pataky, Jan Christian Ehler, Carmen Fraga Estévez, Nina Škottová, Jerzy Buzek, Philippe Busquin, vilken beklagade att rådet inte hade varit närvarande vid denna debatt (talmannen noterade detta), samt Janez Potočnik.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.2 i protokollet av den 15.6.2006 och punkt 9.3 i protokollet av den 15.6.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.55, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

7.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

7.1   Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling [KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0198/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0246)

7.2   Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien [KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0197/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0247)

7.3   Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Paolo Costa (A6-0195/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0248)

7.4   Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen [KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059 (CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0199/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0249)

7.5   Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om markskydd, protokollet om energi och protokollet om turism till Alpkonventionen [KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Richard Seeber (A6-0205/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Richard Seeber (rapporteur) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0250)

7.6   Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar [12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Christa Klaß (A6-0146/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0251)

7.7   Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) [12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Frieda Brepoels (A6-0081/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0252)

7.8   Bedömning och hantering av översvämningar ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar [KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Richard Seeber (A6-0182/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0253)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0253)

7.9   Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (slutomröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [KOM(2005)0181 - C6-0234/2005 - 2005/0090(CNS)] - Budgetutskottet

Föredragande: Ingeborg Gräßle (A6-0057/2006).

Debatten hölls den 14.3.2006(punkt 21 i protokollet av den 14.3.2006).

Omröstningen om kommissionens förslag ägde rum den 15.3.2006(punkt 4.5 i protokollet av den 15.3.2006)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

(Enkel majoritet erfordrades)

Ingeborg Gräßle (föredragande) begärde att betänkandet skulle återförvisas till utskott, i enlighet med artikel 168.1 i arbetsordningen.

Parlamentet godkände denna begäran.

Betänkandet återförvisades därmed till det ansvariga utskottet.

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

7.10   Situationen för fångar i Guantanamo (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006 och mB6-0300/2006

Debatten hölls den 31.5.2006(punkt 12 i protokollet av den 31.5.2006).

Omröstningen hade skjutits upp den 1.6.2006(punkt 7.10 i protokollet av den 1.6.2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0295/2006 (ersätter B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0298/2006/rev., B6-0299/2006 och B6-0300/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Simon Coveney och Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Simon Coveney och Elmar Brok för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Erika Mann, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Arlene McCarthy och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Erika Mann, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Arlene McCarthy och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen,

| — | Elizabeth Lynne och Sarah Ludford för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne och Sarah Ludford för ALDE-gruppen,

| — | Jean Lambert, Kathalijne Maria Buitenweg, Angelika Beer, Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Hélène Flautre, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Kathalijne Maria Buitenweg, Angelika Beer, Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Hélène Flautre, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen,

| — | André Brie, Giusto Catania, Willy Meyer Pleite och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

André Brie, Giusto Catania, Willy Meyer Pleite och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0254)

(Resolutionsförslag B6-0297/2006 bortföll.)

Inlägg om omröstningen:

| — | Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa ett skäl Ba, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa ett skäl Ba, vilket beaktades.

| — | Edith Mastenbroek yttrade sig om arbetsplanen. |
| --- | --- |

—

Edith Mastenbroek yttrade sig om arbetsplanen.

7.11   Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner (fortsatt omröstning)

Betänkande om rekommendationer till kommissionen om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick [2006/2015(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Stephen Hughes (A6-0137/2006).

Omröstningen om detta betänkande hade avbrutits den 1.6.2006(punkt 7.19 i protokollet av den 1.6.2006, punkt 18 i bilagan ”Omröstningsresultat” av den 1.6.2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

Talare: Jan Andersson (som ersatte föredraganden) begärde att betänkandet skulle återförvisas till utskott, i enlighet med artikel 168.2 i arbetsordningen.

Parlamentet godkände denna begäran.

Betänkandet återförvisades därmed till det ansvariga utskottet.

7.12   Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005) (omröstning)

Betänkande om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004 - december 2005 [2005/2135(INI)] - Utskottet för framställningar

Föredragande: Michael Cashman (A6-0178/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0255)

Inlägg om omröstningen:

| — | Michael Cashman (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 1; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Michael Cashman (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 1; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

| — | Betänkande Christa Klaß - A6-0146/2006: Linda McAvan |
| --- | --- |

—

Betänkande Christa Klaß - A6-0146/2006: Linda McAvan

| — | Betänkande Richard Seeber - A6-0182/2006: Milan Gaľa, Linda McAvan |
| --- | --- |

—

Betänkande Richard Seeber - A6-0182/2006: Milan Gaľa, Linda McAvan

| — | Situationen för fångar i Guantanamo (RC-B6-0295/2006): Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Situationen för fångar i Guantanamo (RC-B6-0295/2006): Bruno Gollnisch

9.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Betänkande Christa Klaß - A6-0146/2006

| — | ändringsförslag 2

  ja: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: María Sornosa Martínez

| — | ändringsförslag 4

  ja: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: María Sornosa Martínez

| — | ändringsförslag 7

  ja: María Sornosa Martínez

  nej: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

ja: María Sornosa Martínez

nej: Eija-Riitta Korhola

| — | ändringsförslag 36

  ja: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 36

ja: María Sornosa Martínez

| — | ändringsförslag 39

  ja: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 39

ja: María Sornosa Martínez

(Sammanträdet avbröts kl. 13.00 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Hans-Peter Mayer hade låtit meddela att han hade varit närvarande men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från det chilenska parlamentet, vilken hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Tarud Daccarett.

12.   EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier (debatt)

Betänkande om Europeiska gemenskapens beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier [2006/ 2062(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Adamos Adamou (A6-0176/2006).

Adamos Adamou redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Talare: Milan Gaľa för PPE-DE-gruppen, Mary Honeyball för PSE-gruppen, Jules Maaten för ALDE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, John Bowis, Marie-Noëlle Lienemann, Marios Matsakis, Bairbre de Brún, Urszula Krupa, Françoise Grossetête, Karin Scheele, Arūnas Degutis, Thomas Ulmer, Csaba Sándor Tabajdi, Péter Olajos, Adamos Adamou och Markos Kyprianou.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Bart Staes ställde en fråga som besvarades av Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.4 i protokollet av den 14.6.2006.

13.   Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Catherine Trautmann för PSE-gruppen, Hélène Flautre för Verts/ ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Paul Marie Coûteaux för IND/DEM-gruppen, Alain Hutchinson, Carlos Carnero González, Hans Winkler och Olli Rehn.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Thierry Cornillet och Bernard Lehideux för ALDE-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0340/2006), |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet och Bernard Lehideux för ALDE-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0340/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González och Alain Hutchinson för PSEgruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0351/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González och Alain Hutchinson för PSEgruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0351/2006),

| — | Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0352/2006), |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0352/2006),

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0353/2006), |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0353/2006),

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om Tunisien (B6-0355/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om Tunisien (B6-0355/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0358/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien (B6-0358/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.6 i protokollet av den 15.6.2006.

14.   Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Camiel Eurlings för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Henrik Lax för ALDEgruppen, Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Inese Vaidere, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, Laima Liucija Andrikienė, Reino Paasilinna, Cecilia Malmström, Philip Claeys, Charles Tannock, Hannes Swoboda, Sophia in 't Veld och Alessandro Battilocchio.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: Tunne Kelam, Panagiotis Beglitis, Elmar Brok, Csaba Sándor Tabajdi, Hans Winkler och Olli Rehn.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Cecilia Malmström och Henrik Lax för ALDE-gruppen, om resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006 (B6-0338/2006), |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström och Henrik Lax för ALDE-gruppen, om resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006 (B6-0338/2006),

| — | Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006 (B6-0339/2006), |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006 (B6-0339/2006),

| — | Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om förbindelserna med Ryssland (B6-0349/2006), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om förbindelserna med Ryssland (B6-0349/2006),

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Marie Anne Isler Béguin och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Ryssland (B6-0354/2006), |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Marie Anne Isler Béguin och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, om förbindelserna mellan EU och Ryssland (B6-0354/2006),

| — | André Brie och Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, om resultatet från toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0356/2006), |
| --- | --- |

—

André Brie och Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, om resultatet från toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0356/2006),

| — | Konrad Szymański, Inese Vaidere och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0357/2006). |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Inese Vaidere och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0357/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.7 i protokollet av den 15.6.2006.

Talare: Sophia in 't Veld beklagade att rådet och kommissionen inte hade haft tid att besvara hennes frågor och begärde ett skriftligt svar (talmannen svarade att hennes begäran skulle vidrarebefordras till behöriga instanser).

15.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0224/2006).

Första delen

Fråga 45 (Carl Schlyter): EBRD:s finansiering av Sakhalin II-projektet.

Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Carl Schlyter och Marie Anne Isler Béguin.

Fråga 46 (Michl Ebner): Patenterbarhet för datorimplementerade uppfinningar inom EU.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Michl Ebner, Piia-Noora Kauppi och Carl Schlyter.

Fråga 47 (Saïd El Khadraoui): Maktmissbruk hos Google.

Charlie McCreevy besvarade frågan samt en följdfråga från Saïd El Khadraoui.

Andra delen

Fråga 48 (Dimitrios Papadimoulis): Höga avgifter för betalning med bankkort i Grekland.

Neelie Kroes (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Dimitrios Papadimoulis, Manolis Mavrommatis och Richard Seeber.

Fråga 49 (Bogusław Sonik): Parallelldistribution av läkemedel.

Neelie Kroes besvarade frågan samt följdfrågor från Bogusław Sonik och Justas Vincas Paleckis.

Fråga 50 (Ivo Belet): Fusion av Suez och Gaz de France - följderna för konkurrensen på den belgiska energimarknaden och skyddet av konsumenternas intressen.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Ivo Belet.

Fråga 51 skulle erhålla ett skriftligt svar.

Fråga 52 (Bart Staes): Inrättandet av en europeisk arbetsgrupp för influensa.

Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Bart Staes.

Fråga 53 (Robert Evans): Biluthyrning.

Markos Kyprianou besvarade frågan samt följdfrågor från Robert Evans och Malcolm Harbour.

Fråga 54 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Förbud mot livsmedelsimport till Ryssland.

Fråga 59 (Ryszard Czarnecki): Embargo mot polsk köttexport till Ukraina och Ryssland.

Markos Kyprianou svarade på frågorna samt följdfrågor från Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Paul Rübig och Marie Anne Isler Béguin.

Fråga 60 (Marie Anne Isler Béguin): Stöd till den demokratiska processen i Mauretanien.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Marie Anne Isler Béguin.

Fråga 61 (Bernd Posselt): Utvecklingssamarbete med Nigeria.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 62 (Eoin Ryan): EU-stöd för att bekämpa aids i Afrika.

Neelie Kroes besvarade frågan.

Talare: Eoin Ryan ställde en följdfråga som Neelie Kroes sade skulle erhålla ett skriftlig svar.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.30 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

16.   Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (debatt)

Betänkande om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) [2006/2007(INI)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0172/2006).

Klaus-Heiner Lehne (som ersatte föredraganden) redogjorde för betänkandet.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Maria da Assunção Esteves för PPE-DE-gruppen, Maria Berger för PSE-gruppen, Daniel Strož för GUE/NGL-gruppen, John Whittaker för IND/DEM-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, Timothy Kirkhope, Martine Roure, Ole Krarup, Johannes Blokland, Andrzej Jan Szejna, Patrick Louis och Genowefa Grabowska.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.5 i protokollet av den 14.6.2006.

17.   Skydd av personuppgifter * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete [KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Martine Roure (A6-0192/2006).

Martine Roure redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Camiel Eurlings för PPE-DE-gruppen, Proinsias De Rossa för PSE-gruppen, Alexander Alvaro för ALDE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Hubert Pirker, Sarah Ludford, Carlos Coelho och Barbara Kudrycka.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.3 i protokollet av den 14.6.2006.

18.   Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer * (debatt)

Betänkande om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater [07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Ioannis Varvitsiotis (A6-0187/2006).

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Ioannis Varvitsiotis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Charlotte Cederschiöld för PPE-DE-gruppen, Andrzej Jan Szejna för PSE-gruppen, Bill Newton Dunn för ALDE-gruppen, Carlos Coelho och John Attard-Montalto.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.1 i protokollet av den 14.6.2006.

19.   Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk [KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Frieda Brepoels (A6-0124/2006).

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Frieda Brepoels redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Jiří Maštálka (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Hubert Pirker för PPE-DE-gruppen, Edith Mastenbroek för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Carlos Coelho och Antonio Tajani.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.2 i protokollet av den 14.6.2006.

20.   Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (debatt)

Betänkande om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi [2005/2191(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Tatjana Ždanoka (A6-0189/2006).

Tatjana Ždanoka redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Rihards Pīks för PPE-DE-gruppen, Claude Moraes för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, Leopold Józef Rutowicz, grupplös, Edit Bauer, Csaba Sándor Tabajdi, Kinga Gál, Justas Vincas Paleckis, Patrick Gaubert, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.6 i protokollet av den 14.6.2006.

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 374.610/OJME).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.50.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Janusz Onyszkiewicz

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn- Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez- Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Henin, Hennicot- Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan- Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts- Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal- Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| | bortföll |
| T | T |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

bortföll

T

T

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0198/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0197/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0195/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0199/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 572, 20, 7 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

572, 20, 7

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE slutomröstning

5.   Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen *

Betänkande: Richard SEEBER (A6-0205/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II

Andrabehandlingsrekommendation: (kvalificerad majoritet erfordras) Christa KLAß (A6-0146/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1
  3
  5-6
  8-11
  13
  15-17
  20
  25
  30-34
  37-38
  40-41 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 2 | utskottet | ONU | + | 558, 69, 8 |
| 4 | utskottet | ONU | + | 568, 65, 3 |
| 7 | utskottet | ONU | + | 381, 257, 4 |
| 12 | utskottet | ONU | + | 481, 152, 6 |
| 14 | utskottet | ONU | + | 495, 141, 8 |
| 18 | utskottet | ONU | + | 488, 146, 11 |
| 19 | utskottet | ONU | + | 422, 218, 6 |
| 21 | utskottet | delad/ONU | | |
| 1 | + | 575, 66, 6 |
| 2 | + | 495, 143, 8 |
| 22 | utskottet | ONU | + | 525, 109, 15 |
| 23 | utskottet | ONU | + | 484, 159, 5 |
| 24 | utskottet | ONU | — | 358, 284, 10 |
| 26 | utskottet | ONU | — | 354, 279, 20 |
| 28 | utskottet | ONU | + | 563, 81, 6 |
| 29 | utskottet | särsk./EO | — | 365, 273, 12 |
| 36 | utskottet | ONU | + | 484, 144, 24 |
| 39 | utskottet | särsk./EO | + | 467, 178, 5 |
| 42 | utskottet | ONU | + | 565, 77, 6 |
| 43 | utskottet | ONU | + | 506, 125, 20 |
| artikel 1, punkt 2 | 44 | IND/DEM | ONU | + | 391, 257, 4 |
| artikel 6, punkt 1, efter stycke 2 | 45 | ALDE | ONU | — | 119, 516, 18 |
| artikel 6, punkt 3, led f | 47 | Verts/ALE | | — | |
| 27 | utskottet | | + | |
| artikel 10 | 46 | ALDE | EO | + | 368, 278, 6 |
| 35 | utskottet | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1

3

5-6

8-11

13

15-17

20

25

30-34

37-38

40-41

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

2

utskottet

ONU

+

558, 69, 8

4

utskottet

ONU

+

568, 65, 3

7

utskottet

ONU

+

381, 257, 4

12

utskottet

ONU

+

481, 152, 6

14

utskottet

ONU

+

495, 141, 8

18

utskottet

ONU

+

488, 146, 11

19

utskottet

ONU

+

422, 218, 6

21

utskottet

delad/ONU

1

+

575, 66, 6

2

+

495, 143, 8

22

utskottet

ONU

+

525, 109, 15

23

utskottet

ONU

+

484, 159, 5

24

utskottet

ONU

—

358, 284, 10

26

utskottet

ONU

—

354, 279, 20

28

utskottet

ONU

+

563, 81, 6

29

utskottet

särsk./EO

—

365, 273, 12

36

utskottet

ONU

+

484, 144, 24

39

utskottet

särsk./EO

+

467, 178, 5

42

utskottet

ONU

+

565, 77, 6

43

utskottet

ONU

+

506, 125, 20

artikel 1, punkt 2

44

IND/DEM

ONU

+

391, 257, 4

artikel 6, punkt 1, efter stycke 2

45

ALDE

ONU

—

119, 516, 18

artikel 6, punkt 3, led f

47

Verts/ALE

—

27

utskottet

+

artikel 10

46

ALDE

EO

+

368, 278, 6

35

utskottet

Begäran om omröstning med namnupprop

Florenz m.fl.: äf 36

Jackson m.fl.: äf 2, 4, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23, 28, 36, 42, 43

IND/DEM: äf 44

Verts/ALE: äf 7, 19, 22, 24, 26, 45

Begäran om särskild omröstning

ALDE: äf 23

PPE-DE: äf 7, 24, 26, 29

Verts/ALE: äf 39

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

äf 21

Första delen: Hela texten utom orden ”i förhållande till baslinjekoncentrationen”

Andra delen: dessa ord

7.   Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II

Andrabehandlingsrekommendation: (kvalificerad majoritet erfordras) Frieda BREPOELS (A6-0081/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-12
  15-17
  20
  22
  25-36 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 13 | utskottet | ONU | + | 525, 125, 5 |
| 14 | utskottet | ONU | + | 521, 117, 6 |
| 18 | utskottet | ONU | + | 528, 118, 9 |
| 19 | utskottet | ONU | + | 509, 133, 10 |
| 21 | utskottet | ONU | + | 515, 129, 11 |
| 23 | utskottet | ONU | + | 525, 107, 18 |
| 24 | utskottet | ONU | + | 525, 106, 20 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-12

15-17

20

22

25-36

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

13

utskottet

ONU

+

525, 125, 5

14

utskottet

ONU

+

521, 117, 6

18

utskottet

ONU

+

528, 118, 9

19

utskottet

ONU

+

509, 133, 10

21

utskottet

ONU

+

515, 129, 11

23

utskottet

ONU

+

525, 107, 18

24

utskottet

ONU

+

525, 106, 20

Begäran om omröstning med namnupprop

Grossetête m.fl. äf 13, 14, 18, 19, 21, 23, 24

Begäran om särskild omröstning

ALDE: äf 13, 14, 19, 21, 23, 24

8.   Bedömning och hantering av översvämningar ***I

Betänkande: Richard SEEBER (A6-0182/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-7
  9-16
  18-22
  24-26
  28-29
  31
  34
  36
  40
  44-45
  48-50
  55
  62
  64-66
  68-69
  73 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 17 | utskottet | särsk./EO | + | 501, 135, 9 |
| 23 | utskottet | särsk. | + | |
| 30 | utskottet | särsk. | + | |
| 32 | utskottet | särsk. | + | |
| 33 | utskottet | särsk. | + | |
| 35 | utskottet | särsk. | + | |
| 37 | utskottet | särsk. | + | |
| 38 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 354, 269, 12 |
| 39 | utskottet | särsk. | + | |
| 42 | utskottet | särsk. | + | |
| 43 | utskottet | särsk. | + | |
| 46 | utskottet | särsk. | + | |
| 47 | utskottet | särsk. | + | |
| 51 | utskottet | särsk. | + | |
| 52 | utskottet | särsk. | + | |
| 54 | utskottet | särsk. | + | |
| 59 | utskottet | särsk. | + | |
| 60 | utskottet | särsk. | + | |
| 61 | utskottet | särsk. | + | |
| 63 | utskottet | särsk. | + | |
| 70 | utskottet | särsk. | + | |
| 71 | utskottet | särsk. | + | |
| 72 | utskottet | särsk. | + | |
| 74 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 75 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 2, punkt 1 | 27 | utskottet | särsk. | + | |
| 76 | IND/DEM | | — | |
| artikel 4, efter punkt 2 | 81 | PSE | EO | — | 290, 324, 18 |
| artikel 5, efter punkt 1 | 77 | IND/DEM | | — | |
| artikel 7, punkt 1 | 41 | utskottet | | + | |
| 85 | Verts/ALE | EO | + | 345, 283, 13 |
| artikel 9, punkt 1 | 86 | Verts/ALE | | + | |
| 53 | utskottet | | + | |
| 78 | IND/DEM | ONU | — | 37, 589, 15 |
| artikel 9, punkt 2 | 56 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | + | |
| 79 | IND/DEM | | — | |
| artikel 9, punkt 3 | 87 | Verts/ALE | | — | |
| 57 | utskottet | | + | |
| 58 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 9, punkt 3, efter stycke 2 | 82 | PSE | | — | |
| artikel 13, punkt 1 | 88 m. d. | Verts/ALE | | — | |
| 80 | IND/DEM | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| artikel 13, punkt 2 | 88 m. d. | Verts/ALE | | — | |
| 67 | utskottet | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| artikel 13, efter punkt 3 | 89 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 14, punkt 2, efter stycke 1 | 90 | Verts/ALE | | — | |
| bilaga, del A, led 3 | 91 | Verts/ALE | | — | |
| bilaga, del A, efter led 3 | 92 | Verts/ALE | | — | |
| 93 | Verts/ALE | | — | |
| bilaga, del A, led 4 | 94 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| bilaga, del A, efter led 4 | 95 | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl 3 | 83 | Verts/ALE | | — | |
| skäl 14 | 84 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-7

9-16

18-22

24-26

28-29

31

34

36

40

44-45

48-50

55

62

64-66

68-69

73

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

8

utskottet

särsk.

+

17

utskottet

särsk./EO

+

501, 135, 9

23

utskottet

särsk.

+

30

utskottet

särsk.

+

32

utskottet

särsk.

+

33

utskottet

särsk.

+

35

utskottet

särsk.

+

37

utskottet

särsk.

+

38

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

354, 269, 12

39

utskottet

särsk.

+

42

utskottet

särsk.

+

43

utskottet

särsk.

+

46

utskottet

särsk.

+

47

utskottet

särsk.

+

51

utskottet

särsk.

+

52

utskottet

särsk.

+

54

utskottet

särsk.

+

59

utskottet

särsk.

+

60

utskottet

särsk.

+

61

utskottet

särsk.

+

63

utskottet

särsk.

+

70

utskottet

särsk.

+

71

utskottet

särsk.

+

72

utskottet

särsk.

+

74

utskottet

delad

1

+

2

+

75

utskottet

särsk.

+

artikel 2, punkt 1

27

utskottet

särsk.

+

76

IND/DEM

—

artikel 4, efter punkt 2

81

PSE

EO

—

290, 324, 18

artikel 5, efter punkt 1

77

IND/DEM

—

artikel 7, punkt 1

41

utskottet

+

85

Verts/ALE

EO

+

345, 283, 13

artikel 9, punkt 1

86

Verts/ALE

+

53

utskottet

+

78

IND/DEM

ONU

—

37, 589, 15

artikel 9, punkt 2

56

utskottet

delad

1

+

2

—

3

+

79

IND/DEM

—

artikel 9, punkt 3

87

Verts/ALE

—

57

utskottet

+

58

utskottet

särsk.

+

artikel 9, punkt 3, efter stycke 2

82

PSE

—

artikel 13, punkt 1

88 m. d.

Verts/ALE

—

80

IND/DEM

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

artikel 13, punkt 2

88 m. d.

Verts/ALE

—

67

utskottet

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

artikel 13, efter punkt 3

89

Verts/ALE

—

artikel 14, punkt 2, efter stycke 1

90

Verts/ALE

—

bilaga, del A, led 3

91

Verts/ALE

—

bilaga, del A, efter led 3

92

Verts/ALE

—

93

Verts/ALE

—

bilaga, del A, led 4

94

Verts/ALE

delad

1

—

2

—

bilaga, del A, efter led 4

95

Verts/ALE

—

efter skäl 3

83

Verts/ALE

—

skäl 14

84

Verts/ALE

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 78

Begäran om särskild omröstning

ALDE: äf 8, 17, 23, 27, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 42, 43, 46, 47, 52, 53, 63, 67, 71, 72

IND/DEM: äf 27, 51, 54, 58

PPE-DE: äf 35, 59, 60, 61, 70, 74 och 75

Begäran om delad omröstning

ALDE

artikel 13, punkt 1

Första delen: Hela texten utom orden ”om så är lämpligt”

Andra delen: dessa ord

artikel 13, punkt 2

Första delen: Hela texten utom orden ”om så är lämpligt”

Andra delen: dessa ord

PSE

äf 38

Första delen: Hela texten utom orden ”med beaktande av förutsebar markanvändning och förutsebara klimatförändringar”

Andra delen: dessa ord

äf 94

Första delen:”En beskrivning av ... med artikel 9”

Andra delen:”åtgärder som skall ... gemenskapsrättsakter”

ALDE, IND/DEM

äf 56

Första delen:”Medlemsstaterna ... ovannämnda skyldigheter” utom orden ”företrädesvis använda ... I samband med dessa åtgärder skall man ...”

Andra delen: dessa ord

Tredje delen:”Människors utnyttjande ... översvämningsriskerna”

äf 74

Första delen:”4a. En prioritering ... kvantitativ status”

Andra delen:”, såsom ... industriell utveckling”

9.   Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget *

Betänkande: Ingeborg GRÄSSLE (A6-0057/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: lagstiftningsresolution

Betänkandet hade återförvisats till utskottet (artikel 168.1 i arbetsordningen)

10.   Situationen för fångarna i Guantanamo

Resolutionsförslag: B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006, B6-0300/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0295/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL) |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 597, 15, 20 |
| 2 | + | 480, 113, 41 |
| efter skäl B | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0295/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0296/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0297/2006 | | UEN | | | |
| B6-0298/2006/rev. | | Verts/ALE | | | |
| B6-0299/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0300/2006 | | PSE | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0295/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL)

punkt 1

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

597, 15, 20

2

+

480, 113, 41

efter skäl B

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0295/2006

PPE-DE

B6-0296/2006

GUE/NGL

B6-0297/2006

UEN

B6-0298/2006/rev.

Verts/ALE

B6-0299/2006

ALDE

B6-0300/2006

PSE

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: punkt 1

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

punkt 1

Första delen: Hela texten utom orden ”eller en internationell domstol”

Andra delen: dessa ord

Övrigt:

Elisabeth Lynne, för ALDE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag:

Ba. Det förhållande att tre fångar den 10 juni 2006 begick självmord vid Guantanamo Bay har gett upphov till ytterligare internationell oro över interneringsförhållandena.

11.   Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005)

Betänkande: Michel CASHMAN (A6-0178/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 4 | 1 | PSE | | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 4

1

PSE

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Övrigt:

Cashman lade fram följande muntliga ändringsförslag:

4a. Europaparlamentet vidhåller att framställningsförfarandet i princip skall vara en rättighet som används av EU-medborgare som inte har några andra överklagandemöjligheter än att vända sig till parlamentet. Parlamentet erinrar om att parlamentsledamöter och medborgare kan utnyttja denna rättighet med stöd av parlamentets regler. Parlamentet påminner ledamöterna om att de har andra parlamentariska förfaranden till sitt förfogande.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Daul A6-0199/2006

resolution

Ja-röster: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero- Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 20

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Kilroy-Silk

PPE-DE: Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Camre

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Allister, Belohorská

PPE-DE: McMillan-Scott

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 2

Ja-röster: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 69

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Friedrich, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Pinior, Pittella, Skinner, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 8

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Speroni

PSE: Schapira

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld, Gary Titley

3.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 4

Ja-röster: 568

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 65

ALDE: Harkin, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Toussas

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 7

Ja-röster: 381

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Eurlings, Hennicot-Schoepges, Korhola, Veneto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 257

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 4

NI: Allister, Kilroy-Silk

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 12

Ja-röster: 481

ALDE: Beaupuy, Deprez, Resetarits, Ries, Samuelsen, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 152

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Gaľa, Gomolka, Gräßle, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Jeggle, Kamall, Karas, Kirkhope, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 14

Ja-röster: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Nej-röster: 141

ALDE: Newton Dunn, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Kreissl-Dörfler, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 18

Ja-röster: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 146

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zvěřina

PSE: Carnero González, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kristensen, McAvan, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Bobošíková, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Henrik Dam Kristensen

Nej-röster:
  Arlene McCarthy

8.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 19

Ja-röster: 422

ALDE: Deprez

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 218

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 21/1

Ja-röster: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 66

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 21/2

Ja-röster: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 143

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jeggle, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 22

Ja-röster: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hegyi, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 109

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Corbett, Cottigny, Désir, Douay, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Skinner, Titley, Trautmann, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Grabowski, Louis, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

PSE: Hasse Ferreira, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Yannick Vaugrenard

12.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 23

Ja-röster: 484

ALDE: Degutis, Deprez, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 159

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deß, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gaľa, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Karas, Kirkhope, Langen, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 5

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 24

Ja-röster: 358

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Klich, McGuinness, Schwab, Wijkman, Zaleski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Camre, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 284

ALDE: Busk, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Riis-Jørgensen, Schuth

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 26

Ja-röster: 354

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, del Castillo Vera, Hennicot-Schoepges, Vlasto, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 279

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Schuth

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Casaca, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Madeira, dos Santos, Skinner

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 20

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 28

Ja-röster: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 81

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jeggle, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Assis, Casaca, Cashman, Corbett, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Moraes, dos Santos, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Ana Maria Gomes

16.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 36

Ja-röster: 484

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Graça Moura, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Lewandowski, López-Istúriz White, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 144

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Sterckx

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Karas, Kirkhope, Klamt, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pieper, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kindermann, Kinnock, Krehl, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański

Nedlagda röster: 24

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Gklavakis

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Camiel Eurlings

17.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 42

Ja-röster: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka- Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 77

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Martens, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kindermann, Kinnock, Krehl, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

18.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 43

Ja-röster: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent- Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Demetriou, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Graça Moura, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, López-Istúriz White, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 125

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Sterckx

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pieper, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schröder, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zvěřina

PSE: Assis, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Madeira, dos Santos

Nedlagda röster: 20

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Díaz de Mera García Consuegra, Lewandowski

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Camiel Eurlings

Nej-röster:
  Ana Maria Gomes

19.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 44

Ja-röster: 391

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski,Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Belet, Ehler, Grosch, Pomés Ruiz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Camre, Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 257

NI: Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen- Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 4

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Rekommendation Klaß A6-0146/2006

ändring 45

Ja-röster: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Kozlík, Masiel, Mussolini, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Belet, del Castillo Vera, Doorn, Eurlings, Martens, Oomen-Ruijten, Thyssen, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Corbey, Hegyi, Occhetto, Öger, Paleckis

UEN: Kamiński, Krasts

Nej-röster: 516

ALDE: Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 13

Ja-röster: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 125

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Griesbeck, Hall, Karim, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mato Adrover, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Herczog, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 5

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 14

Ja-röster: 521

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 117

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 6

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 18

Ja-röster: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 118

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Zīle

Nedlagda röster: 9

NI: Baco, Borghezio, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Le Rachinel, Mölzer

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 19

Ja-röster: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 133

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 21

Ja-röster: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 129

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 11

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Demetriou

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 23

Ja-röster: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 107

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Rekommendation Brepoels A6-0081/2006

ändring 24

Ja-röster: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 106

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 20

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Bill Newton Dunn

28.   Betänkande Seeber A6-0182/2006

ändring 78

Ja-röster: 37

ALDE: Ek, Hennis-Plasschaert, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Martens, Oomen-Ruijten, Wortmann-Kool

UEN: Camre, Kamiński

Nej-röster: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Rogalski, Titford, Wise

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Gemensam resolution B6-0295/2006 - Guantanamo

punkt 1/1

Ja-röster: 597

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Nedlagda röster: 20

IND/DEM: Batten, Clark

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Kamall

UEN: Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Gemensam resolution B6-0295/2006 - Guantanamo

punkt 1/2

Ja-röster: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Lambert

Nej-röster: 113

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Rogalski, de Villiers

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Queiró, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Kreissl-Dörfler

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 41

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Kamall

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0246

Anpassningen av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 - C6-0133/2006 - 2006/0053(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0152) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0152) (1),

| — | med beaktande av artikel 4.3 i anslutningsfördraget och artikel 22 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0133/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.3 i anslutningsfördraget och artikel 22 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0133/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0198/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0198/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0247

Anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller bilaga VIII *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 - C6-0134/2006 - 2006/0054(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0152) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0152) (1),

| — | med beaktande av artikel 4.3 i anslutningsfördraget och artikel 34.4 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0134/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.3 i anslutningsfördraget och artikel 34.4 i anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0134/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0197/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0197/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0248

Avtal mellan EG och Bosnien och Hercegovina avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0351 - C6-0139/2006 - 2005/0140(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0351) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0351) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0139/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0139/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0195/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0195/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bosnien och Hercegovina parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bosnien och Hercegovina parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0249

Tillämpningsprotokoll avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM(2006)0170 - C6-0144/2006 - 2006/0059(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0170) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0170) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 samt artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 samt artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet (C6-0144/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet (C6-0144/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0199/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0199/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Rådets uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådets uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligen ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligen ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Furstendömet Liechtenstein, Furstendömet Monaco och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Furstendömet Liechtenstein, Furstendömet Monaco och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0250

Antagande av protokollen om markskydd, energi och turism till Alpkonventionen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om markskydd, protokollet om energi och protokollet om turism till Alpkonventionen (KOM(2006)0080 - C6-0099/2006 - 2006/0026(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0080) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0080) (1),

| — | med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0099/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0099/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0205/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0205/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner undertecknandet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner undertecknandet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0251

Skydd för grundvatten mot föroreningar ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar (12062/1/2005 - C6-0055/2006 - 2003/0210(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12062/1/2005 - C6-0055/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12062/1/2005 - C6-0055/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0550) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0550) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0282) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0282) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0146/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0146/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 1.

(2)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 74.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0210

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Grundvatten är en värdefull naturresurs
  vars egenvärde gör att det måste
  skyddas mot
  försämring och
  kemisk förorening. Detta är särskilt viktigt för grundvattenberoende ekosystem och för användning av grundvatten i dricksvattenförsörjning. |
| --- | --- |

(1)

Grundvatten är en värdefull naturresurs
  vars egenvärde gör att det måste
  skyddas mot
  försämring och
  kemisk förorening. Detta är särskilt viktigt för grundvattenberoende ekosystem och för användning av grundvatten i dricksvattenförsörjning.

| (2) | Grundvattnet är den känsligaste formen av sötvatten och inom EU den största sötvattenförekomsten och framför allt den huvudsakliga källan till allmänhetens försörjning med dricksvatten. Skyddsnivån för att förhindra utsläpp och spill måste åtminstone vara jämförbar med skyddsnivån för ytvatten med god kemisk status. Föroreningar och försämringar leder ofta till skador som inte kan avhjälpas. |
| --- | --- |

(2)

Grundvattnet är den känsligaste formen av sötvatten och inom EU den största sötvattenförekomsten och framför allt den huvudsakliga källan till allmänhetens försörjning med dricksvatten. Skyddsnivån för att förhindra utsläpp och spill måste åtminstone vara jämförbar med skyddsnivån för ytvatten med god kemisk status. Föroreningar och försämringar leder ofta till skador som inte kan avhjälpas.

| (3) | Grundvattnet måste skyddas så att dricksvatten av god kvalitet kan erhållas genom enkel rening, i enlighet med målen i artikel 7.2 och 7.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4). |
| --- | --- |

(3)

Grundvattnet måste skyddas så att dricksvatten av god kvalitet kan erhållas genom enkel rening, i enlighet med målen i artikel 7.2 och 7.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4).

| (4) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) uppställs målet att uppnå en vattenkvalitet som inte leder till betydande konsekvenser och risker för människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) uppställs målet att uppnå en vattenkvalitet som inte leder till betydande konsekvenser och risker för människors hälsa och miljön.

| (5) | För att skydda miljön som helhet och människors hälsa i synnerhet
  måste
  ohälsosamma koncentrationer av skadliga förorenande ämnen i grundvatten undvikas, förebyggas eller minskas. |
| --- | --- |

(5)

För att skydda miljön som helhet och människors hälsa i synnerhet
  måste
  ohälsosamma koncentrationer av skadliga förorenande ämnen i grundvatten undvikas, förebyggas eller minskas.

| (6) | Direktiv 2000/60/EG innehåller allmänna bestämmelser för skydd och bevarande av grundvatten. I enlighet med artikel 17 i det direktivet skall det beslutas om åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten, med kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus, kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och kriterier för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 2000/60/EG innehåller allmänna bestämmelser för skydd och bevarande av grundvatten. I enlighet med artikel 17 i det direktivet skall det beslutas om åtgärder för att hindra och reglera förorening av grundvatten, med kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus, kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och kriterier för fastställande av utgångspunkter för att motverka trender.

| (7) | Med beaktande av behovet av att uppnå likformiga skyddsnivåer för grundvatten bör man upprätta kvalitetsnormer och tröskelvärden och utveckla metoder grundade på ett gemensamt tillvägagångssätt för att få kriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status. |
| --- | --- |

(7)

Med beaktande av behovet av att uppnå likformiga skyddsnivåer för grundvatten bör man upprätta kvalitetsnormer och tröskelvärden och utveckla metoder grundade på ett gemensamt tillvägagångssätt för att få kriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status.

| (8) | Kvalitetsnormer för nitrater, växtskyddsprodukter och biocider bör fastställas som gemenskapskriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status, och överensstämmelse bör säkerställas med rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (6), rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (8). |
| --- | --- |

(8)

Kvalitetsnormer för nitrater, växtskyddsprodukter och biocider bör fastställas som gemenskapskriterier för bedömning av grundvattenförekomsters kemiska status, och överensstämmelse bör säkerställas med rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (6), rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (7) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (8).

| (9) | Skyddet av grundvattnet kan i vissa områden kräva att jord- eller skogsbruksmetoderna ändras, vilket möjligen leder till minskade inkomster. Denna fråga bör beaktas vid utarbetandet av planerna för landsbygdsutveckling i den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(9)

Skyddet av grundvattnet kan i vissa områden kräva att jord- eller skogsbruksmetoderna ändras, vilket möjligen leder till minskade inkomster. Denna fråga bör beaktas vid utarbetandet av planerna för landsbygdsutveckling i den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken.

| (10) | Bestämmelser om grundvattenförekomsters kemiska status gäller inte höga naturligt förekommande koncentrationer av ämnen eller joner eller deras indikatorer som finns antingen i en grundvattenförekomst eller i förbundna ytvattenförekomster på grund av särskilda hydrogeologiska förhållanden som inte omfattas av definitionen av förorening. De gäller inte heller temporära förändringar inom ett begränsat område av strömriktningen och den kemiska sammansättningen som inte ses som inträngningar. |
| --- | --- |

(10)

Bestämmelser om grundvattenförekomsters kemiska status gäller inte höga naturligt förekommande koncentrationer av ämnen eller joner eller deras indikatorer som finns antingen i en grundvattenförekomst eller i förbundna ytvattenförekomster på grund av särskilda hydrogeologiska förhållanden som inte omfattas av definitionen av förorening. De gäller inte heller temporära förändringar inom ett begränsat område av strömriktningen och den kemiska sammansättningen som inte ses som inträngningar.

| (11) | Det bör fastställas kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender i fråga om koncentrationer av förorenande ämnen och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender, med beaktande av sannolikheten för negativa effekter på förbundna vattenekosystem eller beroende terrestra ekosystem. |
| --- | --- |

(11)

Det bör fastställas kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender i fråga om koncentrationer av förorenande ämnen och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender, med beaktande av sannolikheten för negativa effekter på förbundna vattenekosystem eller beroende terrestra ekosystem.

| (12) | När så är möjligt bör medlemsstaterna använda statistiska förfaranden, under förutsättning att de uppfyller internationella normer och bidrar till jämförbarhet av övervakningsresultat mellan medlemsstaterna under en lång period. |
| --- | --- |

(12)

När så är möjligt bör medlemsstaterna använda statistiska förfaranden, under förutsättning att de uppfyller internationella normer och bidrar till jämförbarhet av övervakningsresultat mellan medlemsstaterna under en lång period.

| (13) | I enlighet med artikel 22.2 tredje strecksatsen i direktiv 2000/60/EG skall rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (9) upphöra att gälla den 22 december 2013. Det är nödvändigt att sörja för kontinuiteten i det skydd som föreskrivs i direktiv 80/68/EEG avseende åtgärder i syfte att hindra eller begränsa både direkt och indirekt tillförsel av förorenande ämnen i grundvatten. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 22.2 tredje strecksatsen i direktiv 2000/60/EG skall rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (9) upphöra att gälla den 22 december 2013. Det är nödvändigt att sörja för kontinuiteten i det skydd som föreskrivs i direktiv 80/68/EEG avseende åtgärder i syfte att hindra eller begränsa både direkt och indirekt tillförsel av förorenande ämnen i grundvatten.

| (14) | Det är nödvändigt att skilja mellan farliga ämnen vars tillförsel bör hindras och andra förorenande ämnen vars tillförsel bör begränsas. Bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, med en förteckning över de huvudsakliga förorenande ämnen som berör vattenmiljön, bör användas för att identifiera farliga och icke-farliga ämnen som utgör en befintlig eller potentiell föroreningsrisk. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att skilja mellan farliga ämnen vars tillförsel bör hindras och andra förorenande ämnen vars tillförsel bör begränsas. Bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, med en förteckning över de huvudsakliga förorenande ämnen som berör vattenmiljön, bör användas för att identifiera farliga och icke-farliga ämnen som utgör en befintlig eller potentiell föroreningsrisk.

| (15) | För att säkerställa ett likformigt grundvattenskydd bör medlemsstater som delar grundvattenförekomster samordna sin verksamhet när det gäller övervakning, att fastställa tröskelvärden och identifiera aktuella farliga ämnen. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa ett likformigt grundvattenskydd bör medlemsstater som delar grundvattenförekomster samordna sin verksamhet när det gäller övervakning, att fastställa tröskelvärden och identifiera aktuella farliga ämnen.

| (16) | Medlemsstater som
  under vissa omständigheter
  beviljar
  undantag från åtgärder för att hindra eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten
  bör göra detta på grundval av lämpliga, klara och tydliga kriterier och motivera dessa undantag i sina förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt
  . |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstater som
  under vissa omständigheter
  beviljar
  undantag från åtgärder för att hindra eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten
  bör göra detta på grundval av lämpliga, klara och tydliga kriterier och motivera dessa undantag i sina förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt
  .

| (17) | Det bör analyseras vilken inverkan olika kvalitetsnormer för grundvatten och nya normer (tröskelvärden) som skall fastställas av medlemsstaterna har på miljöskyddsnivån och på den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(17)

Det bör analyseras vilken inverkan olika kvalitetsnormer för grundvatten och nya normer (tröskelvärden) som skall fastställas av medlemsstaterna har på miljöskyddsnivån och på den inre marknadens funktion.

| (18) | Forskning bör bedrivas för att ta fram bättre kriterier för att garantera kvaliteten på och skyddet av grundvattnets ekosystem. Om det är nödvändigt bör resultaten av forskningen beaktas när direktivet genomförs eller ses över. |
| --- | --- |

(18)

Forskning bör bedrivas för att ta fram bättre kriterier för att garantera kvaliteten på och skyddet av grundvattnets ekosystem. Om det är nödvändigt bör resultaten av forskningen beaktas när direktivet genomförs eller ses över.

| (19) | Det är nödvändigt att föreskriva övergångsåtgärder för tiden mellan det här direktivets genomförandedatum och den dag då direktiv 80/68/EEG upphör att gälla. |
| --- | --- |

(19)

Det är nödvändigt att föreskriva övergångsåtgärder för tiden mellan det här direktivets genomförandedatum och den dag då direktiv 80/68/EEG upphör att gälla.

| (20) | I överensstämmelse med artikel 11.3 f i direktiv 2000/60/EG bör konstgjord påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster betraktas som ett tillåtligt förfarande om tillstånd erhållits och erkännas som en värdefull metod för vattenresursförvaltning. |
| --- | --- |

(20)

I överensstämmelse med artikel 11.3 f i direktiv 2000/60/EG bör konstgjord påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster betraktas som ett tillåtligt förfarande om tillstånd erhållits och erkännas som en värdefull metod för vattenresursförvaltning.

| (21) | De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10), |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Genom detta direktiv inrättas särskilda åtgärder i enlighet med artikel 17.1 och 17.2 i direktiv 2000/60/EG i syfte att hindra och reglera förorening av grundvatten. Dessa åtgärder omfattar särskilt följande:

| a) | Kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus. |
| --- | --- |

a)

Kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus.

| b) | Kriterier för identifiering och vändning av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender. |
| --- | --- |

b)

Kriterier för identifiering och vändning av betydande och ihållande uppåtgående trender och för fastställande av utgångspunkter för att vända trender.

2.   Direktivet kompletterar också de bestämmelser i syfte att förebygga eller begränsa att föroreningar kommer ut i grundvattnet som redan finns i direktiv 2000/60/EG och syftar till att förebygga försämring av alla grundvattenförekomsters status.

Detta direktiv skall inte hindra enskilda medlemsstater från att ha kvar eller införa strängare skyddsåtgärder.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner utöver definitionerna i artikel 2 i direktiv 2000/60/EG:

| 1. | ”kvalitetsnorm för grundvatten”: en miljökvalitetsnorm uttryckt som den koncentration av ett särskilt förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator i grundvatten som inte bör överskridas för att människors hälsa och miljön skall skyddas. |
| --- | --- |

1.

”kvalitetsnorm för grundvatten”: en miljökvalitetsnorm uttryckt som den koncentration av ett särskilt förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator i grundvatten som inte bör överskridas för att människors hälsa och miljön skall skyddas.

| 2. | ”tröskelvärde”: en kvalitetsnorm för grundvatten som fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3. |
| --- | --- |

2.

”tröskelvärde”: en kvalitetsnorm för grundvatten som fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.

| 3. | ”betydande och ihållande uppåtgående trend”: varje statistiskt
  och miljömässigt
  signifikant ökning av koncentrationen av ett förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator
  i grundvattnet
  , för vilken behovet av att vända trenden har fastställts i enlighet med artikel 6. |
| --- | --- |

3.

”betydande och ihållande uppåtgående trend”: varje statistiskt
  och miljömässigt
  signifikant ökning av koncentrationen av ett förorenande ämne, en grupp av förorenande ämnen eller en föroreningsindikator
  i grundvattnet
  , för vilken behovet av att vända trenden har fastställts i enlighet med artikel 6.

| 4. | ”tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten”: en av människors verksamhet orsakad direkt eller indirekt tillförsel av förorenande ämnen till grundvattnet. |
| --- | --- |

4.

”tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten”: en av människors verksamhet orsakad direkt eller indirekt tillförsel av förorenande ämnen till grundvattnet.

| 5. | ”försämring”: varje av mänsklig verksamhet förorsakad och bestående ökning av halterna av förorenande ämnen, oavsett hur liten den är, jämfört med status quo i grundvattnet. |
| --- | --- |

5.

”försämring”: varje av mänsklig verksamhet förorsakad och bestående ökning av halterna av förorenande ämnen, oavsett hur liten den är, jämfört med status quo i grundvattnet.

| 6. | ”bakgrundsvärde”: koncentration av ett ämne i en grundvattenförekomst som inte innebär några, eller endast obetydliga, mänskligt orsakade förändringar jämfört med ostörda förhållanden. |
| --- | --- |

6.

”bakgrundsvärde”: koncentration av ett ämne i en grundvattenförekomst som inte innebär några, eller endast obetydliga, mänskligt orsakade förändringar jämfört med ostörda förhållanden.

| 7. | ”utgångspunkt”: den genomsnittliga koncentration av ett ämne i en grundvattenförekomst som uppmätts under referensåren 2007 och 2008 på grundval av de övervakningsprogram som inrättats i enlighet med artikel 8 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

7.

”utgångspunkt”: den genomsnittliga koncentration av ett ämne i en grundvattenförekomst som uppmätts under referensåren 2007 och 2008 på grundval av de övervakningsprogram som inrättats i enlighet med artikel 8 i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 3

Kriterier för bedömning av kemisk grundvattenstatus

1.   För bedömningen av kemisk status i en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster i enlighet med avsnitt 2.3 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna använda följande kriterier:

| a) | De kvalitetsnormer för grundvatten som avses i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De kvalitetsnormer för grundvatten som avses i bilaga I.

| b) | De tröskelvärden som skall fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det förfarande som anges i del A i bilaga II för de förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen och föroreningsindikatorer som på en medlemsstats territorium har fastställts som bidragande till att grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen, med beaktande av åtminstone förteckningen i del B i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De tröskelvärden som skall fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det förfarande som anges i del A i bilaga II för de förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen och föroreningsindikatorer som på en medlemsstats territorium har fastställts som bidragande till att grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen, med beaktande av åtminstone förteckningen i del B i bilaga II.

Kvalitetsnormer för grundvatten och tröskelvärden som är tillämpliga på god kemisk status skall baseras på de human- och ekotoxikologiska kriterierna som ligger till grund för definitionen av begreppet förorening i artikel 2.33 i direktiv 2000/60/EG.

2.   Tröskelvärden kan fastställas på nationell nivå, för ett avrinningsdistrikt eller för den del av det internationella avrinningsdistriktet som ligger inom en medlemsstats territorium eller för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster.

3.   Medlemsstaterna skall se till att fastställandet av tröskelvärden för grundvattenförekomster som delas av två eller flera medlemsstater och för grundvattenförekomster inom vilka grundvatten flyter över en medlemsstats gräns samordnas mellan de berörda medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.4 i direktiv 2000/60/EG.

4.   Om en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster sträcker sig utanför gemenskapens territorium, skall den eller de berörda medlemsstaterna sträva efter att fastställa tröskelvärden i samordning med den eller de berörda icke-medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 2000/60/EG.

5.   Medlemsstaterna skall för första gången fastställa tröskelvärden i enlighet med punkt 1 b senast den 22 december 2008.

Alla tröskelvärden skall offentliggöras i de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG, tillsammans med en sammanfattning av den information som fastställs i del C i bilaga II.

6.   Medlemsstaterna skall ändra förteckningen över tröskelvärden så snart som ny information om förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorer visar att ett tröskelvärde bör fastställas för ytterligare ett ämne eller att ett befintligt tröskelvärde bör ändras eller att ett tröskelvärde som tidigare tagits bort från förteckningen bör återinföras för att skydda människors hälsa och miljön.

Tröskelvärden kan tas bort från förteckningen när den berörda grundvattenförekomsten inte längre är utsatt för risk från de motsvarande förorenande ämnena, grupperna av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorerna.

Alla sådana ändringar i förteckningen över tröskelvärden skall rapporteras i samband med den regelbundna översynen av förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt.

7.   Kommissionen skall senast den 22 december 2009 offentliggöra en rapport på grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i enlighet med punkt 5.

Artikel 4

Förfarande för bedömning av kemisk grundvattenstatus

1.   Medlemsstaterna skall tillämpa det förfarande som beskrivs i punkt 2 för att bedöma en grundvattenförekomsts kemiska status. Om så är lämpligt får medlemsstaterna gruppera grundvattenförekomster i enlighet med bilaga V till direktiv 2000/60/EG när de genomför detta förfarande.

2.   En grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster skall anses ha god kemisk status, när

| a) | de värden för kvalitetsnormerna för grundvatten som förtecknas i bilaga I och de relevanta tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 3 och bilaga II inte överskrids vid någon övervakningspunkt i denna grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster
  och när det på grundval av relevanta övervakningsresultat inte finns några belägg för att de villkor som anges i punkt 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG inte uppfylls
  , eller |
| --- | --- |

a)

de värden för kvalitetsnormerna för grundvatten som förtecknas i bilaga I och de relevanta tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 3 och bilaga II inte överskrids vid någon övervakningspunkt i denna grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster
  och när det på grundval av relevanta övervakningsresultat inte finns några belägg för att de villkor som anges i punkt 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG inte uppfylls
  , eller

| b) | värdet för en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde överskrids vid en eller flera övervakningspunkter men en lämplig undersökning i enlighet med bilaga III bekräftar att






  i) | på grundval av den bedömning som avses i punkt 3 i bilaga III, de koncentrationer av förorenande ämnen som överskrider kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena inte anses utgöra en betydande miljörisk, om lämpligt med beaktande av hur stor del av grundvattenförekomsten som är drabbad, |
| --- | --- | --- |

b)

värdet för en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde överskrids vid en eller flera övervakningspunkter men en lämplig undersökning i enlighet med bilaga III bekräftar att

i)

på grundval av den bedömning som avses i punkt 3 i bilaga III, de koncentrationer av förorenande ämnen som överskrider kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena inte anses utgöra en betydande miljörisk, om lämpligt med beaktande av hur stor del av grundvattenförekomsten som är drabbad,

| ii) | de övriga villkoren för god kemisk grundvattenstatus enligt tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG är uppfyllda i enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet, |
| --- | --- |

ii)

de övriga villkoren för god kemisk grundvattenstatus enligt tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG är uppfyllda i enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet,

| iii) | kraven i artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG är
  uppfyllda i
  enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet, |
| --- | --- |

iii)

kraven i artikel 7.3 i direktiv 2000/60/EG är
  uppfyllda i
  enlighet med punkt 4 i bilaga III till det här direktivet,

| iv) | förmågan hos grundvattenförekomsten eller någon av förekomsterna i gruppen av grundvattenförekomster att tjäna människors användning inte har försämrats väsentligt genom förorening. |
| --- | --- |

iv)

förmågan hos grundvattenförekomsten eller någon av förekomsterna i gruppen av grundvattenförekomster att tjäna människors användning inte har försämrats väsentligt genom förorening.

3.
     
  Om i en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster den naturliga, geogent betingade halten av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorer, för vilka det finns tröskelvärden enligt del B i bilaga II, överskrider dessa värden skall de naturliga halterna plus de föreskrivna tröskelvärdena markera övergången från god till dålig status.

4.
     
  Överensstämmelse med kvalitetsnormerna för grundvatten skall baseras på en jämförelse med det aritmetiska medelvärdet av övervakningsvärdena för de olika provtagningspunkter i den grundvattenförekomst, eller den grupp av grundvattenförekomster, som enligt de analyser som skall utföras enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG klassificerats som hotade. Mätvärden som härrör från enskilda provtagningspunkter och som inte uppfyller normerna skall vara utslagsgivande för klassificeringen endast om denna provtagningspunkt, enligt sakkunnig prövning i enlighet med bilaga I och bilaga II till detta direktiv, befunnits vara representativ för den förorening som grundvattenförekomsten eller en del av den utsätts för.

5.   Medlemsstaterna skall offentliggöra en sammanfattning av bedömningen av den kemiska grundvattenstatusen i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

Denna sammanfattning, som utarbetas för ett avrinningsdistrikt eller för den del av det internationella avrinningsdistriktet som ligger inom en medlemsstats territorium, skall också innehålla en redovisning av hur överskridanden av kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena vid enskilda provtagningspunkter har beaktats vid den slutliga bedömningen.

6.   Om en grundvattenförekomst klassificeras som varande vid god kemisk status i enlighet med punkt 2 b, skall medlemsstaterna i enlighet med artikel 11 i direktiv 2000/60/EG vidta sådana åtgärder som kan vara nödvändiga för att skydda akvatiska och terrestra ekosystem samt människors användning av grundvatten som är beroende av den del av förekomsten som representeras av den eller de provtagningspunkter där värdet för en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde har överskridits.

Artikel 5

Översyn av förteckningen över de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och förteckningen över de tröskelvärden som medlemsstaterna skall fastställa enligt bilaga II

Fem år efter detta direktivs ikraftträdande och därefter vart sjätte år skall kommissionen

| — | se över förteckningen över de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och förteckningen över de tröskelvärden som skall fastställas enligt del B i bilaga II och särskilt beakta den information som medlemsstaterna tillhandahållit i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt som vetenskapliga och tekniska framsteg och ett yttrande från den kommitté som avses i artikel 16.5 i direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

—

se över förteckningen över de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och förteckningen över de tröskelvärden som skall fastställas enligt del B i bilaga II och särskilt beakta den information som medlemsstaterna tillhandahållit i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt som vetenskapliga och tekniska framsteg och ett yttrande från den kommitté som avses i artikel 16.5 i direktiv 2000/60/EG,

| — | under särskilt beaktande av jämförbarheten hos de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna, tröskelvärdenas inverkan på konkurrenssituationen i berörda näringslivssektorer, efterlevandet av de angivna tidsfristerna och bedömningen av de framsteg som gjorts i fråga om minskade grundvattenföroreningar, utarbeta en sammanfattande rapport och om nödvändigt lägga fram förslag till ett direktiv om ändring av förteckningen över förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen och föroreningsindikatorer och/eller tillhörande koncentrationer av förorenande ämnen i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget. |
| --- | --- |

—

under särskilt beaktande av jämförbarheten hos de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna, tröskelvärdenas inverkan på konkurrenssituationen i berörda näringslivssektorer, efterlevandet av de angivna tidsfristerna och bedömningen av de framsteg som gjorts i fråga om minskade grundvattenföroreningar, utarbeta en sammanfattande rapport och om nödvändigt lägga fram förslag till ett direktiv om ändring av förteckningen över förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen och föroreningsindikatorer och/eller tillhörande koncentrationer av förorenande ämnen i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

Artikel 6

Identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender och fastställande av utgångspunkter för att vända trender

1.   Medlemsstaterna skall i enlighet med bilaga IV identifiera alla betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av förorenande ämnen, grupper av förorenande ämnen eller föroreningsindikatorer i de grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som konstateras befinna sig i riskzonen och fastställa utgångspunkter för vändning av dessa trender.

2.   Medlemsstaterna skall vända trender som
  i förhållande till utgångspunkten
  innebär en betydande risk för skada för kvaliteten hos akvatiska eller terrestra ekosystem, för människors hälsa eller för faktisk eller potentiell legitim användning av vattenmiljön, med hjälp av det åtgärdsprogram som avses i artikel 11 i direktiv 2000/60/EG, i syfte att successivt minska föroreningen av grundvattnet
  och förhindra en försämring
  .

3.   Medlemsstaterna skall fastställa utgångspunkten för vändning av trender som en procentandel av de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts i enlighet med artikel 3, på grundval av den fastställda trenden och den därmed förbundna miljörisken, i enlighet med del B punkt 1 i bilaga IV.

4.   I de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna sammanfatta

| a) | hur trendbedömningen utifrån enskilda övervakningspunkter inom en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster har bidragit till fastställandet, i enlighet med avsnitt 2.5 i bilaga V till det direktivet, av att dessa förekomster är föremål för en ihållande och betydande uppåtgående trend i koncentrationen av ett förorenande ämne eller en vändning av den trenden, och |
| --- | --- |

a)

hur trendbedömningen utifrån enskilda övervakningspunkter inom en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster har bidragit till fastställandet, i enlighet med avsnitt 2.5 i bilaga V till det direktivet, av att dessa förekomster är föremål för en ihållande och betydande uppåtgående trend i koncentrationen av ett förorenande ämne eller en vändning av den trenden, och

| b) | skälen till de utgångspunkter som fastställts enligt punkt 3. |
| --- | --- |

b)

skälen till de utgångspunkter som fastställts enligt punkt 3.

5.   När det är nödvändigt för att bedöma inverkan av befintliga föroreningsplymer i grundvattenförekomster vilka kan innebära ett hot mot uppnåendet av målen i artikel 4 i direktiv 2000/60/EG, särskilt sådana plymer som härrör från punktkällor och förorenad mark, skall medlemsstaterna genomföra ytterligare trendbedömningar för identifierade förorenande ämnen för att kontrollera att plymerna från kontaminerade områden inte breder ut sig, inte försämrar den kemiska statusen i grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster och inte utgör en risk för människors hälsa och miljön. Resultaten av dessa bedömningar skall sammanfattas i de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 7

Åtgärder för att hindra eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten

1.   För att uppnå målet enligt artikel 4.1 b i i direktiv 2000/60/EG att förebygga eller begränsa tillförsel av förorenande ämnen till grundvatten skall medlemsstaterna se till att det åtgärdsprogram som upprättats i enlighet med artikel 11 i det direktivet omfattar

| a) | alla åtgärder som är nödvändiga för
  att förebygga tillförsel av farliga ämnen till grundvatten; när medlemsstaterna identifierar sådana ämnen skall de i synnerhet beakta sådana farliga ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 1-6 i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, samt, om de anses vara farliga, ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 7-9 i den bilagan
  ; ämnen som inom ramen för ett tillståndsförfarande i EU blivit tillåtna på grundval av en riskbedömning för grundvatten eller på grund av att de ligger inom ett försiktighetsvärde för grundvattnets renhet, eller ämnen som är föremål för ett sådant tillståndsförfarande, skall inte anses vara farliga enligt detta direktiv
  , |
| --- | --- |

a)

alla åtgärder som är nödvändiga för
  att förebygga tillförsel av farliga ämnen till grundvatten; när medlemsstaterna identifierar sådana ämnen skall de i synnerhet beakta sådana farliga ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 1-6 i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, samt, om de anses vara farliga, ämnen som hör till de familjer eller grupper av förorenande ämnen som avses i punkterna 7-9 i den bilagan
  ; ämnen som inom ramen för ett tillståndsförfarande i EU blivit tillåtna på grundval av en riskbedömning för grundvatten eller på grund av att de ligger inom ett försiktighetsvärde för grundvattnets renhet, eller ämnen som är föremål för ett sådant tillståndsförfarande, skall inte anses vara farliga enligt detta direktiv
  ,

| b) | för sådana förorenande ämnen som förtecknas i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG men inte anses vara farliga och alla andra icke-farliga förorenande ämnen som inte förtecknas i den bilagan men som av medlemsstaterna anses utgöra en befintlig eller potentiell risk för förorening, alla åtgärder som är nödvändiga för att begränsa tillförsel till grundvatten, för att garantera att sådan tillförsel inte förorsakar försämring av
  grundvattnet
  . Vid sådana åtgärder skall hänsyn tas till
  åtminstone
  fastställd bästa praxis, inbegripet bästa miljöpraxis och bästa tillgängliga teknik enligt tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

b)

för sådana förorenande ämnen som förtecknas i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG men inte anses vara farliga och alla andra icke-farliga förorenande ämnen som inte förtecknas i den bilagan men som av medlemsstaterna anses utgöra en befintlig eller potentiell risk för förorening, alla åtgärder som är nödvändiga för att begränsa tillförsel till grundvatten, för att garantera att sådan tillförsel inte förorsakar försämring av
  grundvattnet
  . Vid sådana åtgärder skall hänsyn tas till
  åtminstone
  fastställd bästa praxis, inbegripet bästa miljöpraxis och bästa tillgängliga teknik enligt tillämplig gemenskapslagstiftning.

Medlemsstaterna får i syfte att fastställa åtgärder enligt a eller b som ett första steg identifiera under vilka omständigheter de förorenande ämnen som förtecknas i bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG, särskilt väsentliga metaller och deras föreningar enligt punkt 7 i den bilagan, skall anses farliga eller icke farliga.

Åtgärdsprogrammen får innefatta lämpliga rättsliga, administrativa eller avtalsmässiga åtgärder.

2.   Tillförsel av förorenande ämnen från diffusa föroreningskällor med effekter på grundvattnets kemiska status skall beaktas när det är tekniskt möjligt.

3.   Utan att det påverkar striktare krav i annan gemenskapslagstiftning får medlemsstaterna från de åtgärder som krävs enligt punkt 1 undanta sådan tillförsel av förorenande ämnen som

| a) | är resultatet av direkta utsläpp som har tillåtits i enlighet med artikel 11.3 j i direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

a)

är resultatet av direkta utsläpp som har tillåtits i enlighet med artikel 11.3 j i direktiv 2000/60/EG,

| b) | av de behöriga myndigheterna anses vara av så obetydlig kvantitet och koncentration att det inte finns någon aktuell eller framtida risk för försämring av kvaliteten på det mottagande grundvattnet, |
| --- | --- |

b)

av de behöriga myndigheterna anses vara av så obetydlig kvantitet och koncentration att det inte finns någon aktuell eller framtida risk för försämring av kvaliteten på det mottagande grundvattnet,

| c) | är följden av olyckor eller undantagsförhållanden med naturliga orsaker som inte rimligtvis kunde ha förutsetts, undvikits eller lindrats, |
| --- | --- |

c)

är följden av olyckor eller undantagsförhållanden med naturliga orsaker som inte rimligtvis kunde ha förutsetts, undvikits eller lindrats,

| d) | är resultatet av konstgjord påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster som tillåtits i enlighet med artikel 11.3 f i direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- |

d)

är resultatet av konstgjord påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster som tillåtits i enlighet med artikel 11.3 f i direktiv 2000/60/EG,

| e) | av de behöriga myndigheterna anses tekniskt omöjlig att förebygga eller begränsa utan att använda






  i) | åtgärder som skulle öka risken för människors hälsa eller kvaliteten på miljön i dess helhet, eller |
| --- | --- | --- |

e)

av de behöriga myndigheterna anses tekniskt omöjlig att förebygga eller begränsa utan att använda

i)

åtgärder som skulle öka risken för människors hälsa eller kvaliteten på miljön i dess helhet, eller

| ii) | oproportionerligt dyra metoder för att avlägsna förorenande ämnen från eller på annat sätt kontrollera deras infiltration i förorenad mark eller lager under jordytan, eller |
| --- | --- |

ii)

oproportionerligt dyra metoder för att avlägsna förorenande ämnen från eller på annat sätt kontrollera deras infiltration i förorenad mark eller lager under jordytan, eller

| f) | är resultatet av ingrepp i ytvatten, bland annat i syfte att mildra effekterna av översvämningar och torka och för förvaltning av vatten och vattenvägar, även på internationell nivå. Sådan verksamhet, exempelvis skärning, muddring, flyttning och deponering av sediment i ytvatten, skall utföras i enlighet med allmänna bindande regler och i förekommande fall med tillstånd och godkännanden som utfärdats på grundval av sådana regler, vilka utformats av medlemsstaterna för detta ändamål, under förutsättning att sådan tillförsel inte äventyrar uppnåendet av de miljömål som upprättats för de berörda vattenförekomsterna i enlighet med
  artikel 4.1 b
  i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

f)

är resultatet av ingrepp i ytvatten, bland annat i syfte att mildra effekterna av översvämningar och torka och för förvaltning av vatten och vattenvägar, även på internationell nivå. Sådan verksamhet, exempelvis skärning, muddring, flyttning och deponering av sediment i ytvatten, skall utföras i enlighet med allmänna bindande regler och i förekommande fall med tillstånd och godkännanden som utfärdats på grundval av sådana regler, vilka utformats av medlemsstaterna för detta ändamål, under förutsättning att sådan tillförsel inte äventyrar uppnåendet av de miljömål som upprättats för de berörda vattenförekomsterna i enlighet med
  artikel 4.1 b
  i direktiv 2000/60/EG.

Undantagen enligt leden a-f får endast beviljas då de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har fastställt att grundvattnet, och framför allt dess kvalitet, övervakas.

4.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall föra en förteckning över de undantag som avses i punkt 3 för anmälan till kommissionen på begäran.

Artikel 8

Mätmetoder

1.
     
  Varje medlemsstat skall till kommissionen överlämna en fullständig beskrivning av mätmetoder för varje ämne för vilket en kvalitetsnorm för grundvatten fastställts på gemenskapsnivå eller nationell nivå.

2.
     
  Kommissionen skall avgöra om mätmetoderna verkligen är helt jämförbara och om skillnaderna mellan metoderna kan leda till snedvridningar med åtföljande risk för att direktivet tillämpas oriktigt eller på ojämlika villkor inom gemenskapen. Lokala klimatförhållanden och jordarter skall vara avgörande faktorer.

3.
     
  Kommissionen skall mot bakgrund av resultaten godkänna eller förkasta mätmetoderna som medlemsstaterna har lämnat uppgifter om.

4.
     
  Om kommissionen förkastar de mätmetoder som en medlemsstat har lämnat uppgifter om skall denna medlemsstat lämna uppgifter om omarbetade mätmetoder för godkännande av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i punkterna 1-3.

5.
     
  Godkända mätmetoder skall vara färdiga att tas i bruk i alla medlemsstater från och med det datum som anges i artikel 8 i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 9

Studier och spridning

Kommissionen skall i samförstånd med medlemsstaterna främja spridning av kända metoder för att mäta och beräkna parametrar för beskrivning och kontroll av akvifererna och främja nya studier för förbättring av tillgänglig teknik för övervakning och förvaltning av grundvattenförekomsterna och kvaliteten på dessa, även med avseende på grundvattnens ekosystem.

Artikel 10

Skydd av hälsobrunnar och naturliga mineralvattenkällor

Kommissionen och medlemsstaterna skall utarbeta gemensamma metoder för att fastställa skyddsområden kring de akviferer som utgör källor till hälsobrunnar och naturliga mineralvattenkällor, så att hänsyn tas till dessa områden när industriell verksamhet och bebyggelse planeras.

Artikel 11

Övergångsordningar

Under perioden mellan den ... (11) och den 22 december 2013 skall det vid alla nya tillståndsförfaranden i enlighet med artiklarna 4 och 5 i direktiv 80/68/EEG tas hänsyn till de krav som fastställs i artiklarna 3, 4 och 6 i det här direktivet.

Artikel 12

Tekniska anpassningar

Del A i bilaga II samt bilagorna III och IV
  får anpassas till vetenskapliga och tekniska framsteg i enlighet med det förfarande som avses i artikel 21.2 i direktiv 2000/60/EG, med beaktande av perioden för översyn och uppdatering av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt artikel 13.7 i det direktivet.

Rådet skall fastställa gemensamma metoder för att klassificera akviferer som en förberedelse inför genomförandet av programmet Inspire (12). Medlemsstaterna skall börja sammanställa uppgifter för detta ändamål så snart detta direktiv trätt i kraft.

Artikel 13

Genomförande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (11) De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 14

Utvärdering

De rapporter om genomförande som anges i artikel 18 i direktiv 2000/60/EG skall bland annat innehålla en utvärdering av hur detta direktiv fungerar i förhållande till andra relevanta miljödirektiv och av eventuella överlappningar med andra relevanta miljödirektiv.

På grundval av slutsatserna i dessa rapporter skall kommissionen vid behov lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen skall utarbeta en rapport i vilken den för respektive medlemsstat framför allt skall bedöma om direktivet har lett till olika miljöskyddsnivåer, försämringar av grundvattnet eller snedvridning av konkurrensen.

På grundval av slutsatserna i denna rapport skall kommissionen vid behov senast den 31 december 2015 lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 16

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 40.

1

(2)  EUT C 109, 30.4.2004, s. 29.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 april 2005(EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 74), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 januari 2006 (EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 juni 2006.

3

ståndpunkt

(EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 74)

23 januari 2006 (EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 1)

ståndpunkt

13 juni 2006.

(4)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

4

(5)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/45/EG (EUT L 130, 18.5.2006, s. 27

  ).

7

kommissionens direktiv 2006/45/EG

130, 18.5.2006, s. 27

)

(8)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/50/EG (EUT L 142, 30.5.2006, s. 6).

8

senast

kommissionens direktiv 2006/50/EG (EUT L 142, 30.5.2006, s. 6).

(9)  EGT L 20, 26.1.1980, s. 43. Direktivet ändrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48).

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av den ... om upprättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) (EUT L ...).

12

BILAGA I

KVALITETSNORMER FÖR GRUNDVATTEN

1. Vid bedömningen av kemisk grundvattenstatus i enlighet med artikel 4 skall följande kvalitetsnormer för grundvatten vara de kvalitetsnormer som avses i tabell 2.3.2 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och som fastställts i enlighet med artikel 17 i det direktivet.

| Förorenande ämne | Kvalitetsnormer | Kommentar |
| --- | --- | --- |
| Nitrater | 50 mg/l | |
| Aktiva
  ämnen i bekämpningsmedel, inbegripet relevanta metaboliter, nedbrytnings- och reaktionsprodukter (1) | 0,1 μg/l
  0,5 μg/l (totalt) (2) | Kvalitetsnormen gäller alla grundvattenförekomster, utom i de fall då dricksvattennormerna för pesticider och deras relevanta metaboliter är strängare än 0,1 mikrogram/ l. För dessa områden gäller dricksvattennormerna. Den totala koncentrationen av pesticider och deras metaboliter i alla grundvattenförekomster får inte överstiga 0,5 mikrogram/l. |

Förorenande ämne

Kvalitetsnormer

Kommentar

Nitrater

50 mg/l

Aktiva
  ämnen i bekämpningsmedel, inbegripet relevanta metaboliter, nedbrytnings- och reaktionsprodukter (1)

0,1 μg/l

0,5 μg/l (totalt) (2)

Kvalitetsnormen gäller alla grundvattenförekomster, utom i de fall då dricksvattennormerna för pesticider och deras relevanta metaboliter är strängare än 0,1 mikrogram/ l. För dessa områden gäller dricksvattennormerna. Den totala koncentrationen av pesticider och deras metaboliter i alla grundvattenförekomster får inte överstiga 0,5 mikrogram/l.

2. Resultaten av tillämpningen av kvalitetsnormerna för bekämpningsmedel på det sätt som anges i detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av resultaten av de förfaranden för riskbedömning som krävs genom direktiv 91/414/EEG eller direktiv 98/8/EG.

3. Om det anses att kvalitetsnormerna för grundvatten för en viss grundvattenförekomst skulle kunna innebära att miljömålen för förbundna ytvattenförekomster enligt artikel 4 i direktiv 2000/60/EG inte uppnås eller leda till en betydande försämring av en sådan förekomsts ekologiska eller kemiska kvalitet eller en betydande skada på terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten, skall striktare tröskelvärden fastställas i enlighet med artikel 3 och bilaga II till det här direktivet. De program och åtgärder som krävs för ett sådant tröskelvärde skall även gälla verksamhet som omfattas av direktiv 91/676/EEG.

---

(1)  
  Med
  ”bekämpningsmedel” avses växtskyddsmedel och biocidprodukter i enlighet med definitionerna i artikel 2 i direktiv 91/414/EEG respektive artikel 2 i direktiv 98/8/EG.

(2)  Med”totalt” avses summan av alla enskilda bekämpningsmedel som upptäcks och kvantifieras vid övervakningsförfarandet
  inbegripet relevanta metaboliter, nedbrytnings- och reaktionsprodukter.

BILAGA II

TRÖSKELVÄRDEN FÖR FÖRORENANDE ÄMNEN I GRUNDVATTEN OCH FÖRORENINGSINDIKATORER

DEL A: Riktlinjer för medlemsstaternas fastställande av tröskelvärden i enlighet med artikel 3

Medlemsstaterna skall fastställa tröskelvärden för alla förorenande ämnen och föroreningsindikatorer som enligt de analyser som gjorts enligt artikel 5 i direktiv 2000/60/EG karakteriserar grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som varande i riskzonen för att inte uppnå god kemisk grundvattenstatus.

Tröskelvärden skall fastställas på ett sådant sätt att, om övervakningsresultaten vid en representativ övervakningspunkt överskrider trösklarna, detta anger en risk för att ett eller flera av de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b ii, 4.2 b iii och 4.2 b iv inte uppfylls.

När medlemsstaterna fastställer tröskelvärden, skall de beakta följande riktlinjer:

| 1. | Fastställandet av tröskelvärden bör grundas på






  a) | omfattningen av växelverkan mellan grundvattnet och förbundna akvatiska och beroende terrestra ekosystem, |
| --- | --- | --- |

1.

Fastställandet av tröskelvärden bör grundas på

a)

omfattningen av växelverkan mellan grundvattnet och förbundna akvatiska och beroende terrestra ekosystem,

| b) | störning av faktisk eller potentiell legitim användning av eller funktion hos grundvattnet, |
| --- | --- |

b)

störning av faktisk eller potentiell legitim användning av eller funktion hos grundvattnet,

| c) | alla förorenande ämnen som karakteriserar grundvattenförekomster som varande i riskzonen, med beaktande av den minimiförteckning som ingår i del B, |
| --- | --- |

c)

alla förorenande ämnen som karakteriserar grundvattenförekomster som varande i riskzonen, med beaktande av den minimiförteckning som ingår i del B,

| d) | hydrogeologiska karakteristika, med information om bakgrundsvärden och vattenbalans. |
| --- | --- |

d)

hydrogeologiska karakteristika, med information om bakgrundsvärden och vattenbalans.

| 2. | Vid fastställandet av tröskelvärden bör hänsyn också tas till de förorenande ämnenas ursprung, eventuella naturliga förekomst, toxikologiska egenskaper och spridningsbenägenhet, persistens och potential för bioackumulering. |
| --- | --- |

2.

Vid fastställandet av tröskelvärden bör hänsyn också tas till de förorenande ämnenas ursprung, eventuella naturliga förekomst, toxikologiska egenskaper och spridningsbenägenhet, persistens och potential för bioackumulering.

| 3. | Fastställandet av tröskelvärden bör stödjas av en kontrollmekanism för de uppgifter som samlats in, på grundval av en utvärdering av uppgifternas kvalitet, analytiska överväganden och bakgrundsnivåer för ämnen som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Fastställandet av tröskelvärden bör stödjas av en kontrollmekanism för de uppgifter som samlats in, på grundval av en utvärdering av uppgifternas kvalitet, analytiska överväganden och bakgrundsnivåer för ämnen som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet.

DEL B: Minimiförteckning över förorenande ämnen och deras indikatorer för vilka medlemsstaterna skall överväga att fastställa tröskelvärden i enlighet med artikel 3

| 1. | Ämnen eller joner som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet
  Arsenik
  Kadmium
  Bly
  Kvicksilver


  Ammonium |
| --- | --- |

1.

Ämnen eller joner som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet

Arsenik

Kadmium

Bly

Kvicksilver

Ammonium

| 2. | Indikatorer som kan förekomma både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet



  Klorid




  Sulfat |
| --- | --- |

2.

Klorid

Sulfat

| 3. | Av människan framställda syntetiska ämnen
  Trikloretylen
  Tetrakloretylen |
| --- | --- |

3.

Av människan framställda syntetiska ämnen

Trikloretylen

Tetrakloretylen

| 4. | Parametrar som indikerar inträngning av saltvatten eller annan inträngning (1)

  Ledningsförmåga |
| --- | --- |

4.

Parametrar som indikerar inträngning av saltvatten eller annan inträngning (1)

Ledningsförmåga

DEL C: Information som medlemsstaterna skall lämna avseende förorenande ämnen och deras indikatorer för vilka tröskelvärden har fastställs

I de förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som skall läggas fram i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG skall medlemsstaterna sammanfatta hur det förfarande som anges i del A i denna bilaga har följts.

Medlemsstaterna skall om möjligt särskilt tillhandahålla följande:

| a) | Information om det antal grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och om de förorenande ämnen och de föroreningsindikatorer som bidrar till denna bedömning, inklusive observerade koncentrationer/värden. |
| --- | --- |

a)

Information om det antal grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och om de förorenande ämnen och de föroreningsindikatorer som bidrar till denna bedömning, inklusive observerade koncentrationer/värden.

| b) | Information om var och en av de grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen, i synnerhet förekomsternas storlek, förbindelserna mellan grundvattenförekomsterna och förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem och, för naturligt förekommande ämnen, de naturliga bakgrundsnivåerna i grundvattenförekomsterna. |
| --- | --- |

b)

Information om var och en av de grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen, i synnerhet förekomsternas storlek, förbindelserna mellan grundvattenförekomsterna och förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem och, för naturligt förekommande ämnen, de naturliga bakgrundsnivåerna i grundvattenförekomsterna.

| c) | Tröskelvärdena, huruvida de gäller på nationell nivå, för ett avrinningsdistrikt, för den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger inom medlemsstatens territorium eller för en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster. |
| --- | --- |

c)

Tröskelvärdena, huruvida de gäller på nationell nivå, för ett avrinningsdistrikt, för den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger inom medlemsstatens territorium eller för en grundvattenförekomst eller grupp av grundvattenförekomster.

| d) | Förhållandet mellan tröskelvärdena och |
| --- | --- |

d)

Förhållandet mellan tröskelvärdena och

| i) | för naturligt förekommande ämnen, observerade bakgrundsnivåer, |
| --- | --- |

i)

för naturligt förekommande ämnen, observerade bakgrundsnivåer,

| ii) | miljökvalitetsmål och andra normer på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå för skydd av vatten, och |
| --- | --- |

ii)

miljökvalitetsmål och andra normer på nationell nivå, gemenskapsnivå eller internationell nivå för skydd av vatten, och

| iii) | all relevant information om de förorenande ämnenas toxikologi, ekotoxikologi, persistens, potential för bioackumulering och spridningsbenägenhet. |
| --- | --- |

iii)

all relevant information om de förorenande ämnenas toxikologi, ekotoxikologi, persistens, potential för bioackumulering och spridningsbenägenhet.

---

(1)  Vad gäller saltkoncentrationer till följd av mänsklig verksamhet kan medlemsstaterna besluta att fastställa tröskelvärden antingen för sulfat och klorid eller för ledningsförmågan.

BILAGA III

BEDÖMNING AV GRUNDVATTNETS KEMISKA STATUS

1. Bedömningsförfarandet för fastställande av den kemiska statusen för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster skall genomföras för alla grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen och för alla förorenande ämnen som bidrar till att grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster bedöms vara i riskzonen.

2. Vid genomförandet av sådana undersökningar som avses i artikel 4.2 b skall medlemsstaterna ta hänsyn till följande:

| a) | Den information som samlats in som en del av den analys som skall genomföras i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitten 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga II till det direktivet. |
| --- | --- |

a)

Den information som samlats in som en del av den analys som skall genomföras i enlighet med artikel 5 i direktiv 2000/60/EG och avsnitten 2.1, 2.2 och 2.3 i bilaga II till det direktivet.

| b) | De resultat från nätet för övervakning av grundvattnet som erhållits i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

b)

De resultat från nätet för övervakning av grundvattnet som erhållits i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

| c) | All annan relevant information, inbegripet en jämförelse mellan det årliga aritmetiska medelvärdet för koncentrationen av de relevanta förorenande ämnena vid en övervakningspunkt och de kvalitetsnormer för grundvatten som fastställs i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3 och bilaga II. |
| --- | --- |

c)

All annan relevant information, inbegripet en jämförelse mellan det årliga aritmetiska medelvärdet för koncentrationen av de relevanta förorenande ämnena vid en övervakningspunkt och de kvalitetsnormer för grundvatten som fastställs i bilaga I och de tröskelvärden som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 3 och bilaga II.

3. För undersökning av huruvida de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b i och 4.2 b iv uppfylls, skall medlemsstaterna, om det är relevant och nödvändigt, på grundval av lämpliga aggregeringar av övervakningsresultaten, vid behov med stöd av uppskattningar av koncentrationerna som grundar sig på en begreppsmodell för grundvattenförekomsten eller gruppen av grundvattenförekomster, bedöma omfattningen av den grundvattenförekomst som har ett årligt aritmetiskt medelvärde för koncentrationen av ett förorenande ämne som är högre än en kvalitetsnorm för grundvatten eller ett tröskelvärde.

4. För undersökning av huruvida de villkor för god kemisk grundvattenstatus som avses i artikel 4.2 b ii och 4.2 b iii uppfylls, skall medlemsstaterna, om det är relevant och nödvändigt, på grundval av relevanta övervakningsresultat och en lämplig begreppsmodell för grundvattenförekomsten bedöma

| a) | effekterna av de förorenande ämnena i grundvattnet, |
| --- | --- |

a)

effekterna av de förorenande ämnena i grundvattnet,

| b) | de mängder och koncentrationer av de förorenande ämnena som överförs eller sannolikt kommer att överföras från grundvattenförekomsten till förbundna ytvatten eller därav direkt beroende terrestra ekosystem, |
| --- | --- |

b)

de mängder och koncentrationer av de förorenande ämnena som överförs eller sannolikt kommer att överföras från grundvattenförekomsten till förbundna ytvatten eller därav direkt beroende terrestra ekosystem,

| c) | de sannolika effekterna av de mängder och koncentrationer av förorenande ämnen som överförs till förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem, |
| --- | --- |

c)

de sannolika effekterna av de mängder och koncentrationer av förorenande ämnen som överförs till förbundna ytvatten och därav direkt beroende terrestra ekosystem,

| d) | omfattningen av all inträngning av saltvatten eller annan inträngning i grundvattenförekomsten, och |
| --- | --- |

d)

omfattningen av all inträngning av saltvatten eller annan inträngning i grundvattenförekomsten, och

| e) | den risk som förorenande ämnen i grundvattenförekomsten innebär för kvaliteten på vatten som tas eller är avsett att tas ur grundvattenförekomsten för användning som dricksvatten. |
| --- | --- |

e)

den risk som förorenande ämnen i grundvattenförekomsten innebär för kvaliteten på vatten som tas eller är avsett att tas ur grundvattenförekomsten för användning som dricksvatten.

5. Medlemsstaterna skall redovisa den kemiska grundvattenstatusen för en grundvattenförekomst eller en grupp av grundvattenförekomster på kartor i enlighet med avsnitten 2.4.5 och 2.5 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna skall dessutom på dessa kartor ange samtliga övervakningspunkter där kvalitetsnormerna för grundvatten eller tröskelvärdena överskrids, om det är relevant och genomförbart.

BILAGA IV

IDENTIFIERING OCH VÄNDNING AV BETYDANDE OCH IHÅLLANDE UPPÅTGÅENDE TRENDER

DEL A: Identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender

Medlemsstaterna skall identifiera betydande och ihållande uppåtgående trender hos alla grundvattenförekomster eller grupper av grundvattenförekomster som bedöms vara i riskzonen enligt bilaga II till direktiv 2000/60/EG och därvid beakta följande krav:

| 1. | I enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall övervakningsprogrammet utformas för att upptäcka betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av de förorenande ämnen som identifierats enligt artikel 3 i det här direktivet. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG skall övervakningsprogrammet utformas för att upptäcka betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av de förorenande ämnen som identifierats enligt artikel 3 i det här direktivet.

| 2. | Förfarandet för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender skall bygga på följande moment:






  a) | Övervakningsfrekvenser och övervakningsplatser skall väljas ut så att de på ett tillfredsställande sätt






  i) | ger den information som är nödvändig för att sådana uppåtgående trender skall kunna urskiljas från naturlig variation med en adekvat tillförlitlighets- och precisionsnivå, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Förfarandet för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående trender skall bygga på följande moment:

a)

Övervakningsfrekvenser och övervakningsplatser skall väljas ut så att de på ett tillfredsställande sätt

i)

ger den information som är nödvändig för att sådana uppåtgående trender skall kunna urskiljas från naturlig variation med en adekvat tillförlitlighets- och precisionsnivå,

| ii) | gör det möjligt att identifiera sådana uppåtgående trender i tillräckligt god tid, så att åtgärder kan genomföras för att förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra miljömässigt betydande skadliga förändringar i grundvattenkvaliteten; den första identifieringen skall om möjligt genomföras senast 2009, med beaktande av befintliga uppgifter, i samband med rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG, och minst vart sjätte år därefter, |
| --- | --- |

ii)

gör det möjligt att identifiera sådana uppåtgående trender i tillräckligt god tid, så att åtgärder kan genomföras för att förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra miljömässigt betydande skadliga förändringar i grundvattenkvaliteten; den första identifieringen skall om möjligt genomföras senast 2009, med beaktande av befintliga uppgifter, i samband med rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG, och minst vart sjätte år därefter,

| iii) | beaktar de fysiska och kemiska tidsbetingade egenskaperna hos grundvattenförekomsten, inklusive grundvattnets flödesförhållanden och påfyllningsgrad samt infiltrationstid i mark eller lager under jordytan. |
| --- | --- |

iii)

beaktar de fysiska och kemiska tidsbetingade egenskaperna hos grundvattenförekomsten, inklusive grundvattnets flödesförhållanden och påfyllningsgrad samt infiltrationstid i mark eller lager under jordytan.

| b) | De övervaknings- och analysmetoder som används skall överensstämma med internationella principer för kvalitetskontroll, däribland i förekommande fall CEN-metoder eller nationella standardmetoder, för att säkerställa likvärdig vetenskaplig kvalitet och jämförbarhet hos de uppgifter som lämnas. |
| --- | --- |

b)

De övervaknings- och analysmetoder som används skall överensstämma med internationella principer för kvalitetskontroll, däribland i förekommande fall CEN-metoder eller nationella standardmetoder, för att säkerställa likvärdig vetenskaplig kvalitet och jämförbarhet hos de uppgifter som lämnas.

| c) | Bedömningen skall grundas på en statistisk metod, t.ex. regressionsanalys, för analys av trender i tidsserier för enskilda övervakningspunkter. |
| --- | --- |

c)

Bedömningen skall grundas på en statistisk metod, t.ex. regressionsanalys, för analys av trender i tidsserier för enskilda övervakningspunkter.

| d) | För undvikande av systematiska fel vid identifiering av trender skall alla mätningar som ligger under kvantifieringsnivån sättas till halva värdet av den högsta kvantifieringsnivå som förekommer i tidsserier, med undantag för den totala mängden bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

d)

För undvikande av systematiska fel vid identifiering av trender skall alla mätningar som ligger under kvantifieringsnivån sättas till halva värdet av den högsta kvantifieringsnivå som förekommer i tidsserier, med undantag för den totala mängden bekämpningsmedel.

| 3. | Vid identifieringen av betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av ämnen som förekommer både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet skall det tas hänsyn till tillgängliga uppgifter som samlats in innan övervakningsprogrammet inleddes med syfte på rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

3.

Vid identifieringen av betydande och ihållande uppåtgående trender i koncentrationen av ämnen som förekommer både naturligt och till följd av mänsklig verksamhet skall det tas hänsyn till tillgängliga uppgifter som samlats in innan övervakningsprogrammet inleddes med syfte på rapporten över identifiering av trender inom ramen för den första förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

DEL B: Utgångspunkter för vändning av trender

Enligt artikel 6 skall medlemsstaterna vända identifierade betydande och ihållande uppåtgående
  trender och
  därvid beakta följande krav:

1. Utgångspunkten för genomförande av åtgärder för att vända betydande och ihållande uppåtgående trender skall vara när koncentrationen av det förorenande ämnet uppnår 75 % av parametervärdena för de kvalitetsnormer för grundvatten som anges i bilaga I och av de tröskelvärden som fastställs enligt artikel 3, såvida inte

| a) | en tidigare utgångspunkt krävs för att möjliggöra åtgärder för att vända trenden, i syfte att så kostnadseffektivt som möjligt förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra varje miljömässigt betydande skadlig förändring i grundvattenkvaliteten, eller |
| --- | --- |

a)

en tidigare utgångspunkt krävs för att möjliggöra åtgärder för att vända trenden, i syfte att så kostnadseffektivt som möjligt förebygga eller åtminstone i görligaste mån mildra varje miljömässigt betydande skadlig förändring i grundvattenkvaliteten, eller

| b) | en annan utgångspunkt är motiverad, om detektionsnivån inte gör det möjligt att fastställa förekomsten av en trend på 75 % av
  parametervärdena
  . |
| --- | --- |

b)

en annan utgångspunkt är motiverad, om detektionsnivån inte gör det möjligt att fastställa förekomsten av en trend på 75 % av
  parametervärdena
  .

2. Så snart det har fastställts en utgångspunkt för en grundvattenförekomst som bedöms vara i riskzonen i enlighet med avsnitt 2.4.4 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG och i enlighet med del B punkt 1 i den här bilagan, får den inte ändras under den sexåriga löptiden för den förvaltningsplan för avrinningsdistrikt som krävs enligt artikel 13 i direktiv 2000/60/EG.

3. Vändningar av trender skall påvisas med beaktande av tillämpliga övervakningsbestämmelser i del A punkt 2.

P6_TA(2006)0252

Infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE) (12064/2/2005 - C6-0054/2006 - 2004/0175(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12064/2/2005 - C6-0054/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12064/2/2005 - C6-0054/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0516) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0516) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0081/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0081/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 16.

(2)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 116.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2004)0175

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapens miljöpolitik skall syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom gemenskapens olika regioner. Information, inbegripet rumslig information, behövs också för utformning och genomförande av denna politik och annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering är det nödvändigt att inrätta någon form av samordning mellan användare och leverantörer av informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapens miljöpolitik skall syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom gemenskapens olika regioner. Information, inbegripet rumslig information, behövs också för utformning och genomförande av denna politik och annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering är det nödvändigt att inrätta någon form av samordning mellan användare och leverantörer av informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras.

| (2) | I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (3), krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala olikheter. Det finns en del problem med tillgängligheten, kvaliteten, organisationen, åtkomligheten och delningen när det gäller den rumsliga information som krävs för att nå de mål som ställs upp i det programmet. |
| --- | --- |

(2)

I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (3), krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala olikheter. Det finns en del problem med tillgängligheten, kvaliteten, organisationen, åtkomligheten och delningen när det gäller den rumsliga information som krävs för att nå de mål som ställs upp i det programmet.

| (3) | De problem som rör den rumsliga informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation, åtkomlighet samt delningen av denna är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga myndigheter på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, delning, tillgång och utnyttjande av interoperabla rumsliga data och rumsliga datatjänster avseende offentliga myndigheter på alla nivåer och avseende alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för rumslig information i gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

De problem som rör den rumsliga informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation, åtkomlighet samt delningen av denna är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga myndigheter på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, delning, tillgång och utnyttjande av interoperabla rumsliga data och rumsliga datatjänster avseende offentliga myndigheter på alla nivåer och avseende alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för rumslig information i gemenskapen.

| (4) | Infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, INSPIRE, bör stödja strategiarbetet när det gäller politik och verksamhet som direkt eller indirekt kan påverka miljön. |
| --- | --- |

(4)

Infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen, INSPIRE, bör stödja strategiarbetet när det gäller politik och verksamhet som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

| (5) | INSPIRE bör grundas på de infrastrukturer för rumslig information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma genomförandebestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör garantera att de infrastrukturer för rumslig information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda på gemenskapsnivå och i gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

(5)

INSPIRE bör grundas på de infrastrukturer för rumslig information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma genomförandebestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör garantera att de infrastrukturer för rumslig information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda på gemenskapsnivå och i gränsöverskridande sammanhang.

| (6) | Infrastrukturerna för rumslig information i medlemsstaterna bör utformas i syfte att säkerställa att rumsliga data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Rumsliga data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och delas mellan flera användare och tillämpningar. Rumsliga data som samlas in av en offentlig myndighet på en nivå bör kunna delas av offentliga myndigheter på andra
  nivåer. Rumsliga
  data bör göras tillgängliga på villkor som inte i onödan begränsar en utökad användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga rumsliga data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för utnyttjandet. |
| --- | --- |

(6)

Infrastrukturerna för rumslig information i medlemsstaterna bör utformas i syfte att säkerställa att rumsliga data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Rumsliga data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och delas mellan flera användare och tillämpningar. Rumsliga data som samlas in av en offentlig myndighet på en nivå bör kunna delas av offentliga myndigheter på andra
  nivåer. Rumsliga
  data bör göras tillgängliga på villkor som inte i onödan begränsar en utökad användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga rumsliga data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för utnyttjandet.

| (7) | Den rumsliga information som omfattas av detta direktiv överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (4). Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG. |
| --- | --- |

(7)

Den rumsliga information som omfattas av detta direktiv överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (4). Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG.

| (8) | Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (5), vars mål kompletterar målen i det här direktivet. |
| --- | --- |

(8)

Detta direktiv bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (5), vars mål kompletterar målen i det här direktivet.

| (9) | Upprättandet av INSPIRE kommer att ge ett betydande mervärde för - och kommer också att dra nytta av - andra gemenskapsinitiativ, särskilt rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (6) och kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln”GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 (handlingsplan (2004-2008)”. Medlemsstaterna bör överväga att använda de data och tjänster som uppkommer till följd av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo. |
| --- | --- |

(9)

Upprättandet av INSPIRE kommer att ge ett betydande mervärde för - och kommer också att dra nytta av - andra gemenskapsinitiativ, särskilt rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (6) och kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln”GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 (handlingsplan (2004-2008)”. Medlemsstaterna bör överväga att använda de data och tjänster som uppkommer till följd av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo.

| (10) | Det pågår flera projekt, både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller utnyttjandet av rumslig information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning, exempelvis kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (8). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (exempelvis Corine Land Cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli interoperabla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts. |
| --- | --- |

(10)

Det pågår flera projekt, både på nationell nivå och på gemenskapsnivå, för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller utnyttjandet av rumslig information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning, exempelvis kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (8). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (exempelvis Corine Land Cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli interoperabla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts.

| (11) | Detta direktiv bör tillämpas på rumsliga data som innehas av eller förvaras för offentliga myndigheter samt för offentliga myndigheters utnyttjande av rumsliga data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas på rumsliga data som innehas av fysiska eller juridiska personer som inte är offentliga myndigheter, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör tillämpas på rumsliga data som innehas av eller förvaras för offentliga myndigheter samt för offentliga myndigheters utnyttjande av rumsliga data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas på rumsliga data som innehas av fysiska eller juridiska personer som inte är offentliga myndigheter, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta.

| (12) | Detta direktiv bör inte innehålla bestämmelser om krav på insamling av nya data eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv bör inte innehålla bestämmelser om krav på insamling av nya data eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön.

| (13) | Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt och därför bör de olika teman för rumsliga data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av rumsliga data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade rumsliga data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt och därför bör de olika teman för rumsliga data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av rumsliga data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade rumsliga data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna.

| (14) | Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga rumsliga data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att utnyttja befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför tillhandahålla beskrivningar av tillgängliga rumsliga dataset och datatjänster i form av metadata. |
| --- | --- |

(14)

Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga rumsliga data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att utnyttja befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför tillhandahålla beskrivningar av tillgängliga rumsliga dataset och datatjänster i form av metadata.

| (15) | Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till rumsliga data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapslagstiftning som direkt eller indirekt påverkar miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar utnyttjandet av rumsliga data från olika källor i medlemsstaterna. Dessa bestämmelser bör utformas så att rumsliga dataset blir interoperabla och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå interoperabilitet är tillgänglig på villkor som inte begränsar dess användning för detta ändamål. |
| --- | --- |

(15)

Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till rumsliga data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapslagstiftning som direkt eller indirekt påverkar miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar utnyttjandet av rumsliga data från olika källor i medlemsstaterna. Dessa bestämmelser bör utformas så att rumsliga dataset blir interoperabla och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå interoperabilitet är tillgänglig på villkor som inte begränsar dess användning för detta ändamål.

| (16) | Nättjänster är nödvändiga för att rumsliga data skall kunna delas mellan offentliga myndigheter på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, omvandla, visa och ladda ned rumsliga data och sätta sig i förbindelse med rumsliga datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir interoperabla. Tjänstenätet bör också omfatta den tekniska möjligheten för offentliga myndigheter att göra sina rumsliga dataset tillgängliga. |
| --- | --- |

(16)

Nättjänster är nödvändiga för att rumsliga data skall kunna delas mellan offentliga myndigheter på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, omvandla, visa och ladda ned rumsliga data och sätta sig i förbindelse med rumsliga datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir interoperabla. Tjänstenätet bör också omfatta den tekniska möjligheten för offentliga myndigheter att göra sina rumsliga dataset tillgängliga.

| (17) | Vissa rumsliga dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt påverkar miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de rumsliga data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer. |
| --- | --- |

(17)

Vissa rumsliga dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt påverkar miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de rumsliga data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer.

| (18) | Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten om en infrastruktur för rumslig information skall kunna införas med framgång. Medlemsstaterna bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa rumsliga dataset. |
| --- | --- |

(18)

Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten om en infrastruktur för rumslig information skall kunna införas med framgång. Medlemsstaterna bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa rumsliga dataset.

| (19) | Tillhandahållandet av nättjänster
  bör
  ske
  helt i enlighet med principerna om skyddet av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9). |
| --- | --- |

(19)

Tillhandahållandet av nättjänster
  bör
  ske
  helt i enlighet med principerna om skyddet av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9).

| (20) | För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i INSPIRE bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva. |
| --- | --- |

(20)

För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i INSPIRE bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva.

| (21) | För att göra information från offentliga myndigheter på olika nivåer tillgängliga bör medlemsstaterna avlägsna de praktiska hinder som de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå möter när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka
  miljön
  . |
| --- | --- |

(21)

För att göra information från offentliga myndigheter på olika nivåer tillgängliga bör medlemsstaterna avlägsna de praktiska hinder som de offentliga myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå möter när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka
  miljön
  .

| (22) | Offentliga myndigheter måste på ett enkelt sätt kunna få tillgång till nödvändiga rumsliga dataset och datatjänster när de utför sina offentliga arbetsuppgifter. Åtkomsten kan hindras om den styrs av enskilda ad hoc-förhandlingar mellan offentliga myndigheter varje gång sådan åtkomst begärs. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga sådana praktiska hinder mot datadelning genom att exempelvis använda sig av på förhand ingångna avtal mellan offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(22)

Offentliga myndigheter måste på ett enkelt sätt kunna få tillgång till nödvändiga rumsliga dataset och datatjänster när de utför sina offentliga arbetsuppgifter. Åtkomsten kan hindras om den styrs av enskilda ad hoc-förhandlingar mellan offentliga myndigheter varje gång sådan åtkomst begärs. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga sådana praktiska hinder mot datadelning genom att exempelvis använda sig av på förhand ingångna avtal mellan offentliga myndigheter.

| (23) | Mekanismerna för delning av rumsliga dataset och datatjänster mellan regeringar och annan offentlig förvaltning samt andra fysiska eller juridiska personer som utför offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lagstiftning bör beakta behovet av att skydda
  den ekonomiska bärkraften hos offentliga myndigheter
  , särskilt de
  som är skyldiga att generera inkomster.
  Kostnaderna som skall betalas bör under inga omständigheter överstiga kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av dem. |
| --- | --- |

(23)

Mekanismerna för delning av rumsliga dataset och datatjänster mellan regeringar och annan offentlig förvaltning samt andra fysiska eller juridiska personer som utför offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lagstiftning bör beakta behovet av att skydda
  den ekonomiska bärkraften hos offentliga myndigheter
  , särskilt de
  som är skyldiga att generera inkomster.
  Kostnaderna som skall betalas bör under inga omständigheter överstiga kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av dem.

| (24) | Detta direktiv bör inte påverka förekomsten av eller äganderätten till immateriella rättigheter hos myndigheter inom offentlig sektor. |
| --- | --- |

(24)

Detta direktiv bör inte påverka förekomsten av eller äganderätten till immateriella rättigheter hos myndigheter inom offentlig sektor.

| (25) | Ramarna
  för att dela rumsliga data mellan sådana offentliga myndigheter som i direktivet åläggs delningsskyldighet bör vara neutrala både i förhållande till offentliga myndigheter i en medlemsstat och till offentliga myndigheter i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma rumslig information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och utnyttja rumsliga data och rumsliga datatjänster på harmoniserade villkor. |
| --- | --- |

(25)

Ramarna
  för att dela rumsliga data mellan sådana offentliga myndigheter som i direktivet åläggs delningsskyldighet bör vara neutrala både i förhållande till offentliga myndigheter i en medlemsstat och till offentliga myndigheter i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma rumslig information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och utnyttja rumsliga data och rumsliga datatjänster på harmoniserade villkor.

| (26) | För att stimulera tredje part att utveckla mervärdestjänster, till nytta för såväl offentliga myndigheter som allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till rumsliga data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser. |
| --- | --- |

(26)

För att stimulera tredje part att utveckla mervärdestjänster, till nytta för såväl offentliga myndigheter som allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till rumsliga data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser.

| (27) | Ett effektivt införande av infrastrukturer för rumslig information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför
  fastställas och de bör omfatta olika behörighetsnivåer i statsapparaten och ta hänsyn till behörighets- och ansvarsfördelningen inom medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

(27)

Ett effektivt införande av infrastrukturer för rumslig information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför
  fastställas och de bör omfatta olika behörighetsnivåer i statsapparaten och ta hänsyn till behörighets- och ansvarsfördelningen inom medlemsstaterna
  .

| (28) | För att dra nytta av den senaste utvecklingen och de faktiska erfarenheterna från infrastrukturer för information bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv stödjas av internationella standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter samt i enlighet med föreskrifter för informationssamhällets tjänster (10). |
| --- | --- |

(28)

För att dra nytta av den senaste utvecklingen och de faktiska erfarenheterna från infrastrukturer för information bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv stödjas av internationella standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter samt i enlighet med föreskrifter för informationssamhällets tjänster (10).

| (29) | Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (11). Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(29)

Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (11). Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv.

| (30) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (12) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (12) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (31) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(31)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13).

| (32) | För det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av INSPIRE krävs en fortlöpande övervakning av genomförandet av direktivet och en regelbunden rapportering. |
| --- | --- |

(32)

För det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av INSPIRE krävs en fortlöpande övervakning av genomförandet av direktivet och en regelbunden rapportering.

| (33) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen inrättandet av INSPIRE, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till, utbyte och delning av rumslig information, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen inrättandet av INSPIRE, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till, utbyte och delning av rumslig information, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

1.   Syftet med detta direktiv är att fastställa allmänna bestämmelser för att inrätta infrastrukturen för rumslig information i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”INSPIRE”), avsedd att användas för gemenskapens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön.

2.   INSPIRE skall grundas på infrastrukturer för rumslig information som inrättats och drivs av medlemsstaterna.

Artikel 2

1.
     
  Om inte annat föreskrivs skall
  detta direktiv inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG.

2.
     
  Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av direktiv
  2003/98/EG.

Artikel 3

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | ”infrastruktur för rumslig information”: metadata, rumsliga dataset och rumsliga datatjänster, nättjänster och nätteknik, avtal om delning, tillgång och utnyttjande, samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning som är fastställda, i drift eller görs tillgängliga i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

1.

”infrastruktur för rumslig information”: metadata, rumsliga dataset och rumsliga datatjänster, nättjänster och nätteknik, avtal om delning, tillgång och utnyttjande, samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning som är fastställda, i drift eller görs tillgängliga i enlighet med detta direktiv.

| 2. | ”rumsliga data”: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område. |
| --- | --- |

2.

”rumsliga data”: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område.

| 3. | ”rumsliga dataset”: identifierbara samlingar av rumsliga data. |
| --- | --- |

3.

”rumsliga dataset”: identifierbara samlingar av rumsliga data.

| 4. | ”rumsliga datatjänster”: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga dataset eller tillhörande metadata. |
| --- | --- |

4.

”rumsliga datatjänster”: operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de rumsliga data som ingår i rumsliga dataset eller tillhörande metadata.

| 5. | ”rumsligt objekt”: en abstrakt representation av ett fysiskt fenomen med anknytning till en särskild plats eller ett visst geografiskt område. |
| --- | --- |

5.

”rumsligt objekt”: en abstrakt representation av ett fysiskt fenomen med anknytning till en särskild plats eller ett visst geografiskt område.

| 6. | ”metadata”: information som beskriver rumsliga dataset och rumsliga datatjänster och gör det möjligt att finna, inventera och utnyttja dem. |
| --- | --- |

6.

”metadata”: information som beskriver rumsliga dataset och rumsliga datatjänster och gör det möjligt att finna, inventera och utnyttja dem.

| 7. | ”interoperabilitet”: möjlighet att kombinera rumsliga dataset och få tjänster att samverka, utan regelbundet återkommande manuellt ingripande, så att resultatet blir sammanhängande och så att mervärdet hos dessa dataset och datatjänster ökar. |
| --- | --- |

7.

”interoperabilitet”: möjlighet att kombinera rumsliga dataset och få tjänster att samverka, utan regelbundet återkommande manuellt ingripande, så att resultatet blir sammanhängande och så att mervärdet hos dessa dataset och datatjänster ökar.

| 8. | ”INSPIRE-geoportal”: en portal på Internet, eller liknande, som ger tillträde till de tjänster som avses i artikel 11.1. |
| --- | --- |

8.

”INSPIRE-geoportal”: en portal på Internet, eller liknande, som ger tillträde till de tjänster som avses i artikel 11.1.

| 9. | ”offentlig myndighet”:






  a) | Statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- | --- |

9.

”offentlig myndighet”:

a)

Statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå.

| b) | Fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lag, inbegripet särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön. |
| --- | --- |

b)

Fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lag, inbegripet särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön.

| c) | Fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b. |
| --- | --- |

c)

Fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b.

Medlemsstaterna får föreskriva att organ eller institutioner som handlar i egenskap av dömande eller lagstiftande myndighet inte skall anses vara offentliga myndigheter i den mening som avses i detta direktiv.

| 10. | ”tredje part”: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig myndighet. |
| --- | --- |

10.

”tredje part”: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig myndighet.

Artikel 4

1.   Detta direktiv skall omfatta rumsliga dataset som uppfyller följande villkor:

| a) | De har anknytning till ett område där en medlemsstat har och/eller utövar jurisdiktion. |
| --- | --- |

a)

De har anknytning till ett område där en medlemsstat har och/eller utövar jurisdiktion.

| b) | De är i elektroniskt format. |
| --- | --- |

b)

De är i elektroniskt format.

| c) | De innehas av eller förvaras för






  i) | en offentlig myndighet, har framställts eller tagits emot av en offentlig myndighet, eller underhålls och uppdateras av den myndigheten, och faller inom ramen för dess offentliga arbetsuppgifter, |
| --- | --- | --- |

c)

De innehas av eller förvaras för

i)

en offentlig myndighet, har framställts eller tagits emot av en offentlig myndighet, eller underhålls och uppdateras av den myndigheten, och faller inom ramen för dess offentliga arbetsuppgifter,

| ii) | en tredje part som har fått tillgång till nätet i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

ii)

en tredje part som har fått tillgång till nätet i enlighet med artikel 12.

| d) | De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I, II eller III. |
| --- | --- |

d)

De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I, II eller III.

2.   Om flera identiska kopior av samma rumsliga dataset innehas av eller på uppdrag av olika offentliga myndigheter, skall detta direktiv endast tillämpas på den referensversion från vilken de olika kopiorna härrör.

3.   Detta direktiv skall även omfatta de rumsliga datatjänster som rör uppgifter i de rumsliga dataset som avses i punkt 1.

4.   Detta direktiv innebär inte ett krav på insamling av nya rumsliga data.

5.   När det gäller rumsliga dataset som uppfyller villkoret i punkt 1 c, men för vilka en tredje part har immateriella rättigheter, får den offentliga myndigheten vidta åtgärder enligt detta direktiv endast med den tredje partens samtycke.

6.   Utan hinder av punkt 1 skall detta direktiv omfatta rumsliga dataset som innehas av eller förvaras för en offentlig myndighet som verkar på den lägsta förvaltningsnivån i en medlemsstat endast om medlemsstaten har lagar eller bestämmelser som innebär krav på att de skall samlas in eller spridas.

7.   De
  rumsliga
  datateman som avses i bilagorna I, II och III får anpassas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2 för att ta hänsyn till ändrade behov av rumsliga data till stöd för gemenskapspolitik som påverkar miljön.

KAPITEL II

METADATA

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna skall se till att metadata skapas för rumsliga dataset och datatjänster som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna I, II och III och att dessa metadata hålls uppdaterade.

2.   Metadata skall innehålla information om följande:

| a) | Rumsliga datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1. |
| --- | --- |

a)

Rumsliga datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1.

| b) | Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster och i förekommande fall motsvarande avgifter. |
| --- | --- |

b)

Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster och i förekommande fall motsvarande avgifter.

| c) | Kvalitet
  och giltighet
  hos rumsliga
  data
  . |
| --- | --- |

c)

Kvalitet
  och giltighet
  hos rumsliga
  data
  .

| d) | Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

d)

Offentliga myndigheter som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster.

| e) | Begränsad tillgång för allmänheten och skälen till en sådan begränsning i enlighet med artikel 13. |
| --- | --- |

e)

Begränsad tillgång för allmänheten och skälen till en sådan begränsning i enlighet med artikel 13.

3.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att garantera att metadata är fullständiga och håller så hög kvalitet att de uppfyller syftet enligt artikel 3 punkt 6.

4.   Genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas senast den ... (14) i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Dessa bestämmelser skall ta hänsyn till befintliga internationella standarder och användarkrav på området.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall skapa de metadata som avses i artikel 5 enligt följande tidsplan:

| a) | Senast ... (15) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

a)

Senast ... (15) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna I och II.

| b) | Senast ... (16) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Senast ... (16) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga III.

KAPITEL III

INTEROPERABILITET HOS RUMSLIGA DATASET OCH DATATJÄNSTER

Artikel 7

1.   Genomförandebestämmelser för tekniska arrangemang för interoperabilitet och, när så är möjligt, harmonisering av rumsliga dataset och datatjänster skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Relevanta användarkrav, befintliga initiativ och internationella standarder för att harmonisera rumsliga dataset samt överväganden avseende genomförbarhet och kostnad-nytta skall beaktas vid utformningen av genomförandebestämmelserna. Om organisationer som inrättats enligt internationell rätt har antagit tillämpliga standarder för att sörja för interoperabilitet eller harmonisering av rumsliga dataset och datatjänster, skall dessa standarder integreras och en hänvisning till befintliga tekniska medel i lämpliga fall ingå i genomförandebestämmelserna enligt denna punkt.

2.   
  Medlemsstaterna
  skall på begäran förse kommissionen med den information som den behöver för att
  beakta överväganden avseende genomförbarhet och kostnad-nytta enligt punkt 1
  .

3.   
  Medlemsstaterna skall
  se till att alla nyinsamlade eller uppdaterade rumsliga dataset och motsvarande rumsliga datatjänster bringas i överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i punkt 1 inom två år efter det att de har antagits, och att andra rumsliga dataset och datatjänster bringas i överensstämmelse med genomförandebestämmelserna inom sju år efter det att de har antagits.

4.   De genomförandebestämmelser som avses i punkt 1 skall omfatta definition och klassificering av rumsliga objekt som är relevanta för rumsliga dataset som avser de teman som anges i bilagorna I, II eller III samt det sätt på vilket dessa rumsliga data georefereras.

5.   Nationella, regionala eller lokala företrädare för medlemsstaterna och andra fysiska eller juridiska personer som har intresse av berörda rumsliga data genom sin roll i infrastrukturen för rumslig information, inbegripet användare, producenter, leverantörer av mervärdestjänster eller eventuella samordningsorgan, skall ges möjlighet
  att delta
  i de förberedande diskussionerna om innehållet i de genomförandebestämmelser som avses i punkt 1, före behandling i den kommitté som avses i artikel 22.1.

Artikel 8

1.   När det gäller rumsliga dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I eller II skall de genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1 uppfylla villkoren i punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

2.   Genomförandebestämmelserna skall behandla följande aspekter av rumsliga data:

| a) | Ett gemensamt system av unika identitetsbeteckningar för
  rumsliga objekt med användning av identifieringsuppgifter i befintliga nationella system för att säkerställa interoperabilitet. |
| --- | --- |

a)

Ett gemensamt system av unika identitetsbeteckningar för
  rumsliga objekt med användning av identifieringsuppgifter i befintliga nationella system för att säkerställa interoperabilitet.

| b) | Förhållandet mellan rumsliga objekt. |
| --- | --- |

b)

Förhållandet mellan rumsliga objekt.

| c) | Attribut av avgörande vikt och motsvarande flerspråkiga tesaurusar som krävs för politikområden som kan ha en påverkan på miljön. |
| --- | --- |

c)

Attribut av avgörande vikt och motsvarande flerspråkiga tesaurusar som krävs för politikområden som kan ha en påverkan på miljön.

| d) | Information om tidsdimensionen för rumsliga data. |
| --- | --- |

d)

Information om tidsdimensionen för rumsliga data.

| e) | Uppdatering av data. |
| --- | --- |

e)

Uppdatering av data.

3.   Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att det skapas överensstämmelse mellan information som avser en och samma plats och mellan information som avser samma objekt i olika skalor.

4.   Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att information från olika rumsliga dataset är jämförbara när det gäller de aspekter som avses i artikel 7.4 och i punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 9

De genomförandebestämmelser som avses i artikel 7.1 skall antas enligt följande tidsplan:

| a) | Senast den ... (17) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Senast den ... (17) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilaga I.

| b) | Senast den ... (18) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna II eller III. |
| --- | --- |

b)

Senast den ... (18) när det gäller rumsliga dataset som motsvarar de teman som förtecknas i bilagorna II eller III.

Artikel 10

1.   Medlemsstaterna skall se till att all information, inbegripet data, koder och tekniska klassificeringar som krävs för att följa genomförandebestämmelserna i artikel 7.1 görs tillgänglig för offentliga myndigheter eller tredje parter på villkor som inte begränsar dess användning för detta ändamål.

2.   För att skapa sammanhang i rumsliga data som avser en geografisk företeelse som sträcker sig över gränsen mellan två eller flera medlemsstater, skall medlemsstaterna i tillämpliga fall i samförstånd besluta om beskrivning och lägesbestämning av dessa gemensamma företeelser.

KAPITEL IV

NÄTTJÄNSTER

Artikel 11

1.   Medlemsstaterna skall inrätta och driva ett nät med följande tjänster för de rumsliga dataset och datatjänster för vilka metadata har skapats i enlighet med detta direktiv:

| a) | Söktjänster som gör det möjligt att söka efter rumsliga dataset och datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata. |
| --- | --- |

a)

Söktjänster som gör det möjligt att söka efter rumsliga dataset och datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata.

| b) | Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra visningsbara rumsliga dataset samt att visa förklarande information och relevant innehåll i metadata. |
| --- | --- |

b)

Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra visningsbara rumsliga dataset samt att visa förklarande information och relevant innehåll i metadata.

| c) | Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned och, när så är möjligt, få direkt åtkomst till kopior av rumsliga dataset eller delar av dessa. |
| --- | --- |

c)

Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned och, när så är möjligt, få direkt åtkomst till kopior av rumsliga dataset eller delar av dessa.

| d) | Omvandlingstjänster som gör det möjligt att omvandla rumsliga dataset i syfte att uppnå interoperabilitet. |
| --- | --- |

d)

Omvandlingstjänster som gör det möjligt att omvandla rumsliga dataset i syfte att uppnå interoperabilitet.

| e) | Tjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster. |
| --- | --- |

e)

Tjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster.

Dessa tjänster skall beakta relevanta användarkrav och skall vara lättanvända, tillgängliga för allmänheten och åtkomliga via Internet eller något annat lämpligt telekommunikationsmedel.

2.   För de tjänster som avses i punkt 1 a skall minst följande kombination av sökkriterier kunna användas:

| a) | Nyckelord. |
| --- | --- |

a)

Nyckelord.

| b) | Klassificering av rumsliga data och datatjänster. |
| --- | --- |

b)

Klassificering av rumsliga data och datatjänster.

| c) | Kvalitet
  och giltighet
  hos rumsliga
  data
  . |
| --- | --- |

c)

Kvalitet
  och giltighet
  hos rumsliga
  data
  .

| d) | Grad av överensstämmelse med genomförandebestämmelserna i artikel 7.1. |
| --- | --- |

d)

Grad av överensstämmelse med genomförandebestämmelserna i artikel 7.1.

| e) | Geografiskt läge. |
| --- | --- |

e)

Geografiskt läge.

| f) | Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

f)

Villkor för tillgång till och utnyttjande av rumsliga dataset och datatjänster.

| g) | Offentliga myndigheter som har ansvar för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster. |
| --- | --- |

g)

Offentliga myndigheter som har ansvar för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera rumsliga dataset och datatjänster.

3.   De omvandlingstjänster som avses i punkt 1 d skall kombineras med de övriga tjänster som avses i den punkten på ett sådant sätt att det är möjligt att driva tjänsterna i överensstämmelse med genomförandebestämmelserna i artikel 7.1.

Artikel 12

Medlemsstaterna skall se till att de offentliga myndigheterna har teknisk möjlighet att sammanlänka sina rumsliga dataset och datatjänster med det nät som avses i artikel 11.1. Denna tjänst skall också på begäran göras tillgänglig för tredje parter förutsatt att deras rumsliga dataset och datatjänster följer genomförandebestämmelserna, särskilt med avseende på de krav som gäller för metadata, nättjänster och interoperabilitet.

Artikel 13

1.   Utan hinder av
  artikel 4.2 i direktiv 2003/4/EG och
  artikel 11.1
  i detta direktiv
  får medlemsstaterna begränsa allmänhetens tillgång till rumsliga dataset och datatjänster genom de tjänster som avses i
  artikel 11.1 b-e
  eller till de e-handelstjänster som avses i artikel 14.3, om tillgången skulle inverka negativt på något av följande:

| a) | Sekretess som omfattar offentliga myndigheters förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag. |
| --- | --- |

a)

Sekretess som omfattar offentliga myndigheters förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag.

| b) | Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller nationellt försvar. |
| --- | --- |

b)

Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller nationellt försvar.

| c) | Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art. |
| --- | --- |

c)

Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig myndighets möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art.

| d) | Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att upprätthålla sekretess för statistiska uppgifter och
  skattesekretess
  . |
| --- | --- |

d)

Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att upprätthålla sekretess för statistiska uppgifter och
  skattesekretess
  .

| e) | Sekretess
  som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

e)

Sekretess
  som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning.

| f) | En persons intressen eller skyddet av en person, om denne frivilligt tillhandahållit den begärda informationen utan att vara skyldig att göra detta enligt lag eller utan att kunna tvingas att göra detta enligt lag, såvida inte denna person gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut. |
| --- | --- |

f)

En persons intressen eller skyddet av en person, om denne frivilligt tillhandahållit den begärda informationen utan att vara skyldig att göra detta enligt lag eller utan att kunna tvingas att göra detta enligt lag, såvida inte denna person gett sitt medgivande till att informationen lämnas ut.

| g) | Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokalisering av sällsynta arter. |
| --- | --- |

g)

Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokalisering av sällsynta arter.

2.   De skäl för att begränsa den tillgång som avses i punkt 1 skall tolkas restriktivt, med hänsyn till allmänhetens intresse av att få tillgång till dessa uppgifter i det enskilda fallet. I varje enskilt fall skall allmänhetens intresse av öppenhet vägas mot intresset av att begränsa eller villkora tillgången. Medlemsstaterna får inte med hänvisning till punkt 1 a, d, e, f och g begränsa tillgången till information om utsläpp till
  miljön
  .

3.   
  Inom
  dessa ramar och vid tillämpning av punkt 1 e skall medlemsstaterna se till att kraven enligt direktiv 95/46/EG är uppfyllda.

Artikel 14

1.   Medlemsstaterna skall se till att de tjänster som avses i artikel 11.1 a
  och 11.1 b
  är tillgängliga kostnadsfritt för
  allmänheten
  .

2.   Data som görs tillgängliga genom de visningstjänster som anges i artikel 11.1 b får vara utformade på ett sätt som hindrar dem från att vidareutnyttjas för kommersiella ändamål.

3.   Om en offentlig myndighet tar ut avgifter för de tjänster som avses i
  artikel 11.1 c eller e
  , skall medlemsstaten se till att e-handelstjänster är tillgängliga. Sådana tjänster får omfattas av friskrivningsklausuler eller klicklicenser.

Artikel 15

1.   Kommissionen skall inrätta och driva en INSPIRE-geoportal på gemenskapsnivå.

2.   Medlemsstaterna skall ge tillgång till de tjänster som avses i artikel 11.1 via den INSPIRE-geoportal som avses i punkt 1. Medlemsstaterna får också ge tillgång till dessa tjänster via sina egna anslutningspunkter.

Artikel 16

Genomförandebestämmelser för detta kapitel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2, och skall särskilt fastställa följande:

| a) | Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artiklarna 11 och 12 och minimikriterier för verkningsgraden hos dessa tjänster, med beaktande av befintliga rapporteringskrav och rekommendationer som antagits inom ramen för gemenskapens miljölagstiftning, befintliga e-handelstjänster och tekniska framsteg. |
| --- | --- |

a)

Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artiklarna 11 och 12 och minimikriterier för verkningsgraden hos dessa tjänster, med beaktande av befintliga rapporteringskrav och rekommendationer som antagits inom ramen för gemenskapens miljölagstiftning, befintliga e-handelstjänster och tekniska framsteg.

| b) | De krav som avses i artikel 12. |
| --- | --- |

b)

De krav som avses i artikel 12.

KAPITEL V

DATADELNING

Artikel 17

1.   Varje medlemsstat skall anta bestämmelser om delning av rumsliga dataset och datatjänster mellan sina offentliga myndigheter enligt artikel 3.9 a och b. Dessa bestämmelser skall göra det möjligt för dessa offentliga myndigheter att få tillgång till rumsliga dataset och datatjänster samt att utbyta och utnyttja dessa dataset och datatjänster vid utförandet av offentliga uppgifter som påverkar miljön.

2.   De bestämmelser som avses i punkt 1 får inte medföra begränsningar
  som kan
  leda till praktiska hinder mot delningen av rumsliga dataset och datatjänster.

3.   
  Utan att detta påverkar
  punkt 2
  får medlemsstaterna låta
  offentliga myndigheter som tillhandahåller rumsliga dataset och datatjänster
  licensiera
  dem
  till och/eller kräva
  betalning
  från
  de offentliga myndigheter eller gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan som använder dessa rumsliga dataset och datatjänster.
  Om avgifter tas ut får de totala inkomsterna under inga omständigheter överstiga kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av dem.

4.   Andra medlemsstaters offentliga myndigheter enligt artikel 3.9 a och b och gemenskapens institutioner och organ skall ha möjlighet att utnyttja system för delning av rumsliga dataset och datatjänster i enlighet med punkterna 1-3 för utförandet av offentliga uppgifter som kan påverka miljön.

5.   Organ som inrättas genom internationella avtal där gemenskapen och medlemsstaterna är parter skall ömsesidigt och på lika villkor ha möjlighet att utnyttja system för delning av rumsliga dataset och datatjänster i enlighet med punkterna 1-3 för utförandet av uppgifter som kan påverka miljön.

6.   Om systemen för delning av rumsliga dataset och datatjänster i enlighet med punkterna 1-3 görs tillgängliga enligt punkterna 4 och 5 får dessa system
  , utan att det påverkar punkt 2,
  vara knutna till villkor
  enligt nationell lagstiftning
  för användningen.

7.   Med avvikelse från bestämmelserna i denna artikel får medlemsstaterna begränsa delning om detta skulle äventyra domstolsförfaranden, allmän säkerhet, nationellt försvar eller internationella förbindelser.

8.   
  Medlemsstaterna skall
  ge gemenskapens institutioner och organ tillgång till rumsliga dataset och datatjänster enligt harmoniserade villkor. Genomförandebestämmelser för dessa villkor skall antas i enlighet med förfarandet i
  artikel 22.2
  .

KAPITEL VI

SAMORDNING OCH KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER

Artikel 18

Medlemsstaterna skall se till att det
  på samtliga nivåer i statsapparaten
  inrättas lämpliga strukturer och mekanismer för att samordna bidragen från alla dem som har intresse av deras infrastrukturer för rumslig information.

Dessa strukturer skall samordna bidragen från bland annat användare, producenter, leverantörer av mervärdestjänster och samordningsorgan när det gäller identifiering av relevanta dataset, användarbehov, information om nuvarande praxis och rapportering om genomförandet av detta direktiv.

Artikel 19

1.   Kommissionen skall ha ansvaret för att samordna INSPIRE på gemenskapsnivå och skall för detta syfte bistås av behöriga organisationer, särskilt Europeiska miljöbyrån.

2.   Varje medlemsstat skall utse en kontaktpunkt, i normalfallet en offentlig myndighet, som skall ha ansvaret för kontakter med kommissionen med avseende på detta direktiv.
  Denna kontaktpunkt skall stödjas av en samordningsstruktur, med hänsyn till behörighets- och ansvarsfördelningen inom medlemsstaterna.

Artikel 20

I de genomförandebestämmelser som avses i detta direktiv skall vederbörlig hänsyn tas till standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som anges i direktiv 98/34/EG samt internationella standarder.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

1.   Medlemsstaterna skall övervaka uppbyggnaden och utnyttjandet av sina infrastrukturer för rumslig information. De skall göra resultatet av denna övervakning permanent tillgänglig för kommissionen och allmänheten.

2.   Senast den ... (19) skall medlemsstaterna till kommissionen översända en rapport med kortfattade beskrivningar av

| a) | hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av rumsliga dataset och datatjänster och förmedlande organ är samordnade, av förhållandet till tredje parter och av hur kvalitetssäkringen är
  organiserad
  , |
| --- | --- |

a)

hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av rumsliga dataset och datatjänster och förmedlande organ är samordnade, av förhållandet till tredje parter och av hur kvalitetssäkringen är
  organiserad
  ,

| b) | hur offentliga myndigheter och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för rumslig information och till dess funktion, |
| --- | --- |

b)

hur offentliga myndigheter och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för rumslig information och till dess funktion,

| c) | information om utnyttjandet av infrastrukturen för rumslig information, |
| --- | --- |

c)

information om utnyttjandet av infrastrukturen för rumslig information,

| d) | avtal om datadelning av data mellan offentliga myndigheter, |
| --- | --- |

d)

avtal om datadelning av data mellan offentliga myndigheter,

| e) | kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv.

3.   Vart tredje år, och med början senast den ... (20), skall medlemsstaterna till kommissionen översända en rapport med uppdaterad information om de frågor som anges i punkt 2.

4.   Detaljerade genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2.

Artikel 22

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 23

Senast den ... (21) och därefter vart sjätte år skall kommissionen lämna en rapport om genomförandet av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet på grundval av bland annat medlemsstaternas rapporter enligt artikel 21.2 och 21.3.

Vid behov skall rapporten åtföljas av förslag till gemenskapsåtgärder.

Artikel 24

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (22).

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 25

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 26

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 33.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 juni 2005(EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 116), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 januari 2006 (EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 16) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 juni 2006.

2

ståndpunkt

(EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 116)

23 januari 2006 (EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 16)

13 juni 2006.

(3)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

4

(5)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

5

(6)  EGT L 138, 28.5.2002, s. 1.

6

(7)  EGT L 192, 28.7.2000, s. 36.

7

(8)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

8

(9)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

(10)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

10

(11)  EGT L 120, 11.5.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 1).

11

(12)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  Ett år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

14

(15)  
  Tre år efter ikraftträdandet av detta direktiv.

15

Tre år efter ikraftträdandet av detta direktiv.

(16)  
  Sex år efter ikraftträdandet av detta direktiv.

16

Sex år efter ikraftträdandet av detta direktiv.

(17)  Två år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

17

Två år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

(18)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

18

Fem år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

(19)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

19

(20)  Sex år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

20

(21)  Sju år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

21

(22)  
  Två år
  efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

22

Två år

BILAGA I

TEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 A

1.   Referenskoordinatsystem

System för att entydigt lägesbestämma rumslig information i rummet som en uppsättning koordinater (x, y, z) och/eller som latitud, longitud och höjd, på grundval av ett geodetiskt horisontellt och vertikalt datum.

2.   Geografiska rutnätssystem

Harmoniserade rutnät med flera upplösningar, gemensam utgångspunkt och standardiserad placering och storlek på rutorna.

3.   Geografiska namn

Namn på områden, regioner, platser, städer, förorter, tätorter och annan bebyggelse, samt andra geografiska och topografiska företeelser av allmänt eller historiskt intresse.

4.   Administrativa enheter

Administrativa enheter, som delar upp områden där medlemsstater har och/eller utövar jurisdiktion, på lokal, regional och nationell nivå, åtskilda av administrativa gränser.

5.
     
  Adresser

Läge för fastigheter på grundval av adressuppgifter, vanligen i form av gatunamn, gatunummer och postnummer.

6.
     
  Fastighetsskiften

Områden definierade av fastighetsregister eller motsvarande.

7.   Transportnät

Väg-, järnvägs-, luft- och sjötransportnät och tillhörande infrastruktur. Innefattar även länkar mellan olika nät samt det transeuropeiska transportnät som definieras i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (1) samt framtida ändringar av det beslutet.

8.   Hydrografi

Hydrografiska element, inbegripet havsområden och alla andra vattenförekomster och därtill hörande inslag, inbegripet avrinningsområden och delavrinningsområden. I förekommande fall i enlighet med definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) och i form av nät.

9.   Skyddade områden

Områden som är utsedda eller förvaltas inom ramen för internationell lagstiftning, gemenskapslagstiftning och medlemsstaternas lagstiftning för att uppnå specifika miljövårdsmål.

---

(1)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1; ändrad version i EUT L 201, 7.6.2004, s. 1).

(2)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

BILAGA II

TEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKEL 6 A, ARTIKEL 8.1 OCH ARTIKEL 9 B

1.   Höjd

Digitala höjdmodeller för mark-, is- och havsyta. Inbegriper höjdförhållanden på land, batymetri samt
  kustlinje
  .

2.   
  Landtäcke

Fysiskt och biologiskt landtäcke på jordytan, inbegripet artificiella ytor, jordbruksmark, skogar, (delvis) naturliga områden, våtmarker och vattenförekomster.

3.   Ortofoto

Georefererade bilddata över jordytan, antingen från satelliter eller från flygburna sensorer.

4.   Geologi

Geologiska förhållanden indelade efter sammansättning och struktur. Innefattar berggrund, akviferer och geomorfologi.

BILAGA III

TEMAN FÖR RUMSLIGA DATA SOM AVSES I ARTIKLARNA 6 B OCH 9 B

1.   Statistiska enheter

Enheter för spridning och användning av statistisk information.

2.   Byggnader

Geografiskt läge för byggnader.

3.   Mark

Jordmåner och jordarter klassificerade efter djup, textur, struktur och innehåll av partiklar och organiskt material, stenighet, erosion, vid behov genomsnittlig lutning och beräknad vattenhållande förmåga.

4.   Markanvändning

Territorium indelat efter nuvarande och framtida planerade funktion eller socioekonomisk användning (exempelvis bostadsmark, industrimark, handel, jordbruk, skogsbruk, friluftsliv).

5.   Människors hälsa och säkerhet

Geografisk fördelning av dominansen av patologier (allergier, cancer, sjukdomar i andningsorganen etc.) som har ett direkt (luftföroreningar, kemikalier, uttunning av ozonskiktet, buller etc.) eller ett indirekt (livsmedel, genetiskt modifierade organismer etc.) samband med miljöns kvalitet samt all information om dessa effekter på människors hälsa (biomarkörer, minskad fertilitet, epidemier etc.) eller välbefinnande (trötthet, stress etc.).

6.   Allmännyttiga och offentliga tjänster

Inbegriper anläggningar för allmännyttiga tjänster, exempelvis för hantering av avloppsvatten, avfallshantering, energiförsörjning och vattenförsörjning, administrativa och sociala offentliga tjänster såsom offentliga förvaltningar, räddningstjänstens anläggningar, skolor och sjukhus.

7.   Anläggningar för miljöövervakning

Placering och användning av anläggningar för miljöövervakning inbegriper iakttagelse och mätning av utsläpp, av situationen när det gäller miljömedier och av andra parametrar för ekosystemet (biologisk mångfald, ekologiska villkor för växtligheten etc.) som genomförs av offentliga myndigheter eller för deras räkning.

8.   Produktions- och industrianläggningar

Industriella produktionsställen, inbegripet anläggningar som omfattas av rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (1) samt vattenverk, gruvor och upplagsplatser.

9.   Jordbruks- och vattenbruksanläggningar

Jordbruksutrustning och produktionsanläggningar (inbegripet bevattningssystem, växthus och djurstallar).

10.   Befolkningsfördelning - demografi

Geografisk fördelning av människor, inbegripet befolkningskarakteristiska och sysselsättningsgrader, i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analysenheter.

11.   Områden med särskild förvaltning/begränsningar/reglering samt enheter för rapportering

Områden som förvaltas, regleras eller används för rapportering på internationell, europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Innefattar avfallsdeponier, skyddsområden runt dricksvattentäkter, områden som är känsliga för nitratbelastning, reglerade farleder till havs och i större inlandsvatten, områden för dumpning av avfall, områden med bullerrestriktioner,
  strålningszoner,
  områden med tillstånd för prospektering och gruvbrytning, avrinningsdistrikt, relevanta enheter för rapportering och områden med kustförvaltning.

12.   Naturliga riskområden

Sårbara områden klassificerade efter naturliga risker (alla atmosfäriska, hydrologiska, seismiska och vulkaniska fenomen samt bränder som på grund av läge, omfattning och frekvens har potential att allvarligt påverka samhället), exempelvis översvämningar, jordskred och sättningar, laviner, skogsbränder, jordbävningar och vulkanutbrott.

13.   Atmosfäriska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i atmosfären. Inbegriper rumsliga data baserade på mätningar, modeller eller en kombination av dessa, samt mätpunkternas läge.

14.   Geografiska meteorologiska förhållanden

Väderförhållanden och mätningar av dessa; nederbörd, temperatur, evapotranspiration, vindhastighet och vindriktning.

15.   Geografiska oceanografiska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i oceanerna (strömmar, salthalt, våghöjd etc.).

16.   Havsområden

Fysikaliska förhållanden i hav och saltsjöar indelade i områden och delområden med likartade egenskaper.

17.   Biogeografiska regioner

Områden som har relativt homogena ekologiska förhållanden med likartade egenskaper.

18.   Naturtyper och biotoper

Geografiska områden som kännetecknas av särskilda ekologiska förhållanden, processer, strukturer och (livsstödjande) funktioner och som är fysiska livsmiljöer för organismer som lever där. Inbegriper land- och vattenområden med särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsett om de är naturliga eller delvis naturliga.

19.   Arters utbredning

Geografisk fördelning av djur- och växtarters förekomst i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analytiska enheter.

20.   Energiresurser

Energiresurser, inbegripet kolväten, vattenkraft, bioenergi, sol, vind etc., i tillämpliga fall med djup-/höjdinformation om resursens omfattning.

21.   Mineralfyndigheter

Mineralfyndigheter, inbegripet malm, industrimineraler etc., i tillämpliga fall med djup-/höjdinformation om resursens omfattning.

---

(1)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

P6_TA(2006)0253

Bedömning och hantering av översvämningar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015 - C6-0020/2006 - 2006/0005(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0015) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0015) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0020/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0020/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0182/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0182/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0005

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Översvämningar kan orsaka dödsfall, tvinga människor att flytta,
  orsaka skador på miljön,
  allvarligt äventyra ekonomisk utveckling och undergräva gemenskapens ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

(1)

Översvämningar kan orsaka dödsfall, tvinga människor att flytta,
  orsaka skador på miljön,
  allvarligt äventyra ekonomisk utveckling och undergräva gemenskapens ekonomiska verksamhet.

| (2) | Översvämningar är naturfenomen som inte
  helt
  kan undvikas.
  Den omfattande minskningen av den naturliga vattenhållningsförmågan i avrinningsområdena, den bristande förvaltningen av
  mänsklig verksamhet
  (exempelvis ökningen av bebyggelsen och de ekonomiska tillgångarna i översvämningsplan samt erosionen och minskningen av markens naturliga vattenhållningsförmåga orsakade av skogsavverkning och jordbruk i avrinningsområden), torka samt den globala uppvärmningen
  bidrar dock till att sannolikheten för och de skadliga effekterna av översvämningar ökar. |
| --- | --- |

(2)

Översvämningar är naturfenomen som inte
  helt
  kan undvikas.
  Den omfattande minskningen av den naturliga vattenhållningsförmågan i avrinningsområdena, den bristande förvaltningen av
  mänsklig verksamhet
  (exempelvis ökningen av bebyggelsen och de ekonomiska tillgångarna i översvämningsplan samt erosionen och minskningen av markens naturliga vattenhållningsförmåga orsakade av skogsavverkning och jordbruk i avrinningsområden), torka samt den globala uppvärmningen
  bidrar dock till att sannolikheten för och de skadliga effekterna av översvämningar ökar.

| (3) | Man har inte lyckats garantera förväntad säkerhet med hjälp av traditionella strategier för hantering av översvämningsrisker, som är inriktade på uppförande av infrastruktur för att omedelbart skydda människor, fast egendom och varor. |
| --- | --- |

(3)

Man har inte lyckats garantera förväntad säkerhet med hjälp av traditionella strategier för hantering av översvämningsrisker, som är inriktade på uppförande av infrastruktur för att omedelbart skydda människor, fast egendom och varor.

| (4) | Det är möjligt och önskvärt att minska
  riskerna för människors
  hälsa
  och liv
  , miljön och infrastrukturer i samband med
  översvämningar.
  Åtgärderna för att minska
  denna risk måste dock samordnas mellan medlemsstaterna, deras nationella, regionala och lokala myndigheter samt organisationer som ansvarar för flodförvaltning i alla avrinningsområden
  . |
| --- | --- |

(4)

Det är möjligt och önskvärt att minska
  riskerna för människors
  hälsa
  och liv
  , miljön och infrastrukturer i samband med
  översvämningar.
  Åtgärderna för att minska
  denna risk måste dock samordnas mellan medlemsstaterna, deras nationella, regionala och lokala myndigheter samt organisationer som ansvarar för flodförvaltning i alla avrinningsområden
  .

| (5) | Medlemsstaterna uppmuntras att vidta åtgärder för att hantera riskerna i områden uppströms och nedströms inom och utanför deras territorium och följa flodens naturliga lopp i så stor utsträckning som möjligt. Där detta inte är möjligt bör medlemsstaterna försöka finna områden för att kompensera för detta inom det egna territoriet, eller försöka finna sådana områden i samarbete med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna uppmuntras att vidta åtgärder för att hantera riskerna i områden uppströms och nedströms inom och utanför deras territorium och följa flodens naturliga lopp i så stor utsträckning som möjligt. Där detta inte är möjligt bör medlemsstaterna försöka finna områden för att kompensera för detta inom det egna territoriet, eller försöka finna sådana områden i samarbete med andra medlemsstater.

| (6) | Forskarna är eniga om att extrema nederbördsmängder har förekommit allt oftare under de senaste åren. |
| --- | --- |

(6)

Forskarna är eniga om att extrema nederbördsmängder har förekommit allt oftare under de senaste åren.

| (7) | Solidaritetsprincipen bör respekteras i riskhantering och åtgärder för att förhindra översvämningsskador. Följaktligen bör hanteringen av översvämningsrisker inom avrinningsområdet för en flod som rinner mellan två eller flera angränsande länder organiseras på ett sådant sätt att inget område utsätts för översvämningsrisker till följd av ohållbar avrinningsförvaltning. |
| --- | --- |

(7)

Solidaritetsprincipen bör respekteras i riskhantering och åtgärder för att förhindra översvämningsskador. Följaktligen bör hanteringen av översvämningsrisker inom avrinningsområdet för en flod som rinner mellan två eller flera angränsande länder organiseras på ett sådant sätt att inget område utsätts för översvämningsrisker till följd av ohållbar avrinningsförvaltning.

| (8) | Rådet (miljö) erkände i sina slutsatser av den 14 oktober 2004”att mänsklig verksamhet bidrar till att sannolikheten för och de negativa effekterna av (extrema) översvämningar ökar och att även klimatförändringen kommer att orsaka en ökning av översvämningarna”. En hög nivå i fråga om miljöskydd skall integreras i unionens politik i enlighet med principen om hållbar utveckling i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför vidta åtgärder för att förbättra insatserna mot översvämningar, skyddet mot översvämningsrisker och begränsningarna av skador. |
| --- | --- |

(8)

Rådet (miljö) erkände i sina slutsatser av den 14 oktober 2004”att mänsklig verksamhet bidrar till att sannolikheten för och de negativa effekterna av (extrema) översvämningar ökar och att även klimatförändringen kommer att orsaka en ökning av översvämningarna”. En hög nivå i fråga om miljöskydd skall integreras i unionens politik i enlighet med principen om hållbar utveckling i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför vidta åtgärder för att förbättra insatserna mot översvämningar, skyddet mot översvämningsrisker och begränsningarna av skador.

| (9) | För närvarande finns det inget rättsligt instrument på EU-nivå för skydd mot översvämningsriskerna.
  Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (3) skall det tas fram integrerade förvaltningsplaner för varje avrinningsområde för att uppnå god ekologisk och kemisk status och det kommer att bidra till att mildra effekterna av översvämningar. Huvudsyftet med det direktivet är emellertid inte att minska översvämningsrisken
  . Denna risk, som till följd av klimatförändringen kommer att bli allt vanligare, beaktas inte
  . |
| --- | --- |

(9)

För närvarande finns det inget rättsligt instrument på EU-nivå för skydd mot översvämningsriskerna.
  Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (3) skall det tas fram integrerade förvaltningsplaner för varje avrinningsområde för att uppnå god ekologisk och kemisk status och det kommer att bidra till att mildra effekterna av översvämningar. Huvudsyftet med det direktivet är emellertid inte att minska översvämningsrisken
  . Denna risk, som till följd av klimatförändringen kommer att bli allt vanligare, beaktas inte
  .

| (10) | Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om hantering av översvämningsrisker - Förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och skadebegränsande åtgärder innehåller en analys av och en strategi för hur gemenskapen bör gå till väga för att hantera översvämningsrisker och förklarar att en gemensam och samordnad insats på EU-nivå skulle ge avsevärt mycket bättre resultat och över lag förbättra översvämningsskyddet. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om hantering av översvämningsrisker - Förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och skadebegränsande åtgärder innehåller en analys av och en strategi för hur gemenskapen bör gå till väga för att hantera översvämningsrisker och förklarar att en gemensam och samordnad insats på EU-nivå skulle ge avsevärt mycket bättre resultat och över lag förbättra översvämningsskyddet.

| (11) | Vid större olyckor, inbegripet översvämningar, mobiliseras medlemsstaternas stöd och bistånd genom rådets beslut 2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsmekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (4). Räddningstjänsten kan ge lämplig hjälp till den drabbade befolkningen och förbättra beredskapen och återhämtningsförmågan, men den tar emellertid inte itu med de underliggande orsakerna till översvämningar. |
| --- | --- |

(11)

Vid större olyckor, inbegripet översvämningar, mobiliseras medlemsstaternas stöd och bistånd genom rådets beslut 2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsmekanism för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (4). Räddningstjänsten kan ge lämplig hjälp till den drabbade befolkningen och förbättra beredskapen och återhämtningsförmågan, men den tar emellertid inte itu med de underliggande orsakerna till översvämningar.

| (12) | Genom rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (5) är det möjligt att vid större katastrofer snabbt ge ekonomiskt bistånd för att hjälpa drabbade
  ekosystem,
  människor, regioner och länder att återgå till så normala levnadsförhållanden som möjligt, men fonden kan endast ingripa i samband med krisinsatser och inte hjälpa till under de faser som föregår en katastrofsituation. |
| --- | --- |

(12)

Genom rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (5) är det möjligt att vid större katastrofer snabbt ge ekonomiskt bistånd för att hjälpa drabbade
  ekosystem,
  människor, regioner och länder att återgå till så normala levnadsförhållanden som möjligt, men fonden kan endast ingripa i samband med krisinsatser och inte hjälpa till under de faser som föregår en katastrofsituation.

| (13) | De flesta avrinningsområden i Europa delas av fler än en medlemsstat. För att effektivt förhindra och ingripa vid översvämningar krävs det därför, förutom samordning på gemenskapsnivå, gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

(13)

De flesta avrinningsområden i Europa delas av fler än en medlemsstat. För att effektivt förhindra och ingripa vid översvämningar krävs det därför, förutom samordning på gemenskapsnivå, gränsöverskridande samarbete.

| (14) | Kraven på hållbar hantering av översvämningsrisker bör införlivas vid definitionen och genomförandet av all övrig politik från medlemsstaternas och gemenskapens sida, exempelvis transportpolitik, territoriell planering, storstadsutveckling, industrialiseringspolitik, jordbrukspolitik, sammanhållningspolitik, energipolitik och forskningspolitik. |
| --- | --- |

(14)

Kraven på hållbar hantering av översvämningsrisker bör införlivas vid definitionen och genomförandet av all övrig politik från medlemsstaternas och gemenskapens sida, exempelvis transportpolitik, territoriell planering, storstadsutveckling, industrialiseringspolitik, jordbrukspolitik, sammanhållningspolitik, energipolitik och forskningspolitik.

| (15) | Överallt inom gemenskapen uppstår olika typer av översvämningar, exempelvis floder som svämmar över, störtfloder och översvämningar i städer, avloppssystem och kustområden
  samt översvämningar som orsakas av kraftiga regn
  . De skador som översvämningarna orsakar kan också variera i gemenskapens olika länder och regioner. Målen med hantering av översvämningsrisker bör därför vara baserade på de lokala och regionala förhållandena. |
| --- | --- |

(15)

Överallt inom gemenskapen uppstår olika typer av översvämningar, exempelvis floder som svämmar över, störtfloder och översvämningar i städer, avloppssystem och kustområden
  samt översvämningar som orsakas av kraftiga regn
  . De skador som översvämningarna orsakar kan också variera i gemenskapens olika länder och regioner. Målen med hantering av översvämningsrisker bör därför vara baserade på de lokala och regionala förhållandena.

| (16) | Översvämningsriskerna i vissa delar av gemenskapen
  kan
  betraktas som ringa, exempelvis i glest befolkade eller helt obefolkade områden eller i områden med begränsade ekonomiska tillgångar eller av begränsat ekologiskt värde.
  Sådana områden kan emellertid vara viktiga när det gäller att begränsa översvämningar.
  Det bör därför göras en preliminärbedömning för avrinningsdistriktet av översvämningsriskerna i varje avrinningsområde, delavrinningsområde och tillhörande kustområde för att fastställa översvämningsrisken i varje enskilt fall
  , möjligheten att begränsa översvämningar
  och avgöra om det behöver vidtas ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(16)

Översvämningsriskerna i vissa delar av gemenskapen
  kan
  betraktas som ringa, exempelvis i glest befolkade eller helt obefolkade områden eller i områden med begränsade ekonomiska tillgångar eller av begränsat ekologiskt värde.
  Sådana områden kan emellertid vara viktiga när det gäller att begränsa översvämningar.
  Det bör därför göras en preliminärbedömning för avrinningsdistriktet av översvämningsriskerna i varje avrinningsområde, delavrinningsområde och tillhörande kustområde för att fastställa översvämningsrisken i varje enskilt fall
  , möjligheten att begränsa översvämningar
  och avgöra om det behöver vidtas ytterligare åtgärder.

| (17) | För att få ett effektivt informationsverktyg och en välgrundad utgångspunkt för prioriteringar och för vidare tekniska, finansiella och politiska beslut är det nödvändigt att kartlägga översvämningarna med en vägledande karta över översvämningsskador som beskriver områden med olika översvämningsrisker
  , inbegripet risken för miljöföroreningar som en konsekvens av översvämningar
  . |
| --- | --- |

(17)

För att få ett effektivt informationsverktyg och en välgrundad utgångspunkt för prioriteringar och för vidare tekniska, finansiella och politiska beslut är det nödvändigt att kartlägga översvämningarna med en vägledande karta över översvämningsskador som beskriver områden med olika översvämningsrisker
  , inbegripet risken för miljöföroreningar som en konsekvens av översvämningar
  .

| (18) | Mot bakgrund av medlemsstaternas befintliga möjligheter och i enlighet med subsidiaritetsprincipen bör stor flexibilitet ges på lokal och regional nivå, särskilt när det gäller myndigheternas organisation och ansvar, planerna för hantering av översvämningar, kartläggningen av översvämningsrisker, nivån på skyddet samt åtgärderna och tidsplanerna för att uppnå de mål som fastställts. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av medlemsstaternas befintliga möjligheter och i enlighet med subsidiaritetsprincipen bör stor flexibilitet ges på lokal och regional nivå, särskilt när det gäller myndigheternas organisation och ansvar, planerna för hantering av översvämningar, kartläggningen av översvämningsrisker, nivån på skyddet samt åtgärderna och tidsplanerna för att uppnå de mål som fastställts.

| (19) | I syfte att undvika och minska de negativa effekterna av översvämningar på det berörda området bör det upprättas riskhanteringsplaner för översvämningar. Orsakerna till och effekterna av översvämningar varierar i gemenskapens olika länder och regioner. Riskhanteringsplanerna för översvämningar bör därför ta hänsyn till särskilda geografiska,
  geologiska,
  hydrologiska
  , topografiska
  och andra relevanta omständigheter
  , inbegripet befolkningstäthet och den ekonomiska verksamheten
  i
  det berörda
  avrinningsområdet, delavrinningsområdet eller kustområdet och ge skräddarsydda lösningar efter behoven och prioriteringarna i avrinningsområdet, delavrinningsområdet eller kustområdet och samtidigt säkerställa samordningen med avrinningsdistriktet.
  I riskhanteringsplanerna för översvämningar bör man också ta hänsyn till industri- och jordbruksanläggningar och övriga möjliga föroreningskällor i det berörda området i syfte att förhindra denna typ av föroreningar. |
| --- | --- |

(19)

I syfte att undvika och minska de negativa effekterna av översvämningar på det berörda området bör det upprättas riskhanteringsplaner för översvämningar. Orsakerna till och effekterna av översvämningar varierar i gemenskapens olika länder och regioner. Riskhanteringsplanerna för översvämningar bör därför ta hänsyn till särskilda geografiska,
  geologiska,
  hydrologiska
  , topografiska
  och andra relevanta omständigheter
  , inbegripet befolkningstäthet och den ekonomiska verksamheten
  i
  det berörda
  avrinningsområdet, delavrinningsområdet eller kustområdet och ge skräddarsydda lösningar efter behoven och prioriteringarna i avrinningsområdet, delavrinningsområdet eller kustområdet och samtidigt säkerställa samordningen med avrinningsdistriktet.
  I riskhanteringsplanerna för översvämningar bör man också ta hänsyn till industri- och jordbruksanläggningar och övriga möjliga föroreningskällor i det berörda området i syfte att förhindra denna typ av föroreningar.

| (20) | Riskhanteringen vid översvämningar, som består av etapperna förebyggande, skydd, beredskap, katastrofinsatser och återuppbyggnad samt översyn, bör vara ett grundläggande moment i riskhanteringsplanerna för översvämningar med fokus på aspekterna förbyggande, skydd och beredskap. |
| --- | --- |

(20)

Riskhanteringen vid översvämningar, som består av etapperna förebyggande, skydd, beredskap, katastrofinsatser och återuppbyggnad samt översyn, bör vara ett grundläggande moment i riskhanteringsplanerna för översvämningar med fokus på aspekterna förbyggande, skydd och beredskap.

| (21) | För att undvida dubbelarbete bör medlemsstaterna kunna använda befintlig kartläggning av översvämningsrisker och befintliga riskhanteringsplaner för översvämningar för att uppfylla kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

(21)

För att undvida dubbelarbete bör medlemsstaterna kunna använda befintlig kartläggning av översvämningsrisker och befintliga riskhanteringsplaner för översvämningar för att uppfylla kraven i detta direktiv.

| (22) | Kommissionens gemensamma forskningscenter håller på att utveckla ett europeiskt varningssystem för översvämningar (EFAS) som kan tillhandahålla simuleringar för medelstora översvämningar över hela Europa med en fördröjning på mellan tre och tio dagar. Uppgifter från varningssystemet kan bidra till en ökad beredskap vid kommande översvämningar. Varningssystemet bör därför utvecklas vidare när testperioden är över. Varningssystemet skulle kunna vara i drift omkring 2010. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionens gemensamma forskningscenter håller på att utveckla ett europeiskt varningssystem för översvämningar (EFAS) som kan tillhandahålla simuleringar för medelstora översvämningar över hela Europa med en fördröjning på mellan tre och tio dagar. Uppgifter från varningssystemet kan bidra till en ökad beredskap vid kommande översvämningar. Varningssystemet bör därför utvecklas vidare när testperioden är över. Varningssystemet skulle kunna vara i drift omkring 2010.

| (23) | Avrinningsområdesbaserad hantering av översvämningar bör syfta till att skapa ett gemensamt ansvar och solidaritet inom avrinningsområdet. För att uppnå detta bör medlemsstaterna försöka att öka medvetandegraden och främja samarbetet bland alla berörda, även i områden som inte är, eller är mindre, översvämningsbenägna men som genom markanvändning och metoder kan bidra till att det blir översvämningar nedströms eller uppströms. |
| --- | --- |

(23)

Avrinningsområdesbaserad hantering av översvämningar bör syfta till att skapa ett gemensamt ansvar och solidaritet inom avrinningsområdet. För att uppnå detta bör medlemsstaterna försöka att öka medvetandegraden och främja samarbetet bland alla berörda, även i områden som inte är, eller är mindre, översvämningsbenägna men som genom markanvändning och metoder kan bidra till att det blir översvämningar nedströms eller uppströms.

| (24) | När det gäller kortsiktig prognostisering bör medlemsstaterna grunda sina planer på de bästa metoder som finns tillgängliga och modern teknik som exempelvis LAM-modellering (mellan två och fyra timmars prognostisering). |
| --- | --- |

(24)

När det gäller kortsiktig prognostisering bör medlemsstaterna grunda sina planer på de bästa metoder som finns tillgängliga och modern teknik som exempelvis LAM-modellering (mellan två och fyra timmars prognostisering).

| (25) | Framtagningen av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG och av riskhanteringsplaner för översvämningar enligt detta direktiv är moment som ingår i den integrerade förvaltningen av avrinningsområden. De två processerna bör därför använda de ömsesidiga möjligheter till synergieffekter som därmed finns. Genomförandet av detta direktiv bör vara nära samordnat med direktiv 2000/60/EG för att säkerställa att det blir så effektivt som möjligt och att resurserna används på ett förnuftigt sätt. |
| --- | --- |

(25)

Framtagningen av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG och av riskhanteringsplaner för översvämningar enligt detta direktiv är moment som ingår i den integrerade förvaltningen av avrinningsområden. De två processerna bör därför använda de ömsesidiga möjligheter till synergieffekter som därmed finns. Genomförandet av detta direktiv bör vara nära samordnat med direktiv 2000/60/EG för att säkerställa att det blir så effektivt som möjligt och att resurserna används på ett förnuftigt sätt.

| (26) | Där
  vattenförekomster används
  för konkurrerande former
  av hållbar mänsklig verksamhet (exempelvis hantering av översvämningsrisker, ekologi, inlandssjöfart eller vattenkraft)
  som påverkar
  vattenförekomsterna innehåller direktiv 2000/60/EG klara och tydliga regler för hur sådana användningsområden och effekter skall hanteras
  . Om rättigheter strider mot varandra måste alltid skyddet av människors liv och hälsa prioriteras framför miljöskyddet
  . |
| --- | --- |

(26)

Där
  vattenförekomster används
  för konkurrerande former
  av hållbar mänsklig verksamhet (exempelvis hantering av översvämningsrisker, ekologi, inlandssjöfart eller vattenkraft)
  som påverkar
  vattenförekomsterna innehåller direktiv 2000/60/EG klara och tydliga regler för hur sådana användningsområden och effekter skall hanteras
  . Om rättigheter strider mot varandra måste alltid skyddet av människors liv och hälsa prioriteras framför miljöskyddet
  .

| (27) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens
  genomförandebefogenheter

   (6). |
| --- | --- |

(27)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens
  genomförandebefogenheter

   (6).

| (28) | Eftersom
  målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
  Medlemsstaterna kan således i det första ledet använda sig av sina befintliga planer fram till 2018, om de minimikriterier som nämns i artikel 4 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom
  målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
  Medlemsstaterna kan således i det första ledet använda sig av sina befintliga planer fram till 2018, om de minimikriterier som nämns i artikel 4 är uppfyllda.

| (29) | Bestämmelserna i protokoll 30 till fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har beaktats fullt ut vid utarbetandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(29)

Bestämmelserna i protokoll 30 till fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har beaktats fullt ut vid utarbetandet av detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel

Syftet med
  det här direktivet
  är att fastställa
  rambestämmelser
  för bedömningen och hanteringen av översvämningsrisker i syfte
  att minska
  de negativa konsekvenserna
  för människors hälsa, miljön och den ekonomiska
  aktiviteten i
  gemenskapen.
  Det kommer också att bidra till att de miljömål som anges i befintlig gemenskapslagstiftning uppnås.

Artikel

I detta direktiv gäller, utöver definitionerna av ”flod”, ”avrinningsområde”, ”delavrinningsområde” och ”avrinningsdistrikt” i artikel 2 i direktiv 2000/60/EG, följande definitioner:

| 1. | ”översvämning”: när mark, som normalt inte står under vatten, tillfälligt täcks med vatten
  , inbegripet till följd av kraftiga regn, som leder till att befolkade områden och/eller industriområden översvämmas
  . |
| --- | --- |

1.

”översvämning”: när mark, som normalt inte står under vatten, tillfälligt täcks med vatten
  , inbegripet till följd av kraftiga regn, som leder till att befolkade områden och/eller industriområden översvämmas
  .

| 2. | ”översvämningsrisk”: sannolikheten
  för översvämning
  sammantaget med de
  potentiella
  skadorna på människors hälsa
  och liv
  , miljön och den ekonomiska aktiviteten till följd
  av denna
  översvämning. |
| --- | --- |

2.

”översvämningsrisk”: sannolikheten
  för översvämning
  sammantaget med de
  potentiella
  skadorna på människors hälsa
  och liv
  , miljön och den ekonomiska aktiviteten till följd
  av denna
  översvämning.

Artikel

Vid tillämpningen av detta direktiv skall medlemsstaterna tillämpa artikel 3.1-3 och
  3.5-6
  i direktiv 2000/60/EG.

Om medlemsstaterna utser en annan behörig myndighet för genomförandet av detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 3.6 och 3.8-9 i direktiv 2000/60/EG tillämpas.

KAPITEL II

PRELIMINÄRBEDÖMNING AV ÖVERSVÄMNINGSRISK

Artikel 4

1.   Medlemsstaterna skall, för varje avrinningsdistrikt eller del av internationellt avrinningsdistrikt på sitt territorium, göra en preliminärbedömning av översvämningsrisken i enlighet med punkt 2.
  Befintliga bedömningar som har utarbetats av medlemsstaterna, och som uppfyller kraven i detta direktiv, kan användas för detta ändamål.

2.   Preliminärbedömningen skall minst inbegripa följande:

| a) | En karta över avrinningsdistriktet med gränserna för avrinningsområden, delavrinningsområden
  och kustområden,
  med topografi och markanvändning. |
| --- | --- |

a)

En karta över avrinningsdistriktet med gränserna för avrinningsområden, delavrinningsområden
  och kustområden,
  med topografi och markanvändning.

| b) | En redogörelse för tidigare inträffade översvämningar
  som har haft betydande negativa effekter på människors liv, ekonomisk aktivitet och miljön
  . |
| --- | --- |

b)

En redogörelse för tidigare inträffade översvämningar
  som har haft betydande negativa effekter på människors liv, ekonomisk aktivitet och miljön
  .

| c) | En redogörelse för översvämningsprocesser
  , inbegripet
  hur de påverkas av förändringar,
  framför allt sättningar i marken, och den funktion som översvämningsplan fyller
  som naturliga buffertzoner
  samt en beskrivning av befintliga och framtida
  omdirigeringar av översvämningsvatten. |
| --- | --- |

c)

En redogörelse för översvämningsprocesser
  , inbegripet
  hur de påverkas av förändringar,
  framför allt sättningar i marken, och den funktion som översvämningsplan fyller
  som naturliga buffertzoner
  samt en beskrivning av befintliga och framtida
  omdirigeringar av översvämningsvatten.

| d) | En redogörelse för eventuella utvecklingsplaner som innebär förändrad markanvändning eller annan befolkningsfördelning och annan distribution av den ekonomiska aktiviteten som leder till ökad översvämningsrisk i själva området eller i regionerna uppströms eller nedströms. |
| --- | --- |

d)

En redogörelse för eventuella utvecklingsplaner som innebär förändrad markanvändning eller annan befolkningsfördelning och annan distribution av den ekonomiska aktiviteten som leder till ökad översvämningsrisk i själva området eller i regionerna uppströms eller nedströms.

| e) | En bedömning av sannolikheten för framtida översvämningar baserad på hydrologiska uppgifter, typ av översvämning och beräkningar av effekterna av klimatförändrings- och markanvändningstrender. |
| --- | --- |

e)

En bedömning av sannolikheten för framtida översvämningar baserad på hydrologiska uppgifter, typ av översvämning och beräkningar av effekterna av klimatförändrings- och markanvändningstrender.

| f) | En prognos över konsekvenserna av framtida översvämningar för människors hälsa, miljön och den ekonomiska aktiviteten med beaktande av utvecklingen på lång sikt, inbegripet klimatförändringen. |
| --- | --- |

f)

En prognos över konsekvenserna av framtida översvämningar för människors hälsa, miljön och den ekonomiska aktiviteten med beaktande av utvecklingen på lång sikt, inbegripet klimatförändringen.

| g) | Åtgärder för hantering av översvämningsrisker, särskilt åtgärder för att bygga infrastruktur, bör omfattas av en sund och öppen ekonomisk bedömning och miljöbedömning för att garantera långsiktig hållbarhet för medborgare och företag, med beaktande av principen om kostnadstäckning, inberäknat miljö- och resurskostnader. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för hantering av översvämningsrisker, särskilt åtgärder för att bygga infrastruktur, bör omfattas av en sund och öppen ekonomisk bedömning och miljöbedömning för att garantera långsiktig hållbarhet för medborgare och företag, med beaktande av principen om kostnadstäckning, inberäknat miljö- och resurskostnader.

| h) | En bedömning av effektiviteten hos befintliga infrastrukturer konstruerade av människan för att förhindra översvämningar, med hänsyn till deras faktiska kapacitet att förhindra skador, liksom deras ekonomiska och miljömässiga effektivitet. |
| --- | --- |

h)

En bedömning av effektiviteten hos befintliga infrastrukturer konstruerade av människan för att förhindra översvämningar, med hänsyn till deras faktiska kapacitet att förhindra skador, liksom deras ekonomiska och miljömässiga effektivitet.

3.
     
  Medlemsstaterna får besluta att avstå från den preliminärbedömning av översvämningsrisker som anges i punkt 1 för avrinningsområden, delavrinningsområden och kuststräckor för vilka man redan kan utgå från en tillräcklig potentiell risk under förutsättning att

| a) | kartor över översvämningsrisker eller planer för hantering av översvämningsrisker redan finns vid den tidpunkt som anges i artikel 6.1, |
| --- | --- |

a)

kartor över översvämningsrisker eller planer för hantering av översvämningsrisker redan finns vid den tidpunkt som anges i artikel 6.1,

| b) | medlemsstaterna meddelar kommissionen senast vid den tidpunkt som anges i artikel 6.1 att de avser tillämpa denna undantagsbestämmelse, |
| --- | --- |

b)

medlemsstaterna meddelar kommissionen senast vid den tidpunkt som anges i artikel 6.1 att de avser tillämpa denna undantagsbestämmelse,

| c) | kontrollen av preliminärbedömningen av översvämningsriskerna, kartläggningen av översvämningsriskerna och planerna för hantering av översvämningar enligt kapitlen II, III och IV genomförs senast inom de tidsfrister som anges i artiklarna 6.2, 8.2 och 10.2. |
| --- | --- |

c)

kontrollen av preliminärbedömningen av översvämningsriskerna, kartläggningen av översvämningsriskerna och planerna för hantering av översvämningar enligt kapitlen II, III och IV genomförs senast inom de tidsfrister som anges i artiklarna 6.2, 8.2 och 10.2.

Artikel 5

1.   Alla avrinningsområden,
  delavrinningsområden, kuststräckor eller del av sådan
  som täcks av avrinningsområden skall delas in i följande kategorier, på grundval av preliminärbedömningen enligt artikel 4:

| a) | Avrinningsområde,
  delavrinningsområde, kuststräcka eller del av sådan för vilka potentiella allvarligare översvämningsrisker inte anses existera eller
  där de potentiella konsekvenserna
  för miljön
  eller den ekonomiska aktiviteten anses vara på en acceptabelt låg nivå, med beaktande av förutsebar markanvändning och förutsebara klimatförändringar
  . |
| --- | --- |

a)

Avrinningsområde,
  delavrinningsområde, kuststräcka eller del av sådan för vilka potentiella allvarligare översvämningsrisker inte anses existera eller
  där de potentiella konsekvenserna
  för miljön
  eller den ekonomiska aktiviteten anses vara på en acceptabelt låg nivå, med beaktande av förutsebar markanvändning och förutsebara klimatförändringar
  .

| b) | Avrinningsområde, delavrinningsområde, kuststräcka eller där potentiella allvarligare översvämningsrisker
  existerar. |
| --- | --- |

b)

Avrinningsområde, delavrinningsområde, kuststräcka eller där potentiella allvarligare översvämningsrisker
  existerar.

2.   Kategoriseringen enligt punkt 1 av ett internationellt avrinningsområde,
  delavrinningsområde, en
  kuststräcka
  eller del av sådan
  inom ett internationellt avrinningsdistrikt skall samordnas mellan de berörda medlemsstaterna.

Medlemsstaterna skall säkerställa att relevanta uppgifter överförs inom gemensamma avrinningsområden i syfte att uppfylla kraven i denna artikel.

Artikel 6

1.   Medlemsstaterna skall fullborda preliminärbedömningen av översvämningsriskerna senast den ... (7)
  .

2.   Medlemsstaterna skall se över och, vid behov, uppdatera preliminärbedömningen enligt punkt 1 senast 2018 och därefter vart sjätte år.

KAPITEL III

KARTLÄGGNING AV ÖVERSVÄMNINGSRISKER

Artikel 7

1.   Medlemsstaterna skall på regional nivå (den region där avrinningsdistriktet är beläget) utarbeta översvämningskartor och vägledande kartor över översvämningsskador, nedan kallade ”riskkartor”, för de typer av avrinningsområden, delavrinningsområden och kuststräckor som beskrivs i artikel 5.1 b.
  Befintliga kartor som har utarbetats av medlemsstaterna vilka uppfyller kraven i detta direktiv kan användas för detta ändamål. Medlemsstaterna skall använda riskkartorna till att avveckla direkta eller indirekta stöd som får den effekten att översvämningsriskerna ökar
  .

2.   Riskkartorna skall omfatta de geografiska områden som kan komma att översvämmas vid följande scenarier:

| a) | Översvämningar
  som
  antas återkomma
  en gång
  på 10-30 år
  . |
| --- | --- |

a)

Översvämningar
  som
  antas återkomma
  en gång
  på 10-30 år
  .

| b) | Hundraårsflod (översvämningar som
  antas återkomma
  ca en gång vart hundrade år). |
| --- | --- |

b)

Hundraårsflod (översvämningar som
  antas återkomma
  ca en gång vart hundrade år).

| c) | Översvämning med låg sannolikhet (extrem händelse). |
| --- | --- |

c)

Översvämning med låg sannolikhet (extrem händelse).

För varje scenario som anges i första stycket skall följande omständigheter redovisas:

| a) | Beräknat vattendjup. |
| --- | --- |

a)

Beräknat vattendjup.

| b) | Flödeshastighet, om så är lämpligt. |
| --- | --- |

b)

Flödeshastighet, om så är lämpligt.

| c) | Områden som skulle kunna drabbas av
  erosion av flodterrasser och sluttningar i floddalar samt av
  flodbankserosion och slamströmsavlagringar. |
| --- | --- |

c)

Områden som skulle kunna drabbas av
  erosion av flodterrasser och sluttningar i floddalar samt av
  flodbankserosion och slamströmsavlagringar.

| d) | Starkt sluttande områden som kan drabbas av översvämningar med hög strömningshastighet och stora mängder slam. |
| --- | --- |

d)

Starkt sluttande områden som kan drabbas av översvämningar med hög strömningshastighet och stora mängder slam.

| e) | Ämnen som potentiellt kan orsaka översvämningar och kan finnas i det område som är utmärkt på riskkartan. |
| --- | --- |

e)

Ämnen som potentiellt kan orsaka översvämningar och kan finnas i det område som är utmärkt på riskkartan.

| f) | Översvämningsplaner och andra naturliga områden som kan fungera som vattenupptagningsområden eller buffertzoner nu och i framtiden. |
| --- | --- |

f)

Översvämningsplaner och andra naturliga områden som kan fungera som vattenupptagningsområden eller buffertzoner nu och i framtiden.

3.   De vägledande kartorna över översvämningsskador skall visa potentiella
  negativa konsekvenser
  i samband med översvämning vid scenarierna i punkt 2; skadorna skall uttryckas i följande termer:

| a) | Antal potentiellt drabbade invånare. |
| --- | --- |

a)

Antal potentiellt drabbade invånare.

| b) | Potentiell ekonomisk skada i området. |
| --- | --- |

b)

Potentiell ekonomisk skada i området.

| c) | Potentiella skador på miljön
  , inbegripet områden som anses utgöra skyddade områden i enlighet med artikel 6 i direktiv 2000/60/EG med beaktande av plats för föroreningspunkter eller spridningskällor för föroreningar och därtill knutna risker för ekosystem i vatten och mark vid översvämningar, samt risker för människors hälsa
  . |
| --- | --- |

c)

Potentiella skador på miljön
  , inbegripet områden som anses utgöra skyddade områden i enlighet med artikel 6 i direktiv 2000/60/EG med beaktande av plats för föroreningspunkter eller spridningskällor för föroreningar och därtill knutna risker för ekosystem i vatten och mark vid översvämningar, samt risker för människors hälsa
  .

| d) | Tekniska anläggningar som avses i bilaga I till rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (8) och som omfattas av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (9) vilka kan orsaka oavsiktliga föroreningar vid översvämningar i områden som skyddas och registreras i enlighet med artikel 6 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

d)

Tekniska anläggningar som avses i bilaga I till rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (8) och som omfattas av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (9) vilka kan orsaka oavsiktliga föroreningar vid översvämningar i områden som skyddas och registreras i enlighet med artikel 6 i direktiv 2000/60/EG.

På riskkartorna kan områdena delas upp i zoner efter markanvändning och sårbarhet för sannolika skador.

4.
     
  Medlemsstaterna skall fastställa de specifika platser där risken för översvämningar är förhöjd. Denna information skall beaktas vid planering av markanvändning.

5.
     
  Med tanke på regionernas särskilda egenskaper får medlemsstaterna, om de anser det lämpligt, ta upp särskilda bestämmelser på riskkartorna.

Artikel 8

1.   Medlemsstaterna skall se till att riskkartorna är färdigställda senast den 22 december 2013.

2.   De skall ses över, och vid behov uppdateras, senast den 22 december 2019 och därefter vart sjätte år.

KAPITEL IV

RISKHANTERINGSPLANER

Artikel 9

1.   Medlemsstaterna skall
  anta
  och genomföra riskhanteringsplaner på regional nivå (den region där avrinningsdistriktet är beläget) för de typer av avrinningsområden, delavrinningsområden och kuststräckor som beskrivs i artikel 5.1 b, i enlighet med punkterna 4 och 5 i denna artikel samt rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (10), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (11)och i enlighet med de mål som fastställs i artiklarna 1 och 4 i direktiv 2000/60/EG
  .

2.
     
  Vid utarbetandet av dessa planer skall medlemsstaterna redogöra för översvämningsprocesser och hur de påverkas av förändringar, inbegripet översvämningsplan som naturliga vattenupptagningsområden eller buffertzoner och existerande och framtida omdirigeringar av översvämningsvatten. De skall också redogöra för eventuella utvecklingsplaner som innebär förändrad markanvändning, befolkningsfördelning och distribution av den ekonomiska aktiviteten och som leder till ökad översvämningsrisk i själva området eller i regionerna uppströms eller nedströms.

3.
     
  Om det redan finns kartor eller planer för avrinningsdistrikten eller delar av dem, vilka uppfyller kraven i detta direktiv, kan medlemsstaterna använda de befintliga kartorna och planerna vid tillämpningen av detta direktiv. Kravet på översyn och uppdatering som anges i artikel 11.2 skall emellertid iakttas.

4.   Medlemsstaterna skall
  i nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna
  fastställa lämpliga skyddsnivåer för varje avrinningsområde, delavrinningsområde eller kuststräcka, främst i syfte
  att lindra
  de potentiella konsekvenserna av översvämningen för människors hälsa, miljön och den ekonomiska aktiviteten
  , och skall
  beakta vattenförvaltning, markskötsel, fysisk planering, markanvändning
  , hur sårbart området i fråga är för att skador sannolikt kommer att uppstå
  och naturskydd
  samt kostnad och nytta. När det gäller gemensamma avrinningsområden, delavrinningsområden och kuststräckor skall medlemsstaterna samarbeta vid uppfyllandet av ovan nämnda skyldigheter. Människors utnyttjande av översvämningsområden bör anpassas till de fastställda översvämningsriskerna
  .

5.   Riskhanteringsplanerna skall innehålla åtgärder som

| a) | fungerar tillsammans med naturliga processer, såsom underhåll och/eller återställande av översvämningsplan för att återställa utrymme till floderna där detta är möjligt och främja lämplig markanvändning och lämpliga jordbruks- och skogsbruksmetoder inom avrinningsdistriktet, |
| --- | --- |

a)

fungerar tillsammans med naturliga processer, såsom underhåll och/eller återställande av översvämningsplan för att återställa utrymme till floderna där detta är möjligt och främja lämplig markanvändning och lämpliga jordbruks- och skogsbruksmetoder inom avrinningsdistriktet,

| b) | bidrar till förvaltningen av floder i regioner uppströms och nedströms, eller som åtminstone inte påverkar översvämningsriskerna på ett sådant sätt att regioner uppströms eller nedströms ådrar sig oproportionerliga kostnader för att nå en lämplig nivå av riskförebyggande och skydd, |
| --- | --- |

b)

bidrar till förvaltningen av floder i regioner uppströms och nedströms, eller som åtminstone inte påverkar översvämningsriskerna på ett sådant sätt att regioner uppströms eller nedströms ådrar sig oproportionerliga kostnader för att nå en lämplig nivå av riskförebyggande och skydd,

| c) | beaktar effektiviteten hos befintliga infrastrukturer konstruerade av människan för att skydda mot översvämningar, inbegripet deras ekonomiska och miljömässig effektivitet
  . |
| --- | --- |

c)

beaktar effektiviteten hos befintliga infrastrukturer konstruerade av människan för att skydda mot översvämningar, inbegripet deras ekonomiska och miljömässig effektivitet
  .

Planerna skall behandla alla faser av riskhanteringen, men främst förebyggande åtgärder, skydd och beredskap, och skall ta hänsyn till de olika avrinningsområdenas eller delavrinningsområdenas särdrag.
  Planerna skall också innehålla en bedömning av räddningsinsatser och åtgärder för återställande.

Riskhanteringsplanen skall inbegripa åtgärder för att förhindra oavsiktliga föroreningar till följd av översvämningar från de tekniska anläggningar som anges i bilaga I till direktiv 96/61/EG och som omfattas av direktiv 96/82/EG.

6.
     
  Åtgärder för riskhantering, särskilt åtgärder för att bygga infrastrukturer, bör vara föremål för välgrundade och öppna ekonomiska och miljömässiga bedömningar för att säkerställa den långsiktiga genomförbarheten för de tjänster som därigenom tillhandahålls medborgarna och företagen, med beaktande av principen om kostnadstäckning, inbegripet miljö- och resurskostnader.

7.
     
  I enlighet med solidaritetsprincipen bör åtgärder i områden uppströms eller nedströms, om så är möjligt, ingå i riskhanteringsplanerna.
  Riskhanteringsåtgärder
  eller andra åtgärder
  som vidtas i en medlemsstat får inte innebära ökade översvämningsrisker i grannländerna.

8.
     
  Om en medlemsstat har för avsikt att göra betydande ändringar av genomförandeåtgärderna eller den tidsplan som fastställts för genomförandet mellan de översynsintervaller som föreskrivs i artikel 11.2, skall den vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa samordning med andra medlemsstater inom ett internationellt avrinningsdistrikt samt se till att allmänheten informeras och görs delaktig.

Artikel 10

1.   Den första riskhanteringsplanen skall inbegripa de delar som beskrivs i del A i bilagan. Den efterföljande översynen enligt artikel 11.2 skall inbegripa de delar som anges i del B i bilagan.

2.   Medlemsstaterna skall överlämna en interimsrapport till kommissionen med en redogörelse för hur genomförandet av de planerade åtgärderna framskrider; rapporten skall lämnas inom tre år efter det att en riskhanteringsplan offentliggörs eller uppdateras.

Artikel 11

1.   Medlemsstaterna skall se till att förvaltningsplanerna för översvämningsrisker är färdigställda och offentliggjorda senast den 22 december 2015 och genomförs från och med den 23 december 2015.

2.   Förvaltningsplanen eller förvaltningsplanerna för översvämningsrisker skall ses över och uppdateras senast 2021 och därefter vart sjätte år.

Artikel 12

1.   Medlemsstaterna skall se till att en enda riskhanteringsplan utarbetas för avrinningsdistrikt som i sin helhet ligger på deras territorium.

2.   Om ett internationellt avrinningsdistrikt i sin helhet ligger inom gemenskapen, skall medlemsstaterna säkerställa att samordning sker, exempelvis genom att utveckla nätverk för informationsutbyte mellan behöriga myndigheter,
  i syfte att utarbeta en enda internationell riskhanteringsplan.
  Anslutningsländerna och kandidatländerna uppmuntras med eftertryck till att aktivt samarbeta vid sådana samordnande åtgärder.

Om någon sådan plan inte utarbetas skall medlemsstaterna utarbeta riskhanteringsplaner för åtminstone de delar av det internationella avrinningsdistriktet som ligger på deras territorium.
  Vid utarbetandet av sådana planer skall medlemsstaterna samråda med de medlemsstater som ligger i det internationella avrinningsområdet, rapportera om dessa medlemsstaters ståndpunkter samt beakta konsekvenserna av deras planer för de angränsande medlemsstaterna.

3.
     
  Medlemsstaterna skall se till att kraven i detta direktiv samordnas för hela avrinningsdistriktet. De berörda medlemsstaterna skall gemensamt säkerställa denna samordning, och i detta syfte kan de befintliga strukturerna grundade på internationella avtal användas.

4.   För internationella avrinningsdistrikt som delvis ligger utanför gemenskapen och som inte omfattas av någon internationell riskhanteringsplan som inkluderar tredje land, skall
  den berörda medlemsstaten eller de berörda
  medlemsstaterna
  vidta ansträngningar för att se till att lämplig samordning genomförs med de berörda tredjeländerna, i syfte att uppnå målen i detta direktiv i hela avrinningsdistriktet
  .

5.
     
  Eventuella frågor som får konsekvenser för hanteringen av översvämningsriskerna i en medlemsstat och som inte kan behandlas på medlemsstatsnivå hänvisas till artikel 12 i direktiv 2000/60/EG.

KAPITEL V

SAMORDNING MED DIREKTIV 2000/60/EG, INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN OCH ALLMÄNHETENS DELTAGANDE

Artikel 13

1.   Utarbetandet av de första riskkartorna och efterföljande översyner, i enlighet med artikel 8, skall ske i samordning med och
  integreras i de översyner
  som föreskrivs i artikel 5.2 i direktiv 2000/60/EG.

2.   Utarbetandet av de första riskhanteringsplanerna och efterföljande översyner, i enlighet med artikel 10, skall ske i samordning med
  och integreras
  i de översyner av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som föreskrivs i artikel 13.7 i direktiv 2000/60/EG.

3.   Medlemsstaterna skall se till att alla berörda parters aktiva medverkan enligt artikel 14 i det här direktivet samordnas med alla berörda parters aktiva medverkan enligt artikel 14 i direktiv 2000/60/EG.

Artikel 14

1.   Medlemsstaterna skall
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (12), och i enlighet med Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor,
  se till att preliminärbedömningen av översvämningsriskerna, riskkartorna och riskhanteringsplanerna blir tillgängliga för allmänheten.

2.   Medlemsstaterna skall se till att alla berörda parter medverkar aktivt i utarbetandet, översynen och uppdateringen av de riskhanteringsplaner som avses i kapitel IV.

3.
     
  Medlemsstaterna skall informera och aktivt engagera allmänheten för att säkerställa hög beredskap som ett led i planerna för hantering av översvämningsrisker, i syfte att minimera skadeverkan av översvämningar.

KAPITEL VI

GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER OCH ÄNDRINGAR

Artikel 15

1.   Kommissionen får, i enlighet med förfarandet i artikel 16.2, anta tekniska format för överföring och behandling av data, inbegripet statistiska och kartografiska data.

2.   Kommissionen får, med hänsyn till perioderna för översyn och uppdatering och i enlighet med förfarandet i artikel 16.2, anpassa artikel 4.2, artikel 7.2 och 7.3 och bilagan till nya vetenskapliga och tekniska rön.

3.
     
  Medlemsstaterna skall regelbundet tillhandahålla information och utbildning till invånarna i de områden som avses i artikel 7.2, för att de skall kunna vidta lämpliga försiktighetsåtgärder före och efter en översvämning.

Artikel 16

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats enligt artikel 21 i direktiv 2000/60/EG, nedan kallad kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 17

1.
     
  Medlemsstaterna kan besluta att avstå från att göra en preliminärbedömning av översvämningsrisken enligt artikel 4 för de avrinningsområden och kuststräckor för vilka det senast den ...

   (13)

  konstaterades att potentiella allvarligare översvämningsrisker existerar eller sannolikt kommer att uppstå, vilket innebär att de skall definieras som områden enligt artikel 5.1 b.

2.
     
  Medlemsstaterna kan senast den ...

   (14)

  besluta att använda föreliggande riskkartor, om dessa uppfyller kraven enligt artikel 7.

3.
     
  Medlemsstaterna kan besluta att avstå från att utarbeta riskhanteringsplaner enligt artikel 9 om de planer som föreligger senast den ...

   (14)

  är lämpliga för att nå målen enligt artiklarna 1 och 9.

4.
     
  Medlemsstaterna skall informera kommissionen om sina beslut enligt punkterna 1, 2 och 3 inom de tidsfrister som anges i artikel 6.1, artikel 8.1 och artikel 11.1.

KAPITEL VII

RAPPORTER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Medlemsstaterna skall översända sina preliminärbedömningar av översvämningsriskerna, riskkartor och riskhanteringsplaner
  , inbegripet gränsöverskridande översvämningsrisker,
  till kommissionen senast tre månader efter att de har färdigställts.

Artikel 19

Kommissionen skall senast den 22 december 2018och därefter vart sjätte år lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av det här direktivet.
  Vid utarbetandet av rapporten skall konsekvenserna av klimatförändringarna beaktas
  .

Artikel 20

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (15). De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 21

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 22

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C.

1

EUT

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 juni 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 juni 2006.

(3)  
  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

3

EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

(4)  EGT L 297, 15.11.2001, s. 7.

4

(5)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

5

2002

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  Tre år efter det att det här direktivet har trätt i kraft.

7

(8)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

8

(9)  EGT L 10, 14.1.1997, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/105/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 97).

9

(10)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

10

(11)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

12

(13)  Det datum då detta direktiv träder i kraft.

13

(14)  Det datum då detta direktiv träder i kraft.

14

(15)  Två år efter dagen då detta direktiv träder i kraft.

15

Två år efter dagen då detta direktiv träder i kraft.

BILAGA

RISKHANTERINGSPLANER

A.   De första riskhanteringsplanerna skall innehålla följande:

| 1. | Slutsatserna från preliminärbedömningen av översvämningsriskerna enligt kapitel II. |
| --- | --- |

1.

Slutsatserna från preliminärbedömningen av översvämningsriskerna enligt kapitel II.

| 2. | Riskkartorna enligt kapitel III, och de slutsatser som kan dras av kartorna. |
| --- | --- |

2.

Riskkartorna enligt kapitel III, och de slutsatser som kan dras av kartorna.

| 3. | En beskrivning av den lämliga skyddsnivå som fastställts i enlighet med artikel 9.4. |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av den lämliga skyddsnivå som fastställts i enlighet med artikel 9.4.

| 4. | En beskrivning av vilka åtgärder som krävs för att uppnå lämplig skyddsnivå, inbegripet åtgärder som har vidtagits i enlighet med artikel 9, och översvämningsrelaterade åtgärder som har vidtagits inom ramen för andra gemenskapsrättsakter. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av vilka åtgärder som krävs för att uppnå lämplig skyddsnivå, inbegripet åtgärder som har vidtagits i enlighet med artikel 9, och översvämningsrelaterade åtgärder som har vidtagits inom ramen för andra gemenskapsrättsakter.

| 5. | En prioritering av de åtgärder som främjar förebyggande av skador i enlighet med målen i direktiv 2000/60/EG om ”ingen försämring” och/eller ”god ekologisk, kemisk och kvantitativ status”, såsom








  — | skydd av våtmarker och översvämningsplan, |
| --- | --- | --- |

5.

En prioritering av de åtgärder som främjar förebyggande av skador i enlighet med målen i direktiv 2000/60/EG om ”ingen försämring” och/eller ”god ekologisk, kemisk och kvantitativ status”, såsom

—

skydd av våtmarker och översvämningsplan,

| — | återställande av skadade våtmarker och översvämningsplan (däribland meandrar), särskilt de områden som återupprättar förbindelserna mellan floder och översvämningsplan, |
| --- | --- |

—

återställande av skadade våtmarker och översvämningsplan (däribland meandrar), särskilt de områden som återupprättar förbindelserna mellan floder och översvämningsplan,

| — | avlägsnande från floderna av föråldrade infrastrukturer till skydd mot översvämningar, |
| --- | --- |

—

avlägsnande från floderna av föråldrade infrastrukturer till skydd mot översvämningar,

| — | förhindrande av ytterligare byggnadsprojekt (infrastrukturer, bostäder, etc.) på översvämningsplan, |
| --- | --- |

—

förhindrande av ytterligare byggnadsprojekt (infrastrukturer, bostäder, etc.) på översvämningsplan,

| — | främjande av åtgärder för att förbättra befintliga byggnader (såsom pålverk), |
| --- | --- |

—

främjande av åtgärder för att förbättra befintliga byggnader (såsom pålverk),

| — | stöd till hållbara metoder för markanvändning i grundvattenbildande områden, såsom återplantering av skog, för att förbättra den naturliga vattenhållningsförmågan och tillförseln av grundvatten samt |
| --- | --- |

—

stöd till hållbara metoder för markanvändning i grundvattenbildande områden, såsom återplantering av skog, för att förbättra den naturliga vattenhållningsförmågan och tillförseln av grundvatten samt

| — | förhandstillstånd eller registrering i samband med permanent verksamhet på översvämningsplan, såsom byggnadsverksamhet och industriell utveckling. |
| --- | --- |

—

förhandstillstånd eller registrering i samband med permanent verksamhet på översvämningsplan, såsom byggnadsverksamhet och industriell utveckling.

| 6. | En beskrivning av åtgärder som har vidtagits i fråga om information till och samråd med allmänheten. |
| --- | --- |

6.

En beskrivning av åtgärder som har vidtagits i fråga om information till och samråd med allmänheten.

| 7. | En beskrivning av samordningsförfarandet när det gäller internationella avrinningsdistrikt och av samordningen med direktiv 2000/60/EG, och en förteckning över behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

7.

En beskrivning av samordningsförfarandet när det gäller internationella avrinningsdistrikt och av samordningen med direktiv 2000/60/EG, och en förteckning över behöriga myndigheter.

B.   De efterföljande uppdateringarna av riskhanteringsplanerna skall innehålla följande:

| 1. | Eventuella förändringar eller uppdateringar sedan den förra versionen av riskhanteringsplanen med en sammanfattning av de översyner som utförts i enlighet med kapitlen II-IV. |
| --- | --- |

1.

Eventuella förändringar eller uppdateringar sedan den förra versionen av riskhanteringsplanen med en sammanfattning av de översyner som utförts i enlighet med kapitlen II-IV.

| 2. | En utvärdering av vilka framsteg som har gjorts i arbetet med att uppnå
  nivån på riskförebyggande och skydd
  . |
| --- | --- |

2.

En utvärdering av vilka framsteg som har gjorts i arbetet med att uppnå
  nivån på riskförebyggande och skydd
  .

| 3. | En beskrivning av, och en förklaring till, varje åtgärd som planerades i den tidigare versionen av planen, men som inte har vidtagits. |
| --- | --- |

3.

En beskrivning av, och en förklaring till, varje åtgärd som planerades i den tidigare versionen av planen, men som inte har vidtagits.

| 4. | En beskrivning av ytterligare åtgärder sedan den förra versionen av planen offentliggjordes. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av ytterligare åtgärder sedan den förra versionen av planen offentliggjordes.

P6_TA(2006)0254

Situationen för fångar i Guantanamo

Europaparlamentets resolution om Guantanamofångarnas situation

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolutionen av den 25 april 2005 från Europarådets parlamentariska församling om huruvida Förenta staternas internering av fångar på Guantanamo Bay är laglig, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 25 april 2005 från Europarådets parlamentariska församling om huruvida Förenta staternas internering av fångar på Guantanamo Bay är laglig,

| — | med beaktande av FN:s människorättskommissions (UNHCR) rapport av den 15 februari 2006 om Guantanamo, i vilken det begärs att Guantanamolägret skall stängas omedelbart och att de kvarvarande fångarna antingen skall ställas inför rätta eller släppas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättskommissions (UNHCR) rapport av den 15 februari 2006 om Guantanamo, i vilken det begärs att Guantanamolägret skall stängas omedelbart och att de kvarvarande fångarna antingen skall ställas inför rätta eller släppas,

| — | med beaktande av de slutsatser och rekommendationer beträffande Förenta staterna som offentliggjordes av FN:s kommitté mot tortyr den 19 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser och rekommendationer beträffande Förenta staterna som offentliggjordes av FN:s kommitté mot tortyr den 19 maj 2006,

| — | med beaktande av att USA:s försvarsministerium den 15 maj 2006 offentliggjorde en förteckning över 759 tidigare och nuvarande Guantanamofångar utan att ange om denna förteckning omfattade samtliga fångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att USA:s försvarsministerium den 15 maj 2006 offentliggjorde en förteckning över 759 tidigare och nuvarande Guantanamofångar utan att ange om denna förteckning omfattade samtliga fångar,

| — | med beaktande av den amerikanska regeringens senaste siffror när det gäller antalet Guantanamofångar, där det framgår att omkring 275 fångar har frigetts men att det fortfarande finns 465 fångar, av vilka 133 har fått besked om att de skall friges, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska regeringens senaste siffror när det gäller antalet Guantanamofångar, där det framgår att omkring 275 fångar har frigetts men att det fortfarande finns 465 fångar, av vilka 133 har fått besked om att de skall friges,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guantanamofångarnas rätt till en rättvis rättegång och i synnerhet sin resolution av den 7 februari 2002 om förhållandena för fångarna på Guantanamo Bay (1), sin rekommendation till rådet av den 10 mars 2004 om Guantanamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (2) och sin resolution av den 16 februari 2006 om Guantanamo (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guantanamofångarnas rätt till en rättvis rättegång och i synnerhet sin resolution av den 7 februari 2002 om förhållandena för fångarna på Guantanamo Bay (1), sin rekommendation till rådet av den 10 mars 2004 om Guantanamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (2) och sin resolution av den 16 februari 2006 om Guantanamo (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2006 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2006 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (4),

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (UNCAT), som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (UNCAT), som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1984,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om kampen mot tortyr och dödsstraffet samt riktlinjerna för människorättsdialogen med tredje land, vilka antogs 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om kampen mot tortyr och dödsstraffet samt riktlinjerna för människorättsdialogen med tredje land, vilka antogs 2001,

| — | med beaktande av det informella möte för EU:s utrikesministrar som hölls i Wien den 27-28 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det informella möte för EU:s utrikesministrar som hölls i Wien den 27-28 maj 2006,

| — | med beaktande av att bland annat Tysklands förbundskansler, Förenade kungarikets premiärminister och FN:s generalsekreterare har krävt att fånglägret i Guantanamo skall stängas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att bland annat Tysklands förbundskansler, Förenade kungarikets premiärminister och FN:s generalsekreterare har krävt att fånglägret i Guantanamo skall stängas,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter slås det fast att ingen får utsättas för godtyckligt fängslande och att frihetsberövande måste basera sig på grunder och förfaranden som fastställts i lag. Alla parter uppmanas att tillämpa konventionens bestämmelser. |
| --- | --- |

A.

I den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter slås det fast att ingen får utsättas för godtyckligt fängslande och att frihetsberövande måste basera sig på grunder och förfaranden som fastställts i lag. Alla parter uppmanas att tillämpa konventionens bestämmelser.

| B. | Det har förekommit mycket oroväckande rapporter om övergrepp mot fångar i amerikanska fångläger, självmordsförsök bland fångar och fånguppror på Guantanamo Bay. Parlamentet konstaterar att Förenta staterna endast har gjort begränsade försök att utreda och, där det finns bevis, straffa inblandad personal. |
| --- | --- |

B.

Det har förekommit mycket oroväckande rapporter om övergrepp mot fångar i amerikanska fångläger, självmordsförsök bland fångar och fånguppror på Guantanamo Bay. Parlamentet konstaterar att Förenta staterna endast har gjort begränsade försök att utreda och, där det finns bevis, straffa inblandad personal.

| C. | Det förhållande att tre fångar den 10 juni 2006 begick självmord vid Guantanamo Bay har gett upphov till ytterligare internationell oro över interneringsförhållandena. |
| --- | --- |

C.

Det förhållande att tre fångar den 10 juni 2006 begick självmord vid Guantanamo Bay har gett upphov till ytterligare internationell oro över interneringsförhållandena.

| D. | Några fångar har fått lov att ha privata samtal med oberoende advokater. |
| --- | --- |

D.

Några fångar har fått lov att ha privata samtal med oberoende advokater.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar på nytt Förenta staternas regering att stänga fånglägret på Guantanamo Bay och vidhåller att varje fånge bör behandlas i enlighet med internationell humanitär rätt och, vid anklagelser om brott, ofördröjligen få sitt fall prövat i en rättvis och offentlig rättegång av en behörig, oberoende och opartisk domstol eller en internationell domstol. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar på nytt Förenta staternas regering att stänga fånglägret på Guantanamo Bay och vidhåller att varje fånge bör behandlas i enlighet med internationell humanitär rätt och, vid anklagelser om brott, ofördröjligen få sitt fall prövat i en rättvis och offentlig rättegång av en behörig, oberoende och opartisk domstol eller en internationell domstol.

| 2. | Europaparlamentet fördömer alla former av tortyr och misshandel och erinrar om att folkrätten måste respekteras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer alla former av tortyr och misshandel och erinrar om att folkrätten måste respekteras.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att anpassa sig efter UNCAT:s rekommendationer och genast upphöra med att använda ”särskilda förhörsmetoder”, bland annat de metoder som omfattar sexuell förnedring, ”water boarding” (låtsasdränkning), ”short shackling” (fjättring) och användning av hundar för att skrämma fångarna eftersom dessa metoder kan likställas med tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att anpassa sig efter UNCAT:s rekommendationer och genast upphöra med att använda ”särskilda förhörsmetoder”, bland annat de metoder som omfattar sexuell förnedring, ”water boarding” (låtsasdränkning), ”short shackling” (fjättring) och användning av hundar för att skrämma fångarna eftersom dessa metoder kan likställas med tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att ge relevanta FN-organ och internationella människorättsorganisationer obegränsad rätt att träffa Guantanamofångarna. Parlamentet konstaterar att Röda korsets internationella kommitté är den enda internationella organisation som officiellt har tillträde till fångarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att ge relevanta FN-organ och internationella människorättsorganisationer obegränsad rätt att träffa Guantanamofångarna. Parlamentet konstaterar att Röda korsets internationella kommitté är den enda internationella organisation som officiellt har tillträde till fångarna.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den amerikanska militären har gjort betydande insatser för att se till att förhållandena för fångarna förbättras, särskilt när det gäller sjukvård, kost, religionsutövande och rekreation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att den amerikanska militären har gjort betydande insatser för att se till att förhållandena för fångarna förbättras, särskilt när det gäller sjukvård, kost, religionsutövande och rekreation.

| 6. | Europaparlamentet anser att förbättringarna av förhållandena på fånglägren inte löser det egentliga problemet, dvs. kränkningen av rättsstatsprincipen, folkrätten och människorättsnormerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att förbättringarna av förhållandena på fånglägren inte löser det egentliga problemet, dvs. kränkningen av rättsstatsprincipen, folkrätten och människorättsnormerna.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att USA:s försvarsministerium uppenbarligen planerar att ta bort den passage i bestämmelserna om behandling av fångar som förbjuder förnedrande behandling, och att stryka den uttryckliga hänvisningen till Genèvekonventionerna och till UNCAT i den amerikanska militärens förhörshandbok. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att USA:s försvarsministerium uppenbarligen planerar att ta bort den passage i bestämmelserna om behandling av fångar som förbjuder förnedrande behandling, och att stryka den uttryckliga hänvisningen till Genèvekonventionerna och till UNCAT i den amerikanska militärens förhörshandbok.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att Förenta staterna definierar kampen mot terrorn som ett ”krig” men att man vägrar att erkänna fångarnas rättigheter inom ramen för Genèvekonventionen. Parlamentet anser att folkrätten måste tillämpas även om kampen mot terrorn är av speciell karaktär. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att Förenta staterna definierar kampen mot terrorn som ett ”krig” men att man vägrar att erkänna fångarnas rättigheter inom ramen för Genèvekonventionen. Parlamentet anser att folkrätten måste tillämpas även om kampen mot terrorn är av speciell karaktär.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att uppförandet av det nya sjätte lägerområdet, som skall öppnas i augusti 2006 och vara försett med toppmodern utrustning men inga fönster, knappast tyder på att lägret kommer att stängas i en nära framtid. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att uppförandet av det nya sjätte lägerområdet, som skall öppnas i augusti 2006 och vara försett med toppmodern utrustning men inga fönster, knappast tyder på att lägret kommer att stängas i en nära framtid.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att se till att alla anklagelser om tortyr och annan misshandel där amerikansk personal är inblandad så snart som möjligt skall bli föremål för en ingående och vederhäftig utredning och rättsprövning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att se till att alla anklagelser om tortyr och annan misshandel där amerikansk personal är inblandad så snart som möjligt skall bli föremål för en ingående och vederhäftig utredning och rättsprövning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att klargöra om det har funnits eller fortfarande finns minderåriga bland Guantanamofångarna, vilket skulle strida mot FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att klargöra om det har funnits eller fortfarande finns minderåriga bland Guantanamofångarna, vilket skulle strida mot FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att se till att frigivna fångar inte återsänds till någon stat där de riskerar att utsättas för tortyr eller grym, omänsklig och förnedrande behandling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att se till att frigivna fångar inte återsänds till någon stat där de riskerar att utsättas för tortyr eller grym, omänsklig och förnedrande behandling.

| 13. | Europaparlamentet understryker att terrorismen av i dag, särskilt den globala terrorismen som riktar sig mot stater och deras invånare, utgör ett hot mot de grundläggande mänskliga rättigheter som ligger till grund för våra samhällen. Parlamentet upprepar sin åsikt att kampen mot terrorismen, som prioriteras av både EU och Förenta staterna, inte kan föras på bekostnad av vedertagna grundläggande, gemensamma värden såsom respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att terrorismen av i dag, särskilt den globala terrorismen som riktar sig mot stater och deras invånare, utgör ett hot mot de grundläggande mänskliga rättigheter som ligger till grund för våra samhällen. Parlamentet upprepar sin åsikt att kampen mot terrorismen, som prioriteras av både EU och Förenta staterna, inte kan föras på bekostnad av vedertagna grundläggande, gemensamma värden såsom respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| 14. | Europaparlamentet anser att man genom att nonchalera folkrätten i samband med ”kriget mot terrorn” kraftigt urholkar trovärdigheten och slagkraften i kampen mot terrorn. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man genom att nonchalera folkrätten i samband med ”kriget mot terrorn” kraftigt urholkar trovärdigheten och slagkraften i kampen mot terrorn.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU att inför toppmötet mellan EU och Förenta staterna enas om en gemensam strategi och anta en gemensam åtgärd där den amerikanska regeringen uppmanas att lägga ner fånglägret på Guantanamo Bay och tillämpa folkrätten i samband med behandlingen av fångarna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU att inför toppmötet mellan EU och Förenta staterna enas om en gemensam strategi och anta en gemensam åtgärd där den amerikanska regeringen uppmanas att lägga ner fånglägret på Guantanamo Bay och tillämpa folkrätten i samband med behandlingen av fångarna.

| 16. | Europaparlamentet föreslår, med anledning av rekommendationerna från den delegation med ledamöter av Europaparlamentet som nyligen besökte Guantanamo, att en ad hoc-delegation skickas till Guantanamo när parlamentet anser att detta är nödvändigt och lämpligt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet föreslår, med anledning av rekommendationerna från den delegation med ledamöter av Europaparlamentet som nyligen besökte Guantanamo, att en ad hoc-delegation skickas till Guantanamo när parlamentet anser att detta är nödvändigt och lämpligt.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för GUSP, medlemsstaternas parlament, FN:s generalsekreterare, generalsekreteraren och ordföranden för Europarådets parlamentariska församling och till Förenta staternas president och kongress. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för GUSP, medlemsstaternas parlament, FN:s generalsekreterare, generalsekreteraren och ordföranden för Europarådets parlamentariska församling och till Förenta staternas president och kongress.

---

(1)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 353.

(2)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 640.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2006)0070.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0220.

P6_TA(2006)0255

Överläggningarna i utskottet för framställningar (2004-2005)

Europaparlamentets resolution om överläggningarna i utskottet för framställningar under parlamentsåret mars 2004-december 2005 (2005/2135(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet från april 1989 om ökad rätt till framställningar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet från april 1989 om ökad rätt till framställningar (1),

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 194 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 194 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 och artikel 192.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 och artikel 192.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0178/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0178/2006), och av följande skäl:

| A. | Rätten till framställningar är en grundläggande rättighet som oupplösligen hänger samman med medborgarskap i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

Rätten till framställningar är en grundläggande rättighet som oupplösligen hänger samman med medborgarskap i Europeiska unionen.

| B. | Rätten till framställningar har funnits med i EG-fördraget sedan 1992 och bekräftas i artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt i artikel 191 i Europaparlamentets arbetsordning. |
| --- | --- |

B.

Rätten till framställningar har funnits med i EG-fördraget sedan 1992 och bekräftas i artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt i artikel 191 i Europaparlamentets arbetsordning.

| C. | Parlamentet, rådet och kommissionen har formellt slagit fast rätten till framställningar och ställt garantier för inbördes uppföljning av dem mellan institutionerna. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet, rådet och kommissionen har formellt slagit fast rätten till framställningar och ställt garantier för inbördes uppföljning av dem mellan institutionerna.

| D. | Utövandet av denna rättighet är särskilt viktigt för EU-medborgarna, men det är också viktigt för EU:s institutioner, eftersom det ger dem en direkt källa till information om de bekymmer och svårigheter som vanliga medborgare möter i samband med att EU:s lagstiftning tillämpas. |
| --- | --- |

D.

Utövandet av denna rättighet är särskilt viktigt för EU-medborgarna, men det är också viktigt för EU:s institutioner, eftersom det ger dem en direkt källa till information om de bekymmer och svårigheter som vanliga medborgare möter i samband med att EU:s lagstiftning tillämpas.

| E. | Parlamentet betraktar framställningar som ett sätt att förbättra sin politiska tillsyn och kontroll av EU:s åtgärder och av hur EU:s politik införlivas och genomförs av myndigheter på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet betraktar framställningar som ett sätt att förbättra sin politiska tillsyn och kontroll av EU:s åtgärder och av hur EU:s politik införlivas och genomförs av myndigheter på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| F. | När EU utvidgades i maj 2004 fick medborgare från tio nya medlemsstater rätt att göra framställningar till parlamentet på sina nationella språk och det har krävts betydande logistiska insatser för att ge dem möjlighet att utnyttja denna rättighet. |
| --- | --- |

F.

När EU utvidgades i maj 2004 fick medborgare från tio nya medlemsstater rätt att göra framställningar till parlamentet på sina nationella språk och det har krävts betydande logistiska insatser för att ge dem möjlighet att utnyttja denna rättighet.

| G. | Det finns alltid ett behov av att se till att EU:s medborgare informeras på vederbörligt sätt om sin lagliga rätt att göra framställningar till parlamentet om frågor som hör till Europeiska unionens ansvarsområden. |
| --- | --- |

G.

Det finns alltid ett behov av att se till att EU:s medborgare informeras på vederbörligt sätt om sin lagliga rätt att göra framställningar till parlamentet om frågor som hör till Europeiska unionens ansvarsområden.

| H. | Nästan en tredjedel av de framställningar som parlamentet mottar förklaras som ej tillåtliga, delvis till följd av bristfällig information om vilka befogenheter parlamentet, Europeiska ombudsmannen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har samt de möjligheter att få upprättelse som finns på nationell nivå. |
| --- | --- |

H.

Nästan en tredjedel av de framställningar som parlamentet mottar förklaras som ej tillåtliga, delvis till följd av bristfällig information om vilka befogenheter parlamentet, Europeiska ombudsmannen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har samt de möjligheter att få upprättelse som finns på nationell nivå.

| I. | Parlamentet har förbättrat förfarandet för behandling av framställningar för att kunna hantera dem på ett effektivare och öppnare sätt, men anser att det kan göras mer för att integrera och konsolidera administrativa strukturer med ansvaret för arbetet med framställningar, särskilt för att se till att framställarna behandlas på ett balanserat och rättvist sätt och bättre trygga konfidentialiteten när framställarna så begär. |
| --- | --- |

I.

Parlamentet har förbättrat förfarandet för behandling av framställningar för att kunna hantera dem på ett effektivare och öppnare sätt, men anser att det kan göras mer för att integrera och konsolidera administrativa strukturer med ansvaret för arbetet med framställningar, särskilt för att se till att framställarna behandlas på ett balanserat och rättvist sätt och bättre trygga konfidentialiteten när framställarna så begär.

| J. | Samarbete mellan parlamentet, ombudsmannen och kommissionen utgör en grundförutsättning när frågor och klagomål, som medborgarna tar upp i sina framställningar, behandlas, och en viss uppstramning av förfarandena mellan de tre institutionerna, som gemensam granskning av klagomål och framställningar som gäller samma ämne, skulle kunna leda till ökad effektivitet. |
| --- | --- |

J.

Samarbete mellan parlamentet, ombudsmannen och kommissionen utgör en grundförutsättning när frågor och klagomål, som medborgarna tar upp i sina framställningar, behandlas, och en viss uppstramning av förfarandena mellan de tre institutionerna, som gemensam granskning av klagomål och framställningar som gäller samma ämne, skulle kunna leda till ökad effektivitet.

| K. | Enligt artikel 230 i EG-fördraget har parlamentet rätt att vända sig till EG-domstolen på samma villkor som rådet och kommissionen, och har således tillgång till både de lagliga och de politiska instrumenten för att på ett mer effektivt sätt tillvarata medborgarnas legitima intressen. |
| --- | --- |

K.

Enligt artikel 230 i EG-fördraget har parlamentet rätt att vända sig till EG-domstolen på samma villkor som rådet och kommissionen, och har således tillgång till både de lagliga och de politiska instrumenten för att på ett mer effektivt sätt tillvarata medborgarnas legitima intressen.

| L. | Icke desto mindre har parlamentet alltid verkat för ett lojalt samarbete, framför allt med kommissionen, som är fördragens väktare, som ett verkningsfullt sätt att åtgärda problem som medborgarna har vänt sig till parlamentet med. |
| --- | --- |

L.

Icke desto mindre har parlamentet alltid verkat för ett lojalt samarbete, framför allt med kommissionen, som är fördragens väktare, som ett verkningsfullt sätt att åtgärda problem som medborgarna har vänt sig till parlamentet med.

| M. | Enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen av den 26 maj 2005 (2) skall kommissionen ”inte offentliggöra viktiga lagstiftningsförslag eller viktigta initiativ eller beslut innan parlamentet underrättats skriftligen”. |
| --- | --- |

M.

Enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen av den 26 maj 2005 (2) skall kommissionen ”inte offentliggöra viktiga lagstiftningsförslag eller viktigta initiativ eller beslut innan parlamentet underrättats skriftligen”.

| N. | Medlemsstaterna och rådet har en särskild skyldighet att garantera EU:s medborgare att EU:s lagstiftning efterlevs och tillämpas på rätt sätt av nationella, regionala och lokala förvaltningar, däribland av de organ som verkar på bemyndigande av dem. |
| --- | --- |

N.

Medlemsstaterna och rådet har en särskild skyldighet att garantera EU:s medborgare att EU:s lagstiftning efterlevs och tillämpas på rätt sätt av nationella, regionala och lokala förvaltningar, däribland av de organ som verkar på bemyndigande av dem.

| O. | Det skall noteras att alla tillåtliga framställningar som kommer in och granskas naturligtvis inte får en tillfredsställande lösning för EU-medborgarna, men att en rimlig andel av framställningarna faktiskt leder till att ett visst problem får sin lösning, eller belyser en viss fråga som parlamentet senare kan ha användning av när ny gemenskapslagstiftning förhandlas fram. |
| --- | --- |

O.

Det skall noteras att alla tillåtliga framställningar som kommer in och granskas naturligtvis inte får en tillfredsställande lösning för EU-medborgarna, men att en rimlig andel av framställningarna faktiskt leder till att ett visst problem får sin lösning, eller belyser en viss fråga som parlamentet senare kan ha användning av när ny gemenskapslagstiftning förhandlas fram.

| 1. | Europaparlamentet slår fast att utskottet för framställningar spelar en avgörande roll när det gäller att återknyta till EU:s medborgare och öka allmänhetens tilltro till att EU:s beslutsprocess kännetecknas av demokratisk legitimitet och ansvar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet slår fast att utskottet för framställningar spelar en avgörande roll när det gäller att återknyta till EU:s medborgare och öka allmänhetens tilltro till att EU:s beslutsprocess kännetecknas av demokratisk legitimitet och ansvar.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att framställningar också uppmärksammar EU-institutionernas företrädare på vad enskilda medborgare förväntar sig av EU:s politik och i vilken utsträckning dessa förväntningar infrias. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att framställningar också uppmärksammar EU-institutionernas företrädare på vad enskilda medborgare förväntar sig av EU:s politik och i vilken utsträckning dessa förväntningar infrias.

| 3. | Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar ger medborgarna en viktig kanal för att ge feedback om EU:s åtgärder och politik, och därmed bidrar till att öka den demokratiska kontrollen över gemenskapslagstiftningen och dess tillämpning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar ger medborgarna en viktig kanal för att ge feedback om EU:s åtgärder och politik, och därmed bidrar till att öka den demokratiska kontrollen över gemenskapslagstiftningen och dess tillämpning på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| 4. | Europaparlamentet betonar att framställningarna ger parlamentet en möjlighet att urskilja och vid behov åtgärda oklarheter i EU:s politiska målsättningar, liksom kryphål i gemenskapslagstiftningen eller felaktig tillämpning av denna från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att framställningarna ger parlamentet en möjlighet att urskilja och vid behov åtgärda oklarheter i EU:s politiska målsättningar, liksom kryphål i gemenskapslagstiftningen eller felaktig tillämpning av denna från medlemsstaternas sida.

| 5. | Europaparlamentet vidhåller att framställningsförfarandet i princip skall vara en rättighet som används av EU-medborgare som inte har några andra överklagandemöjligheter än att vända sig till parlamentet. Parlamentet erinrar om att parlamentsledamöter och medborgare kan utnyttja denna rättighet med stöd av parlamentets regler. Parlamentet påminner ledamöterna om att de har andra parlamentariska förfaranden till sitt förfogande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vidhåller att framställningsförfarandet i princip skall vara en rättighet som används av EU-medborgare som inte har några andra överklagandemöjligheter än att vända sig till parlamentet. Parlamentet erinrar om att parlamentsledamöter och medborgare kan utnyttja denna rättighet med stöd av parlamentets regler. Parlamentet påminner ledamöterna om att de har andra parlamentariska förfaranden till sitt förfogande.

| 6. | Europaparlamentet understryker att kommissionen spelar en avgörande roll när det gäller att göra preliminära analyser av framställningar som hjälper utskottet att finna lämpliga lösningar på de problem som medborgarna möter i sin vardag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att kommissionen spelar en avgörande roll när det gäller att göra preliminära analyser av framställningar som hjälper utskottet att finna lämpliga lösningar på de problem som medborgarna möter i sin vardag.

| 7. | Europaparlamentet betonar att ett ökat samarbete mellan parlamentet, ombudsmannen och kommissionen bidrar till att samtliga parter kan nå sina gemensamma mål att förbättra EU:s administration och utveckla en lagstiftning som håller högre kvalitet och är mer påverkad av medborgarna. Parlamentet understryker att gemensamma uppföranderegler för gemenskapens samtliga institutioner måste införas, och att den kodex för god förvaltningssed som Europeiska ombudsmannen utarbetat med parlamentet stöd bör tjäna som mall för dessa. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att ett ökat samarbete mellan parlamentet, ombudsmannen och kommissionen bidrar till att samtliga parter kan nå sina gemensamma mål att förbättra EU:s administration och utveckla en lagstiftning som håller högre kvalitet och är mer påverkad av medborgarna. Parlamentet understryker att gemensamma uppföranderegler för gemenskapens samtliga institutioner måste införas, och att den kodex för god förvaltningssed som Europeiska ombudsmannen utarbetat med parlamentet stöd bör tjäna som mall för dessa.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin oro och förvåning över att kommissionen i sin 22:a årsrapport om kontroll och tillämpning av gemenskapsrätten (2004) (KOM(2005)0570) i det här sammanhanget inte tillstår att framställningsförfarandet spelar en viktig roll i fråga om att fastställa överträdelser, eftersom framställningarna inte nämns i rapportens huvudtext utan endast i en tabell i Bilaga 1. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin oro och förvåning över att kommissionen i sin 22:a årsrapport om kontroll och tillämpning av gemenskapsrätten (2004) (KOM(2005)0570) i det här sammanhanget inte tillstår att framställningsförfarandet spelar en viktig roll i fråga om att fastställa överträdelser, eftersom framställningarna inte nämns i rapportens huvudtext utan endast i en tabell i Bilaga 1.

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör föranmäla beslut om att inleda överträdelseförfaranden innan den formella underrättelsen delges. Detta är särskilt angeläget när det gäller frågor som parlamentet har mottagit framställning om. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör föranmäla beslut om att inleda överträdelseförfaranden innan den formella underrättelsen delges. Detta är särskilt angeläget när det gäller frågor som parlamentet har mottagit framställning om.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att när medborgare inger både en framställning till parlamentet och ett klagomål till kommissionen om samma fråga skall bägge förfaranden samordnas på vederbörligt sätt, mot bakgrund av att rätten till framställningar är en grundläggande rättighet som tryggas i fördraget, och att parlamentet är ett debattforum med insyn, vilket är en förutsättning för större öppenhet och ansvarsskyldighet gentemot allmänheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar att när medborgare inger både en framställning till parlamentet och ett klagomål till kommissionen om samma fråga skall bägge förfaranden samordnas på vederbörligt sätt, mot bakgrund av att rätten till framställningar är en grundläggande rättighet som tryggas i fördraget, och att parlamentet är ett debattforum med insyn, vilket är en förutsättning för större öppenhet och ansvarsskyldighet gentemot allmänheten.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin växande oro över att kommissionen låter överträdelseförfarandena pågå orimligt och överdrivet länge - ofta i flera år - när de en gång har inletts, och sin missbelåtenhet med de många exemplen på att medlemsstaterna inte följer EG-domstolens beslut. Europaparlamentet anser att detta underminerar det trovärdiga i utformandet och tillämpningen av EG-rätten och att anseendet för EU:s målsättningar försämras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sin växande oro över att kommissionen låter överträdelseförfarandena pågå orimligt och överdrivet länge - ofta i flera år - när de en gång har inletts, och sin missbelåtenhet med de många exemplen på att medlemsstaterna inte följer EG-domstolens beslut. Europaparlamentet anser att detta underminerar det trovärdiga i utformandet och tillämpningen av EG-rätten och att anseendet för EU:s målsättningar försämras.

| 12. | Europaparlamentet framhåller vidare att det är viktigt att medlemsstaterna omgående tillämpar EG domstolens beslut vid överträdelseförfaranden. Parlamentet välkomnar den skärpta politik som kommissionen införde i december 2005 och som går ut på att ställa medlemsstater inför EG-domstolen för att inkräva viten och engångsbelopp. Parlamentet anser att denna politik måste tillämpas energiskt för att EU:s anseende skall stärkas och EU medborgarnas berättigade förväntningar skall mötas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller vidare att det är viktigt att medlemsstaterna omgående tillämpar EG domstolens beslut vid överträdelseförfaranden. Parlamentet välkomnar den skärpta politik som kommissionen införde i december 2005 och som går ut på att ställa medlemsstater inför EG-domstolen för att inkräva viten och engångsbelopp. Parlamentet anser att denna politik måste tillämpas energiskt för att EU:s anseende skall stärkas och EU medborgarnas berättigade förväntningar skall mötas.

| 13. | Europaparlamentet anser att denna oacceptabla situation bör granskas mer i detalj av berörda parlamentsutskott, i syfte att få fram rekommendationer för att göra parlamentets deltagande i överträdelseförfarandena mer påtagligt och skapa effektivare möjligheter för medborgarna att få upprättelse. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att denna oacceptabla situation bör granskas mer i detalj av berörda parlamentsutskott, i syfte att få fram rekommendationer för att göra parlamentets deltagande i överträdelseförfarandena mer påtagligt och skapa effektivare möjligheter för medborgarna att få upprättelse.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av nationella informationskampanjer som syftar till att öka medborgarnas kunskap om EG:s lagstiftning, politik och mål. Dessa kampanjer kan också bidra till att minska antalet ogrundade framställningar och klagomål, och samtidigt till att förbättra parlamentets och kommissionens arbete med att tillsammans med medlemsstaterna se till att EU:s lagar och politik tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker vikten av nationella informationskampanjer som syftar till att öka medborgarnas kunskap om EG:s lagstiftning, politik och mål. Dessa kampanjer kan också bidra till att minska antalet ogrundade framställningar och klagomål, och samtidigt till att förbättra parlamentets och kommissionens arbete med att tillsammans med medlemsstaterna se till att EU:s lagar och politik tillämpas korrekt.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna spelar en avgörande roll när det gäller att tilllämpa EG:s lagstiftning korrekt och göra EU mer angeläget för medborgarna. Parlamentet anser att det krävs bättre samordning när företrädare för medlemsstaterna och deras parlament deltar i debatterna i utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna spelar en avgörande roll när det gäller att tilllämpa EG:s lagstiftning korrekt och göra EU mer angeläget för medborgarna. Parlamentet anser att det krävs bättre samordning när företrädare för medlemsstaterna och deras parlament deltar i debatterna i utskottet för framställningar.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar till att undersökningsgrupper i enlighet med artikel 192 i arbetsordningen, med tydliga mål och syften, då och då sänds ut till olika medlemsstater i EU för att undersöka ärenden som framställare tagit upp. Parlamentet vidhåller sitt stöd för sådana delegationsbesök när situationen så kräver, eftersom de ger en klarare syn på ofta komplicerade problem ute på fältet och bidrar till att öka de behöriga myndigheternas kunskap om särskilda frågor, vilket också ökar kravet på att verkningsfulla och pragmatiska lösningar i medborgarnas intresse utarbetas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar till att undersökningsgrupper i enlighet med artikel 192 i arbetsordningen, med tydliga mål och syften, då och då sänds ut till olika medlemsstater i EU för att undersöka ärenden som framställare tagit upp. Parlamentet vidhåller sitt stöd för sådana delegationsbesök när situationen så kräver, eftersom de ger en klarare syn på ofta komplicerade problem ute på fältet och bidrar till att öka de behöriga myndigheternas kunskap om särskilda frågor, vilket också ökar kravet på att verkningsfulla och pragmatiska lösningar i medborgarnas intresse utarbetas.

| 17. | Europaparlamentet kräver att de rapporter som antas som ett resultat av dessa delegationers arbete skall vidarebefordras till parlamentets presidium och när så erfordras för kännedom till andra utskott som berörs av frågorna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att de rapporter som antas som ett resultat av dessa delegationers arbete skall vidarebefordras till parlamentets presidium och när så erfordras för kännedom till andra utskott som berörs av frågorna.

| 18. | Europaparlamentet understryker att rådet oftare bör vara delaktigt i utskottets verksamhet och uppmuntrar rådet att delta i utskottets sammanträden på lämplig nivå, i enlighet med det interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning som rådet, parlamentet och kommissionen antog den 16 december 2003 (3). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att rådet oftare bör vara delaktigt i utskottets verksamhet och uppmuntrar rådet att delta i utskottets sammanträden på lämplig nivå, i enlighet med det interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning som rådet, parlamentet och kommissionen antog den 16 december 2003 (3).

| 19. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag att rådet skall utse en högre tjänsteman som skall samordna frågor som har med framställningar att göra, eftersom många av framställningarna kan beröra känsliga politiska frågor som har samband med medlemsstaternas införlivande av EG-rätten och förverkligandet av EU:s mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar sitt förslag att rådet skall utse en högre tjänsteman som skall samordna frågor som har med framställningar att göra, eftersom många av framställningarna kan beröra känsliga politiska frågor som har samband med medlemsstaternas införlivande av EG-rätten och förverkligandet av EU:s mål.

| 20. | Europaparlamentet noterar att antalet framställningar som inkom till parlamentet under det första året efter det att EU utvidgades till att omfatta 25 medlemsstater har hållit sig relativt konstant, tvärtemot vad som ursprungligen förväntades. Det är dock ofrånkomligt att medborgarna i de nya medlemsstaterna kommer att använda rätten till framställningar oftare ju mer de bekantar sig med framställningsförfarandet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att antalet framställningar som inkom till parlamentet under det första året efter det att EU utvidgades till att omfatta 25 medlemsstater har hållit sig relativt konstant, tvärtemot vad som ursprungligen förväntades. Det är dock ofrånkomligt att medborgarna i de nya medlemsstaterna kommer att använda rätten till framställningar oftare ju mer de bekantar sig med framställningsförfarandet.

| 21. | Europaparlamentet kräver att åtgärder vidtas av parlamentet både på EU-nivå och på nationell nivå för att öka EU-medborgarnas kunskap om sin rätt att göra framställningar till parlamentet om frågor som hör till EU:s befogenheter och som berör dem direkt enligt artikel 194 i fördraget, samt att också understryka att klagomål till ombudsmannen enligt artikel 195 i fördraget bara får avse påstådda administrativa missförhållanden i EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att åtgärder vidtas av parlamentet både på EU-nivå och på nationell nivå för att öka EU-medborgarnas kunskap om sin rätt att göra framställningar till parlamentet om frågor som hör till EU:s befogenheter och som berör dem direkt enligt artikel 194 i fördraget, samt att också understryka att klagomål till ombudsmannen enligt artikel 195 i fördraget bara får avse påstådda administrativa missförhållanden i EU:s institutioner och organ.

| 22. | Europaparlamentet noterar och välkomnar de åtgärder som har vidtagits för att förstärka utskottets sekretariat så att behovet av språklig, rättslig och politisk expertis tillgodoses, och betonar att denna process bör fortgå så att svarstiderna blir kortare, undersökningarna ännu effektivare och servicen tillgänglig för alla EU medborgare på lika villkor. Samtidigt beklagar parlamentet den bestående personalbrist som utskottssekretariatet i förhållande till det växande antalet framställningar från de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar och välkomnar de åtgärder som har vidtagits för att förstärka utskottets sekretariat så att behovet av språklig, rättslig och politisk expertis tillgodoses, och betonar att denna process bör fortgå så att svarstiderna blir kortare, undersökningarna ännu effektivare och servicen tillgänglig för alla EU medborgare på lika villkor. Samtidigt beklagar parlamentet den bestående personalbrist som utskottssekretariatet i förhållande till det växande antalet framställningar från de nya medlemsstaterna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att överväga att vid lämpligt tillfälle avsevärt öka medlemstalet för utskottet för framställningar till 50 fullvärdiga medlemmar så att Europas medborgare kan vara försäkrade om att de ärenden de framför finner större förståelse inom utskottet och att parlamentet därmed har bättre möjlighet att möta framställarnas förväntningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att överväga att vid lämpligt tillfälle avsevärt öka medlemstalet för utskottet för framställningar till 50 fullvärdiga medlemmar så att Europas medborgare kan vara försäkrade om att de ärenden de framför finner större förståelse inom utskottet och att parlamentet därmed har bättre möjlighet att möta framställarnas förväntningar.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att ett nytt datorprogramsystem för hantering av framställningar, som både fungerar som en databas och som ett administrativt redskap för information om hur arbetet med framställningarna fortskrider, infördes i juli 2005. Parlamentet påpekar att programvaran e-Petition är tillgänglig för utskottets ledamöter, deras assistenter och de politiska gruppernas personal, och att syftet är att ytterligare öka insynen och effektiviteten i utskottets verksamhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att ett nytt datorprogramsystem för hantering av framställningar, som både fungerar som en databas och som ett administrativt redskap för information om hur arbetet med framställningarna fortskrider, infördes i juli 2005. Parlamentet påpekar att programvaran e-Petition är tillgänglig för utskottets ledamöter, deras assistenter och de politiska gruppernas personal, och att syftet är att ytterligare öka insynen och effektiviteten i utskottets verksamhet.

| 25. | Europaparlamentet noterar att artikel 230 i fördraget gör det möjligt för parlamentet att dra överträdelser av fördraget eller andra lagbestämmelser som har med tillämpningen av det att göra inför EG-domstolen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att artikel 230 i fördraget gör det möjligt för parlamentet att dra överträdelser av fördraget eller andra lagbestämmelser som har med tillämpningen av det att göra inför EG-domstolen.

| 26. | Europaparlamentet understryker sin lagliga rätt att vid behov använda sig av sina befogenheter för att sätta stopp för en allvarlig överträdelse av gemenskapsrätten som framkommit när en framställning har granskats. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker sin lagliga rätt att vid behov använda sig av sina befogenheter för att sätta stopp för en allvarlig överträdelse av gemenskapsrätten som framkommit när en framställning har granskats.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att det sedan 1998 har efterlyst en översyn av det interinstitutionella avtalet från 1989. Det upprepar sin brådskande begäran att rådet och kommissionen genomför en sådan översyn i syfte att effektivisera arbetet med att lösa tvister och att utarbeta en klar och konsekvent ram för det viktiga samarbetet mellan institutionerna på området i fråga. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att det sedan 1998 har efterlyst en översyn av det interinstitutionella avtalet från 1989. Det upprepar sin brådskande begäran att rådet och kommissionen genomför en sådan översyn i syfte att effektivisera arbetet med att lösa tvister och att utarbeta en klar och konsekvent ram för det viktiga samarbetet mellan institutionerna på området i fråga.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar det ansvariga utskottet att i nära samarbete med utskottet för framställningar se över de befintliga reglerna för framställningsförfarandet för att det bättre skall stämma överens med rådande bästa praxis och förstärka förfaranden som rör skyddet av uppgifter och konfidentialitet utan att undergräva den viktiga öppenheten i framställningsförfarandet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar det ansvariga utskottet att i nära samarbete med utskottet för framställningar se över de befintliga reglerna för framställningsförfarandet för att det bättre skall stämma överens med rådande bästa praxis och förstärka förfaranden som rör skyddet av uppgifter och konfidentialitet utan att undergräva den viktiga öppenheten i framställningsförfarandet.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och rapporten från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar, parlament, utskott för framställningar och ombudsmän eller organ med liknande befogenheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och rapporten från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar, parlament, utskott för framställningar och ombudsmän eller organ med liknande befogenheter.

---

(1)  EGT C 120, 12.4.1989, s. 90.

(2)  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 123.

(3)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

---

Onsdag 14 juni 2006

| 9.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 300/143 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 300/143

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Europeiska rådets möte (Bryssel, 15-16 juni 2006) (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelse av Europeiska rådet, inbegripet nästa steg inom perioden för eftertanke

Muntlig fråga (O-0033/2006) från Jo Leinen, för utskottet AFCO, till kommissionen: Nästa steg under perioden av eftertanke (B6-0208/2006)

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) och José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde uttalanden.

Jo Leinen utvecklade den muntliga frågan.

Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, och Othmar Karas.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Jan Marinus Wiersma, Silvana Koch-Mehrin, Johannes Voggenhuber, Gabriele Zimmer, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Marie Le Pen, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Karin Riis-Jørgensen, Pierre Jonckheer, Erik Meijer, Konrad Szymański, Bastiaan Belder, Roger Helmer, Gerardo Galeote, Robert Goebbels, Andrew Duff, Bernat Joan i Marí, Jonas Sjöstedt, Roger Knapman, Mario Borghezio, Jacques Toubon, Magda Kósáné Kovács, Bronisław Geremek, Georgios Karatzaferis, Jana Bobošíková, Antonio Tajani, Harlem Désir, Karin Resetarits, Nils Lundgren, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bogusław Sonik, Poul Nyrup Rasmussen, Markus Ferber, Genowefa Grabowska, Íñigo Méndez de Vigo, Achille Occhetto, Tunne Kelam, Stavros Lambrinidis, Geoffrey Van Orden, Richard Corbett, Margie Sudre, Carlos Carnero González, Francisco José Millán Mon, Riitta Myller, Alexander Stubb, Zsolt László Becsey, Charles Tannock, Hubert Pirker, Panayiotis Demetriou, Hans Winkler och José Manuel Barroso.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artiklarna 103.2 och 108.5 i arbetsordningen):

Bulgariens och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)

| — | André Brie för GUE/NGL-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU (B6-0343/2006), |
| --- | --- |

—

André Brie för GUE/NGL-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU (B6-0343/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Joost Lagendijk, Milan Horáček och Elly de Groen-Kouwenhoven för Verts/ALEgruppen, om förberedelserna inför Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006 (B6-0344/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Joost Lagendijk, Milan Horáček och Elly de Groen-Kouwenhoven för Verts/ALEgruppen, om förberedelserna inför Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006 (B6-0344/2006),

| — | Nicholson of Winterbourne och Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutning (B6-0345/2006), |
| --- | --- |

—

Nicholson of Winterbourne och Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutning (B6-0345/2006),

| — | Geoffrey Van Orden, Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Francisco José Millán Mon för PPE-DE-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutning (B6-0346/2006), |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Francisco José Millán Mon för PPE-DE-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutning (B6-0346/2006),

| — | Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutningsprocess (B6-0347/2006), |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutningsprocess (B6-0347/2006),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici och Alexandra Dobolyi för PSE-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutning (B6-0348/2006). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici och Alexandra Dobolyi för PSE-gruppen, om Bulgariens och Rumäniens anslutning (B6-0348/2006).

Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)

| — | Jo Leinen, för utskottet AFCO, om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid (B6-0327/2006). |
| --- | --- |

—

Jo Leinen, för utskottet AFCO, om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid (B6-0327/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.7 i protokollet av den 14.6.2006 och punkt 4.8 i protokollet av den 14.6.2006.

3.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar Nepals vice premiärminister och utrikesminister M. K. P. Sharma Oli, vilken hade tagit plats på åhörarläktaren.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

4.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

4.1   Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater [07307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Ioannis Varvitsiotis (A6-0187/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

INITIATIV, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0256)

4.2   Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk [KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Frieda Brepoels (A6-0124/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0257)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0257)

4.3   Skydd av personuppgifter * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete [KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Martine Roure (A6-0192/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Martine Roure (föredragande) påpekade ett fel i resolutionsförslaget och lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 29; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0258)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Martine Roure åberopade artikel 53.2 i arbetsordningen och begärde att omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skulle skjutas upp.

Parlamentet godkände denna begäran.

Ärendet ansågs därmed återförvisat till ansvarigt utskott för ytterligare beredning.

4.4   EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier (omröstning)

Betänkande om Europeiska gemenskapens beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier [2006/2062(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Adamos Adamou (A6-0176/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0259)

4.5   Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (omröstning)

Betänkande om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) [2006/2007(INI)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0172/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0260)

4.6   Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (omröstning)

Betänkande om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi [2005/2191(INI)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Tatjana Ždanoka (A6-0189/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

Talare: Alessandra Mussolini gjorde ett personligt uttalande (talmannen fråntog talaren ordet, eftersom hennes inlägg inte rörde sig om ett personligt uttalande).

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0261)

4.7   Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0343/2006, B6-0344/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006 och B6-0348/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0343/2006 (ersätter B6-0343/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006 och B6-0348/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Geoffrey Van Orden och Francisco José Millán Mon för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Geoffrey Van Orden och Francisco José Millán Mon för PPE-DE-gruppen,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici och Alexandra Dobolyi för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici och Alexandra Dobolyi för PSE-gruppen,

| — | Nicholson of Winterbourne och Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Nicholson of Winterbourne och Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen,

| — | André Brie och Miloslav Ransdorf för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

André Brie och Miloslav Ransdorf för GUE/NGL-gruppen,

| — | Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański och Inese Vaidere för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0262)

(Resolutionsförslag B6-0344/2006 bortföll.)

Inlägg om omröstningen:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 6, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 6, vilket beaktades.

4.8   Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0327/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0263)

Inlägg om omröstningen:

| — | Gerard Batten åberopade artikel 35 i arbetsordningen och bestred giltigheten i denna omröstning (talmannen fråntog honom ordet, eftersom denna bestämmelse i arbetsordningen endast gäller kommissionens förslag eller andra handlingar av lagstiftningskaraktär). |
| --- | --- |

—

Gerard Batten åberopade artikel 35 i arbetsordningen och bestred giltigheten i denna omröstning (talmannen fråntog honom ordet, eftersom denna bestämmelse i arbetsordningen endast gäller kommissionens förslag eller andra handlingar av lagstiftningskaraktär).

| — | Brian Crowley och Dirk Sterckx yttrade sig om hur man hade hanterat omröstningen om andra delen av ändringsförslag 2. |
| --- | --- |

—

Brian Crowley och Dirk Sterckx yttrade sig om hur man hade hanterat omröstningen om andra delen av ändringsförslag 2.

5.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Ioannis Varvitsiotis - A6-0187/2006

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Betänkande Martine Roure - A6-0192/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Betänkande Giuseppe Gargani - A6-0172/2006

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

Betänkande Tatjana Ždanoka - A6-0189/2006

| — | Lasse Lehtinen, Frank Vanhecke, Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Lasse Lehtinen, Frank Vanhecke, Philip Claeys

Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006) - RC-B6-0343/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006) - B6-0327/2006

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

*

- *

Talare: Brian Crowley yttrade sig om hur omröstningen förlöpte om resolutionen om nästa steg under perioden av eftertanke (B6-0327/2006).

6.   Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Betänkande Giuseppe Gargani - A6-0172/2006

| — | punkt 2

  ja: Lissy Gröner |
| --- | --- |

—

punkt 2

ja: Lissy Gröner

| — | punkt 4

  ja: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

punkt 4

ja: Rainer Wieland

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Anders Wijkman

Betänkande Tatjana Ždanoka - A6-0189/2006

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Mathieu Grosch |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Mathieu Grosch

Nästa steg under perioden av eftertanke - B6-0327/2006

| — | ändringsförslag 1

  nej: John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: John Attard-Montalto

| — | punkt 2, andra delen

  ja: John Attard-Montalto, Hubert Pirker, Alain Lipietz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

  nej: Jeffrey Titford |
| --- | --- |

—

punkt 2, andra delen

ja: John Attard-Montalto, Hubert Pirker, Alain Lipietz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

nej: Jeffrey Titford

| — | ändringsförslag 11

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

ja: Claude Turmes

| — | punkt 7, andra delen

  ja: Inger Segelström

  nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

punkt 7, andra delen

ja: Inger Segelström

nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Zita Pleštinská |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Zita Pleštinská

Maria Berger meddelade att hon inte hade deltagit i de första omröstningarna, eftersom hennes omröstningsutrustning inte hade fungerat.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.20 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

7.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

8.   Strategi för hållbar utveckling (debatt)

Muntlig fråga (O-0041/2006) från Anders Wijkman, John Bowis och Karl-Heinz Florenz för PPE-DE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0209/2006)

Muntlig fråga (O-0042/2006) från Anders Wijkman, John Bowis och Karl-Heinz Florenz för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0210/2006)

Muntlig fråga (O-0043/2006) från Chris Davies för ALDE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0211/2006)

Muntlig fråga (O-0044/2006) från Chris Davies för ALDE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0212/2006)

Muntlig fråga (O-0045/2006) från Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0213/2006)

Muntlig fråga (O-0046/2006) från Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0214/2006)

Muntlig fråga (O-0047/2006) från Adamos Adamou och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0215/2006)

Muntlig fråga (O-0048/2006) från Adamos Adamou och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0216/2006)

Muntlig fråga (O-0050/2006) från Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0217/2006)

Muntlig fråga (O-0051/2006) från Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0218/2006)

Muntlig fråga (O-0052/2006) från Guido Sacconi för PSE-gruppen, till rådet: Hållbar utveckling (B6-0219/2006)

Muntlig fråga (O-0053/2006) från Guido Sacconi för PSE-gruppen, till kommissionen: Hållbar utveckling (B6-0220/2006)

Muntlig fråga (O-0056/2006) från Liam Aylward för UEN-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0222/2006)

Muntlig fråga (O-0057/2006) från Liam Aylward för UEN-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0223/2006)

Anders Wijkman utvecklade de muntliga frågorna B6-0209/2006 och B6-0210/2006.

Chris Davies utvecklade de muntliga frågorna B6-0211/2006 och B6-0212/2006.

Satu Hassi utvecklade de muntliga frågorna B6-0213/2006 och B6-0214/2006.

Adamos Adamou utvecklade de muntliga frågorna B6-0215/2006 och B6-0216/2006.

Johannes Blokland utvecklade de muntliga frågorna B6-0217/2006 och B6-0218/2006.

Guido Sacconi utvecklade de muntliga frågorna B6-0219/2006 och B6-0220/2006.

Alessandro Foglietta (ersättare för frågeställaren) utvecklade de muntliga frågorna B6-0222/2006 och B6-0223/2006.

Josef Pröll (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade de muntliga frågorna B6-0209/2006, B6-0211/2006, B6-0213/2006, B6-0215/2006, B6-0217/2006, B6-0219/2006 och B6-0222/2006.

Joe Borg (ledamot av kommissionen) besvarade de muntliga frågorna B6-0210/2006, B6-0212/2006, B6-0214/2006, B6-0216/2006, B6-0218/2006, B6-0220/2006 och B6-0223/2006.

Talare: Cristina Gutiérrez-Cortines för PPE-DE-gruppen, Riitta Myller för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDEgruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Michael Henry Nattrass för IND/DEM-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Jean-Claude Martinez, Charlotte Cederschiöld, Britta Thomsen, Marie Anne Isler Béguin och András Gyürk.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Carl Schlyter, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Josef Pröll och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Karl-Heinz Florenz, John Bowis, Anders Wijkman och Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen, Anne Ferreira och Guido Sacconi för PSE-gruppen, Chris Davies för ALDE-gruppen, Satu Hassi, Elisabeth Schroedter, Carl Schlyter och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Liam Aylward, Alessandro Foglietta och Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen, Johannes Blokland, om den reviderade strategin för en hållbar utveckling (B6-0335/2006). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, John Bowis, Anders Wijkman och Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen, Anne Ferreira och Guido Sacconi för PSE-gruppen, Chris Davies för ALDE-gruppen, Satu Hassi, Elisabeth Schroedter, Carl Schlyter och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Liam Aylward, Alessandro Foglietta och Adriana Poli Bortone för UEN-gruppen, Johannes Blokland, om den reviderade strategin för en hållbar utveckling (B6-0335/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.9 i protokollet av den 15.6.2006.

9.   Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Patrick Gaubert för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDEgruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen, Bogdan Pęk för IND/DEM-gruppen, Maciej Marian Giertych, grupplös, Bogusław Sonik, Martine Roure, Frédérique Ries, Bairbre de Brún, Eoin Ryan, Urszula Krupa, Frank Vanhecke, Alexander Stubb, Józef Pinior, Mojca Drčar Murko, Dimitrios Papadimoulis, Jan Tadeusz Masiel, Michael Cashman, Sarah Ludford, Kader Arif, Claude Moraes, Hélène Goudin, Hans Winkler och Vladimír Špidla.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Patrick Gaubert för PPE-DE-gruppen, om angrepp med rasistiska motiv i Europeiska unionen (B6-0328/2006), |
| --- | --- |

—

Patrick Gaubert för PPE-DE-gruppen, om angrepp med rasistiska motiv i Europeiska unionen (B6-0328/2006),

| — | Brian Crowley och Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, om det ökade rasistiska våldet i Europa (B6-0329/2006), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley och Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, om det ökade rasistiska våldet i Europa (B6-0329/2006),

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om det ökade rasistiska våldet i Europa (B6-0330/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om det ökade rasistiska våldet i Europa (B6-0330/2006),

| — | Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (B6-0331/2006), |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (B6-0331/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach och Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, om rasistiskt och homofobiskt våld (B6-0332/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach och Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, om rasistiskt och homofobiskt våld (B6-0332/2006),

| — | Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman och Claude Moraes för PSE-gruppen, om ökningen av det rasistiska och homofobiska språkbruket och våldet i Europa (B6-0333/2006). |
| --- | --- |

—

Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman och Claude Moraes för PSE-gruppen, om ökningen av det rasistiska och homofobiska språkbruket och våldet i Europa (B6-0333/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.10 i protokollet av den 15.6.2006.

10.   Handeldvapen (debatt)

Muntlig fråga (O-0014/2006) från Elmar Brok och Karl von Wogau, för utskottet AFET, till rådet: Europeiska unionen och FN:s uppföljningskonferens om handeldvapen 2006 (B6-0225/2006)

Muntlig fråga (O-0015/2006) från Elmar Brok och Karl von Wogau, för utskottet AFET, till kommissionen: Europeiska unionen och FN:s uppföljningskonferens om handeldvapen 2006 (B6-0226/2006)

Raül Romeva i Rueda (som ersatte frågeställarna) utvecklade de muntliga frågorna.

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan B6-0225/2006.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade frågan B6-0226/2006.

Talare: Geoffrey Van Orden för PPE-DE-gruppen, Ana Maria Gomes för PSE-gruppen, Tobias Pflüger för GUE/NGL-gruppen, och Richard Howitt.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Raül Romeva i Rueda, för utskottet AFET, om eldhandvapen och lätta vapen, inför konferensen 2006 för översyn av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med eldhandvapen och lätta vapen i alla avseenden, och i riktning mot att utarbeta ett internationellt vapenhandelsfördrag (B6-0334/2006). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, för utskottet AFET, om eldhandvapen och lätta vapen, inför konferensen 2006 för översyn av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med eldhandvapen och lätta vapen i alla avseenden, och i riktning mot att utarbeta ett internationellt vapenhandelsfördrag (B6-0334/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.11 i protokollet av den 15.6.2006.

11.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0224/2006).

Första delen

Fråga 1 (Bernd Posselt): Anslutningsförhandlingarna med Kroatien.

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Reinhard Rack och Andreas Mölzer.

Fråga 2 (Robert Evans): Handel med mänskliga organ och vävnader.

Hans Winkler besvarade frågan samt en följdfråga från Richard Howitt (ersättare för frågeställaren).

Fråga 3 (Gay Mitchell): Irans ambitioner på kärnenergiområdet.

Hans Winkler besvarade frågan samt följdfrågor från Gay Mitchell, Piia-Noora Kauppi och Andreas Mölzer.

Fråga 4 (Miguel Angel Martínez Martínez): Strategi för Afrika, utveckling och migration.

Hans Winkler besvarade frågan samt följdfrågor från Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell och Reinhard Rack.

Fråga 5 (Laima Liucija Andrikienė): EU:s framtida politik i anslutning till de avtal om underlättad visering mellan EU och Ryssland som nyligen undertecknades.

Hans Winkler besvarade frågan samt följdfrågor från Laima Liucija Andrikienė, Justas Vincas Paleckis och Alexander Stubb.

Andra delen

Fråga 6 (Fiona Hall): Hållbar produktion av biobränsle.

Fråga 7 (Agnes Schierhuber): Biomassa och biobränslen.

Josef Pröll (rådets tjänstgörande ordförande) svarade på frågorna samt följdfrågor från Fiona Hall, Agnes Schierhuber, Georgios Papastamkos, Glenis Willmott och Andreas Mölzer.

Fråga 8 hade dragits tillbaka.

Fråga 9 (Othmar Karas): Förorenande utsläpp från personbilar.

Josef Pröll besvarade frågan samt följdfrågor från Othmar Karas och Paul Rübig.

Fråga 10 (Seán Ó Neachtain): Stöd till skogsbruksprogram i Europa.

Josef Pröll besvarade frågan samt en följdfråga från Seán Ó Neachtain.

Fråga 11 (Emanuel Jardim Fernandes): Den europeiska skogsbruksstrategin.

Josef Pröll besvarade frågan samt följdfrågor från Emanuel Jardim Fernandes och Reinhard Rack.

Fråga 12 (Péter Olajos): Skummande vatten i floden Rába.

Josef Pröll besvarade frågan samt följdfrågor från Péter Olajos och Paul Rübig.

Fråga 13 (Antonios Trakatellis): Skyddet av Medelhavets miljö i EU och övriga Medelhavsländer genom avtalen om partnerskap och Barcelonaprocessen.

Josef Pröll besvarade frågan samt en följdfråga från Antonios Trakatellis.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.15 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

12.   Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten [KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Paolo Costa (A6-0194/2006).

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Paolo Costa redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Romano Maria La Russa (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Philip Bradbourn för PPE-DEgruppen, Saïd El Khadraoui för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Georg Jarzembowski, Inger Segelström, Kyriacos Triantaphyllides, Stanisław Jałowiecki, Inés Ayala Sender, Christine De Veyrac, Bogusław Liberadzki och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.4 i protokollet av den 15.6.2006.

13.   Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (debatt)

Betänkande om utbyggnaden av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS [2005/2168(INI)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Michael Cramer (A6-0183/2006).

Michael Cramer redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Jörg Leichtfried för PSE-gruppen, Dirk Sterckx för ALDEgruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, och Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Reinhard Rack, Gilles Savary, Arūnas Degutis, Marta Vincenzi, Inés Ayala Sender, Saïd El Khadraoui och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.12 i protokollet av den 15.6.2006.

14.   Kustfiske och problem för fiskare som idkar kustfiske (debatt)

Betänkande om kustfisket och problemen för fiskare som sysslar med kustfiske [2004/2264(INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006)

Seán Ó Neachtain redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Talare: Teresa Riera Madurell (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Carmen Fraga Estévez för PPEDE-gruppen, Rosa Miguélez Ramos för PSE-gruppen, Dirk Sterckx för ALDE-gruppen, Ian Hudghton för Verts/ALE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Sebastiano (Nello) Musumeci för UEN-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Neil Parish, Paulo Casaca, Leopold Józef Rutowicz, Iles Braghetto, Stavros Arnaoutakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ioannis Gklavakis och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.13 i protokollet av den 15.6.2006.

15.   Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (debatt)

Uttalande av kommissionen: Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2)

Joe Borg (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen, Pervenche Berès för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Alexander Radwan, Ieke van den Burg och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen, Ieke van den Burg och Pervenche Berès för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Alain Lipietz för Verts/ALE-gruppen, Sahra Wagenknecht för GUE/NGL-gruppen, Guntars Krasts för UEN-gruppen,om förslaget till genomförandeåtgärder för marknader för finansiella instrument (B6-0371/2006). |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi för PPE-DE-gruppen, Ieke van den Burg och Pervenche Berès för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Alain Lipietz för Verts/ALE-gruppen, Sahra Wagenknecht för GUE/NGL-gruppen, Guntars Krasts för UEN-gruppen,om förslaget till genomförandeåtgärder för marknader för finansiella instrument (B6-0371/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.8 i protokollet av den 15.6.2006.

16.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 374.611/OJJE).

17.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Miroslav Ouzký

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer *

Betänkande: Ioannis VARVITSIOTIS (A6-0187/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 484, 53, 9 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

484, 53, 9

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

2.   Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I

Betänkande: Frieda BREPOELS (A6-0124/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-7
  9-14
  16-17
  19-23
  25-26 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 8 | utskottet | särsk. | — | |
| 15 | utskottet | särsk. | — | |
| artikel 2, före led a efter punkt 5 | 33 | GUE/NGL | | — | |
| 34 | GUE/NGL | | — | |
| 35 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 2, efter led d | 37 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 5, punkt 1 | 39 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 11, punkt 1 | 29 | PPE-DE | | + | |
| 18 | utskottet | | | |
| artikel 13, punkt 2, stycke 3 | 24 | utskottet | | — | |
| 30 | PPE-DE | | + | |
| artikel 25 | 31 | PPE-DE | | + | |
| bilaga 1, del A, led 2 | 27 | utskottet | | + | |
| 38/rev. | GUE/NGL | | — | |
| bilaga 1, del A, efter led 2 | 36 | GUE/NGL | | — | |
| efter skäl 7 | 32 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-7

9-14

16-17

19-23

25-26

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

8

utskottet

särsk.

—

15

utskottet

särsk.

—

artikel 2, före led a efter punkt 5

33

GUE/NGL

—

34

GUE/NGL

—

35

GUE/NGL

—

artikel 2, efter led d

37

GUE/NGL

—

artikel 5, punkt 1

39

GUE/NGL

—

artikel 11, punkt 1

29

PPE-DE

+

18

utskottet

artikel 13, punkt 2, stycke 3

24

utskottet

—

30

PPE-DE

+

artikel 25

31

PPE-DE

+

bilaga 1, del A, led 2

27

utskottet

+

38/rev.

GUE/NGL

—

bilaga 1, del A, efter led 2

36

GUE/NGL

—

efter skäl 7

32

GUE/NGL

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 28 har strukits.

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: äf 8 och 15

3.   Skydd av personuppgifter *

Betänkande: Martine ROURE (A6-0192/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-28
  30-61 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 29 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | ändrat muntligen |
| 2 | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | omröstningen uppskjuten
  (artikel 53.2 i arbetsordningen) | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-28

30-61

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

29

utskottet

delad

1

+

ändrat muntligen

2

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstningen uppskjuten

(artikel 53.2 i arbetsordningen)

Ändringsförslagen 4 och 5 har slagits samman och ändringsförslag 62 har strukits.

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

äf 29

Första delen: Hela ändringsförslaget utom punkt 6

Andra delen: punkt 6

Övrigt

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag för att ersätta ordet ”åtaganden” med ordet ”överenskommelser” i ändringsförslag 29 (artikel 8d.5).

4.   EG:s beredskapsplan för och insatser mot influensapandemier

Betänkande: Adamos ADAMOU (A6-0176/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | ONU | + | 586, 35, 18 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 612, 26, 7 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 28

punkt

originaltexten

ONU

+

586, 35, 18

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

612, 26, 7

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: slutomröstning

ALDE: punkt 28

5.   Följderna av mål C-176/03 av den 13.9.2005

Betänkande: Giuseppe GARGANI (A6-0172/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1 | IND/DEM | ONU | — | 118, 517, 14 |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | ONU | + | 515, 101, 31 |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | ONU | + | 516, 130, 7 |
| efter punkt 4 | 2=
  12= | ALDE
  PSE, ALDE | | + | |
| 3=
  13= | ALDE
  PSE, ALDE | EO | + | 319, 304, 6 |
| 4 | ALDE | | — | |
| punkt 5, inledningen | 16 | PSE | | — | |
| 14 | PSE, ALDE | EO | — | 300, 323, 14 |
| punkt | originaltexten | | — | |
| punkt 15 | 5 | ALDE | | — | |
| 15 | PSE | | — | |
| efter skäl A | 6 | PSE, ALDE | EO | + | 325, 317, 5 |
| skäl E | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter skäl H | 7 | PSE, ALDE | EO | — | 269, 389, 3 |
| 8 | PSE, ALDE | | + | |
| skäl I | 9 | PSE, ALDE | ONU | — | 294, 355, 6 |
| skäl K | 10 | PSE, ALDE | EO | — | 263, 363, 12 |
| skäl M | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl N | 11 | PSE, ALDE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 523, 78, 57 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

texten i sin helhet

1

IND/DEM

ONU

—

118, 517, 14

punkt 2

punkt

originaltexten

ONU

+

515, 101, 31

punkt 3

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 4

punkt

originaltexten

ONU

+

516, 130, 7

efter punkt 4

2=

12=

ALDE

PSE, ALDE

+

3=

13=

ALDE

PSE, ALDE

EO

+

319, 304, 6

4

ALDE

—

punkt 5, inledningen

16

PSE

—

14

PSE, ALDE

EO

—

300, 323, 14

punkt

originaltexten

—

punkt 15

5

ALDE

—

15

PSE

—

efter skäl A

6

PSE, ALDE

EO

+

325, 317, 5

skäl E

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter skäl H

7

PSE, ALDE

EO

—

269, 389, 3

8

PSE, ALDE

+

skäl I

9

PSE, ALDE

ONU

—

294, 355, 6

skäl K

10

PSE, ALDE

EO

—

263, 363, 12

skäl M

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl N

11

PSE, ALDE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

523, 78, 57

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 1, 9, punkterna 2, 4 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 3

IND/DEM: skäl M och punkt 5

GUE/NGL: punkterna 4 och 5

Begäran om delad omröstning

PSE

Skäl E

Första delen:”Domstolens rättspraxis ... tredje pelaren”

Andra delen:”samtidigt som ... föreligger”

6.   Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi

Betänkande: Tatjana ŽDANOKA (A6-0189/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 10 | PSE | | + | |
| efter punkt 5 | 13 | GUE/NGL | EO | + | 336, 236, 10 |
| punkt 6 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 322, 242, 27 |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 8 | 4 | PPE-DE | EO | — | 284, 345, 18 |
| punkt 10 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 11 | 16S | UEN | ONU | + | 378, 233, 26 |
| punkt | originaltexten | | | |
| punkt 12 | 7 | ALDE, PSE | EO | + | 335, 262, 19 |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 326, 284, 14 |
| punkt 16 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 20 | 11/rev. | PSE | | + | |
| punkt 21 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 22 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 23 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 25 | punkt | originaltexten | ONU | + | 534, 80, 38 |
| punkt 27 | 5 | PPE-DE | | — | |
| punkt 29 | 8 | ALDE, PSE | | + | |
| punkt 30 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| beaktandeled 4 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| beaktandeled 5 | 1=
  14= | PPE-DE
  UEN | | + | |
| beaktandeled 7 och 8 | — | — | | + | beaktandeled 7 och 8 bytte plats |
| efter strecksats 8 | 6 | ALDE, PSE | | + | |
| skäl C | 9 | PSE | | + | |
| skäl D | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl D | 12 | GUE/NGL | | — | |
| skäl E | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl J | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl K | 2=
  15= | PPE-DE
  UEN | | + | |
| punkt | originaltexten | | | |
| skäl P | 3 | PPE-DE | EO | — | 305, 318, 22 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 343, 301, 9 |
| skäl R | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl S | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 390, 222, 47 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

10

PSE

+

efter punkt 5

13

GUE/NGL

EO

+

336, 236, 10

punkt 6

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

322, 242, 27

punkt 7

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 8

4

PPE-DE

EO

—

284, 345, 18

punkt 10

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 11

16S

UEN

ONU

+

378, 233, 26

punkt

originaltexten

punkt 12

7

ALDE, PSE

EO

+

335, 262, 19

punkt 15

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

326, 284, 14

punkt 16

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 18

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 19

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 20

11/rev.

PSE

+

punkt 21

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 22

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 23

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 24

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 25

punkt

originaltexten

ONU

+

534, 80, 38

punkt 27

5

PPE-DE

—

punkt 29

8

ALDE, PSE

+

punkt 30

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

beaktandeled 4

punkt

originaltexten

särsk.

+

beaktandeled 5

1=

14=

PPE-DE

UEN

+

beaktandeled 7 och 8

—

—

+

beaktandeled 7 och 8 bytte plats

efter strecksats 8

6

ALDE, PSE

+

skäl C

9

PSE

+

skäl D

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter skäl D

12

GUE/NGL

—

skäl E

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl J

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl K

2=

15=

PPE-DE

UEN

+

punkt

originaltexten

skäl P

3

PPE-DE

EO

—

305, 318, 22

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

343, 301, 9

skäl R

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl S

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

390, 222, 47

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 16, punkt 25 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: beaktandeled 4, skäl D, E, J, R, S, punkterna 7, 10, 15, 16, 18, 19, 21, 22, 23 och 24

ALDE: punkt 25

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

Skäl P

Första delen:”såsom EUMC betonar ... och över religion”

Andra delen:”Bristen på tillräcklig ... för sådana grupper”

punkt 6

Första delen:”Europaparlamentet beklagar det faktum ... denna situation åtgärdas”

Andra delen:”Parlamentet är av den uppfattningen ... görs i detta sammanhang”

punkt 30

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar kommissionen ... med EU:s lagstiftning”

Andra delen:”Parlamentet kräver ... på det här området”

Övrigt

Föredraganden föreslog att beaktandeled 7 och 8 skulle byta plats.

7.   Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)

Resolutionsförslag: B6-0343/2006, B6-0344/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006, B6-0348/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0343/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| punkt 6 | punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0343/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0344/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0345/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0346/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0347/2006 | | UEN | | | |
| B6-0348/2006 | | PSE | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0343/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

punkt 6

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0343/2006

GUE/NGL

B6-0344/2006

Verts/ALE

B6-0345/2006

ALDE

B6-0346/2006

PPE-DE

B6-0347/2006

UEN

B6-0348/2006

PSE

Övrigt

PPE-DE-gruppen lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 6 till det gemensamma resolutionsförslaget:

Europaparlamentet understryker att båda länderna måste fortsätta stärka den pågående reformen av rättsväsendet genom att ytterligare förbättra insynen, effektiviteten och domstolarnas opartiskhet samt att uppvisa påtagbara ytterligare resultat i kampen mot korruption och då framför allt i kampen mot organiserad brottslighet när det gäller Bulgarien. Parlamentet betonar vikten av att vidta alla åtgärder för att bekämpa människosmuggling och för att se till att den sociala integrationen av romska befolkningsgrupper verkligen ökar, särskilt i fråga om bostäder, hälsovård, utbildning och arbetslöshet.

8.   Nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)

Resolutionsförslag: B6-0327/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag från utskottet AFCO




  (B6-0327/2006) |
| före punkt 1 | 13 | IND/DEM | delad/ONU | | |
| 1 | — | 145, 432, 5 |
| 2 | — | 127, 453, 26 |
| punkt 1 | 1 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | ONU | — | 185, 426, 21 |
| punkt 2 | 2 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | delad | | |
| 1/EO | — | 305, 309, 16 |
| 2/ONU | + | 421, 100, 22 |
| punkt | originaltexten | | | |
| efter punkt 2 | 7 | ALDE,
  BERÈS m.fl. | EO | + | 329, 266, 40 |
| punkt 4 | 12 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 5 | 3 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | | — | |
| efter punkt 5 | 11 | Verts/ALE | ONU | — | 153, 466, 18 |
| punkt 6 | 4 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | ONU | — | 169, 440, 32 |
| punkt 7 | 5 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | delad/ONU | | |
| 1 | — | 186, 450, 10 |
| 2 | | |
| punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 393, 226, 10 |
| 2 | + | 343, 261, 7 |
| artikel 11, led f | 6 | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | | + | |
| skäl A | 8/rev. | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | | — | |
| skäl D | 9/rev. | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | | — | |
| efter skäl F | 10/rev. | ALDE, Verts/ALE,
  BERÈS m.fl. | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 347, 212, 70 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag från utskottet AFCO

(B6-0327/2006)

före punkt 1

13

IND/DEM

delad/ONU

1

—

145, 432, 5

2

—

127, 453, 26

punkt 1

1

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

ONU

—

185, 426, 21

punkt 2

2

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

delad

1/EO

—

305, 309, 16

2/ONU

+

421, 100, 22

punkt

originaltexten

efter punkt 2

7

ALDE,

BERÈS m.fl.

EO

+

329, 266, 40

punkt 4

12

Verts/ALE

+

punkt 5

3

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

—

efter punkt 5

11

Verts/ALE

ONU

—

153, 466, 18

punkt 6

4

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

ONU

—

169, 440, 32

punkt 7

5

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

delad/ONU

1

—

186, 450, 10

2

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

393, 226, 10

2

+

343, 261, 7

artikel 11, led f

6

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

+

skäl A

8/rev.

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

—

skäl D

9/rev.

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

—

efter skäl F

10/rev.

ALDE, Verts/ALE,

BERÈS m.fl.

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

347, 212, 70

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: punkt 7 och slutomröstning

IND/DEM: äf 13

ALDE: äf 1, 4, 5, punkt 7 och slutomröstning

GUE/NGL: andra delen av äf 2

Verts/ALE: äf 1, 4, 5, punkt 11 och slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 7

Första delen: Hela texten utom orden ”för att utreda om ... ratificeringsförfarande”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE, GUE/NGL

äf 2

Första delen:”Europaparlamentet ... splittrad union”

Andra delen:”Parlamentet bekräftar ... dess helhet”

GUE/NGL

äf 5

Första delen:”Europaparlamentet ... på allvar”

Andra delen:”genom både ... antogs 2004”

äf 13

Första delen:”Europaparlamentet ... medlemsstater och”

Andra delen:”uttalar sin fulla ... 61,6 procent”

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Varvitsiotis A6-0187/2006

resolution

Ja-röster: 484

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 53

GUE/NGL: Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Schenardi

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk, Martinez

PPE-DE: Buzek, Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Tobias Pflüger, Sahra Wagenknecht

2.   Betänkande Adamou A6-0176/2006

punkt 28

Ja-röster: 586

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 35

ALDE: Ek, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 18

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Konrad

PSE: Hegyi

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Maria Berger

3.   Betänkande Adamou A6-0176/2006

resolution

Ja-röster: 612

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 26

ALDE: Ek, Malmström, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Savi

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Wijkman

UEN: Tatarella

Nedlagda röster: 7

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Borghezio, Salvini

PSE: Hegyi

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Maria Berger

4.   Betänkande Gargani A6-0172/2006

ändring 1

Ja-röster: 118

ALDE: Cornillet, Davies, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: de Brún, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Gill, Glante, Golik, Paleckis, Pleguezuelos Aguilar, Sornosa Martínez, Szejna, Weber Henri

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Schlyter, Staes

Nej-röster: 517

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Henin, Manolakou, Pafilis, Toussas, Wurtz

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Siekierski

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

Nej-röster:
  Bart Staes

5.   Betänkande Gargani A6-0172/2006

punkt 2

Ja-röster: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Wagenknecht

IND/DEM: Titford

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 101

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Korhola, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gomes

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 31

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Ana Maria Gomes

Nej-röster:
  Malcolm Harbour, Sahra Wagenknecht

Nedlagda röster:
  Hans-Peter Martin

6.   Betänkande Gargani A6-0172/2006

punkt 4

Ja-röster: 516

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 130

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gaubert, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Ettl, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Pinior, Pittella, Riera Madurell, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Henin, Wurtz

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rutowicz

UEN: Krasts

Rättelser till avgivna röster

Nedlagda röster:
  Hans-Peter Martin

7.   Betänkande Gargani A6-0172/2006

ändring 9

Ja-röster: 294

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Pieper, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 355

ALDE: Ek

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Cashman, Corbett, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Pinior, Segelström, Skinner, Titley, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Schlyter

Nedlagda röster: 6

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Glyn Ford

8.   Betänkande Gargani A6-0172/2006

resolution

Ja-röster: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 78

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Florenz, Millán Mon

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 57

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Henin, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Portas, Wurtz

NI: Baco, Borghezio, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Simon Busuttil

Nej-röster:
  Marie-Hélène Aubert

9.   Betänkande Zdanoka A6-0189/2006

ändring 16

Ja-röster: 378

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berger, Falbr, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Ilves, Kuc, Lehtinen, Liberadzki, Mikko, Moraes, Öger, Pahor, Pinior, Riera Madurell, Rosati, Sacconi, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 233

ALDE: Manders, Mohácsi, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Piskorski

PPE-DE: Esteves, Járóka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Fjellner, Glattfelder, Gyürk, Ibrisagic, Olajos, Őry, Schmitt, Schöpflin, Seeberg, Surján

PSE: Gröner

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Claude Moraes

Nedlagda röster:
  Gunnar Hökmark

10.   Betänkande Zdanoka A6-0189/2006

punkt 25

Ja-röster: 534

ALDE: Alvaro, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 80

ALDE: Andrejevs, Cocilovo, Cornillet, Costa, Lambsdorff, Onyszkiewicz, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: del Castillo Vera, Eurlings, Hudacký, Mikolášik, Salafranca Sánchez-Neyra, Záborská

PSE: Ilves, Mikko, Moraes, Tarand

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 38

ALDE: Cavada, Gentvilas, Hall, Harkin, Matsakis, Ortuondo Larrea, Polfer, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Gaľa, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Camiel Eurlings, Claude Moraes

11.   Betänkande Zdanoka A6-0189/2006

resolution

Ja-röster: 390

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Duka-Zólyomi, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gál, Gaľa, Gaubert, Glattfelder, Guellec, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Járóka, Jordan Cizelj, Lamassoure, Mathieu, Olajos, Őry, Queiró, Saïfi, Schöpflin, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ventre, Vlasto, Weisgerber, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 222

ALDE: Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 47

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Gauzès, Hannan, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Mayer, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Françoise Grossetête

12.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 13/1

Ja-röster: 145

ALDE: Gentvilas, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Sinnott

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bauer, Böge, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Duchoň, Evans Jonathan, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Reul, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Dührkop Dührkop, Falbr, Ford, Hasse Ferreira, Kreissl-Dörfler, Mikko, Moraes, Tzampazi

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lipietz, Lucas, Özdemir, Schlyter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 432

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Frassoni, Harms, Hassi, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 5

NI: Kilroy-Silk, Romagnoli

PPE-DE: Fajmon

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Romeva i Rueda

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Marie Anne Isler Béguin

Nej-röster:
  Etelka Barsi-Pataky, Joel Hasse Ferreira, Glyn Ford, Esther Herranz García, Ioannis Kasoulides, Bárbara Dührkop Dührkop, Evangelia Tzampazi, Marie-Hélène Aubert

13.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 13/2

Ja-röster: 127

ALDE: Ortuondo Larrea, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Corbett, Gurmai

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, Lucas, Schlyter, Staes

Nej-röster: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

IND/DEM: Rogalski

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Aylward, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Romeva i Rueda

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Etelka Barsi-Pataky, Richard Corbett, Joel Hasse Ferreira, Marie-Hélène Aubert

Nedlagda röster:
  Marie Anne Isler Béguin

14.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 1

Ja-röster: 185

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Morgantini, Musacchio, Portas, Ransdorf

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Doorn, Eurlings, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Maat, Martens, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Attard-Montalto, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Fruteau, Gill, Goebbels, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Kreissl-Dörfler, Laignel, Mastenbroek, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 426

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Laperrouze, Lehideux, Ries

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Meijer, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Bösch, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Nedlagda röster: 21

ALDE: Cavada, Jäätteenmäki, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski

PSE: Wiersma

UEN: Podkański

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Stéphane Le Foll

Nej-röster:
  Evangelia Tzampazi

15.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 2/2

Ja-röster: 421

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Costa, De Sarnez, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 100

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Gibault, in 't Veld, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Mohácsi, Ortuondo Larrea, Ries, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Maštálka, Seppänen

IND/DEM: Bonde, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Berend, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Garriga Polledo, Gaubert, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Pack, Parish, Posselt, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zatloukal

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Cercas, Christensen, De Vits, El Khadraoui, Gurmai, Jørgensen, Kristensen, Masip Hidalgo, Riera Madurell, Sornosa Martínez, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Buitenweg, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Joan i Marí, Lagendijk, Staes, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Chatzimarkakis, Davies, Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

UEN: Podkański

Verts/ALE: Bennahmias, Flautre, Jonckheer, Romeva i Rueda, Trüpel

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Inés Ayala Sender, Andrew Duff

Nej-röster:
  Janelly Fourtou

Nedlagda röster:
  Michael Cashman

16.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 11

Ja-röster: 153

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Markov, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Portas, Zimmer

NI: Belohorská, Bobošíková

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Castex, Chiesa, Cottigny, Désir, Ford, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Tabajdi, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 466

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ries, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

ALDE: Chatzimarkakis, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Papadimoulis

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Martens

UEN: Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Michael Cashman, Maria Martens

17.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 4

Ja-röster: 169

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Ouzký, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Sonik, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zaleski, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Evans Robert, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Kinnock, Laignel, Mastenbroek, Occhetto, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Krasts, Podkański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 440

ALDE: Beaupuy, Birutis, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ries, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 32

ALDE: Chatzimarkakis, Davies, Kułakowski, Onyszkiewicz, Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Maat, Martens, van Nistelrooij, Wortmann-Kool

PSE: Wiersma

Verts/ALE: Trüpel

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Stéphane Le Foll

18.   B6-0327/2006 - Europas framtid

ändring 5/1

Ja-röster: 186

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Doorn, Eurlings, Maat, Martens, Mayer, van Nistelrooij, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Fruteau, Golik, Gomes, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Lavarra, Mastenbroek, Napoletano, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 450

ALDE: Beaupuy, Birutis, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Ries, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Henin, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 10

ALDE: Chatzimarkakis, Cocilovo, in 't Veld, Kułakowski

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Wiersma

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Stéphane Le Foll

Nej-röster:
  Ana Maria Gomes

19.   B6-0327/2006 - Europas framtid

punkt 7/1

Ja-röster: 393

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Prodi, Ries, Starkevičiūtė, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Krasts, Maldeikis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Nej-röster: 226

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Olajos, Őry, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Tannock, Toubon, Van Orden, Wijkman, Zvěřina

PSE: Correia, Herczog, Kósáné Kovács, Moraes, Moreno Sánchez, Rasmussen, Sánchez Presedo, Skinner, Thomsen

UEN: Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Queiró

PSE: Myller, Wiersma

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Trüpel

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

20.   B6-0327/2006 - Europas framtid

punkt 7/2

Ja-röster: 343

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ries, Starkevičiūtė, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Trüpel

Nej-röster: 261

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Friedrich, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Castex, Christensen, Corbey, Désir, Fruteau, Glante, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Jørgensen, Kósáné Kovács, Laignel, Mastenbroek, Mikko, Myller, Napoletano, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Queiró

PSE: Wiersma

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Ole Christensen, Dan Jørgensen

Nej-röster:
  Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Louis Cottigny

21.   B6-0327/2006 - Europas framtid

resolution

Ja-röster: 347

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 212

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Cappato, Carlshamre, Cavada, Costa, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Chiesa, Christensen, Jørgensen, Laignel

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 70

ALDE: Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lauk, Lewandowski, Maat, Olbrycht, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Cashman, Castex, Corbey, Cottigny, Désir, Evans Robert, Ford, Fruteau, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Howitt, Le Foll, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Rosati, Roure, Savary, Schapira, Skinner, Titley, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Bielan

Verts/ALE: Hudghton, Trüpel

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Ole Christensen, Dan Jørgensen

Nej-röster:
  Neena Gill

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0256

Europeiskt verkställighetsbeslut och överföring av dömda personer *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater (7307/2005 - C6-0139/2005 - 2005/0805(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ (7307/2005) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ (7307/2005) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0139/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0139/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0187/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0187/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges regeringar parlamentets ståndpunkt.

| REPUBLIKEN ÖSTERRIKES, REPUBLIKEN FINLANDS OCH KONUNGARIKET SVERIGES INITIATIV | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Titeln |
| Rådets rambeslut om
  ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater | Rådets rambeslut om
  tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen |
| Ändring 2 |
| Skäl 5 |
| (5) I förbindelserna mellan medlemsstaterna, som präglas av ett särskilt ömsesidigt förtroende för de övriga medlemsstaternas rättssystem, bör man gå längre än enligt befintliga instrument från Europarådet som rör överförande av verkställighet av straff.
  Ett grundläggande åtagande bör fastställas för den verkställande staten att ta emot de av sina medborgare och de personer som är varaktigt lagligt bosatta på dess territorium, vilka i en annan medlemsstat slutligt dömts till frihetsstraff eller omfattas av beslut om frihetsberövande, oberoende av deras samtycke, såvida inte särskilda skäl för vägran föreligger
  . | (5) I förbindelserna mellan medlemsstaterna, som präglas av ett särskilt ömsesidigt förtroende för de övriga medlemsstaternas rättssystem, bör man gå längre än enligt befintliga instrument från Europarådet som rör överförande av verkställighet av straff
  och göra det möjligt för den verkställande staten att erkänna avgöranden som meddelats av myndigheterna i den utfärdande staten. Trots att den dömda personen måste ges tillfredsställande skydd bör det inte längre vara nödvändigt att han eller hon medverkar i förfarandet genom att hans eller hennes samtycke krävs för att en dom skall kunna översändas till en annan medlemsstat för erkännande och verkställighet av den ådömda påföljden
  . |
| Ändring 3 |
| Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) Det ömsesidiga förtroendet för det europeiska området för frihet, säkerhet och rättvisa i brottmål måste stärkas genom åtgärder på europeisk nivå som syftar till bättre harmonisering och ömsesidigt erkännande av domar i brottmål och genom införande av viss europeisk straffrättslig lagstiftning och praxis. |
| Ändring 4 |
| Skäl 6 |
| (6) Överförande av dömda personer till den stat där
  personen
  är medborgare
  ,
  den stat där de är
  lagligen
  bosatta
  eller den stat till vilken personerna har nära anknytning
  för avtjänande av straffet
  främjar
  deras sociala återanpassning. | (6) Överförande av dömda personer till den stat där
  dessa
  är medborgare
  eller
  den stat där de är
  stadigvarande lagligt
  bosatta för avtjänande av straffet
  kommer att underlätta
  deras sociala återanpassning. |
| Ändring 5 |
| Skäl 7 |
| (7) Detta rambeslut avser att stå i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i artikel 6 i fördraget och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt i kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut bör tolkas som ett förbud att vägra verkställa ett beslut om det finns objektiva skäl att tro att påföljden syftar till att straffa en person på grundval av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl. | (7) Detta rambeslut avser att stå i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i artikel 6 i fördraget och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt i kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut bör tolkas som ett förbud att vägra verkställa ett beslut om det finns objektiva skäl att tro att påföljden syftar till att straffa en person på grundval av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl.
  Under förfarandet bör även bestämmelserna om processuella rättigheter i brottmål iakttas, såsom dessa anges i rådets rambeslut. |
| Ändring 6 |
| Artikel 1, led a |
| a) | europeiskt verkställighetsbeslut: ett beslut fattat av en behörig myndighet i en utfärdande stat som avser verkställighet av en slutlig påföljd som ådömts en fysisk person av en domstol i den staten
  , |

REPUBLIKEN ÖSTERRIKES, REPUBLIKEN FINLANDS OCH KONUNGARIKET SVERIGES INITIATIV

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Titeln

Rådets rambeslut om
  ett europeiskt verkställighetsbeslut och överförande av dömda personer mellan Europeiska unionens medlemsstater

Rådets rambeslut om
  tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen

Ändring 2

Skäl 5

(5) I förbindelserna mellan medlemsstaterna, som präglas av ett särskilt ömsesidigt förtroende för de övriga medlemsstaternas rättssystem, bör man gå längre än enligt befintliga instrument från Europarådet som rör överförande av verkställighet av straff.
  Ett grundläggande åtagande bör fastställas för den verkställande staten att ta emot de av sina medborgare och de personer som är varaktigt lagligt bosatta på dess territorium, vilka i en annan medlemsstat slutligt dömts till frihetsstraff eller omfattas av beslut om frihetsberövande, oberoende av deras samtycke, såvida inte särskilda skäl för vägran föreligger
  .

(5) I förbindelserna mellan medlemsstaterna, som präglas av ett särskilt ömsesidigt förtroende för de övriga medlemsstaternas rättssystem, bör man gå längre än enligt befintliga instrument från Europarådet som rör överförande av verkställighet av straff
  och göra det möjligt för den verkställande staten att erkänna avgöranden som meddelats av myndigheterna i den utfärdande staten. Trots att den dömda personen måste ges tillfredsställande skydd bör det inte längre vara nödvändigt att han eller hon medverkar i förfarandet genom att hans eller hennes samtycke krävs för att en dom skall kunna översändas till en annan medlemsstat för erkännande och verkställighet av den ådömda påföljden
  .

Ändring 3

Skäl 5a (nytt)

(5a) Det ömsesidiga förtroendet för det europeiska området för frihet, säkerhet och rättvisa i brottmål måste stärkas genom åtgärder på europeisk nivå som syftar till bättre harmonisering och ömsesidigt erkännande av domar i brottmål och genom införande av viss europeisk straffrättslig lagstiftning och praxis.

Ändring 4

Skäl 6

(6) Överförande av dömda personer till den stat där
  personen
  är medborgare
  ,
  den stat där de är
  lagligen
  bosatta
  eller den stat till vilken personerna har nära anknytning
  för avtjänande av straffet
  främjar
  deras sociala återanpassning.

(6) Överförande av dömda personer till den stat där
  dessa
  är medborgare
  eller
  den stat där de är
  stadigvarande lagligt
  bosatta för avtjänande av straffet
  kommer att underlätta
  deras sociala återanpassning.

Ändring 5

Skäl 7

(7) Detta rambeslut avser att stå i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i artikel 6 i fördraget och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt i kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut bör tolkas som ett förbud att vägra verkställa ett beslut om det finns objektiva skäl att tro att påföljden syftar till att straffa en person på grundval av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl.

(7) Detta rambeslut avser att stå i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i artikel 6 i fördraget och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt i kapitel VI i denna. Inget i detta rambeslut bör tolkas som ett förbud att vägra verkställa ett beslut om det finns objektiva skäl att tro att påföljden syftar till att straffa en person på grundval av dennes kön, ras, religion, etniska ursprung, nationalitet, språk, politiska uppfattning eller sexuella läggning, eller att denna persons ställning kan skadas av något av dessa skäl.
  Under förfarandet bör även bestämmelserna om processuella rättigheter i brottmål iakttas, såsom dessa anges i rådets rambeslut.

Ändring 6

Artikel 1, led a

a)

europeiskt verkställighetsbeslut: ett beslut fattat av en behörig myndighet i en utfärdande stat som avser verkställighet av en slutlig påföljd som ådömts en fysisk person av en domstol i den staten
  ,

| a) | dom: ett beslut eller avgörande av en domstol i den utfärdande staten vilket vunnit laga kraft och innebär att en fysisk person ådöms en påföljd
  , |
| --- | --- |

a)

dom: ett beslut eller avgörande av en domstol i den utfärdande staten vilket vunnit laga kraft och innebär att en fysisk person ådöms en påföljd
  ,

(Hela texten skall anpassas i överensstämmelse härmed.)

Ändring 7

Artikel 1, led b

| b) | påföljd: varje frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärd som utdöms
  av en domstol efter straffrättsligt förfarande för
  en straffbar gärning
  för en angiven tid eller på obestämd tid
  , |
| --- | --- |

b)

påföljd: varje frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärd som utdöms
  av en domstol efter straffrättsligt förfarande för
  en straffbar gärning
  för en angiven tid eller på obestämd tid
  ,

| b) | påföljd: varje frihetsstraff eller
  annan
  frihetsberövande åtgärd som utdöms
  för en begränsad eller obegränsad tid på grund av
  en straffbar gärning
  efter ett straffrättsligt förfarande
  , |
| --- | --- |

b)

påföljd: varje frihetsstraff eller
  annan
  frihetsberövande åtgärd som utdöms
  för en begränsad eller obegränsad tid på grund av
  en straffbar gärning
  efter ett straffrättsligt förfarande
  ,

Ändring 8

Artikel 1, led c

| c) | utfärdande stat: den medlemsstat där
  ett europeiskt verkställighetsbeslut har utfärdats
  , |
| --- | --- |

c)

utfärdande stat: den medlemsstat där
  ett europeiskt verkställighetsbeslut har utfärdats
  ,

| c) | utfärdande stat: den medlemsstat där
  en dom i den mening som avses i detta rambeslut har avkunnats
  , |
| --- | --- |

c)

utfärdande stat: den medlemsstat där
  en dom i den mening som avses i detta rambeslut har avkunnats
  ,

Ändring 9

Artikel 1, led d

| d) | verkställande stat: den medlemsstat till vilken
  ett europeiskt verkställighetsbeslut
  har översänts för verkställighet. |
| --- | --- |

d)

verkställande stat: den medlemsstat till vilken
  ett europeiskt verkställighetsbeslut
  har översänts för verkställighet.

| d) | verkställande stat: den medlemsstat till vilken
  en dom
  har översänts för
  erkännande och
  verkställighet
  av den ådömda påföljden
  . |
| --- | --- |

d)

verkställande stat: den medlemsstat till vilken
  en dom
  har översänts för
  erkännande och
  verkställighet
  av den ådömda påföljden
  .

Ändring 10

Artikel 2, punkt 2

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 får varje medlemsstat, om organisationen av dess interna system gör det nödvändigt, utse en eller flera centrala myndigheter till att ansvara för det administrativa översändandet och mottagandet av ett europeiskt verkställighetsbeslut och att bistå de behöriga myndigheterna.

utgår

Ändring 11

Artikel 2, punkt 3

3. Rådets generalsekretariat skall hålla den erhållna informationen tillgänglig för alla medlemsstater
  och för kommissionen
  .

3. Rådets generalsekretariat skall hålla den erhållna informationen tillgänglig för alla
  berörda
  medlemsstater.

Ändring 12

Artikel 3, punkt 1

1. Syftet med detta rambeslut är att fastställa regler för medlemsstaternas erkännande och verkställande
  på sitt territorium av påföljder som utdömts av en domstol i en annan medlemsstat enligt artikel 1 b
  , oberoende av om verkställigheten redan inletts.

1. Syftet med detta rambeslut är att fastställa regler för medlemsstaternas erkännande
  av en dom
  och verkställande
  av den ådömda påföljden
  , oberoende av om verkställigheten redan inletts.

Ändring 13

Artikel 3, punkt 1a (ny)

1a. Detta rambeslut är endast tillämpligt på erkännande av domar och verkställighet av påföljder i den mening som avses i detta rambeslut. Om utöver påföljden böter och/eller förverkande har utdömts, men ännu inte betalats, indrivits eller verkställts, skall detta inte hindra översändandet av en dom. Erkännandet och verkställigheten av sådana beslut om böter och förverkande i en annan medlemsstat skall grundas på de tillämpliga instrumenten mellan medlemsstaterna, särskilt rådets rambeslut 2005/214/RIF av den 24 februari 2005 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff (2) och rådets rambeslut 2005/.../RIF av den xx.xx.2005 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande (3)

  .

Ändring 14

Artikel 3, punkt 3, led a, inledningen

| a) | Följande artiklar i detta rambeslut skall även tillämpas på verkställighet av påföljder om personen, enligt något villkor i artikel 5.3 i rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, skall återsändas till den verkställande staten för att
  det frihetsstraff eller den frihetsberövande åtgärd
  som
  dömts ut
  i den utfärdande staten
  skall kunna genomföras där
  : |
| --- | --- |

a)

Följande artiklar i detta rambeslut skall även tillämpas på verkställighet av påföljder om personen, enligt något villkor i artikel 5.3 i rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, skall återsändas till den verkställande staten för att
  det frihetsstraff eller den frihetsberövande åtgärd
  som
  dömts ut
  i den utfärdande staten
  skall kunna genomföras där
  :

| a) | Följande artiklar i detta rambeslut skall även tillämpas på verkställighet av påföljder om personen, enligt något villkor i artikel 5.3 i rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, skall återsändas till den verkställande staten för att
  avtjäna den påföljd
  som
  utdömts
  i den utfärdande staten: |
| --- | --- |

a)

Följande artiklar i detta rambeslut skall även tillämpas på verkställighet av påföljder om personen, enligt något villkor i artikel 5.3 i rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, skall återsändas till den verkställande staten för att
  avtjäna den påföljd
  som
  utdömts
  i den utfärdande staten:

Ändring 15

Artikel 3, punkt 3, led a, strecksats 3

| — | Artikel 4.3-4.6:
  Översändande av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut |
| --- | --- |

—

Artikel 4.3-4.6:
  Översändande av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut

| — | Artikel 4.1, 4.3a, 4.4, 4.5 och 4.6
  : Översändande av
  domen och ett intyg |
| --- | --- |

—

Artikel 4.1, 4.3a, 4.4, 4.5 och 4.6
  : Översändande av
  domen och ett intyg

Ändring 16

Artikel 3, punkt 3, led a, strecksats 5

| — | Artikel 8: Erkännande och verkställighet av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut |
| --- | --- |

—

Artikel 8: Erkännande och verkställighet av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut

— Artikel 8: Erkännande och verkställighet av
  en dom

Ändring 17

Artikel 3, punkt 3, led b, strecksats 2

| — | Artikel 8: Erkännande och verkställighet av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut |
| --- | --- |

—

Artikel 8: Erkännande och verkställighet av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut

— Artikel 8: Erkännande och verkställighet av
  en dom

Ändring 18

Artikel 3, punkt 3, led b, stycke 2

Den stat som utfärdat den europeiska arresteringsordern skall förse den verkställande staten med
  den information som ett europeiskt verkställighetsbeslut innehåller
  . De behöriga myndigheterna skall kommunicera direkt med varandra i frågor som rör denna punkt.

Den stat som utfärdat den europeiska arresteringsordern skall förse den verkställande staten med
  domen tillsammans med ett intyg i enlighet med artikel 4
  . De behöriga myndigheterna skall kommunicera direkt med varandra i frågor som rör denna punkt.

Ändring 19

Artikel 4, rubriken

Översändande av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut

Översändande av
  en dom och ett intyg

Ändring 20

Artikel 4, punkt -1 (ny)

-1. En dom tillsammans med ett intyg enligt denna artikel får översändas till en av följande medlemsstater:

| i) | Den stat där den dömda personen är medborgare eller stadigvarande lagligt bosatt. |
| --- | --- |

i)

Den stat där den dömda personen är medborgare eller stadigvarande lagligt bosatt.

| ii) | Den stat där den dömda personen är medborgare och till vilken han eller hon kommer att utvisas när han eller hon avtjänat sitt fängelsestraff på grund av domen eller ett administrativt beslut som fattas till följd av domen. |
| --- | --- |

ii)

Den stat där den dömda personen är medborgare och till vilken han eller hon kommer att utvisas när han eller hon avtjänat sitt fängelsestraff på grund av domen eller ett administrativt beslut som fattas till följd av domen.

| iii) | Den stat där den dömda personen är medborgare eller stadigvarande lagligt bosatt och som har överlämnat honom eller henne till den utfärdande staten på grundval av en europeisk arresteringsorder med förbehåll att personen, efter att ha hörts, skall återsändas till den verkställande staten för vidare verkställighet av den påföljd som utdömts mot honom eller henne i den utfärdande staten. |
| --- | --- |

iii)

Den stat där den dömda personen är medborgare eller stadigvarande lagligt bosatt och som har överlämnat honom eller henne till den utfärdande staten på grundval av en europeisk arresteringsorder med förbehåll att personen, efter att ha hörts, skall återsändas till den verkställande staten för vidare verkställighet av den påföljd som utdömts mot honom eller henne i den utfärdande staten.

| iv) | Den stat där den dömda personen befinner sig eller är medborgare i eller är stadigvarande lagligt bosatt och som samtycker till erkännande och verkställighet av påföljden. |
| --- | --- |

iv)

Den stat där den dömda personen befinner sig eller är medborgare i eller är stadigvarande lagligt bosatt och som samtycker till erkännande och verkställighet av påföljden.

| v) | Den stat där personen är stadigvarande lagligt bosatt, om inte han eller hon har förlorat eller kommer att förlora uppehållstillståndet på grund av domen eller ett administrativt beslut som fattas till följd av domen. |
| --- | --- |

v)

Den stat där personen är stadigvarande lagligt bosatt, om inte han eller hon har förlorat eller kommer att förlora uppehållstillståndet på grund av domen eller ett administrativt beslut som fattas till följd av domen.

| vi) | Den stat som samtycker till översändandet av domen tillsammans med intyget för erkännande och verkställighet av den ådömda påföljden. |
| --- | --- |

vi)

Den stat som samtycker till översändandet av domen tillsammans med intyget för erkännande och verkställighet av den ådömda påföljden.

Innan domen översänds skall den behöriga myndigheten i den utfärdande staten särskilt överväga att på lämpligt sätt samråda med den behöriga myndigheten i den verkställande staten. Samråd är obligatoriskt när domen, i enlighet med de kriterier som fastställs i punkt 1, kan översändas till två eller flera medlemsstater.

Den verkställande staten får på eget initiativ begära att den utfärdande staten översänder domen tillsammans med intyget.

Ändring 21

Artikel 4, punkt 1

1.
  Ett europeiskt verkställighetsbeslut avseende en påföljd enligt artikel 1 b får översändas till myndigheter enligt artikel 2.1 i en medlemsstat där den fysiska person mot vilken påföljden har utdömts är medborgare, där denne är stadigvarande lagligt bosatt eller till vilken denne har nära anknytning. I det sistnämnda fallet får översändandet av ett europeiskt verkställighetsbeslut övervägas endast med den dömda personens samtycke. Den verkställande staten får även självmant uppmana den utfärdande staten att översända ett europeiskt verkställighetsbeslut. Den dömda personen får även begära att den utfärdande eller verkställande statens behöriga myndigheter inleder ett förfarande enligt detta rambeslut
  .

1.
  För att den påföljd som utdömts skall kunna erkännas och verkställas, skall den behöriga myndigheten i den utfärdande staten i enlighet med artikel 3.3a tredje strecksatsen översända domen eller en bestyrkt kopia av den, tillsammans med intyget, direkt till den behöriga myndigheten i den verkställande staten, i form av en skriftlig uppteckning som skall möjliggöra för den verkställande staten att fastställa äktheten. Originalet av domen, eller en bestyrkt kopia av den, och originalet av intyget skall på begäran översändas till den verkställande staten. All officiell kommunikation skall också ske direkt mellan de nämnda behöriga myndigheterna
  .

Ändring 22

Artikel 4, punkt 2

2. Ett europeiskt verkställighetsbeslut får inte översändas om personen mot vilken påföljden har utdömts är varaktigt lagligt bosatt i den utfärdande staten, såvida inte den dömda personen lämnar sitt samtycke till överföringen eller beslutet, eller ett administrativt beslut, som fattas till följd av detta innehåller ett avvisnings- eller utvisningsbeslut eller någon annan åtgärd, som innebär att personen inte tillåts stanna på den utfärdande statens territorium efter det att påföljden har avtjänats.

utgår

Ändring 23

Artikel 4, punkt 3

3. Om det utöver påföljden enligt artikel 1 b för den gärning som ligger till grund för det europeiska verkställighetsbeslutet har utdömts böter som ännu inte betalats av den dömda personen, skall detta inte hindra översändande av ett europeiskt verkställighetsbeslut. Verkställandet av böterna i en annan medlemsstat skall grundas på relevanta bestämmelser på detta område med tillämpning mellan medlemsstaterna.

utgår

Ändring 24

Artikel 4, punkt 3a (ny)

3a. Intyget, för vilket ett standardformulär återges i bilagan, skall vara undertecknat av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten, vilken också skall intyga att dess innehåll är korrekt.

Ändring 25

Artikel 4, punkt 4

4.
  Det europeiska verkställighetsbeslutet
  skall översändas av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten direkt till den behöriga myndigheten i den verkställande staten, i form av en skriftlig uppteckning som skall möjliggöra för den verkställande staten att fastställa äktheten. Allt officiellt informationsutbyte skall också ske direkt mellan de nämnda behöriga myndigheterna.

4.
  Domen
  skall översändas av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten direkt till den behöriga myndigheten i den verkställande staten, i form av en skriftlig uppteckning som skall möjliggöra för den verkställande staten att fastställa äktheten
  och som kan inbegripa uppgifter i någon form om den dömda personens tid i fängelset
  . Allt officiellt informationsutbyte skall också ske direkt mellan de nämnda behöriga myndigheterna.

Ändring 26

Artikel 4, punkt 5

5. Den utfärdande staten skall översända
  det europeiska verkställighetsbeslutet för en person
  till endast en verkställande stat åt gången.

5. Den utfärdande staten skall översända
  domen tillsammans med intyget
  till endast en verkställande stat åt gången.

Ändring 27

Artikel 4, punkt 6

6. Om den behöriga myndigheten i den verkställande staten inte är känd av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten, skall den sistnämnda vidta alla nödvändiga efterforskningar
  , inklusive
  via kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverk som inrättades genom rådets gemensamma åtgärd 98/428/RIF, för att erhålla information från den verkställande staten.

6. Om den behöriga myndigheten i den verkställande staten inte är känd av den behöriga myndigheten i den utfärdande staten, skall den sistnämnda vidta alla nödvändiga efterforskningar via kontaktpunkterna i det europeiska rättsliga nätverk som inrättades genom rådets gemensamma åtgärd 98/428/RIF, för att erhålla information från den verkställande staten.

Ändring 28

Artikel 4, punkt 7

7. Om en myndighet i den verkställande staten tar emot ett europeiskt verkställighetsbeslut och inte är behörig att erkänna det och vidta de åtgärder som krävs för att verkställa det, skall den på eget initiativ översända det europeiska verkställighetsbeslutet till den behöriga myndigheten och underrätta den behöriga myndigheten i den utfärdande staten om detta.

utgår

Ändring 29

Artikel 5, rubriken

Underrättelse till den dömda personen och dennes uppfattning

Underrättelse till den dömda personen, dennes uppfattning och
  underrättelse till brottsoffret respektive brottsoffren.

Ändring 30

Artikel 5, punkt 1

1. En dömd person som befinner sig i den utfärdande staten skall
  om möjligt
  ges tillfälle till att muntligt eller skriftligt ange sin uppfattning innan ett europeiskt verkställighetsbeslut utfärdas. Med förbehåll för artikel 4.1 andra meningen skall personens samtycke inte krävas för översändande av det europeiska verkställighetsbeslutet. Dennes uppfattning skall dock även i dessa fall beaktas när beslut fattas om huruvida ett europeiskt verkställighetsbeslut skall utfärdas och, i förekommande fall, till vilken verkställande stat det skall översändas.

1. En dömd person som befinner sig i den utfärdande staten skall ges tillfälle till att muntligt eller skriftligt ange sin uppfattning innan ett europeiskt verkställighetsbeslut utfärdas. Med förbehåll för artikel 4.1 andra meningen skall personens samtycke inte krävas för översändande av det europeiska verkställighetsbeslutet. Dennes uppfattning skall dock även i dessa fall beaktas när beslut fattas om huruvida ett europeiskt verkställighetsbeslut skall utfärdas och, i förekommande fall, till vilken verkställande stat det skall översändas.

Ändring 31

Artikel 5, punkt 1a (ny)

1a. Brottsoffren skall också underrättas både om att det finns en ansökan om erkännande och verkställighet av en dom och om resultatet av förfarandet, inbegripet beslutet att överföra den dömda personen från den utfärdande staten till den verkställande staten.

Ändring 32

Artikel 5, punkt 2

2. En dömd person som befinner sig i den utfärdande staten skall underrättas av den behöriga myndigheten i denna stat om följderna av en överföring till den verkställande staten. Om den dömda personen befinner sig i den verkställande staten skall underrättelsen lämnas av den behöriga myndigheten i den staten
  , om detta är motiverat i rättvisans intresse
  .

2. En dömd person som befinner sig i den utfärdande staten skall underrättas av den behöriga myndigheten i denna stat om följderna av en överföring till den verkställande staten. Om den dömda personen befinner sig i den verkställande staten skall underrättelsen lämnas av den behöriga myndigheten i den staten.

Ändring 33

Artikel 6

Artikel 6

utgår

Det europeiska verkställighetsbeslutets innehåll och form

1. Det europeiska verkställighetsbeslutet skall innehålla den information som anges i formuläret i bilagan. Den behöriga myndigheten i den utfärdande staten skall underteckna verkställighetsbeslutet och intyga att innehållet är korrekt.

2. Det europeiska verkställighetsbeslutet skall översättas till det officiella språket eller ett av de officiella språken i den verkställande staten. Varje medlemsstat kan i samband med rambeslutets antagande eller vid en senare tidpunkt, i en förklaring som skall deponeras hos rådets generalsekretariat förklara att den kommer att godta en översättning till ett eller flera andra av de officiella språken i unionen.

Ändring 34

Artikel 8, rubriken

Erkännande och verkställighet av
  ett europeiskt verkställighetsbeslut

Erkännande
  av domen
  och verkställighet av
  påföljden

Ändring 35

Artikel 8, punkt 1

1. Den behöriga myndigheten i den verkställande staten skall erkänna
  ett europeiskt verkställighetsbeslut
  som har översänts i enlighet med artikel 4 utan krav på ytterligare formaliteter och omedelbart vidta alla åtgärder som krävs för dess verkställande, såvida inte den behöriga myndigheten beslutar att åberopa något av de skäl för att vägra erkännande eller verkställighet som anges i artikel 9.

1. Den behöriga myndigheten i den verkställande staten skall erkänna
  en dom
  som har översänts i enlighet med artikel 4 utan krav på ytterligare formaliteter och omedelbart vidta alla åtgärder som krävs för dess verkställande, såvida inte den behöriga myndigheten beslutar att åberopa något av de skäl för att vägra erkännande eller verkställighet som anges i artikel 9.

Ändring 36

Artikel 8, punkt 2

2. Om påföljdens längd är oförenlig med
  grundläggande principer i
  den verkställande statens lagstiftning, får den behöriga myndigheten i den verkställande staten besluta att
  anpassa
  påföljden till strängaste föreskrivna
  nivå
  för
  ett brott
  enligt den nationella lagstiftningen i denna stat.

2. Om påföljdens längd är oförenlig med den verkställande statens lagstiftning, får den behöriga myndigheten i den verkställande staten,
  efter att ha hört den utfärdande staten,
  besluta att
  verkställa
  påföljden
  upp
  till
  den
  strängaste föreskrivna
  straffnivån
  för
  brottet
  enligt den nationella lagstiftningen i denna stat.

Ändring 37

Artikel 8, punkt 3

3. Om påföljdens art är oförenlig med den verkställande statens lagstiftning,
  får den behöriga myndigheten i denna stat genom ett rättsligt eller administrativt beslut anpassa påföljden till ett straff eller en åtgärd som i dess egen lagstiftning föreskrivs för brott av samma typ. Ett sådant straff eller en sådan åtgärd
  skall så nära som möjligt motsvara den påföljd som utdömts i den utfärdande staten, vilket innebär att påföljden inte kan omvandlas till bötesstraff. Påföljden får inte innebära en skärpning av den påföljd som utdömts i den utfärdande staten.

3. Om påföljdens art är oförenlig med den verkställande statens lagstiftning skall
  straffet eller åtgärden
  så nära som möjligt motsvara den påföljd som utdömts i den utfärdande staten, vilket innebär att påföljden inte kan omvandlas till bötesstraff. Påföljden får inte innebära en skärpning
  eller sänkning
  av den påföljd som utdömts i den utfärdande staten.

Ändring 38

Artikel 8, punkt 4

4. Om
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  har
  utfärdats
  även med avseende på gärningar som inte omfattas av artikel 7.1 och den verkställande staten vägrar att erkänna och verkställa
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  för sådana gärningar som avses i artikel 9.1 b, måste denna stat be den utfärdade staten att meddela vilken del av påföljden som avser de berörda gärningarna. Efter att ha informerats får den verkställande staten minska påföljden i den utsträckning som den utfärdande staten angett.

4. Om
  domen
  har
  avkunnats
  även med avseende på gärningar som inte omfattas av artikel 7.1 och den verkställande staten vägrar att erkänna och verkställa
  domen
  för sådana gärningar som avses i artikel 9.1 b, måste denna stat be den utfärdade staten att meddela vilken del av påföljden som avser de berörda gärningarna. Efter att ha informerats får den verkställande staten minska påföljden i den utsträckning som den utfärdande staten angett.

Ändring 39

Artikel 9, punkt 1, inledningen

1. De behöriga myndigheterna i den verkställande staten får vägra att erkänna och verkställa
  ett europeiskt verkställighetsbeslut
  , om

1. De behöriga myndigheterna i den verkställande staten får vägra att erkänna
  domen
  och verkställa
  påföljden
  , om

Ändring 40

Artikel 9, punkt 1, led a

| a) | den berörda personen har dömts för samma gärning i den verkställande staten eller i en annan stat än den utfärdande eller den verkställande staten, under förutsättning att beslutet i det senare fallet har verkställts, håller på att verkställas eller inte längre kan verkställas enligt den utfärdande statens lagstiftning
  , |
| --- | --- |

a)

den berörda personen har dömts för samma gärning i den verkställande staten eller i en annan stat än den utfärdande eller den verkställande staten, under förutsättning att beslutet i det senare fallet har verkställts, håller på att verkställas eller inte längre kan verkställas enligt den utfärdande statens lagstiftning
  ,

| a) | det intyg som avses i artikel 4 är ofullständigt eller uppenbarligen inte överensstämmer med domen
  , |
| --- | --- |

a)

det intyg som avses i artikel 4 är ofullständigt eller uppenbarligen inte överensstämmer med domen
  ,

Ändring 41

Artikel 9, punkt 1, led aa (nytt)

aa) de kriterier som fastställs i artikel 4.-1 inte är uppfyllda,

Ändring 42

Artikel 9, punkt 1, led ab (nytt)

| ab) | verkställandet av påföljden skulle strida mot principen ne bis in idem, |
| --- | --- |

ab)

Ändring 43

Artikel 9, punkt 1, led b

| b) | det europeiska verkställighetsbeslutet
  i ett fall enligt artikel 7.3 avser gärningar som inte skulle utgöra ett brott enligt den verkställande statens lagstiftning; när det gäller skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner får dock verkställandet av
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  inte vägras av det skälet att den verkställande medlemsstatens lagstiftning inte föreskriver samma typ av skatter eller avgifter eller att den inte innehåller samma slags bestämmelser om skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner som den utfärdande medlemsstatens lagstiftning, |
| --- | --- |

b)

det europeiska verkställighetsbeslutet
  i ett fall enligt artikel 7.3 avser gärningar som inte skulle utgöra ett brott enligt den verkställande statens lagstiftning; när det gäller skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner får dock verkställandet av
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  inte vägras av det skälet att den verkställande medlemsstatens lagstiftning inte föreskriver samma typ av skatter eller avgifter eller att den inte innehåller samma slags bestämmelser om skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner som den utfärdande medlemsstatens lagstiftning,

| b) | domen
  i ett fall enligt artikel 7.3 avser gärningar som inte skulle utgöra ett brott enligt den verkställande statens lagstiftning; när det gäller skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner får dock verkställandet av
  domen
  inte vägras av det skälet att den verkställande medlemsstatens lagstiftning inte föreskriver samma typ av skatter eller avgifter eller att den inte innehåller samma slags bestämmelser om skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner som den utfärdande medlemsstatens lagstiftning, |
| --- | --- |

b)

domen
  i ett fall enligt artikel 7.3 avser gärningar som inte skulle utgöra ett brott enligt den verkställande statens lagstiftning; när det gäller skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner får dock verkställandet av
  domen
  inte vägras av det skälet att den verkställande medlemsstatens lagstiftning inte föreskriver samma typ av skatter eller avgifter eller att den inte innehåller samma slags bestämmelser om skatter och andra avgifter, tullar och valutatransaktioner som den utfärdande medlemsstatens lagstiftning,

Ändring 44

Artikel 9, punkt 1, led c

| c) | verkställigheten av
  beslutet
  har preskriberats enligt den verkställande statens lagstiftning
  såvida det europeiska verkställighetsbeslutet
  avser gärningar som omfattas av denna verkställande stats behörighet enligt dess egen lagstiftning, |
| --- | --- |

c)

verkställigheten av
  beslutet
  har preskriberats enligt den verkställande statens lagstiftning
  såvida det europeiska verkställighetsbeslutet
  avser gärningar som omfattas av denna verkställande stats behörighet enligt dess egen lagstiftning,

| c) | verkställigheten av
  påföljden
  har preskriberats enligt den verkställande statens lagstiftning
  och om denna
  avser gärningar som omfattas av denna verkställande stats behörighet enligt dess egen lagstiftning, |
| --- | --- |

c)

verkställigheten av
  påföljden
  har preskriberats enligt den verkställande statens lagstiftning
  och om denna
  avser gärningar som omfattas av denna verkställande stats behörighet enligt dess egen lagstiftning,

Ändring 45

Artikel 9, punkt 1, led ca (nytt)

| ca) | det enligt lagen i den verkställande staten föreligger immunitet som gör det omöjligt att verkställa beslutet, |
| --- | --- |

ca)

Ändring 46

Artikel 9, punkt 1, led d

| d) | det europeiska verkställighetsbeslutet har utfärdats för
  en
  fysisk
  person som enligt lagen i den verkställande staten på grund av sin ålder inte kan göras straffrättsligt ansvarig för de gärningar som
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  avser, |
| --- | --- |

d)

det europeiska verkställighetsbeslutet har utfärdats för
  en
  fysisk
  person som enligt lagen i den verkställande staten på grund av sin ålder inte kan göras straffrättsligt ansvarig för de gärningar som
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  avser,

| d) | påföljden har ådömts
  en person som enligt lagen i den verkställande staten på grund av sin ålder inte kan göras straffrättsligt ansvarig för de gärningar som
  domen
  avser, |
| --- | --- |

d)

påföljden har ådömts
  en person som enligt lagen i den verkställande staten på grund av sin ålder inte kan göras straffrättsligt ansvarig för de gärningar som
  domen
  avser,

Ändring 47

Artikel 9, punkt 1, led e

| e) | mindre än
  fyra månader
  av strafftiden återstår att verkställa vid den tidpunkt då
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  tas emot av den behöriga myndigheten
  enligt artikel 4.1
  , |
| --- | --- |

e)

mindre än
  fyra månader
  av strafftiden återstår att verkställa vid den tidpunkt då
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  tas emot av den behöriga myndigheten
  enligt artikel 4.1
  ,

| e) | mindre än
  sex månader
  av strafftiden återstår att verkställa vid den tidpunkt då
  domen
  tas emot av den behöriga myndigheten
  i den verkställande staten
  , |
| --- | --- |

e)

mindre än
  sex månader
  av strafftiden återstår att verkställa vid den tidpunkt då
  domen
  tas emot av den behöriga myndigheten
  i den verkställande staten
  ,

Ändring 48

Artikel 9, punkt 1, led f

| f) | den berörda personen inte samtycker till översändandet av det europeiska verkställighetsbeslutet och beslutet avser verkställighet av en påföljd som ådömts i ett beslut som fattats i personens frånvaro, såvida den berörda personen inte personligen kallats eller på annat sätt underrättats om de rättsliga åtgärder som ledde till beslutet som fattades i personens frånvaro, eller om personen inte till en behörig myndighet har meddelat att han eller hon inte bestrider saken
  , |
| --- | --- |

f)

den berörda personen inte samtycker till översändandet av det europeiska verkställighetsbeslutet och beslutet avser verkställighet av en påföljd som ådömts i ett beslut som fattats i personens frånvaro, såvida den berörda personen inte personligen kallats eller på annat sätt underrättats om de rättsliga åtgärder som ledde till beslutet som fattades i personens frånvaro, eller om personen inte till en behörig myndighet har meddelat att han eller hon inte bestrider saken
  ,

| f) | domen meddelades i personens frånvaro, såvida det inte i intyget anges att personen kallats personligen eller via en behörig företrädare enligt nationell lagstiftning underrättats om tid och plats för de rättsliga förfaranden som ledde till att domen meddelades i personens frånvaro
  , |
| --- | --- |

f)

domen meddelades i personens frånvaro, såvida det inte i intyget anges att personen kallats personligen eller via en behörig företrädare enligt nationell lagstiftning underrättats om tid och plats för de rättsliga förfaranden som ledde till att domen meddelades i personens frånvaro
  ,

Ändring 49

Artikel 9, punkt 1, led g

| g) | den fysiska person för vilken det europeiska verkställighetsbeslutet har utfärdats varken är medborgare i den verkställande staten eller är varaktigt lagligt bosatt där eller har nära anknytning till denna stat. |
| --- | --- |

g)

utgår

Ändring 50

Artikel 9, punkt 2

2. Vid fall enligt
  punkt 1 a, f och g
  skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten, innan den fattar ett beslut om att inte erkänna och verkställa
  ett europeiskt verkställighetsbeslut
  , på lämpligt sätt samråda med den behöriga myndigheten i den utfärdande staten och i tillämpliga fall anmoda denna att utan dröjsmål tillhandahålla alla nödvändiga ytterligare upplysningar.

2. Vid fall enligt
  punkt 1 a, aa, ab och f
  skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten, innan den fattar ett beslut om att inte erkänna
  domen
  och verkställa
  påföljden
  , på lämpligt sätt samråda med den behöriga myndigheten i den utfärdande staten och i tillämpliga fall anmoda denna att utan dröjsmål tillhandahålla alla nödvändiga ytterligare upplysningar.

Ändring 51

Artikel 9, punkt 2a (ny)

2a. Erkännandet av domen får uppskjutas i den verkställande staten om det intyg som avses i artikel 4 är ofullständigt eller uppenbarligen inte överensstämmer med domen.

Ändring 52

Artikel 10, rubriken

Beslut om
  ett europeiskt verkställighetsbeslut
  och tidsfrister

Beslut om
  verkställighet av dom
  och tidsfrister

ringsförslag 53

Artikel 10, punkt 1

1. Den behöriga myndigheten i den verkställande staten skall snarast möjligt
  , dock senast tre veckor efter att ha tagit emot det europeiska verkställighetsbeslutet,
  besluta om
  dess verkställighet
  .

1. Den behöriga myndigheten i den verkställande staten skall snarast möjligt besluta om
  huruvida den skall erkänna domen och verkställa påföljden samt underrätta den utfärdande staten om detta samt om ett eventuellt beslut när det gäller påföljden i enlighet med artikel 8.2 och 8.3
  .

Ändring 54

Artikel 10, punkt 1a (ny)

1a. Om det inte finns skäl till uppskjutande enligt artikel 9.2a skall det slutgiltiga beslutet om erkännande av domen och verkställighet av påföljden fattas inom 30 dagar efter det att domen och intyget har mottagits.

Ändring 55

Artikel 10, punkt 1b (ny)

1b. I övriga fall, och om det inte finns skäl till uppskjutande enligt artikel 9.2a, skall det slutgiltiga beslutet om erkännande av domen och verkställighet av påföljden fattas inom 60 dagar efter det att domen och intyget har mottagits.

Ändring 56

Artikel 10, punkt 2a (ny)

2a. Om det i specifika fall inte är möjligt att fatta beslut om erkännande av domen och verkställighet av påföljden inom de tidsfrister som fastställs i punkterna 1a och 1b, skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten utan dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten i den utfärdande staten om detta samt om skälen till detta. I ett sådant fall får tidsfristerna förlängas med ytterligare 30 dagar.

Ändring 57

Artikel 11, punkt 1

1. En person
  för vilken ett europeiskt verkställighetsbeslutet utfärdats och
  som befinner sig i den utfärdande staten skall överföras till den verkställande staten
  så snart som möjligt vid en tidpunkt som de berörda myndigheterna i den utfärdande och den verkställande staten skall komma överens om
  .

1. En
  dömd
  person som befinner sig i den utfärdande staten skall överföras till den verkställande staten
  senast 30 dagar efter det att den verkställande staten har fattat det slutgiltiga beslutet om att erkänna domen och verkställa påföljden
  .

Ändring 58

Artikel 11, punkt 2

2. Personen skall överföras senast två veckor efter det slutliga beslutet om att verkställa det europeiska verkställighetsbeslutet
  .

utgår

Ändring 59

Artikel 11, punkt 3

3. Om oförutsedda omständigheter hindrar att personen överförs inom den tidsfrist som anges i
  punkt 2
  , skall de behöriga myndigheterna i den verkställande och den utfärdande staten omedelbart kontakta varandra
  och komma överens om en ny tidpunkt för överförandet
  .

3. Om oförutsedda omständigheter hindrar att personen överförs inom den tidsfrist som anges i
  punkt 1
  , skall de behöriga myndigheterna i den verkställande och den utfärdande staten omedelbart kontakta varandra.
  Överförandet skall äga rum så snart dessa omständigheter inte längre föreligger. Den behöriga myndigheten i den utfärdande staten skall omedelbart informera den behöriga myndigheten i den verkställande staten och de skall komma överens om en ny tidpunkt för överförandet. I så fall skall överförandet äga rum inom tio dagar från och med den nya tidpunkt som överenskommits.

Ändring 60

Artikel 12, punkt 1

1. Varje medlemsstat skall
  tillåta
  transitering genom sitt territorium av en dömd person som överförs till den verkställande staten,
  förutsatt att medlemsstaten har fått uppgifter om

1. Varje medlemsstat skall
  underrättas om
  transitering genom sitt territorium av en dömd person som överförs till den verkställande staten
  och erhålla en kopia av intyget från den utfärdande staten
  .

| a) | identitet och nationalitet på den person som är föremål för ett europeiskt verkställighetsbeslut, |
| --- | --- |

a)

identitet och nationalitet på den person som är föremål för ett europeiskt verkställighetsbeslut,

| b) | att det finns ett europeiskt verkställighetsbeslut, |
| --- | --- |

b)

att det finns ett europeiskt verkställighetsbeslut,

| c) | brottets art och brottsrubricering för det brott som ligger till grund för det europeiska verkställighetsbeslutet, |
| --- | --- |

c)

brottets art och brottsrubricering för det brott som ligger till grund för det europeiska verkställighetsbeslutet,

| d) | beskrivning av brottets omständigheter, inklusive tidpunkt och plats
  . |
| --- | --- |

d)

beskrivning av brottets omständigheter, inklusive tidpunkt och plats
  .

Ändring 61

Artikel 12, punkt 2

2. Framställningen om transitering samt
  de uppgifter
  som avses i punkt 1 får översändas på varje sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning. Transiteringsmedlemsstaten skall meddela sitt beslut, som skall fattas med prioritet senast en vecka efter mottagandet av framställningen enligt samma förfarande.

2. Framställningen om transitering samt
  det intyg
  som avses i punkt 1 får översändas på varje sätt som gör det möjligt att få en skriftlig uppteckning. Transiteringsmedlemsstaten skall meddela sitt beslut, som skall fattas med prioritet senast en vecka efter mottagandet av framställningen enligt samma förfarande.

Ändring 62

Artikel 12, punkt 2a (ny)

2a. Transiteringsmedlemsstaten får hålla den dömda personen i fängsligt förvar endast under den tid som krävs för transitering genom dess territorium.

Ändring 63

Artikel 12, punkt 3

3. Vid transport med flyg utan planerad mellanlandning skall inte någon
  framställning
  om transitering krävas. Om en icke planerad landning görs skall emellertid den utfärdande medlemsstaten lämna de uppgifter som avses i punkt 1.

3. Vid transport med flyg utan planerad mellanlandning skall inte någon
  underrättelse
  om transitering krävas. Om en icke planerad landning görs skall emellertid den utfärdande medlemsstaten lämna de uppgifter som avses i punkt 1
  inom 48 timmar
  .

Ändring 64

Artikel 13, punkt 1

1.
  Det europeiska verkställighetsbeslutets verkställighet
  regleras av lagen i den verkställande staten
  på samma sätt som för påföljder utfärdade av den verkställande staten
  . Myndigheterna i den verkställande staten skall med förbehåll för punkterna 2 och 3 ha behörighet att besluta om verkställighetsförfarandena och att fastställa alla åtgärder i samband därmed, inklusive grunderna för villkorlig frigivning.

1.
  Verkställigheten av en påföljd
  regleras av lagen i den verkställande staten. Myndigheterna i den verkställande staten skall med förbehåll för punkterna 2 och 3 ha behörighet att besluta om verkställighetsförfarandena och att fastställa alla åtgärder i samband därmed, inklusive grunderna för
  förtida eller
  villkorlig frigivning.

Ändring 65

Artikel 13, punkt 2

2. Från det frihetsstraff som totalt skall avtjänas i den verkställande staten skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten göra avdrag motsvarande
  varje frihetsstraff
  som avtjänats
  i den utfärdande staten eller annan stat
  i samband med den påföljd som ligger till grund för
  det europeiska verkställighetsbeslutet
  .

2. Från det frihetsstraff som totalt skall avtjänas i den verkställande staten skall den behöriga myndigheten i den verkställande staten göra avdrag motsvarande
  hela den period av frihetsstraffet
  som
  redan
  avtjänats
  av den dömda personen
  i samband med den påföljd som ligger till grund för
  domen
  .

Ändring 66

Artikel 13, punkt 3

3. Såvida inte annat avtalats mellan den utfärdande och den verkställande staten får villkorlig frigivning beviljas endast om den dömda personen har avtjänat totalt minst hälften av påföljden i den utfärdande och den verkställande staten.

3. Såvida inte annat avtalats mellan den utfärdande och den verkställande staten får villkorlig frigivning beviljas endast om den dömda personen har avtjänat totalt minst hälften av påföljden i den utfärdande och den verkställande staten
  eller har avtjänat en påföljd under en viss tid i enlighet med bestämmelserna i den utfärdande och den verkställande statens lagstiftning
  .

Ändring 67

Artikel 14, punkt 1a (ny)

1a. Punkt 1 skall tillämpas på personer som överförs när de passerar genom transiteringsmedlemsstater.

Ändring 68

Artikel 15, punkt 1

1. Amnesti eller nåd får beviljas av den utfärdande staten
  och även
  av den verkställande staten.

1. Amnesti eller nåd får beviljas av den utfärdande staten
  i samråd med den verkställande staten eller
  av den verkställande staten.

Ändring 69

Artikel 17, led b

| b) | om ett beslut att inte erkänna och verkställa
  det europeiska verkställighetsbeslutet enligt artikel 9 och
  om skälen till beslutet, |
| --- | --- |

b)

om ett beslut att inte erkänna och verkställa
  det europeiska verkställighetsbeslutet enligt artikel 9 och
  om skälen till beslutet,

| b) | om ett beslut att
  i enlighet med artikel 9 helt eller delvis
  inte erkänna
  domen
  och verkställa
  påföljden samt
  om skälen till beslutet, |
| --- | --- |

b)

om ett beslut att
  i enlighet med artikel 9 helt eller delvis
  inte erkänna
  domen
  och verkställa
  påföljden samt
  om skälen till beslutet,

Ändring 70

Artikel 17, led c

| c) | om
  att
  påföljden
  anpassats
  enligt artikel 8.2 eller 8.3 och om skälen till beslutet, |
| --- | --- |

c)

om
  att
  påföljden
  anpassats
  enligt artikel 8.2 eller 8.3 och om skälen till beslutet,

| c) | om
  ett beslut om
  påföljden enligt artikel 8.2 eller 8.3 och om skälen till beslutet
  , med hänsyn tagen till skillnaderna i de berörda medlemsstaternas lagstiftning
  , |
| --- | --- |

c)

om
  ett beslut om
  påföljden enligt artikel 8.2 eller 8.3 och om skälen till beslutet
  , med hänsyn tagen till skillnaderna i de berörda medlemsstaternas lagstiftning
  ,

Ändring 71

Artikel 17, led d

| d) | om att
  verkställighetsbeslutet
  helt eller delvis inte har verkställts av de skäl som anges i
  artiklarna 8.4, 13.1 och 15.1
  och om skälen till beslutet
  samt
  ,
  om verkställighetsbeslutet delvis inte har verkställts av skäl enligt artikel 8.4, en framställning om att bli underrättad om vilken del av påföljden som de berörda gärningarna avser, |
| --- | --- |

d)

om att
  verkställighetsbeslutet
  helt eller delvis inte har verkställts av de skäl som anges i
  artiklarna 8.4, 13.1 och 15.1
  och om skälen till beslutet
  samt
  ,
  om verkställighetsbeslutet delvis inte har verkställts av skäl enligt artikel 8.4, en framställning om att bli underrättad om vilken del av påföljden som de berörda gärningarna avser,

| d) | om att
  påföljden
  helt eller delvis inte har verkställts av de skäl som anges i
  artiklarna 13.1 och 15.1
  och om skälen till beslutet, |
| --- | --- |

d)

om att
  påföljden
  helt eller delvis inte har verkställts av de skäl som anges i
  artiklarna 13.1 och 15.1
  och om skälen till beslutet,

Ändring 72

Artikel 17, led e

| e) | om att den berörda personen utan skäl underlåtit att börja avtjäna påföljden, |
| --- | --- |

e)

utgår

Ändring 73

Artikel 17, led ga (nytt)

ga) när domen väl har erkänts och godkänts.

Ändring 74

Artikel 17a (ny)

Artikel 17a

Språk

Intyget, för vilket ett standardformulär återges i bilagan, skall översättas till det officiella språket eller ett av de officiella språken i den verkställande staten. Varje medlemsstat kan i samband med rambeslutets antagande eller vid en senare tidpunkt, i en förklaring som skall deponeras hos rådets generalsekretariat, förklara att den kommer att godta en översättning till ett eller flera andra av de officiella språken i unionen.

---

(1)  EUT C 150, 21.6.2005, s. 1.

(2)  

  EUT L 76, 22.3.2005, s. 16.

(3)  
  EUT L ....

P6_TA(2006)0257

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (KOM(2005)0399 - C6-0256/2005 - 2005/0166(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0399) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0399) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0256/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0124/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0124/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0166

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Vid mötet i Luxemburg den 28 och 29 juni 1991 godkände Europeiska rådet planen på inrättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika. Ett sådant organ, kallat Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (”centrumet”), inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93, av den 8 februari 1993 (3) som har ändrats väsentligt flera gånger (4). Med anledning av kommande ändringar bör den av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Vid mötet i Luxemburg den 28 och 29 juni 1991 godkände Europeiska rådet planen på inrättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika. Ett sådant organ, kallat Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (”centrumet”), inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93, av den 8 februari 1993 (3) som har ändrats väsentligt flera gånger (4). Med anledning av kommande ändringar bör den av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | På gemenskapsnivå krävs saklig, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om narkotika, narkotikamissbruk och konsekvenser av detta för att ge gemenskapen och medlemsstaterna en heltäckande bild, och därmed förbättra effekten av de åtgärder som de vidtar eller beslutar om inom respektive behörighetsområde för att bekämpa narkotika. |
| --- | --- |

(2)

På gemenskapsnivå krävs saklig, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om narkotika, narkotikamissbruk och konsekvenser av detta för att ge gemenskapen och medlemsstaterna en heltäckande bild, och därmed förbättra effekten av de åtgärder som de vidtar eller beslutar om inom respektive behörighetsområde för att bekämpa narkotika.

| (3) | Narkotikabruket som företeelse innefattar många komplexa och inbördes sammanvävda faktorer som inte utan vidare kan avskiljas. Centrumet bör därför få i uppgift att sprida allmänna upplysningar till gemenskapen och dess medlemsstater om alla aspekter av problemen med narkotika och narkotikamissbruk. Denna uppgift bör inte påverka ansvarsfördelningen mellan gemenskapen och dess medlemsstater vad gäller lagstiftning som rör utbudet av och efterfrågan på narkotika. |
| --- | --- |

(3)

Narkotikabruket som företeelse innefattar många komplexa och inbördes sammanvävda faktorer som inte utan vidare kan avskiljas. Centrumet bör därför få i uppgift att sprida allmänna upplysningar till gemenskapen och dess medlemsstater om alla aspekter av problemen med narkotika och narkotikamissbruk. Denna uppgift bör inte påverka ansvarsfördelningen mellan gemenskapen och dess medlemsstater vad gäller lagstiftning som rör utbudet av och efterfrågan på narkotika.

| (4) | Genom beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 (5) fastställde Europaparlamentet och rådet gemenskapens statistiska program för perioden 2003-2007, som också omfattar gemenskapens statistikinsatser på området hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

(4)

Genom beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 (5) fastställde Europaparlamentet och rådet gemenskapens statistiska program för perioden 2003-2007, som också omfattar gemenskapens statistikinsatser på området hälsa och säkerhet.

| (5) | I rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (6) fastställs vilka uppgifter centrumet och dess vetenskapliga kommitté skall ha i systemet för tidig varning och vid utvärderingen av riskerna med nya ämnen. |
| --- | --- |

(5)

I rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (6) fastställs vilka uppgifter centrumet och dess vetenskapliga kommitté skall ha i systemet för tidig varning och vid utvärderingen av riskerna med nya ämnen.

| (6) | Hänsyn bör tas till nya konsumtionsmönster, särskilt blandmissbruk av olaglig narkotika och laglig narkotika eller läkemedel. |
| --- | --- |

(6)

Hänsyn bör tas till nya konsumtionsmönster, särskilt blandmissbruk av olaglig narkotika och laglig narkotika eller läkemedel.

| (7) | En av centrumets uppgifter bör vara att tillhandahålla information om bästa praxis och riktlinjer i medlemsstaterna och underlätta ömsesidigt utbyte av sådan praxis. |
| --- | --- |

(7)

En av centrumets uppgifter bör vara att tillhandahålla information om bästa praxis och riktlinjer i medlemsstaterna och underlätta ömsesidigt utbyte av sådan praxis.

| (8) | I rådets resolution av den 10 december 2001 om genomförande av de fem viktigaste epidemiologiska indikatorerna för narkotika uppmanas medlemsstaterna att, särskilt med stöd av nationella kontaktpunkter, se till att det finns jämförbar informationen om dessa indikatorer. Att medlemsstaterna genomför dessa indikatorer är en förutsättning för att centrumet skall kunna utföra sina uppgifter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

I rådets resolution av den 10 december 2001 om genomförande av de fem viktigaste epidemiologiska indikatorerna för narkotika uppmanas medlemsstaterna att, särskilt med stöd av nationella kontaktpunkter, se till att det finns jämförbar informationen om dessa indikatorer. Att medlemsstaterna genomför dessa indikatorer är en förutsättning för att centrumet skall kunna utföra sina uppgifter enligt denna förordning.

| (9) | Det är önskvärt att kommissionen till centrumet direkt kan överföra ansvaret för att genomföra gemenskapsprojekt för strukturstöd på området för informationssystem om narkotika i tredje länder, såsom kandidatländerna eller de länder i västra Balkan som efter godkännande av Europeiska rådet får delta i gemenskapens program och organ. |
| --- | --- |

(9)

Det är önskvärt att kommissionen till centrumet direkt kan överföra ansvaret för att genomföra gemenskapsprojekt för strukturstöd på området för informationssystem om narkotika i tredje länder, såsom kandidatländerna eller de länder i västra Balkan som efter godkännande av Europeiska rådet får delta i gemenskapens program och organ.

| (10) | Centrumets organisation och arbetssätt bör vara inrättade för att uppnå objektiva resultat, dvs. källor och metoder när det gäller information om narkotika måste vara jämförbara och kompatibla. |
| --- | --- |

(10)

Centrumets organisation och arbetssätt bör vara inrättade för att uppnå objektiva resultat, dvs. källor och metoder när det gäller information om narkotika måste vara jämförbara och kompatibla.

| (11) | Den information som sammanställs av centrumet bör innehålla uppgifter om prioriterade områden, vars innehåll, omfattning och tillämpningsbestämmelser bör definieras. |
| --- | --- |

(11)

Den information som sammanställs av centrumet bör innehålla uppgifter om prioriterade områden, vars innehåll, omfattning och tillämpningsbestämmelser bör definieras.

| (12) | Det finns nationella, europeiska och internationella organisationer och organ som redan tillhandahåller sådan information, och centrumet måste kunna utföra sina uppgifter i intimt samarbete med dessa. |
| --- | --- |

(12)

Det finns nationella, europeiska och internationella organisationer och organ som redan tillhandahåller sådan information, och centrumet måste kunna utföra sina uppgifter i intimt samarbete med dessa.

| (13) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (7) bör tillämpas på centrumets behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

(13)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (7) bör tillämpas på centrumets behandling av personuppgifter.

| (14) | Centrumet bör även tillämpa de allmänna principer och gränser för rätten till tillgång till handlingar som avses i artikel 255 i fördraget och som har fastställts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (8). |
| --- | --- |

(14)

Centrumet bör även tillämpa de allmänna principer och gränser för rätten till tillgång till handlingar som avses i artikel 255 i fördraget och som har fastställts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (8).

| (15) | Centrumet bör vara en juridisk person. |
| --- | --- |

(15)

Centrumet bör vara en juridisk person.

| (16) | Med hänsyn till dess storlek bör centrumets styrelse bistås av en verkställande kommitté. |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till dess storlek bör centrumets styrelse bistås av en verkställande kommitté.

| (17) | För att Europaparlamentet skall hållas välinformerat om situationen på narkotikaområdet inom Europeiska unionen, bör parlamentet ha rätt att höra centrumets direktör. |
| --- | --- |

(17)

För att Europaparlamentet skall hållas välinformerat om situationen på narkotikaområdet inom Europeiska unionen, bör parlamentet ha rätt att höra centrumets direktör.

| (18) | Centrumets arbete bör vara öppet för insyn och dess ledning bör omfattas av alla gällande bestämmelser om sund förvaltning och bedrägeribekämpning, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (9) och det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10), till vilket centrumet har anslutit sig och för vilket centrumet har utfärdat de nödvändiga genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

(18)

Centrumets arbete bör vara öppet för insyn och dess ledning bör omfattas av alla gällande bestämmelser om sund förvaltning och bedrägeribekämpning, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (9) och det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10), till vilket centrumet har anslutit sig och för vilket centrumet har utfärdat de nödvändiga genomförandebestämmelserna.

| (19) | Centrumets arbete bör regelbundet utvärderas externt, och på grundval av denna utvärdering bör denna förordning i förekommande fall ändras. |
| --- | --- |

(19)

Centrumets arbete bör regelbundet utvärderas externt, och på grundval av denna utvärdering bör denna förordning i förekommande fall ändras.

| (20) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av förordningens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av förordningens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (21) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(21)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

1.   I denna förordning föreskrivs ett Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet).

2.   Målet med centrumet är att inom de områden som avses i artikel 3 förse gemenskapen och dess medlemsstater med saklig, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.

3.   Syftet med den statistiska, dokumentariska och tekniska information som behandlas eller tas fram är att hjälpa gemenskapen och medlemsstaterna att få en god översikt över situationen vad gäller narkotika och narkotikamissbruk när de vidtar åtgärder eller fattar beslut inom respektive behörighetsområden. Den statistiska delen av denna information skall utformas i samarbete med de relevanta statistiska myndigheterna, vid behov med hjälp av gemenskapens statistikprogram, så att synergieffekter främjas och dubbelarbete undviks. Hänsyn skall tas till ytterligare, globalt tillgängliga uppgifter från Världshälsoorganisationen och Förenta nationerna (FN).

4.   Centrumet får inte vidta några åtgärder som ligger utanför området information och informationsbehandling, dock utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 d v.

5.   Centrumet skall inte samla in några data som gör det möjligt att identifiera enskilda personer eller mindre grupper av personer. Centrumet skall inte överföra information som hänför sig till specifikt namngivna fall.

Artikel 2

Uppgifter

För att uppfylla målet enligt artikel 1 skall centrumet utföra följande typer av uppgifter inom sitt verksamhetsområde:

| a) | Insamling och analys av befintliga data






  i) | Samla in, registrera och analysera information, inbegripet forskningsresultat som tillhandahållits av medlemsstaterna och data från gemenskapen, icke-statliga nationella källor eller behöriga internationella organisationer, t.ex. Europeiska polisbyrån (Europol), samt tillhandahålla information om bästa praxis i medlemsstaterna och underlätta ömsesidigt utbyte av sådan praxis. Verksamheten med att samla in, registrera, analysera och informera skall även omfatta uppgifter om nya trender när det gäller blandmissbruk, inbegripet kombinerat missbruk av lagliga och olagliga, psykoaktiva ämnen. |
| --- | --- | --- |

a)

Insamling och analys av befintliga data

i)

Samla in, registrera och analysera information, inbegripet forskningsresultat som tillhandahållits av medlemsstaterna och data från gemenskapen, icke-statliga nationella källor eller behöriga internationella organisationer, t.ex. Europeiska polisbyrån (Europol), samt tillhandahålla information om bästa praxis i medlemsstaterna och underlätta ömsesidigt utbyte av sådan praxis. Verksamheten med att samla in, registrera, analysera och informera skall även omfatta uppgifter om nya trender när det gäller blandmissbruk, inbegripet kombinerat missbruk av lagliga och olagliga, psykoaktiva ämnen.

| ii) | Genomföra enkäter, förberedande studier, förstudier och eventuella pilotprojekt som krävs för att utföra uppgifterna. Arrangera möten med sakkunniga och vid behov inrätta särskilda arbetsgrupper. Upprätta och hålla tillgänglig vetenskaplig dokumentation och delta i arbete som främjar spridning av information. |
| --- | --- |

ii)

Genomföra enkäter, förberedande studier, förstudier och eventuella pilotprojekt som krävs för att utföra uppgifterna. Arrangera möten med sakkunniga och vid behov inrätta särskilda arbetsgrupper. Upprätta och hålla tillgänglig vetenskaplig dokumentation och delta i arbete som främjar spridning av information.

| iii) | Tillhandahålla ett organisatoriskt och tekniskt system som är i stånd att sprida information om liknande eller kompletterande program eller åtgärder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

iii)

Tillhandahålla ett organisatoriskt och tekniskt system som är i stånd att sprida information om liknande eller kompletterande program eller åtgärder i medlemsstaterna.

| iv) | Upprätta och samordna det nätverk som anges i artikel 5 i samarbete med behöriga myndigheter och organisationer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

iv)

Upprätta och samordna det nätverk som anges i artikel 5 i samarbete med behöriga myndigheter och organisationer i medlemsstaterna.

| v) | Underlätta utbyte av information mellan beslutsfattare, forskare, specialister och de personer som arbetar med narkotikarelaterade frågor inom statliga och icke-statliga organ |
| --- | --- |

v)

Underlätta utbyte av information mellan beslutsfattare, forskare, specialister och de personer som arbetar med narkotikarelaterade frågor inom statliga och icke-statliga organ

| b) | Förbättring av metoderna för jämförelse av data






  i) | Se till att förbättra jämförbarhet, objektivitet och tillförlitlighet hos data på europeisk nivå genom att fastställa indikatorer och allmänna kriterier av icke-bindande natur, vilka centrumet kan rekommendera berörda parter att följa, i syfte att åstadkomma en större samstämmighet mellan medlemsstaternas och gemenskapens mätmetoder. Framför allt skall centrumet ta fram verktyg och instrument för att hjälpa medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionens politik. |
| --- | --- | --- |

b)

Förbättring av metoderna för jämförelse av data

i)

Se till att förbättra jämförbarhet, objektivitet och tillförlitlighet hos data på europeisk nivå genom att fastställa indikatorer och allmänna kriterier av icke-bindande natur, vilka centrumet kan rekommendera berörda parter att följa, i syfte att åstadkomma en större samstämmighet mellan medlemsstaternas och gemenskapens mätmetoder. Framför allt skall centrumet ta fram verktyg och instrument för att hjälpa medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionens politik.

| ii) | Underlätta och strukturera informationsutbyte, både ur kvalitativ och kvantitativ synvinkel (databaser). |
| --- | --- |

ii)

Underlätta och strukturera informationsutbyte, både ur kvalitativ och kvantitativ synvinkel (databaser).

| c) | Förmedling av data






  i) | Göra den information som tas fram tillgänglig för gemenskapen, medlemsstaterna och behöriga organisationer. |
| --- | --- | --- |

c)

Förmedling av data

i)

Göra den information som tas fram tillgänglig för gemenskapen, medlemsstaterna och behöriga organisationer.

| ii) | Se till att arbete som utförts av medlemsstaterna, gemenskapen eller, i förekommande fall, av tredjeländer eller internationella organisationer får stor spridning. |
| --- | --- |

ii)

Se till att arbete som utförts av medlemsstaterna, gemenskapen eller, i förekommande fall, av tredjeländer eller internationella organisationer får stor spridning.

| iii) | Se till att de tillförlitliga och icke-konfidentiella uppgifter som samlas in får stor spridning samt på grundval av de uppgifter som centrumet samlar in publicera en årsrapport över situationen på narkotikaområdet, bland annat med uppgifter om nya trender. |
| --- | --- |

iii)

Se till att de tillförlitliga och icke-konfidentiella uppgifter som samlas in får stor spridning samt på grundval av de uppgifter som centrumet samlar in publicera en årsrapport över situationen på narkotikaområdet, bland annat med uppgifter om nya trender.

| d) | Samarbete med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredjeländer






  i) | Bidra till en bättre samordning av medlemsstaternas och gemenskapens åtgärder på området. |
| --- | --- | --- |

d)

Samarbete med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredjeländer

i)

Bidra till en bättre samordning av medlemsstaternas och gemenskapens åtgärder på området.

| ii) | Arbeta för en integrering av de data om narkotika och narkotikamissbruk som samlas in i medlemsstaterna eller av gemenskapen i internationella program för kontroll av narkotika, i synnerhet de som fastställts av FN och dess särskilda byråer, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller att lämna uppgifter enligt bestämmelserna i FN:s konventioner om narkotika. |
| --- | --- |

ii)

Arbeta för en integrering av de data om narkotika och narkotikamissbruk som samlas in i medlemsstaterna eller av gemenskapen i internationella program för kontroll av narkotika, i synnerhet de som fastställts av FN och dess särskilda byråer, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller att lämna uppgifter enligt bestämmelserna i FN:s konventioner om narkotika.

| iii) | Bedriva ett aktivt samarbete med Europol för att övervaka narkotikaproblemet så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

iii)

Bedriva ett aktivt samarbete med Europol för att övervaka narkotikaproblemet så effektivt som möjligt.

| iv) | Bedriva ett aktivt samarbete med de organisationer och organ som anges i artikel 20. |
| --- | --- |

iv)

Bedriva ett aktivt samarbete med de organisationer och organ som anges i artikel 20.

| v) | På begäran av kommissionen, och med godkännande av den styrelse som avses i artikel 9, överföra sin kunskap till vissa tredjeländer, såsom kandidatländerna eller länderna i västra Balkan, samt bidra till skapande och förstärkande av strukturella kopplingar till det nätverk som avses i artikel 5 samt inrättande och stärkande av de nationella kontaktpunkter som avses i den artikeln. |
| --- | --- |

v)

På begäran av kommissionen, och med godkännande av den styrelse som avses i artikel 9, överföra sin kunskap till vissa tredjeländer, såsom kandidatländerna eller länderna i västra Balkan, samt bidra till skapande och förstärkande av strukturella kopplingar till det nätverk som avses i artikel 5 samt inrättande och stärkande av de nationella kontaktpunkter som avses i den artikeln.

| e) | Informationsskyldighet
  Centrumet skall i princip ha skyldighet att informera de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna om det får kännedom om ny utveckling och trendförändringar. |
| --- | --- |

e)

Informationsskyldighet

Centrumet skall i princip ha skyldighet att informera de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna om det får kännedom om ny utveckling och trendförändringar.

Artikel 3

Prioriterade verksamhetsområden

Centrumets mål och uppgifter såsom de definieras i artiklarna 1 och 2 skall genomföras enligt den prioritering som anges i bilaga I.

Artikel 4

Arbetsmetod

1.   Centrumet skall steg för steg utföra sina uppgifter i syfte att nå de mål som anges i de treåriga och årliga arbetsprogram som avses i artikel 9.4 och 9.5, och därvid ta lämplig hänsyn till de resurser som står till förfogande.

2.   För att undvika dubbelarbete skall centrumet, i sin verksamhet, ta hänsyn till det arbete som genomförts av befintliga organisationer eller skall genomföras av framtida organisationer, särskilt Europol, och sträva efter att tillföra något till detta arbete.

Artikel 5

Europeiskt nätverk för information om narkotika och narkotikamissbruk (Reitox)

1.   Till centrumets förfogande skall stå Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk (Reitox). Nätverket skall bestå av en kontaktpunkt för varje medlemsstat och för varje land som har ingått ett avtal enligt artikel 21 samt en kontaktpunkt för kommissionen. Ansvaret för att utse de nationella kontaktpunkterna skall helt och hållet ligga hos de berörda länderna.

2.   De nationella kontaktpunkterna skall utgöra en länk mellan de deltagande länderna och centrumet. De skall bidra till utarbetandet av nyckelindikatorer och data, samt av riktlinjer för genomförandet av dessa, i syfte att erhålla tillförlitlig och jämförbar information på unionsnivå. Kontaktpunkterna skall, på ett objektivt sätt och på nationell nivå, samla in och analysera all relevant information om narkotika och narkotikamissbruk och om den politik och de lösningar som valts, varvid erfarenheter från olika sektorer, såsom hälsovård, rättsväsende och brottsbekämpning, skall samlas i samarbete med experter och nationella organisationer inom det narkotikapolitiska området. De skall särskilt tillhandahålla data för de fem epidemiologiska nyckelindikatorer som fastställts av centrumet.

Varje medlemsstat skall se till att dess företrädare i Reitox-nätverket lämnar de uppgifter som anges i artikel 4.1 i beslut 2005/387/RIF.

De nationella kontaktpunkterna får till centrumet också lämna information om nya trender när det gäller missbruk av befintliga psykoaktiva ämnen och/eller nya former av kombinationer av psykoaktiva ämnen, som utgör en potentiell folkhälsorisk, samt information om eventuella åtgärder på folkhälsoområdet.

3.   De nationella myndigheterna skall säkerställa att deras kontaktpunkt samlar in och analyserar informationen på nationell nivå på grundval av de riktlinjer som centrumet har antagit.

4.   De särskilda uppgifter som har anförtrotts de nationella kontaktpunkterna skall finnas med i centrumets treåriga arbetsprogram som avses i artikel 9.4.

5.   Samtidigt som centrumet fullt ut skall respektera de nationella kontaktpunkternas företräde, får centrumet, i nära samarbete med kontaktpunkterna, använda sig av kompletterande expertis och informationskällor på området för narkotika och narkotikamissbruk.

Artikel 6

Konfidentialitet och skydd av data

1.   Data om narkotika och narkotikamissbruk som tillhandahålls till eller av centrumet får publiceras under förutsättning att gemenskapsregler och nationella regler om spridning av information och om konfidentialitet är uppfyllda. Personuppgifter får inte publiceras eller göras tillgängliga för allmänheten.

Medlemsstaterna och de nationella kontaktpunkterna skall inte ha någon skyldighet att tillhandahålla uppgifter som är konfidentiella enligt nationell lagstiftning

2.   Förordning (EG) nr 45/2001 skall tillämpas på centrumet.

Artikel 7

Tillgång till handlingar

1.   Förordning (EG) nr 1049/2001 skall tillämpas på de handlingar som finns hos centrumet.

2.   Den styrelse som avses i artikel 9 skall anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001.

3.   De beslut som fattas av centrumet i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan överklagas hos ombudsmannen eller genom att väcka talan inför Europeiska gemenskapernas domstol i enlighet med villkoren i artiklarna 195 och 230 i EG-fördraget.

Artikel 8

Rättskapacitet och lokalisering

1.   Centrumet skall vara en juridisk person. Det skall i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Det skall särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

2.   Centrumet skall ha sitt säte i Lissabon.

Artikel 9

Styrelse

1.   Centrumet skall ha en styrelse som består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen, två oberoende experter med särskild kompetens inom narkotikaområdet, vilka skall utses av Europaparlamentet, samt en företrädare för varje land som har ingått ett avtal enligt artikel 21.

Varje ledamot av styrelsen skall ha en röst, med undantag för företrädarna för de länder som har ingått avtal enligt artikel 21 som inte skall ha någon rösträtt.

Styrelsen skall fatta beslut med två tredjedels majoritet av dess ledamöter med rösträtt, utom i de fall som avses i punkt 6 i denna artikel och i artikel 20.

Varje ledamot av styrelsen får biträdas eller företrädas av en suppleant. Suppleanten skall ha rätt att rösta för den ordinarie ledamoten med rösträtt i ledamotens frånvaro.

Styrelsen får bjuda in företrädare för internationella organisationer med vilka man samarbetar i enlighet med artikel 20; dessa deltar då i egenskap av observatörer och har inte rösträtt.

2.   Styrelsens ordförande och vice ordförande skall väljas bland och av ledamöterna för en period av tre år. De skall kunna omväljas en gång.

Ordföranden och vice ordföranden har rösträtt.

Styrelsen skall själv anta sin arbetsordning.

3.   Styrelsens möten skall sammankallas av ordföranden. Den skall hålla ett ordinarie möte minst en gång om året. Centrumets direktör, som avses i artikel 11, skall delta i styrelsens möten, dock utan rösträtt, och skall, i enlighet med artikel 11.3, tillhandahålla styrelsens sekretariat.

4.   Styrelsen skall anta ett treårigt arbetsprogram med utgångspunkt från ett utkast som lagts fram av direktören, efter samråd med den vetenskapliga kommitté som avses i artikel 13 och yttrande från kommissionen, och skall översända programmet till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

5.   Medan det treåriga arbetsprogrammet löper skall styrelsen varje år anta centrumets årliga arbetsprogram med utgångspunkt från ett utkast som lagts fram av direktören, efter samråd med den vetenskapliga kommittén och yttrande från kommissionen. Arbetsprogrammet skall översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Det får justeras under årets gång enligt samma förfarande.

6.   Om kommissionen reserverar sig mot det treåriga eller årliga arbetsprogrammet, skall styrelsen anta programmen med tre fjärdedels majoritet av ledamöterna med rösträtt.

7.   Styrelsen skall anta årsrapporten om centrumets verksamhet och senast den 15 juni översända den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten och medlemsstaterna.

8.   Centrumet skall varje år till budgetmyndigheten översända alla uppgifter som rör utvärderingsresultaten.

Artikel 10

Verkställande kommitté

1.   Styrelsen skall biträdas av en verkställande kommitté. Den skall bestå av styrelsens ordförande och vice ordförande, två andra styrelseledamöter som företräder medlemsstaterna och som har utsetts av styrelsen samt två företrädare för kommissionen. Direktören skall delta i den verkställande kommitténs möten.

2.   Den verkställande kommittén skall sammanträda minst två gånger om året, och därutöver vid behov, för att förbereda styrelsens beslut och för att bistå och ge direktören råd. Den skall på styrelsens vägnar besluta i de frågor som anges i de finansiella regler som antas i enlighet med artikel 15.10 och som enligt den här förordningen inte är förbehållna styrelsen. Beslut skall fattas med enhällighet.

Artikel 11

Direktör

1.   Centrumet skall ledas av en direktör som skall utses av styrelsen på förslag av kommissionen för en period på fem år som kan förlängas.

2.   Före sin utnämning till den första av högst två mandatperioder skall styrelsens kandidat till direktörstjänsten omgående uppmanas att göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara frågor från parlamentets ledamöter.

3.   Direktören skall ansvara för

| a) | förberedelse och genomförande av de beslut och program som antas av styrelsen, |
| --- | --- |

a)

förberedelse och genomförande av de beslut och program som antas av styrelsen,

| b) | den löpande administrationen, |
| --- | --- |

b)

den löpande administrationen,

| c) | förberedelse av centrumets arbetsprogram, |
| --- | --- |

c)

förberedelse av centrumets arbetsprogram,

| d) | upprättande av utkastet till beräkning av centrumets intäkter och utgifter samt budgetens genomförande, |
| --- | --- |

d)

upprättande av utkastet till beräkning av centrumets intäkter och utgifter samt budgetens genomförande,

| e) | förberedelse och publicering av de rapporter som föreskrivs i denna förordning, |
| --- | --- |

e)

förberedelse och publicering av de rapporter som föreskrivs i denna förordning,

| f) | hantering av alla personalfrågor, särskilt utövandet av de befogenheter som gäller för en tillsättningsmyndighet, |
| --- | --- |

f)

hantering av alla personalfrågor, särskilt utövandet av de befogenheter som gäller för en tillsättningsmyndighet,

| g) | fastställande av centrumets organisationsstruktur och framläggande av denna inför styrelsen för godkännande, |
| --- | --- |

g)

fastställande av centrumets organisationsstruktur och framläggande av denna inför styrelsen för godkännande,

| h) | utförande av de uppgifter som anges i artiklarna 1 och 2, |
| --- | --- |

h)

utförande av de uppgifter som anges i artiklarna 1 och 2,

| i) | regelbunden utvärdering av centrumets arbete. |
| --- | --- |

i)

regelbunden utvärdering av centrumets arbete.

4.   Direktören skall för sin verksamhet vara ansvarig inför styrelsen.

5.   Direktören skall vara centrumets juridiska företrädare.

Artikel 12

Europaparlamentets utfrågning av direktören och styrelsens ordförande

Direktören skall varje år lägga fram den allmänna rapporten över centrumets verksamhet för Europaparlamentet. Europaparlamentet får dessutom begära att höra direktören och styrelsens ordförande om en fråga som har samband med centrumets verksamhet.

Artikel 13

Vetenskaplig kommitté

1.   Styrelsen och direktören skall biträdas av en vetenskaplig kommitté som i enlighet med denna förordning och på begäran av styrelsen eller direktören skall avge yttrande i vetenskapliga frågor som rör centrumets verksamhet.

Den vetenskapliga kommitténs yttranden skall offentliggöras.

2.   Den vetenskapliga kommittén skall bestå av högst 15 välkända forskare som utsetts av styrelsen på grundval av sin vetenskapliga expertis och oavhängighet, efter det att en uppmaning till intresseanmälan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Urvalsförfarandet skall säkerställa att de specialområden som den vetenskapliga kommitténs medlemmar representerar täcker de mest relevanta vetenskapliga områden som har anknytning till narkotika och narkotikamissbruk.

Medlemmarna i den vetenskapliga kommittén skall utses personligen och skall avge sina yttranden helt oavhängigt av medlemsstaterna och gemenskapens institutioner.

Den vetenskapliga kommittén skall ta hänsyn till de olika ståndpunkter som framförs i nationella expertyttranden, då sådana finns, innan den lämnar något yttrande.

Med avseende på genomförandet av beslut 2005/387/RIF kan den vetenskapliga kommittén utökas i enlighet med förfarandet i artikel 6.2 i det beslutet.

3.   Medlemmarna skall utses för en period på tre år, som skall kunna förnyas.

4.   Vetenskapliga kommittén skall välja sin ordförande för en period på tre år. Kommittén skall sammankallas av ordföranden minst en gång om året.

Artikel 14

Upprättande av budgeten

1.   För varje budgetår, vilket skall motsvara kalenderåret, skall det upprättas en beräkning av centrumets intäkter och utgifter, vilka skall tas upp i centrumets budget.

2.   Det skall råda balans mellan intäkter och utgifter i centrumets budget.

3.   Centrumets intäkter skall, utan att detta påverkar övriga resurser, bestå av bidrag från gemenskapen som tas upp i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt), betalningar för utförda tjänster och finansiella bidrag från sådana organisationer, organ och tredje länder som anges i artikel 20 respektive artikel 21.

4.   Centrumets utgifter skall bland annat omfatta

| a) | löner till personal och utgifter för administration och infrastruktur samt driftskostnader, |
| --- | --- |

a)

löner till personal och utgifter för administration och infrastruktur samt driftskostnader,

| b) | utgifter för stöd till kontaktpunkterna inom Reitox. |
| --- | --- |

b)

utgifter för stöd till kontaktpunkterna inom Reitox.

5.   Varje år skall styrelsen, på grundval av ett utkast utarbetat av direktören, upprätta en beräkning av centrumets intäkter och utgifter för nästkommande budgetår. Senast den 31 mars skall styrelsen till kommissionen översända denna beräkning, inklusive ett förslag till tjänsteförteckning, tillsammans med centrumets arbetsprogram. Kommissionen skall, tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget, översända denna beräkning till Europaparlamentet och rådet (nedan kallade ”budgetmyndigheten”).

6.   På grundval av den upprättade beräkningen skall kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de medel som den betraktar som nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och storleken på det bidrag som skall belasta den allmänna budgeten, och som den skall förelägga budgetmyndigheten enligt artikel 272 i fördraget.

7.   Budgetmyndigheten skall bevilja de anslag som utgör bidrag till centrumet och anta centrumets tjänsteförteckning.

8.   Styrelsen skall fastställa budgeten. Den blir definitiv när Europeiska unionens allmänna budget slutligen fastställs. Den skall i tillämpliga fall anpassas i enlighet därmed.

9.   Styrelsen skall så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om sin avsikt att genomföra projekt som kan ha betydande ekonomiska konsekvenser för finansieringen av budgeten, särskilt projekt som rör fast egendom, t.ex. hyra eller förvärv av fastigheter. Den skall informera kommissionen om detta.

Om en enhet inom budgetmyndigheten har meddelat att den har för avsikt att avge ett yttrande, skall den översända detta yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 15

Genomförande av budgeten

1.   Direktören skall genomföra centrumets budget.

2.   Senast den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret skall centrumets räkenskapsförare till kommissionens räkenskapsförare översända de preliminära räkenskaperna, tillsammans med en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare skall konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (11) (nedan kallad den allmänna budgetförordningen).

3.   Senast den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret skall kommissionens räkenskapsförare till revisionsrätten översända de preliminära räkenskaperna, tillsammans med en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen skall också översändas till Europaparlamentet och rådet.

4.   Efter det att revisionsrättens synpunkter på centrumets preliminära räkenskaper enligt bestämmelserna i artikel 129 i den allmänna budgetförordningen inkommit, skall direktören ansvara för upprättandet av de slutliga räkenskaperna och översända dem till styrelsen för ett yttrande.

5.   Styrelsen skall lämna ett yttrande om centrumets slutliga räkenskaper.

6.   Senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret skall direktören översända de slutliga räkenskaperna tillsammans med styrelsens yttrande till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten.

De slutliga räkenskaperna skall offentliggöras.

7.   Senast den 30 september skall direktören till revisionsrätten översända ett svar på dess synpunkter. Han skall även översända detta svar till styrelsen.

8.   Direktören skall på Europaparlamentets begäran, i enlighet med artikel 146.3 i den allmänna budgetförordningen, för parlamentet lägga fram alla uppgifter som behövs för att utföra arbetet med beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret.

9.   Europaparlamentet skall före den 30 april år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande budgetår n.

10.   Styrelsen skall anta centrumets finansiella regler efter samråd med kommissionen. Vid utformningen av dessa regler får styrelsen avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (12), endast om centrumets särskilda förvaltningsbehov kräver detta och efter det att kommissionen gett sitt godkännande.

Artikel 16

Bedrägeribekämpning

1.   När det gäller kampen mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som påverkar gemenskapens finansiella intressen skall förordning (EG) nr 1073/1999 tillämpas på centrumet utan inskränkning.

2.   I finansieringsbeslut och i avtal och bestämmelser om tillämpning av dessa beslut skall det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och OLAF vid behov får utföra kontroller på plats hos dem som tar emot medel från centrumet.

Artikel 17

Privilegier och immunitet

Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier skall tillämpas på centrumet.

Artikel 18

Tjänsteföreskrifter

Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna samt de regler som har antagits gemensamt av gemenskapens institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren skall tillämpas på centrumets personal.

Om centrumet anställer personal från tredjeländer efter ingående av avtal enligt artikel 21, skall det under alla omständigheter rätta sig efter de tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor som avses i punkt 1 i den här artikeln.

Centrumet skall gentemot sin personal utöva de befogenheter som gäller för en tillsättningsmyndighet.

Styrelsen skall anta lämpliga tillämpningsbestämmelser i samråd med kommissionen i enlighet med de tjänsteföreskrifter, artikel 110, och anställningsvillkor som avses i punkt 1.

Styrelsen får anta bestämmelser som gör det möjligt att anställa nationella experter från andra medlemsstater genom utstationering vid centrumet.

Artikel 19

Ansvar

1.   Centrumets avtalsrättsliga ansvar skall regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga. Domstolen skall vara behörig att träffa avgöranden i enlighet med en skiljedomsklausul som ingår i ett avtal som centrumet ingått.

2.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar skall centrumet ersätta skada som orsakats av centrumet eller av dess anställda under tjänsteutövning, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar. Domstolen skall ha behörighet att pröva tvister som rör ersättning för sådan skada.

3.   Personalens personliga ansvar gentemot centrumet regleras av de bestämmelser som gäller för centrumets personal.

Artikel 20

Samarbete med andra organisationer och organ

Centrumet skall aktivt söka samarbete med internationella organisationer och andra, särskilt europeiska statliga eller icke-statliga organ med uppgifter på narkotikaområdet, utan att det påverkar de förbindelser som kommissionen får ha i enlighet med artikel 302 i fördraget.

Samarbetet skall bygga på samarbetsarrangemang med de organisationer och organ som avses i första stycket. Styrelsen skall anta arrangemangen på grundval av ett utkast från direktören efter att ha inhämtat ett yttrande från kommissionen. Om kommissionen reserverar sig mot arrangemangen, skall styrelsen anta dem med tre fjärdedels majoritet av ledamöterna med rösträtt.

Artikel 21

Tredjeländers deltagande

Tredjeländer som delar gemenskapens och medlemsstaternas intressen och målsättningar med uppgifterna och arbetet inom centrumet skall få möjlighet att delta i centrumets arbete på grundval av avtal som ingåtts mellan sådana tredjeländer och gemenskapen på grundval av artikel 300 i fördraget.

Artikel 22

Domstolens behörighet

Domstolen skall i enlighet med artikel 230 i fördraget vara behörig då talan förs mot centrumet.

Artikel 23

Utvärderingsrapport

Kommissionen skall vart sjätte år ta initiativ till en extern utvärdering av centrumets verksamhet samtidigt med att centrumets treåriga arbetsprogram avslutas. Utvärderingen skall också omfatta Reitox-systemet. Kommissionen skall överlämna utvärderingsrapporten till Europaparlamentet, rådet och styrelsen.

Vid behov skall kommissionen i samband med detta lägga fram ett förslag till ändring av bestämmelserna i denna förordning för att ta hänsyn till utvecklingen i fråga om tillsynsmyndigheter, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

Artikel 24

Upphävande

Förordning (EEG) nr 302/93 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till denna förordning och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 25

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 69, 21.3.2006, s. 22.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 juni 2006.

2

(3)  EGT L 36, 12.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1651/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 30).

3

(4)  Se bilaga II.

4

(5)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

5

(6)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

6

(7)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

8

(9)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

10

(11)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

11

(12)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

12

BILAGA I

A. Centrumets arbete skall utföras med vederbörlig hänsyn till gemenskapens och medlemsstaternas befogenheter på området narkotika, såsom dessa befogenheter definieras i fördraget. Det skall omfatta de olika aspekterna av problemet med narkotika och narkotikamissbruk och de åtgärder som vidtas för att avhjälpa problemet. Därvid skall centrumet vägledas av Europeiska unionens narkotikastrategier och handlingsplaner.

Följande områden skall vara prioriterade för centrumet.

| 1. | Uppföljning av narkotikaproblemet, särskilt genom epidemiologiska indikatorer eller andra indikatorer och uppföljning av nya trender, i synnerhet när det gäller blandmissbruk. |
| --- | --- |

1.

Uppföljning av narkotikaproblemet, särskilt genom epidemiologiska indikatorer eller andra indikatorer och uppföljning av nya trender, i synnerhet när det gäller blandmissbruk.

| 2. | Uppföljning av åtgärder som har vidtagits för att avhjälpa narkotikarelaterade problem; tillhandahållande av information om bästa praxis i medlemsstaterna och underlättande av ömsesidigt utbyte av sådan praxis. |
| --- | --- |

2.

Uppföljning av åtgärder som har vidtagits för att avhjälpa narkotikarelaterade problem; tillhandahållande av information om bästa praxis i medlemsstaterna och underlättande av ömsesidigt utbyte av sådan praxis.

| 3. | Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning avseende användning av sådana ämnen och avseende nya former av missbruk av befintliga psykoaktiva ämnen. |
| --- | --- |

3.

Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning avseende användning av sådana ämnen och avseende nya former av missbruk av befintliga psykoaktiva ämnen.

| 4. | Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera Europeiska unionens politik. |
| --- | --- |

4.

Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera Europeiska unionens politik.

B. Kommissionen skall till centrumet för vidare spridning överlämna den information och de statistiska data som den till följd av sin behörighet förfogar över.

BILAGA II

UPPHÄVDA FÖRORDNINGAR MED SENARE ÄNDRINGAR

| Rådets förordning (EEG) nr 302/93 | EGT L 36, 12.2.1993, s. 1. |
| --- | --- |
| Rådets förordning (EG) nr 3294/94 | EGT L 341, 30.12.1994, s. 7. |
| Rådets förordning (EG) nr 2220/2000 | EGT L 253, 7.10.2000, s. 1. |
| Rådets förordning (EG) nr 1651/2003 | EUT L 245, 29.9.2003, s. 30. |

Rådets förordning (EEG) nr 302/93

EGT L 36, 12.2.1993, s. 1.

Rådets förordning (EG) nr 3294/94

EGT L 341, 30.12.1994, s. 7.

Rådets förordning (EG) nr 2220/2000

EGT L 253, 7.10.2000, s. 1.

Rådets förordning (EG) nr 1651/2003

EUT L 245, 29.9.2003, s. 30.

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

| Rådets förordning (EEG) nr 302/93 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| — | Artikel 1.3, andra och tredje meningen |
| Artikel 2 A, underrubrik | Artikel 2 a, underrubrik |
| Artikel 2 A.1 | Artikel 2 a i, första meningen |
| — | Artikel 2 a i, andra och tredje meningen |
| Artikel 2 A.2-5 | Artikel 2 a ii-v |
| Artikel 2 B, underrubrik | Artikel 2 b, underrubrik |
| Artikel 2 B.6, första meningen | Artikel 2 b i, första meningen |
| — | Artikel 2 b i, andra meningen |
| Artikel 2 B.7 | Artikel 2 b ii |
| Artikel 2 C, underrubrik | Artikel 2 c, underrubrik |
| Artikel 2 C.8-10 | Artikel 2 c i-iii |
| Artikel 2 D, underrubrik | Artikel 2 d, underrubrik |
| Artikel 2 D.11-13 | Artikel 2 d i, ii och iv |
| — | Artikel 2 d iii och v |
| — | Artikel 2 e |
| Artikel 3 | Artikel 4 |
| Artikel 4 | Artikel 3 |
| Artikel 5.1 | Artikel 5.1 |
| — | Artikel 5.2, 5.3 och 5.4 |
| Artikel 5.4 | Artikel 5.5 |
| Artikel 6.2 och 6.3 | Artikel 6.1 |
| — | Artikel 6.2 |
| Artikel 6a | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| — | Artikel 8, rubrik |
| — | Artikel 8.2 |
| Artikel 8.1 | Artikel 9.1, första, fjärde och femte stycket |
| Artikel 8.2 | Artikel 9.1, andra och tredje stycket
  Artikel 9.2
  Artikel 9.3, andra meningen |
| — | Artikel 9.3, första och tredje meningen |
| Artikel 8.3 | Artikel 9.4 |
| Artikel 8.4 | Artikel 9.5, första och tredje meningen |
| — | Artikel 9.5, andra meningen |
| — | Artikel 9.6 |
| Artikel 8.5 och 8.6 | Artikel 9.7 och 9.8 |
| — | Artikel 10 |
| Artikel 9.1, första stycket | Artikel 11.1 |
| — | Artikel 11.2 |
| Artikel 9.1, andra stycket | Artikel 11.3 |
| Artikel 9.1, andra stycket, första till sjätte strecksatsen | Artikel 11.3 a-f, första meningen |
| — | Artikel 11.3 f, andra meningen |
| — | Artikel 11.3 g |
| Artikel 9.1, andra stycket, sjunde strecksatsen | Artikel 11.3 h |
| — | Artikel 11.3 i |
| Artikel 9.2 och 9.3 | Artikel 11.4 och 11.5 |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 10.1 | Artikel 13.1 |
| Artikel 10.2 | Artikel 13.2, första och fjärde stycket |
| — | Artikel 13.2, andra och tredje stycket |
| Artikel 10.3, 10.4 och 10.5 | Artikel 13.3 och 13.4 |
| Artikel 11.1-11.6 | Artikel 14.1-14.5 |
| Artikel 11.7-11.10 | Artikel 14.6-14.9 |
| Artikel 11a.1-11a.5 | Artikel 15.1-15.5 |
| Artikel 11a.6 och 11a.7 | Artikel 15.6 |
| Artikel 11a.8-11a.11 | Artikel 15.7-15.10 |
| — | Artikel 16 |
| Artikel 12 | Artikel 20 |
| — | Artikel 20, andra stycket |
| Artikel 13.1 | Artikel 21 |
| Artikel 13.2 | — |
| Artikel 14 | Artikel 17 |
| Artikel 15 | Artikel 18, första, tredje och fjärde styckena |
| — | Artikel 18, andra och femte stycket |
| Artikel 16 | Artikel 19 |
| Artikel 17 | Artikel 22 |
| Artikel 18 | Artikel 23, första stycket, första och tredje meningen |
| — | Artikel 23, första stycket, andra meningen |
| — | Artikel 23, andra stycket |
| — | Artikel 24 |
| Artikel 19 | Artikel 25 |
| Bilaga, punkt A första stycke | Bilaga I, punkt A, första stycket, första meningen |
| — | Bilaga I, punkt A, första stycket, andra och tredje meningen |
| — | Annex I, punkt A, andra stycket, led 1-4 |
| Bilaga, punkt A, andra stycket, led 1-5 | — |
| Bilaga, punkt B | Bilaga I, punkt B |
| Bilaga, punkt C | — |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga III |

Rådets förordning (EEG) nr 302/93

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

—

Artikel 1.3, andra och tredje meningen

Artikel 2 A, underrubrik

Artikel 2 a, underrubrik

Artikel 2 A.1

Artikel 2 a i, första meningen

—

Artikel 2 a i, andra och tredje meningen

Artikel 2 A.2-5

Artikel 2 a ii-v

Artikel 2 B, underrubrik

Artikel 2 b, underrubrik

Artikel 2 B.6, första meningen

Artikel 2 b i, första meningen

—

Artikel 2 b i, andra meningen

Artikel 2 B.7

Artikel 2 b ii

Artikel 2 C, underrubrik

Artikel 2 c, underrubrik

Artikel 2 C.8-10

Artikel 2 c i-iii

Artikel 2 D, underrubrik

Artikel 2 d, underrubrik

Artikel 2 D.11-13

Artikel 2 d i, ii och iv

—

Artikel 2 d iii och v

—

Artikel 2 e

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 3

Artikel 5.1

Artikel 5.1

—

Artikel 5.2, 5.3 och 5.4

Artikel 5.4

Artikel 5.5

Artikel 6.2 och 6.3

Artikel 6.1

—

Artikel 6.2

Artikel 6a

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

—

Artikel 8, rubrik

—

Artikel 8.2

Artikel 8.1

Artikel 9.1, första, fjärde och femte stycket

Artikel 8.2

Artikel 9.1, andra och tredje stycket

Artikel 9.2

Artikel 9.3, andra meningen

—

Artikel 9.3, första och tredje meningen

Artikel 8.3

Artikel 9.4

Artikel 8.4

Artikel 9.5, första och tredje meningen

—

Artikel 9.5, andra meningen

—

Artikel 9.6

Artikel 8.5 och 8.6

Artikel 9.7 och 9.8

—

Artikel 10

Artikel 9.1, första stycket

Artikel 11.1

—

Artikel 11.2

Artikel 9.1, andra stycket

Artikel 11.3

Artikel 9.1, andra stycket, första till sjätte strecksatsen

Artikel 11.3 a-f, första meningen

—

Artikel 11.3 f, andra meningen

—

Artikel 11.3 g

Artikel 9.1, andra stycket, sjunde strecksatsen

Artikel 11.3 h

—

Artikel 11.3 i

Artikel 9.2 och 9.3

Artikel 11.4 och 11.5

—

Artikel 12

Artikel 10.1

Artikel 13.1

Artikel 10.2

Artikel 13.2, första och fjärde stycket

—

Artikel 13.2, andra och tredje stycket

Artikel 10.3, 10.4 och 10.5

Artikel 13.3 och 13.4

Artikel 11.1-11.6

Artikel 14.1-14.5

Artikel 11.7-11.10

Artikel 14.6-14.9

Artikel 11a.1-11a.5

Artikel 15.1-15.5

Artikel 11a.6 och 11a.7

Artikel 15.6

Artikel 11a.8-11a.11

Artikel 15.7-15.10

—

Artikel 16

Artikel 12

Artikel 20

—

Artikel 20, andra stycket

Artikel 13.1

Artikel 21

Artikel 13.2

—

Artikel 14

Artikel 17

Artikel 15

Artikel 18, första, tredje och fjärde styckena

—

Artikel 18, andra och femte stycket

Artikel 16

Artikel 19

Artikel 17

Artikel 22

Artikel 18

Artikel 23, första stycket, första och tredje meningen

—

Artikel 23, första stycket, andra meningen

—

Artikel 23, andra stycket

—

Artikel 24

Artikel 19

Artikel 25

Bilaga, punkt A första stycke

Bilaga I, punkt A, första stycket, första meningen

—

Bilaga I, punkt A, första stycket, andra och tredje meningen

—

Annex I, punkt A, andra stycket, led 1-4

Bilaga, punkt A, andra stycket, led 1-5

—

Bilaga, punkt B

Bilaga I, punkt B

Bilaga, punkt C

—

—

Bilaga II

—

Bilaga III

P6_TA(2006)0258

Skydd av personuppgifter *

Förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Förslaget ändrades på följande sätt (1)

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Beaktandeled 1 |
| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 30, artikel 31
  och
  artikel
  34.2 b i detta, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Beaktandeled 1

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 30, artikel 31
  och
  artikel
  34.2 b i detta,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artiklarna 30.1 b
  ,
  31.1 c
  och 34.2 b i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artiklarna 30.1 b
  ,
  31.1 c
  och 34.2 b i detta,

Ändring 2

Skäl 9

(9) En hög nivå på skyddet av personuppgifter om
  EU-medborgare
  kräver gemensamma bestämmelser för att fastställa om de uppgifter som behandlas av behöriga myndigheter i medlemsstaterna uppfyller laglighets- och kvalitetskraven.

(9) En hög nivå på skyddet av personuppgifter om
  alla personer inom Europeiska unionens territorium
  kräver gemensamma bestämmelser för att fastställa om de uppgifter som behandlas av behöriga myndigheter i medlemsstaterna uppfyller laglighets- och kvalitetskraven.
  Det kräver dessutom att personuppgifter endast får insamlas och behandlas i legitima och tydligt avgränsade syften. Uppgifterna får inte ytterligare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa syften, härunder inom ramen för det växande informationsutbytet mellan brottsbekämpande och rättsvårdande myndigheter, eller i samband med förslaget om kompabilitet mellan databaser.

Ändring 3

Skäl 12

(12) Om uppgifter överförs från en medlemsstat i Europeiska unionen till tredjeländer eller internationella organ, skall dessa uppgifter
  i princip
  omfattas av ett adekvat skydd.

(12) Om uppgifter överförs från en medlemsstat i Europeiska unionen till tredjeländer eller internationella organ, skall dessa uppgifter omfattas av ett adekvat skydd.
  Detta rambeslut bör säkra att personuppgifter som inhämtats från tredjeland åtminstone uppfyller internationella normer vad gäller mänskliga rättigheter.

Ändring 4 + 5

Skäl 15

(15) Det bör införas gemensamma bestämmelser om konfidentiell och säker uppgiftsbehandling, om ansvar och påföljder när uppgifterna används på otillåtet sätt av de behöriga myndigheterna samt om den registrerades möjligheter att få rättslig prövning. Vidare måste medlemsstaterna föreskriva straffrättsliga påföljder för särskilt allvarliga och uppsåtliga brott mot bestämmelserna om skydd av personuppgifter.

(15) Det bör införas gemensamma bestämmelser om konfidentiell och säker uppgiftsbehandling, om ansvar och påföljder när uppgifterna används på otillåtet sätt av de behöriga myndigheterna
  eller av privata parter som behandlar personuppgifter på uppdrag av behöriga myndigheter eller i en annan offentlig funktion,
  samt om den registrerades möjligheter att få rättslig prövning. Vidare måste medlemsstaterna föreskriva straffrättsliga påföljder för särskilt allvarliga och uppsåtliga
  eller grovt oaktsamma
  brott mot bestämmelserna om skydd av personuppgifter.

Ändring 6

Skäl 20

(20) Detta rambeslut påverkar inte tillämpningen av de särskilda dataskyddsbestämmelser om behandling och skydd av personuppgifter vid Europol och Eurojust och inom ramen för tullinformationssystemet, som föreskrivs i relevanta rättsakter.

(20) Detta rambeslut påverkar inte tillämpningen av de särskilda dataskyddsbestämmelser om behandling och skydd av personuppgifter vid Europol och Eurojust och inom ramen för tullinformationssystemet, som föreskrivs i relevanta rättsakter.
  Senast två år efter det datum som anges i artikel 35.1 bör dock de särskilda dataskyddsbestämmelser som gäller för Europol, Eurojust och tullinformationssystemet integreras helt med det föreliggande rambeslutet, i syfte att främja en enhetlig och effektiv rättslig ram för dataskydd i enlighet med.

Ändring 7

Skäl 20a (nytt)

(20a) Europol, Eurojust och tullinformationssystemet bör bibehålla sina dataskyddsregler i den utsträckning som det i dem uttryckligen slås fast att personliga uppgifter endast får behandlas, läsas eller översändas i överensstämmelse med särskilt angivna villkor eller begränsningar.

Ändring 8

Skäl 22

(22) Detta rambeslut bör vara tillämpligt i fråga om personuppgifter som behandlas inom ramen för andra generationen av Schengens informationssystem och det därtill kopplade utbytet av kompletterande information enligt beslut RIF/2006/ ... om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem.

(22) Detta rambeslut bör vara tillämpligt i fråga om personuppgifter som behandlas inom ramen för andra generationen av Schengens informationssystem och det därtill kopplade utbytet av kompletterande information enligt beslut RIF/2006/ ... om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem
  samt inom ramen för informationssystemet för viseringar enligt beslut RIF/2006/... om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för intern säkerhet och för Europol för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (2)

  .

Ändring 9

Skäl 35a (nytt)

(35a) Yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen bör beaktas.

Ändring 10

Artikel 1, punkt 2

2.
  Medlemsstaterna skall se till att
  spridningen av personuppgifter till behöriga myndigheter i andra medlemsstater
  varken begränsas eller förbjuds
  av skäl som grundar sig på skyddet av personuppgifter i enlighet med detta beslut.

2.
  Detta rambeslut utgör inget hinder för medlemsstaterna att inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete vidta skyddsåtgärder för personuppgifter som går utöver de skyddsåtgärder som införs genom detta rambeslut. Sådana åtgärder får dock varken begränsa eller förbjuda
  spridningen av personuppgifter till behöriga myndigheter i andra medlemsstater av skäl som grundar sig på skyddet av personuppgifter i enlighet med detta beslut.

Ändring 11

Artikel 3, punkt 2a (ny)

2a. Detta rambeslut skall inte gälla om särskilda bestämmelser i avdelning VI i EU-fördraget uttryckligen slår fast attpersonliga uppgifter endast skall behandlas, göras tillgängliga eller översändas i överensstämmelse med särskilt angivna villkor eller begränsningar.

Ändring 12

Artikel 4, punkt 1, led d

| d) | är korrekta och, om nödvändigt, hålls aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter raderas eller rättas om de är felaktiga eller ofullständiga sett till de ändamål för vilka de samlades in eller för vilka de senare behandlas; medlemsstaterna får föreskriva att behandlingen av uppgifter kan ske utifrån olika krav med avseende på graden av uppgifternas exakthet och tillförlitlighet, men då måste de se till att uppgifterna kategoriseras efter hur exakta och tillförlitliga de är, och särskilt att sådana uppgifter som grundar sig på fakta skiljs från uppgifter som baserar sig på åsikter eller personliga bedömningar
  , |
| --- | --- |

d)

är korrekta och, om nödvändigt, hålls aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter raderas eller rättas om de är felaktiga eller ofullständiga sett till de ändamål för vilka de samlades in eller för vilka de senare behandlas; medlemsstaterna får föreskriva att behandlingen av uppgifter kan ske utifrån olika krav med avseende på graden av uppgifternas exakthet och tillförlitlighet, men då måste de se till att uppgifterna kategoriseras efter hur exakta och tillförlitliga de är, och särskilt att sådana uppgifter som grundar sig på fakta skiljs från uppgifter som baserar sig på åsikter eller personliga bedömningar
  ,

| d) | är korrekta och, om nödvändigt, hålls aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter raderas eller rättas om de är felaktiga eller ofullständiga sett till de ändamål för vilka de samlades in eller för vilka de senare behandlas; medlemsstaterna får
  dock
  föreskriva att behandlingen av uppgifter kan ske utifrån olika krav med avseende på graden av uppgifternas exakthet och tillförlitlighet, men då måste de se till att uppgifterna kategoriseras efter hur exakta och tillförlitliga de är, och särskilt att sådana uppgifter som grundar sig på fakta skiljs från uppgifter som baserar sig på åsikter eller personliga bedömningar
  . Medlemsstaterna skall se till att kvaliteten på personuppgifterna kontrolleras regelbundet. Så långt det är möjligt skall de ange eventuella domar och beslut att inte väcka åtal och att kontrollera källan till uppgifter som grundar sig på åsikter eller personliga bedömningar samt ange i vilken mån uppgifterna är korrekta och tillförlitliga. Medlemsstaterna skall, utan att det påverkar tillämpningen av nationell straffprocesslagstiftning, se till att personuppgifter markeras på den registrerades begäran, om denne bestrider uppgifternas korrekthet och det inte kan fastställas huruvida de är korrekta eller inte. En sådan markering får endast raderas med den registrerades samtycke eller på grundval av ett avgörande från domstol eller behörig tillsynsmyndighet
  . |
| --- | --- |

d)

är korrekta och, om nödvändigt, hålls aktuella; alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter raderas eller rättas om de är felaktiga eller ofullständiga sett till de ändamål för vilka de samlades in eller för vilka de senare behandlas; medlemsstaterna får
  dock
  föreskriva att behandlingen av uppgifter kan ske utifrån olika krav med avseende på graden av uppgifternas exakthet och tillförlitlighet, men då måste de se till att uppgifterna kategoriseras efter hur exakta och tillförlitliga de är, och särskilt att sådana uppgifter som grundar sig på fakta skiljs från uppgifter som baserar sig på åsikter eller personliga bedömningar
  . Medlemsstaterna skall se till att kvaliteten på personuppgifterna kontrolleras regelbundet. Så långt det är möjligt skall de ange eventuella domar och beslut att inte väcka åtal och att kontrollera källan till uppgifter som grundar sig på åsikter eller personliga bedömningar samt ange i vilken mån uppgifterna är korrekta och tillförlitliga. Medlemsstaterna skall, utan att det påverkar tillämpningen av nationell straffprocesslagstiftning, se till att personuppgifter markeras på den registrerades begäran, om denne bestrider uppgifternas korrekthet och det inte kan fastställas huruvida de är korrekta eller inte. En sådan markering får endast raderas med den registrerades samtycke eller på grundval av ett avgörande från domstol eller behörig tillsynsmyndighet
  .

Ändring 13

Artikel 4, punkt 4

4. Medlemsstaterna skall föreskriva att behandling av personuppgifter endast är nödvändig om

utgår

| — | det på grundval av fastställda fakta finns skälig grund att anta att personuppgifterna i fråga skulle möjliggöra, underlätta eller påskynda förebyggandet, utredningen, avslöjandet eller lagföringen av ett brott, och |
| --- | --- |

—

det på grundval av fastställda fakta finns skälig grund att anta att personuppgifterna i fråga skulle möjliggöra, underlätta eller påskynda förebyggandet, utredningen, avslöjandet eller lagföringen av ett brott, och

| — | det inte finns något annat alternativ som är mindre ingripande för den registrerade, och |
| --- | --- |

—

det inte finns något annat alternativ som är mindre ingripande för den registrerade, och

| — | behandlingen av uppgifterna inte är oproportionell i förhållande till det brott som begåtts. |
| --- | --- |

—

behandlingen av uppgifterna inte är oproportionell i förhållande till det brott som begåtts.

Ändring 14

Artikel 4, punkt 4a (ny)

4a. För att kunna fastställa tidsfrister för lagringen och lämpliga villkor för insamling, vidare behandling och överföring av de personuppgifter som behandlingen gäller skall medlemsstaterna ta hänsyn till de olika kategorierna av personuppgifter liksom syftet med insamlingen. Personuppgifter som rör personer som inte är misstänkta för att ha begått eller deltagit i ett brott skall endast behandlas i det syfte för vilka de insamlats och under begränsad tid. Medlemsstaterna skall utfärda regler om skäliga begränsningar vad avser tillgång och överföring av sådana uppgifter.

Ändring 15

Artikel 4a, punkt 1 (ny)

Artikel 4a

Vidare behandling av personuppgifter

1. Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter endast blir föremål för ytterligare behandling i enlighet med detta rambeslut, särskilt artiklarna 4, 5 och 6 i detta,

| (a) | för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga, |
| --- | --- |

(a)

för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga,

| (b) | om det är nödvändigt för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra allvarliga brott, eller |
| --- | --- |

(b)

om det är nödvändigt för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra allvarliga brott, eller

| (c) | för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(c)

för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter.

Ändring 16

Artikel 4a, punkt 2 (ny)

2. Personuppgifterna i fråga får bli föremål för vidare behandling för de ändamål som anges i punkt 1c i denna artikel endast om den myndighet som överförde uppgifterna eller gjorde uppgifterna tillgängliga först godkänner detta. Medlemsstaterna får med vederbörliga rättsgarantier vidta rättsliga åtgärder för att göra sådan vidare behandling möjlig.

Ändring 17

Artikel 5

Medlemsstaterna skall föreskriva att personuppgifter får behandlas av de behöriga myndigheterna endast om detta har fastställts genom lagbestämmelser där det anges att uppgiftsbehandlingen är nödvändig för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott.

Medlemsstaterna skall
  , efter att ha hört den tillsynsmyndighet som skall utses enligt artikel 30,
  föreskriva att personuppgifter får behandlas av de behöriga myndigheterna endast om detta har fastställts genom lagbestämmelser där det anges att uppgiftsbehandlingen är nödvändig för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja och lagföra brott
  , och om

| a) | den registrerade har givit sitt otvetydiga samtycke och under förutsättning att behandlingen sker i den registrerades intresse, eller |
| --- | --- |

a)

den registrerade har givit sitt otvetydiga samtycke och under förutsättning att behandlingen sker i den registrerades intresse, eller

| b) | behandlingen krävs för att uppfylla en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, eller |
| --- | --- |

b)

behandlingen krävs för att uppfylla en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige, eller

| c) | behandlingen krävs för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade
  . |
| --- | --- |

c)

behandlingen krävs för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade
  .

Ändring 18

Artikel 5, punkt 1a (ny)

1a. Medlemsstaterna skall föreskriva att personuppgifter endast får behandlas om

| — | de behöriga myndigheterna kan visa, på grundval av fastställda fakta, att det finns ett uppenbart behov att behandla personuppgifterna i fråga i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, och |
| --- | --- |

—

de behöriga myndigheterna kan visa, på grundval av fastställda fakta, att det finns ett uppenbart behov att behandla personuppgifterna i fråga i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, och

| — | det inte finns något annat alternativ som är mindre ingripande för den registrerade, och |
| --- | --- |

—

det inte finns något annat alternativ som är mindre ingripande för den registrerade, och

| — | behandlingen av uppgifterna inte är oproportionell i förhållande till det brott som begåtts. |
| --- | --- |

—

behandlingen av uppgifterna inte är oproportionell i förhållande till det brott som begåtts.

Ändring 19

Artikel 6, punkt 2, strecksats 1

| — | uppgiftsbehandlingen har fastställts genom lagbestämmelser där det anges att den är absolut nödvändig för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller om den registrerade har uttryckligen har godkänt uppgiftsbehandlingen, och |
| --- | --- |

—

uppgiftsbehandlingen har fastställts genom lagbestämmelser där det anges att den är absolut nödvändig för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller om den registrerade har uttryckligen har godkänt uppgiftsbehandlingen, och

| — | uppgiftsbehandlingen har fastställts genom lagbestämmelser där det anges att den är absolut nödvändig för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott
  i samband med en enskild utredning
  , eller om den registrerade uttryckligen har godkänt uppgiftsbehandlingen
  , under förutsättning att behandlingen sker i dennes intresse och att det inte får några följder för denne om tillstånd nekas
  , och |
| --- | --- |

—

uppgiftsbehandlingen har fastställts genom lagbestämmelser där det anges att den är absolut nödvändig för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott
  i samband med en enskild utredning
  , eller om den registrerade uttryckligen har godkänt uppgiftsbehandlingen
  , under förutsättning att behandlingen sker i dennes intresse och att det inte får några följder för denne om tillstånd nekas
  , och

Ändring 20

Artikel 6, punkt 2a (ny)

2a. Medlemsstaterna skall införa särskilda tekniska och organisatoriska krav för behandling av känsliga uppgifter.

Ändring 21

Artikel 6, punkt 2b (ny)

2b. Medlemsstaterna skall föreskriva ytterligare och särskilda skyddsåtgärder för biometriska uppgifter och DNAprofiler, för att sörja för att

| — | biometriska uppgifter och DNA-profiler endast används på grundval av etablerade och ömsesidigt tillämpbara tekniska normer, |
| --- | --- |

—

biometriska uppgifter och DNA-profiler endast används på grundval av etablerade och ömsesidigt tillämpbara tekniska normer,

| — | precisionsgraden för biometriska uppgifter och DNA-profilen övervägs noggrant, och den registrerade ges möjlighet att ifrågasätta denna genom allmänt tillgängliga medel, |
| --- | --- |

—

precisionsgraden för biometriska uppgifter och DNA-profilen övervägs noggrant, och den registrerade ges möjlighet att ifrågasätta denna genom allmänt tillgängliga medel,

| — | de berörda personernas värdighet och integritet respekteras till fullo. |
| --- | --- |

—

de berörda personernas värdighet och integritet respekteras till fullo.

Ändring 22

Artikel 7, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter inte lagras längre än som är nödvändigt med hänsyn till syftet bakom insamlingen av uppgifterna
  , om inte annat föreskrivs i den nationella lagstiftningen
  . Personuppgifter om personer som avses i artikel 4.3 sista strecksatsen får endast lagras så länge som är absolut nödvändigt med hänsyn till syftet bakom insamlingen av uppgifterna.

1. Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter inte lagras längre än som är nödvändigt med hänsyn till syftet bakom insamlingen av uppgifterna
  eller blir föremål för ytterligare behandling annat än i enlighet med artiklarna 4.1 e och artikel 4a
  . Personuppgifter om personer som avses i artikel 4.3 sista strecksatsen får endast lagras så länge som är absolut nödvändigt med hänsyn till syftet bakom insamlingen av uppgifterna.

Ändring 23

Artikel 7, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall föreskriva lämpliga förfaranden och tekniska åtgärder som garanterar att tidsfristerna för lagring av personuppgifter följs. Efterlevnaden av sådana tidsfrister skall kontrolleras regelbundet.

2. Medlemsstaterna skall föreskriva lämpliga förfaranden och tekniska åtgärder som garanterar att tidsfristerna för lagring av personuppgifter följs.
  I dessa skall ingå automatiska och regelbundna åtgärder för att radera personuppgifter efter utgången av en fastställd tidsfrist.
  Efterlevnaden av sådana tidsfrister skall kontrolleras regelbundet.

Ändring 24

Kapitel III, avdelning 1, titeln

Att översända
  och
  göra
  personuppgifter
  tillgängliga för de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater

Översändande
  och
  tillgängliggörande av
  personuppgifter

Ändring 25

Artikel 8

Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter översänds eller görs tillgängliga för de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater endast om det är nödvändigt för att den översändande eller mottagande myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott.

Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter
  som insamlats och behandlats av behöriga myndigheter
  översänds eller görs tillgängliga för de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater endast om det är nödvändigt för att den översändande eller mottagande myndigheten skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag och förebygga, utreda, avslöja eller lagföra
  vissa bestämda
  brott.

Ändring 26

Artikel 8a (ny)

Artikel 8a

Översändande till andra myndigheter än de behöriga myndigheterna

Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter endast i enskilda, särskilda och väl motiverade fall sänds vidare till andra myndigheter än de behöriga myndigheterna i en medlemsstat, och då endast om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att översända uppgifterna. |
| --- | --- |

a)

Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att översända uppgifterna.

| b) | Översändandet är |
| --- | --- |

b)

Översändandet är

nödvändigt för det ändamål som låg till grund för att uppgifterna insamlades, eller för att förebygga, avslöja, utreda eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter,

eller

nödvändigt därför att uppgifterna i fråga är oumbärliga för att den myndighet till vilken uppgifterna skall sändas vidare skall kunna fullgöra sina åtaganden enligt lag, under förutsättning att syftet med dess insamling eller behandling av personuppgifter är förenligt med den ursprungliga uppgiftsbehandlingen och med de skyldigheter som enligt lag åligger den myndighet som avser att sända uppgifterna vidare,

eller

utan tvivel i den registrerades intresse och den registrerade har givit sitt samtycke eller omständigheterna talar för att det finns ett sådant samtycke från den registrerades sida.

Ändring 27

Artikel 8b (ny)

Artikel 8b

Vidaresändning till privata parter

Utan att det påverkar tillämpningen av nationell straffprocesslagstiftning skall medlemsstaterna se till att personuppgifter endast i särskilda fall får vidarebefordras till privata parter i en medlemsstat, och då endast om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att översända uppgifterna. |
| --- | --- |

a)

Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att översända uppgifterna.

| b) | Översändandet är nödvändigt för det ändamål som låg till grund för att de insamlades, överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, avslöja, utreda eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter. Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna endast kan tillgå och behandla personuppgifter som kontrolleras av privata parter från fall till fall, under särskilt angivna omständigheter, i bestämda syften och förutsatt att tillgången och behandlingen är föremål för rättslig kontroll i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Översändandet är nödvändigt för det ändamål som låg till grund för att de insamlades, överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, avslöja, utreda eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter. Medlemsstaterna skall se till att de behöriga myndigheterna endast kan tillgå och behandla personuppgifter som kontrolleras av privata parter från fall till fall, under särskilt angivna omständigheter, i bestämda syften och förutsatt att tillgången och behandlingen är föremål för rättslig kontroll i medlemsstaterna.

Ändring 28

Artikel 8c (ny)

Artikel 8c

Behandling av uppgifter som utförs av privata parter inom ramen för ett offentligt uppdrag

Medlemsstaterna skall i den nationella lagstiftningen föreskriva att privata parter som samlar in och behandlar personuppgifter inom ramen för ett offentligt uppdrag skall uppfylla krav som motsvarar eller är större än dem som gäller för behöriga myndigheter.

Ändring 29

Artikel 8d (ny)

Artikel 8d

Överföring till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ

1. Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter inte överförs till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ annat än i fall då en sådan överföring är i överensstämmelse med detta rambeslut och samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att överföra uppgifterna. |
| --- | --- |

a)

Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att överföra uppgifterna.

| b) | Överföringen är nödvändig för det ändamål som låg till grund för att de insamlades, överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, avslöja, utreda eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Överföringen är nödvändig för det ändamål som låg till grund för att de insamlades, överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, avslöja, utreda eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter.

| c) | Det finns ett adekvat uppgiftsskydd i det tredjeland eller vid det internationella organ som uppgifterna skall överföras till. |
| --- | --- |

c)

Det finns ett adekvat uppgiftsskydd i det tredjeland eller vid det internationella organ som uppgifterna skall överföras till.

2. Medlemsstaterna skall se till att nivån på det skydd som tillhandahålls i ett tredjeland eller vid ett internationellt organ bedöms mot bakgrund av alla omständigheter kring varje överföring eller kategori av överföringar. Bedömningen skall särskilt bygga på en undersökning av följande faktorer: typen av uppgift, syftet med uppgiftsbehandlingen och hur länge den kommer att pågå, ursprungsland och destinationsland, allmänna och sektoriella lagbestämmelser som är tillämpliga i tredjelandet eller vid organet i fråga och de yrkesetiska regler och säkerhetsbestämmelser som gäller där, samt huruvida mottagaren av de överförda uppgifterna har infört tillräckliga skyddsmekanismer.

3. Medlemsstaterna och kommissionen skall informera varandra och Europaparlamentet när de anser att ett tredjeland eller en internationell organisation inte erbjuder en tillräcklig skyddsnivå enligt punkt 2.

4. Om kommissionen efter samråd med rådet och Europaparlamentet slår fast att ett tredjeland eller ett internationellt organ inte garanterar en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2, skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra överföringen av personuppgifter till det tredjelandet eller det internationella organet i fråga.

5. Kommissionen kan efter samråd med rådet och Europaparlamentet slå fast att ett tredjeland eller ett internationellt organ, genom sin nationella lagstiftning eller som en följd av internationella överenskommelser att skydda privatlivet och individers friheter och grundläggande rättigheter, garanterar en tillräcklig skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2.

6. Personuppgifter får som undantag från punkt 1 c överföras vidare till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ som saknar uppgiftsskydd på en tillräcklig nivå, om det är absolut nödvändigt för att säkerställa en medlemsstats väsentliga intressen eller för att förebygga en omedelbart förestående allvarlig fara som hotar den allmänna säkerheten eller en eller flera specifika personer. I sådana fall får personuppgifterna i fråga endast behandlas av den mottagande parten i den omfattning som det bestämda ändamål för vilken de överfördes absolut kräver det. Sådana överföringar skall meddelas till den behöriga tillsynsmyndigheten.

Ändring 30

Artikel 9, punkt 6

6. Medlemsstaterna skall, utan att det påverkar tillämpningen av nationell straffprocesslagstiftning, se till att personuppgifter markeras på den registrerades begäran, om denne bestrider uppgifternas korrekthet och det inte kan fastställas huruvida de är korrekta eller inte. En sådan markering får endast raderas med den registrerades samtycke eller på grundval av ett avgörande från behörig domstol eller behörig tillsynsmyndighet.

utgår

Ändring 31

Artikel 9, punkt 7, strecksats 3

| — | om dessa uppgifter inte längre är nödvändiga för det ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga. |
| --- | --- |

—

om dessa uppgifter inte längre är nödvändiga för det ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga.

| — | och under alla omsändigheter
  om dessa uppgifter inte längre är nödvändiga för det ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga. |
| --- | --- |

—

och under alla omsändigheter
  om dessa uppgifter inte längre är nödvändiga för det ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga.

Ändring 32

Artikel 9, punkt 9a (ny)

9a. Medlemsstaterna skall föreskriva att kvaliteten på personuppgifter som översänds från eller görs tillgängliga av tredjeland omgående vid mottagandet blir föremål för särskild bedömning, och att graden av uppgifternas exakthet och tillförlitlighet anges.

Ändring 33

Artikel 10, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att varje automatiskt överföring och
  varje automatiskt
  mottagande av personuppgifter, i synnerhet när det är fråga om direkt automatisk tillgång, registreras på ett sätt som gör det möjligt att i efterhand kontrollera skälen bakom översändandet samt de
  översända uppgifterna
  , tidpunkten för översändandet, de involverade myndigheterna och, när det gäller den mottagande myndigheten, de personer som har tagit emot uppgifterna och vem som har begärt uppgifterna.

1. Medlemsstaterna skall se till att varje automatisk tillgång,
  överföring och mottagande av personuppgifter, i synnerhet när det är fråga om direkt automatisk tillgång, registreras på ett sätt som gör det möjligt att i efterhand kontrollera skälen bakom
  tillgången och
  översändandet samt de
  uppgifter som översänts eller gjorts tillgängliga
  , tidpunkten för översändandet
  eller tillgången
  , de involverade myndigheterna och, när det gäller den mottagande myndigheten, de personer som har tagit emot uppgifterna och vem som har begärt uppgifterna.

Ändring 34

Artikel 10, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall se till att varje icke automatisk överföring och
  varje icke automatiskt
  mottagande av personuppgifter, registreras på ett sätt som gör det möjligt att i efterhand kontrollera skälen bakom översändandet samt de
  översända uppgifterna
  , tidpunkten för översändandet, de involverade myndigheterna och, när det gäller den mottagande myndigheten, de personer som har tagit emot uppgifterna och vem som har begärt uppgifterna.

2. Medlemsstaterna skall se till att varje icke automatisk
  tillgång,
  överföring och mottagande av personuppgifter, registreras på ett sätt som gör det möjligt att i efterhand kontrollera skälen bakom
  tillgången eller
  översändandet samt de
  uppgifter som översänts eller gjorts tillgängliga
  , tidpunkten för översändandet
  eller tillgången
  , de involverade myndigheterna och, när det gäller den mottagande myndigheten, de personer som har tagit emot uppgifterna och vem som har begärt uppgifterna.

Ändring 35

Artikel 10, punkt 3

3. Den myndighet som har registrerat eller dokumenterat sådana uppgifter skall utan dröjsmål vidarebefordra dessa till
  behörig tillsynsmyndighet, om denna så begär
  . Uppgifterna får endast användas för att kontrollera skyddet av personuppgifter, för att garantera att behandlingen fungerar tillfredsställande och för att säkerställa uppgifternas integritet och säkerhet.

3. Den myndighet som har registrerat eller dokumenterat sådana uppgifter skall
  se till att de finns tillgängliga för den behöriga tillsynsmyndigheten och
  utan dröjsmål vidarebefordra dessa till
  denna myndighet
  . Uppgifterna får endast användas för att kontrollera skyddet av personuppgifter, för att garantera att behandlingen fungerar tillfredsställande och för att säkerställa uppgifternas integritet och säkerhet.

Ändring 36

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a

Överföring till andra myndigheter än den behöriga myndigheten

Personuppgifter som mottagits från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat kan endast i enskilda, särskilda och väl motiverade fall i enlighet med villkoren i artikel 8a överföras till andra myndigheter än den behöriga myndigheten och under förutsättning att medlemsstaten som översände uppgifterna i fråga eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga på förhand har godkänt att uppgifterna sänds vidare.

Ändring 37

Artikel 12b (ny)

Artikel 12b

Överföring till privata parter

Personuppgifter som mottagits från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat kan endast i särskilda fall i enlighet med villkoren i artikel 8b överföras till privata parter och under förutsättning att medlemsstaten som översände uppgifterna i fråga eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga på förhand har godkänt att uppgifterna sänds vidare.

Ändring 38

Artikel 12c (ny)

Artikel 12c

Överföring till tredjeländer eller till internationella organ

Personuppgifter som mottagits från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat kan inte överföras till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ förutom om villkoren i artikel 8c uppfylls och medlemsstaten som översände uppgifterna i fråga eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga på förhand har godkänt att uppgifterna sänds vidare.

Ändring 39

Artikel 13

Artikel 13

utgår

Översändande till andra myndigheter än de behöriga myndigheterna

Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter som mottagits från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat endast i särskilda fall kan sändas vidare till andra myndigheter än den behöriga myndigheten i en medlemsstat, och då endast om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att översända uppgifterna. |
| --- | --- |

a)

Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att översända uppgifterna.

| b) | Översändandet är |
| --- | --- |

b)

Översändandet är

nödvändigt för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter,

eller

nödvändigt därför att uppgifterna i fråga är oundgängliga för att den myndighet till vilken uppgifterna skall sändas vidare skall kunna fullgöra sina åtaganden enligt lag, under förutsättning att syftet med dess insamling eller behandling av personuppgifter inte är oförenligt med den ursprungliga uppgiftsbehandlingen och inte strider mot de skyldigheter som enligt lag åligger den myndighet som avser att sända uppgifterna vidare,

eller

utan tvivel i den registrerades intresse och den registrerade har givit sitt samtycke eller omständigheterna talar för att det finns ett sådant samtycke från den registrerades sida.

| c) | Den behöriga myndighet i en medlemsstat som översände uppgifterna i fråga till eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga för en behörig myndighet som har för avsikt att sända dem vidare, har på förhand godkänt att uppgifterna sänds vidare. |
| --- | --- |

c)

Muntligt ändringsförslag

Artikel 14

Artikel 14

utgår

Vidaresändning till privata parter

1. Utan att det påverkar tillämpningen av nationell straffprocesslagstiftning skall medlemsstaterna se till att personuppgifter som mottagits från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat endast i särskilda fall kan vidarebefordras till privata parter i en medlemsstat, och då endast om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att överföra uppgifterna. |
| --- | --- |

a)

Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att överföra uppgifterna.

| b) | Översändandet är nödvändigt för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Översändandet är nödvändigt för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter.

| c) | Den behöriga myndighet i en medlemsstat som översände uppgifterna i fråga till eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga för en behörig myndighet som har för avsikt att sända dem vidare, har på förhand godkänt att uppgifterna sänds vidare till privata parter. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndighet i en medlemsstat som översände uppgifterna i fråga till eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga för en behörig myndighet som har för avsikt att sända dem vidare, har på förhand godkänt att uppgifterna sänds vidare till privata parter.

Ändring 40

Artikel 15

Artikel 15

utgår

Överföring till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ

1. Medlemsstaterna skall se till att personuppgifter som mottagits från eller gjorts tillgängliga av den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat inte överförs till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ annat än i fall då en sådan överföring är i överensstämmelse med detta rambeslut och särskilt samtliga av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att överföra uppgifterna. |
| --- | --- |

a)

Det skall vara klart reglerat i lag att det finns en skyldighet eller är tillåtet att överföra uppgifterna.

| b) | Överföringen är nödvändig för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Överföringen är nödvändig för det särskilda ändamål som låg till grund för att de överfördes eller gjordes tillgängliga, eller för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott, eller för att förebygga hot mot den allmänna säkerheten eller mot en person, utom i de fall då sådana överväganden måste stå åt sidan för behovet av att skydda den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter.

| c) | Den behöriga myndighet i en annan medlemsstat som översände uppgifterna i fråga till eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga för en behörig myndighet som har för avsikt att överföra dem, har på förhand godkänt att uppgifterna överförs. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndighet i en annan medlemsstat som översände uppgifterna i fråga till eller gjorde dessa uppgifter tillgängliga för en behörig myndighet som har för avsikt att överföra dem, har på förhand godkänt att uppgifterna överförs.

| d) | Det finns ett adekvat uppgiftsskydd i det tredjeland eller vid det internationella organ som uppgifterna skall överföras till. |
| --- | --- |

d)

Det finns ett adekvat uppgiftsskydd i det tredjeland eller vid det internationella organ som uppgifterna skall överföras till.

2. Medlemsstaterna skall se till att nivån på det skydd som tillhandahålls i ett tredjeland eller vid ett internationellt organ bedöms mot bakgrund av alla omständigheter kring varje överföring eller kategori av överföringar. Bedömningen skall särskilt bygga på en undersökning av följande faktorer: typen av uppgift, syftet med uppgiftsbehandlingen och hur länge den kommer att pågå, ursprungsland och destinationsland, allmänna och sektoriella lagbestämmelser som är tillämpliga i landet eller vid organet i fråga och de yrkesetiska regler och säkerhetsbestämmelser som gäller där, samt huruvida mottagaren av de överförda uppgifterna har infört tillräckliga skyddsmekanismer.

3. Medlemsstaterna och kommissionen skall informera varandra när de anser att ett tredjeland eller en internationell organisation inte erbjuder en tillräcklig skyddsnivå enligt punkt 2.

4. Om det enligt förfarandet i artikel 16 fastställs att ett tredjeland eller ett internationellt organ inte garanterar en adekvat skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2, skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra alla överföringar av personuppgifter till det tredjelandet eller det internationella organet i fråga.

5. I enlighet med det förfarande som anges i artikel 16 kan det fastställas att ett tredjeland eller ett internationellt organ, genom sin nationella lagstiftning eller som en följd av internationella åtaganden att skydda privatlivet och individers grundläggande friheter och rättigheter, garanterar en tillräcklig skyddsnivå i den mening som avses i punkt 2.

6. Personuppgifter som mottagits från den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat får undantagsvis överföras vidare till behöriga myndigheter i tredjeländer eller till internationella organ som saknar uppgiftsskydd på en tillräcklig nivå, om det är absolut nödvändigt för att säkerställa en medlemsstats väsentliga intressen eller för att förebygga en omedelbart förestående allvarlig fara som hotar den allmänna säkerheten eller en eller flera specifika personer.

Ändring 41

Artikel 16

Artikel 16

utgår

Kommitté

1. I de fall det hänvisas till denna artikel skall kommissionen biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande.

2. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning på förslag från ordföranden och på grundval av en standardiserad arbetsordning som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom en tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande ärendet är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 205.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Vid omröstning i kommittén skall medlemsstaternas röster vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte delta i omröstningen.

4. Kommissionen skall anta förslaget om det överensstämmer med kommitténs yttrande. Om de föreslagna åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges skall kommissionen utan dröjsmål lägga fram ett förslag inför rådet om vilka åtgärder som skall vidtas samt informera Europaparlamentet.

5. Rådet får inom två månader från det att förslaget mottagits med kvalificerad majoritet anta kommissionens förslag.

Om rådet inom denna period med kvalificerad majoritet har meddelat att det motsätter sig förslaget skall detta omprövas av kommissionen. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Om rådet vid utgången av denna period varken har fattat något beslut om den föreslagna genomförandeakten eller uttalat sig mot förslaget till genomförandeåtgärder, skall kommissionen själv anta den föreslagna genomförandeakten.

Ändring 42

Artikel 18

Medlemsstaterna skall se till att den behöriga myndighet som har översänt eller gjort uppgifter tillgängliga
  på begäran
  underrättas om den vidare behandlingen av uppgifterna och uppnådda resultat.

Medlemsstaterna skall se till att den behöriga myndighet som har översänt eller gjort uppgifter tillgängliga underrättas om den vidare behandlingen av uppgifterna och uppnådda resultat.

Ändring 43

Artikel 19, punkt 1, led c, strecksats 4a (ny)

—
  tidsfrister för lagring av uppgifter

Ändring 44

Artikel 19, punkt 2, inledningen och leden a och b

2. Den information som anges i punkt 1 får
  nekas eller
  begränsas endast om det är nödvändigt

2. Den information som anges i punkt 1 får nekas eller begränsas endast om det är nödvändigt

| a) | för att den registeransvarige skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag på ett korrekt sätt, |
| --- | --- |

a)

| b) | för att inte skada pågående utredningar, undersökningar eller rättegångar, eller hindra de behöriga myndigheterna från att fullgöra sina åligganden enligt lag, |
| --- | --- |

b)

för att inte skada pågående utredningar, undersökningar eller rättegångar, eller hindra de behöriga myndigheterna från att fullgöra sina åligganden enligt lag,

för att inte skada pågående utredningar, undersökningar eller rättegångar, eller hindra
  den registeransvarige och/eller
  de behöriga myndigheterna från att fullgöra sina åligganden enligt lag,

Ändring 45

Artikel 19, punkt 4

4. Skälen för att inte, eller endast i begränsad omfattning, lämna ut informationen i enlighet med punkt 2 skall inte meddelas om det skulle skada syftet bakom att inte lämna ut informationen. I sådant fall skall den registeransvarige informera den registrerade om att han eller hon kan överklaga till behörig tillsynsmyndighet, utan att detta påverkar eventuella möjligheter att överklaga vid domstol eller nationella straffrättsliga förfaranden. Om den registrerade vänder sig med ett överklagande till tillsynsmyndigheten, skall denna pröva överklagandet. Tillsynsmyndigheten skall i samband med prövningen av ärendet
  endast underrätta den registrerade om huruvida uppgifterna har behandlats korrekt och, om så inte är fallet, huruvida nödvändiga korrigeringar har ägt rum
  .

4. Skälen för att inte, eller endast i begränsad omfattning, lämna ut informationen i enlighet med punkt 2 skall inte meddelas om det skulle skada syftet bakom att inte lämna ut informationen. I sådant fall skall den registeransvarige informera den registrerade om att han eller hon kan överklaga till behörig tillsynsmyndighet, utan att detta påverkar eventuella möjligheter att överklaga vid domstol eller nationella straffrättsliga förfaranden. Om den registrerade vänder sig med ett överklagande till tillsynsmyndigheten, skall denna pröva överklagandet. Tillsynsmyndigheten skall i samband med prövningen av ärendet
  underrätta den registrerade om resultatet av överklagandet
  .

Ändring 46

Artikel 20, punkt 1, inledningen

1. I sådana fall då uppgifterna inte har samlats in direkt från den registrerade, eller om uppgifterna har samlats in utan den registrerades kännedom eller utan att den registrerade förstått att uppgifter om honom höll på att samlas in, skall medlemsstaterna se till att den registeransvarige eller dennes företrädare, vid tidpunkten för registreringen av personuppgifterna eller, om det är tänkt att uppgifterna skall vidarebefordras till tredje man,
  inom skälig tid efter det att
  uppgifterna första vidarebefordrades första gången, kostnadsfritt informera den registrerade åtminstone om följande, utom i fall då han eller hon redan känner till informationen eller det visar sig omöjligt eller skulle kräva en oproportionell insats att tillhandahålla den:

1. I sådana fall då uppgifterna inte har samlats in direkt från den registrerade, eller om uppgifterna har samlats in utan den registrerades kännedom eller utan att den registrerade förstått att uppgifter om honom höll på att samlas in, skall medlemsstaterna se till att den registeransvarige eller dennes företrädare, vid tidpunkten för registreringen av personuppgifterna eller, om det är tänkt att uppgifterna skall vidarebefordras till tredje man,
  inte senare än när
  uppgifterna vidarebefordrades första gången, kostnadsfritt informera den registrerade åtminstone om följande, utom i fall då han eller hon redan känner till informationen eller det visar sig omöjligt eller skulle kräva en oproportionell insats att tillhandahålla den:

Ändring 47

Artikel 20, punkt 2, inledningen och led a

2. Den information som anges i punkt 1 skall inte tillhandahållas om det är nödvändigt att innehålla den

2.
  Undantagsvis skall den
  information som anges i punkt 1 skall inte tillhandahållas om det är nödvändigt

| a) | för att den registeransvarige skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag på ett korrekt sätt, |
| --- | --- |

a)

Ändring 48

Artikel 21, punkt 1, led c

| c) | underrättar tredje man till vilken sådana uppgifter vidarebefordrats om varje rättelse, radering eller blockering som utförts i enlighet med punkt b)
  , om detta inte visar sig vara omöjligt eller skulle kräva en oproportionellt stor insats
  . |
| --- | --- |

c)

underrättar tredje man till vilken sådana uppgifter vidarebefordrats om varje rättelse, radering eller blockering som utförts i enlighet med punkt b)
  , om detta inte visar sig vara omöjligt eller skulle kräva en oproportionellt stor insats
  .

| c) | underrättar tredje man till vilken sådana uppgifter vidarebefordrats om varje rättelse, radering eller blockering som utförts i enlighet med punkt b). |
| --- | --- |

c)

underrättar tredje man till vilken sådana uppgifter vidarebefordrats om varje rättelse, radering eller blockering som utförts i enlighet med punkt b).

Ändring 49

Artikel 21, punkt 2, inledningen och led a

2. Varje åtgärd som den registrerade är berättigad till enligt punkt 1
  skall
  dock vägras, om det är nödvändigt

2.
  Undantagsvis skall
  varje åtgärd som den registrerade är berättigad till enligt punkt 1 dock vägras, om det är nödvändigt

| a) | för att den registeransvarige skall kunna fullgöra sina åligganden enligt lag på ett korrekt sätt, |
| --- | --- |

a)

Ändring 50

Artikel 22a (ny)

Artikel 22a

Databehandlade beslut

1. Medlemsstaterna skall garantera allas rätt att inte bli föremål för ett beslut eller åtgärd som har rättsliga följder för honom eller som väsentligt berör honom och som enbart grundas på en automatisk behandling av uppgifter som är avsedd att bedöma vissa av hans personliga egenskaper, exempelvis hans pålitlighet, uppförande m.m.

2. Under förutsättning att övriga artiklar i detta rambeslut efterlevs skall medlemsstaterna se till att en person endast kan bli föremål för ett beslut eller en åtgärd av det slag som beskrivs i punkt 1 ovan om beslutet eller åtgärden i fråga bemyndigas genom en lag som även fastställer åtgärder för att säkerställa den registrerades legitima intressen, såsom omedelbar tillgång till medel för att informera sig om logiken som styr den automatiska behandlingen av uppgifter som rör honom och för att framföra sina synpunkter, såvida detta inte är oförenligt med syftet med att behandla uppgifterna.

Ändring 51

Artikel 24, punkt 1, stycke 2

Dessa åtgärder skall med beaktande av den befintliga tekniska nivån och de kostnader som är förenade med åtgärdernas genomförande åstadkomma en
  lämplig
  säkerhetsnivå
  i förhållande
  till de risker som är förknippade med behandlingen och arten av de uppgifter som skall skyddas.
  Åtgärderna skall anses nödvändiga endast om kostnaden för dem står i proportion till den åsyftade skyddsmålsättningen.

Dessa åtgärder skall med beaktande av den befintliga tekniska nivån och de kostnader som är förenade med åtgärdernas genomförande åstadkomma en
  hög
  säkerhetsnivå
  anpassad
  till de risker som är förknippade med behandlingen och arten av de uppgifter som skall skyddas.

Ändring 52

Artikel 24, punkt 2, led ja (nytt)

Medlemsstaterna skall sörja för att effektiviteten hos de säkerhetsåtgärder som avses i första stycket övervakas systematiskt, och de skall regelbundet rapportera om säkerhetsåtgärdernas effektivitet.

Ändring 53

Artikel 25, punkt 1, inledningen

1. Medlemsstaterna skall se till att varje registeransvarig för ett register över varje uppgiftsbehandling eller varje serie av
  uppgiftsbehandlingar
  som har ett gemensamt syfte eller flera sammanlänkade syften. Informationen i registret skall inbegripa

1. Medlemsstaterna skall se till att varje registeransvarig för ett register över varje
  tillgångs- och
  uppgiftsbehandling eller varje serie av
  sådana behandlingar
  som har ett gemensamt syfte eller flera sammanlänkade syften. Informationen i registret skall inbegripa

Ändring 54

Artikel 26, punkt 3

3.
  Medlemsstaterna kan också utföra sådana kontroller som ett led i det nationella parlamentets förberedande arbete med en lagstiftningsåtgärd eller som ett led i arbetet med en åtgärd som grundas på en sådan lagstiftningsåtgärd, och som definierar behandlingens art och anger lämpliga skyddsåtgärder
  .

3.
  Tillsynsmyndigheten skall höras om bestämmelser som rör skyddet av enskilda personers fri- och rättigheter i samband med utarbetandet av lagar eller andra lagstiftningsåtgärder i fråga om databehandling
  .

Ändring 55

Artikel 29, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande straffrättsliga påföljder för
  uppsåtliga och
  allvarliga överträdelser av bestämmelser som antagits i enlighet med detta rambeslut, särskilt bestämmelser som syftar till att garantera en konfidentiell och säker uppgiftsbehandling.

2. Medlemsstaterna skall föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande straffrättsliga påföljder för
  brott som begåtts uppsåtligen eller genom grov oaktsamhet och som innebär
  allvarliga överträdelser av bestämmelser som antagits i enlighet med detta rambeslut, särskilt bestämmelser som syftar till att garantera en konfidentiell och säker uppgiftsbehandling.

Ändring 56

Artikel 29, punkt 2a (ny)

2a. Medlemsstaterna skall föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för överträdelser som begås av privata parter då dessa samlar in eller behandlar personuppgifter inom ramen för ett offentligt uppdrag, och som utgör allvarliga överträdelser av de bestämmelser som antagits i enlighet med detta rambeslut, särskilt bestämmelser som syftar till att garantera en konfidentiell och säker uppgiftsbehandling.

Ändring 57

Artikel 30, punkt 4, stycke 1a (nytt)

Detta innebär i synnerhet att varje tillsynsmyndighet, på förfrågan av en berörd person, skall undersöka huruvida en behandling av personuppgifter rörande denna person är laglig. Den berörda personen skall under alla omständigheter informeras att en sådan kontroll har genomförts.

Ändring 58

Artikel 31, punkt 2, stycke 2

Varje medlem av arbetsgruppen skall utses av den institution eller av den eller de myndigheter som han eller hon företräder. När en medlemsstat har fler tillsynsmyndigheter än en, skall dessa utse en gemensam företrädare.

Varje medlem av arbetsgruppen skall utses av den institution eller av den eller de myndigheter som han eller hon företräder
  , i enlighet med gällande nationella regler för sådan representation
  . När en medlemsstat har fler tillsynsmyndigheter än en, skall dessa utse en gemensam företrädare.

Ändring 59

Artikel 31, punkt 2, stycke 2a (nytt)

Ordföranden för den arbetsgrupp som tillsätts i enlighet med artikel 29 i direktiv 95/46/EG skall delta i eller företrädas vid arbetsgruppens sammanträden.

Ändring 60

Artikel 31, punkt 3

3. Arbetsgruppen skall fatta sina beslut med enkel majoritet av företrädarna för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter.

3. Arbetsgruppen skall
  efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen
  fatta sina beslut med enkel majoritet av företrädarna för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter.

Ändring 61

Artikel 34a (ny)

Artikel 34a

Förhållande till Europol, Eurojust och tullinformationssystemet

Inte senare än två år efter det datum som anges i artikel 35.1, och i enlighet med artikel 29 och artiklarna 30.1 b och 31.1 c i fördraget om Europeiska unionen, skall artikel 29-gruppen lägga fram förslag till kommissionen som syftar till att helt och fullt harmonisera de bestämmelser för dataskydd som gäller för Europol, Eurojust och tullinformationssystemet med föreliggande rambeslut.

Europol, Eurojust och tullinformationssystemet skall bibehålla sina dataskyddsregler om det i dem uttryckligen slås fast att personliga uppgifter endast skall behandlas, läsas eller översändas i överensstämmelse med särskilt angivna villkor eller begränsningar.

---

(1)  Efter det att ändringarna antagits återförvisades ärendet till utskottet i enlighet med artikel 53.2 i arbetsordningen (A6-0192/2006):

(2)  
  EUT L ....

P6_TA(2006)0259

Gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier

Europaparlamentets resolution om gemenskapens beredskapsplan för influensapandemier (2006/2062(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2005)0607),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om bättre samordning av planeringen av krisberedskapen på folkhälsoområdet i EU (KOM(2005)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om bättre samordning av planeringen av krisberedskapen på folkhälsoområdet i EU (KOM(2005)0605),

| — | med beaktande av artikel 152 i EG-fördraget om gemenskapens åtgärder på folkhälsoområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 152 i EG-fördraget om gemenskapens åtgärder på folkhälsoområdet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2005 om strategin mot influensapandemin (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2005 om strategin mot influensapandemin (1),

| — | med beaktande av den internationella givarkonferensen om influensa hos fåglar och människor i Peking den 17 och 18 januari 2006 och den deklaration som gjordes vid denna konferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella givarkonferensen om influensa hos fåglar och människor i Peking den 17 och 18 januari 2006 och den deklaration som gjordes vid denna konferens,

| — | med beaktande av WHO:s globala beredskapsplan för influensa (dokument WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala beredskapsplan för influensa (dokument WHO/CDS/CSR/GIP/2005.5),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0176/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0176/2006), och av följande skäl:

| A. | Utvecklingen på senare tid med ett ökat antal fall av fågelinfluensa och av dödsfall till följd av den i Asien, Afrika och även i europeiska länder leder till ökad oro. Det finns ett behov av att hantera denna sjukdom där den uppstår och av att hjälpa de drabbade länderna och länderna i riskzonen. |
| --- | --- |

A.

Utvecklingen på senare tid med ett ökat antal fall av fågelinfluensa och av dödsfall till följd av den i Asien, Afrika och även i europeiska länder leder till ökad oro. Det finns ett behov av att hantera denna sjukdom där den uppstår och av att hjälpa de drabbade länderna och länderna i riskzonen.

| B. | De viktigaste frågorna både i meddelandet om beredskap för influensapandemier och i meddelandet om bättre samordning av krisberedskapen är utarbetande och testning av nationella planer, samordnade av kommissionen, övervakning av och upprättande av nätverk av nationella referenslaboratorier för att snabbt identifiera pandemistammar, effektiv utbrottshantering genom tillhandahållande av snabba råd, tidig rapportering av fall, tillhandahållande av hjälpinsatser vid utbrott och samordning av medlemsstaternas insatser, samt tillfredsställande och snabb tillgång till vacciner och antivirala läkemedel. |
| --- | --- |

B.

De viktigaste frågorna både i meddelandet om beredskap för influensapandemier och i meddelandet om bättre samordning av krisberedskapen är utarbetande och testning av nationella planer, samordnade av kommissionen, övervakning av och upprättande av nätverk av nationella referenslaboratorier för att snabbt identifiera pandemistammar, effektiv utbrottshantering genom tillhandahållande av snabba råd, tidig rapportering av fall, tillhandahållande av hjälpinsatser vid utbrott och samordning av medlemsstaternas insatser, samt tillfredsställande och snabb tillgång till vacciner och antivirala läkemedel.

| C. | De nationella planerna bör ha som mål att






  — | säkerställa nödvändig samordning mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

C.

De nationella planerna bör ha som mål att

—

säkerställa nödvändig samordning mellan medlemsstaterna,

| — | förhindra att allmänheten grips av panik, |
| --- | --- |

—

förhindra att allmänheten grips av panik,

| — | bekämpa varje form av illegal handel som skulle kunna uppstå vid verkligt allvarliga risker, |
| --- | --- |

—

bekämpa varje form av illegal handel som skulle kunna uppstå vid verkligt allvarliga risker,

| — | avgöra vilka platser som i första hand skall isoleras, |
| --- | --- |

—

avgöra vilka platser som i första hand skall isoleras,

| — | upprätta en förteckning över de befolkningsgrupper som i första hand skall vaccineras, |
| --- | --- |

—

upprätta en förteckning över de befolkningsgrupper som i första hand skall vaccineras,

| — | säkerställa en rättvis fördelning till alla av produkter som kan användas för att bekämpa epidemin. |
| --- | --- |

—

säkerställa en rättvis fördelning till alla av produkter som kan användas för att bekämpa epidemin.

| D. | Övervakningen av influensainfektioner bland djur, särskilt fågelstammar, är viktig och ett gemenskapsrättsligt krav. |
| --- | --- |

D.

Övervakningen av influensainfektioner bland djur, särskilt fågelstammar, är viktig och ett gemenskapsrättsligt krav.

| E. | Antivirala läkemedel utgör den första pelaren i det medicinska förebyggandet och behandlingen till dess att vacciner blir tillgängliga. |
| --- | --- |

E.

Antivirala läkemedel utgör den första pelaren i det medicinska förebyggandet och behandlingen till dess att vacciner blir tillgängliga.

| F. | Europeiska unionen måste stödja utvecklandet av vacciner genom att tillhandahålla logistikstöd och finansiellt stöd. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen måste stödja utvecklandet av vacciner genom att tillhandahålla logistikstöd och finansiellt stöd.

| G. | Det finns ett behov av att stärka kommunikationen med och bland nationella institut med ansvar för övervakning av folkhälsan, riskbedömningar och kontroll. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett behov av att stärka kommunikationen med och bland nationella institut med ansvar för övervakning av folkhälsan, riskbedömningar och kontroll.

| H. | Allmänhetens kunskap bör ökas genom informationskampanjer. Det är även viktigt att genomföra kompletterande reformer i berörda sektorer och att mildra de socioekonomiska effekterna för de fattigaste människorna och hushållen. |
| --- | --- |

H.

Allmänhetens kunskap bör ökas genom informationskampanjer. Det är även viktigt att genomföra kompletterande reformer i berörda sektorer och att mildra de socioekonomiska effekterna för de fattigaste människorna och hushållen.

| I. | Informationen till allmänheten måste spegla de senaste medicinska rönen, och de rekommendationer för att förhindra sjukdomsutbrott som riktas till allmänheten måste vara vetenskapligt motiverade, begripliga för alla samt praktiska. |
| --- | --- |

I.

Informationen till allmänheten måste spegla de senaste medicinska rönen, och de rekommendationer för att förhindra sjukdomsutbrott som riktas till allmänheten måste vara vetenskapligt motiverade, begripliga för alla samt praktiska.

| J. | Ett stort antal infekterade fjäderfän har sedan 2003 dött eller förstörts världen över, vilket äventyrar den kommersiella produktionen av fjäderfä och särskilt små och medelstora fågeluppfödares uppehälle. |
| --- | --- |

J.

Ett stort antal infekterade fjäderfän har sedan 2003 dött eller förstörts världen över, vilket äventyrar den kommersiella produktionen av fjäderfä och särskilt små och medelstora fågeluppfödares uppehälle.

| K. | En eventuell pandemi skulle sannolikt påverka olika medlemsstater på olika sätt. |
| --- | --- |

K.

En eventuell pandemi skulle sannolikt påverka olika medlemsstater på olika sätt.

| L. | Problemet med fågelinfluensainfektion är ett globalt problem som måste hanteras i nära samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

L.

Problemet med fågelinfluensainfektion är ett globalt problem som måste hanteras i nära samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO).

| M. | I samband med ett långsiktigt strategiskt partnerskap är tillhandahållandet av tillräckligt ekonomiskt och tekniskt bistånd till de utvecklingsländer som antingen är drabbade eller är i riskzonen, särskilt de minst utvecklade länderna, av avgörande betydelse för kontrollen av de globala hoten mot ekonomi, handel och säkerhet till följd av fågelinfluensan. |
| --- | --- |

M.

I samband med ett långsiktigt strategiskt partnerskap är tillhandahållandet av tillräckligt ekonomiskt och tekniskt bistånd till de utvecklingsländer som antingen är drabbade eller är i riskzonen, särskilt de minst utvecklade länderna, av avgörande betydelse för kontrollen av de globala hoten mot ekonomi, handel och säkerhet till följd av fågelinfluensan.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de ovannämnda meddelandena från kommissionen samt bedömningen av de nationella planer för influensapandemier som för närvarande genomförs av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), kommissionen och WHO, Europeiska regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de ovannämnda meddelandena från kommissionen samt bedömningen av de nationella planer för influensapandemier som för närvarande genomförs av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), kommissionen och WHO, Europeiska regionen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en av de viktigaste aspekterna i en korrekt hantering av problemet med en eventuell fågelinfluensapandemi bland människor är tillgången på korrekt, vetenskapligt prövad information om läkemedel, vacciner, naturlig resistens mot sjukdomen samt tillförlitliga epidemiologiska data. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att en av de viktigaste aspekterna i en korrekt hantering av problemet med en eventuell fågelinfluensapandemi bland människor är tillgången på korrekt, vetenskapligt prövad information om läkemedel, vacciner, naturlig resistens mot sjukdomen samt tillförlitliga epidemiologiska data.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar ECDC:s arbete med att identifiera, bedöma och informera om influensarelaterade hot och dess åtagande för att hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att förhindra ett pandemiutbrott. Parlamentet betonar att tillräcklig finansiering bör garanteras för ECDC:s verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar ECDC:s arbete med att identifiera, bedöma och informera om influensarelaterade hot och dess åtagande för att hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att förhindra ett pandemiutbrott. Parlamentet betonar att tillräcklig finansiering bör garanteras för ECDC:s verksamhet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste spela en stark samordnande roll mellan medlemsstaterna i all verksamhet som hör samman med beredskapen för pandemier i Europeiska unionen och att kommissionen bör stärka ECDC:s förmåga att identifiera de viktigaste folkhälsoåtgärderna som måste vidtas om en pandemi skulle bryta ut. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att kommissionen måste spela en stark samordnande roll mellan medlemsstaterna i all verksamhet som hör samman med beredskapen för pandemier i Europeiska unionen och att kommissionen bör stärka ECDC:s förmåga att identifiera de viktigaste folkhälsoåtgärderna som måste vidtas om en pandemi skulle bryta ut.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till ECDC:s relevanta observationer, rapporter och utredningar på plats och att se till att de medlemsstater vars planering för att bekämpa en pandemi är otillräcklig kompletterar och uppgraderar sina planer, eftersom risken är av en sådan karaktär att samtliga medlemsstater måste ha full beredskap. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till ECDC:s relevanta observationer, rapporter och utredningar på plats och att se till att de medlemsstater vars planering för att bekämpa en pandemi är otillräcklig kompletterar och uppgraderar sina planer, eftersom risken är av en sådan karaktär att samtliga medlemsstater måste ha full beredskap.

| 6. | Om en influensapandemi skulle drabba EU eller angränsande länder anser Europaparlamentet att kommissionen inom 24 timmar måste kunna vidta krisåtgärder som karantäns- och desinfektionsåtgärder på flygplatser i samband med flygningar från vissa regioner samt reserestriktioner. |
| --- | --- |

6.

Om en influensapandemi skulle drabba EU eller angränsande länder anser Europaparlamentet att kommissionen inom 24 timmar måste kunna vidta krisåtgärder som karantäns- och desinfektionsåtgärder på flygplatser i samband med flygningar från vissa regioner samt reserestriktioner.

| 7. | Europaparlamentet anser att det i medlemsstaterna finns ett behov av ett starkt politiskt åtagande för planering av beredskap, ökade resurser och ökad forskning, lösningar på komplicerade juridiska och etiska frågor samt utveckling av gemensamma lösningar och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det i medlemsstaterna finns ett behov av ett starkt politiskt åtagande för planering av beredskap, ökade resurser och ökad forskning, lösningar på komplicerade juridiska och etiska frågor samt utveckling av gemensamma lösningar och gränsöverskridande samarbete.

| 8. | Europaparlamentet anser att det bör utarbetas en särskild handlingsplan för EU-institutionerna om reserestriktioner gör att det inte går att hålla internationella sammanträden som de sammanträden som rådet och parlamentet håller. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det bör utarbetas en särskild handlingsplan för EU-institutionerna om reserestriktioner gör att det inte går att hålla internationella sammanträden som de sammanträden som rådet och parlamentet håller.

| 9. | Europaparlamentet betonar att snabba och bestämda åtgärder måste vidtas för att hålla fågelinfluensan under kontroll och på så sätt förhindra en pandemi bland människor, först och främst med avseende på djurs hälsa, eftersom det är den främsta riskkällan, och att omfattande åtgärder, inbegripet en fullständig bedömning av tillgången på sjukhusplatser på medlemsstatsnivå, även måste vidtas som förberedelse för en eventuell pandemi, så att metoderna för att kontrollera den, om den uppstår, finns tillgängliga. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att vidareutveckla förmågan att framställa pandemivacciner och antivirala läkemedel i medlemsstaterna och på EU-nivå och mot att stärka infrastrukturen i sektorerna för djurs hälsa och folkhälsan. I samband med detta anser parlamentet att EU bör stödja utvecklandet av vacciner genom att tillhandahålla logistikstöd och finansiellt stöd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att snabba och bestämda åtgärder måste vidtas för att hålla fågelinfluensan under kontroll och på så sätt förhindra en pandemi bland människor, först och främst med avseende på djurs hälsa, eftersom det är den främsta riskkällan, och att omfattande åtgärder, inbegripet en fullständig bedömning av tillgången på sjukhusplatser på medlemsstatsnivå, även måste vidtas som förberedelse för en eventuell pandemi, så att metoderna för att kontrollera den, om den uppstår, finns tillgängliga. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör riktas mot att vidareutveckla förmågan att framställa pandemivacciner och antivirala läkemedel i medlemsstaterna och på EU-nivå och mot att stärka infrastrukturen i sektorerna för djurs hälsa och folkhälsan. I samband med detta anser parlamentet att EU bör stödja utvecklandet av vacciner genom att tillhandahålla logistikstöd och finansiellt stöd.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att simuleringsövningar för influensapandemier är nödvändiga för att testa effektiviteten hos varje medlemsstats nationella planer för influensapandemier och att de bör genomföras regelbundet, som försiktighetsåtgärd, även om det inte sker något pandemiutbrott. Parlamentet betonar att resultaten och lärdomarna av dessa övningar kommer att vara viktiga för arbetet med att förbättra planerna och deras kompatibilitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att simuleringsövningar för influensapandemier är nödvändiga för att testa effektiviteten hos varje medlemsstats nationella planer för influensapandemier och att de bör genomföras regelbundet, som försiktighetsåtgärd, även om det inte sker något pandemiutbrott. Parlamentet betonar att resultaten och lärdomarna av dessa övningar kommer att vara viktiga för arbetet med att förbättra planerna och deras kompatibilitet.

| 11. | Europaparlamentet betonar att dessa simuleringsövningar bör omfatta även avlägsna regioner och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att dessa simuleringsövningar bör omfatta även avlägsna regioner och landsbygdsområden.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att detaljerade scenarier för att skydda barn och ungdomar mot fågelinfluensa A-viruset (H5N1) måste utarbetas och införas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att detaljerade scenarier för att skydda barn och ungdomar mot fågelinfluensa A-viruset (H5N1) måste utarbetas och införas.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det finns ett behov av att stärka övervakningssystemen, systemen för snabb rapportering och varning, dataanalys och epidemiologi för djurs och människors sjukdomar, för att möjliggöra snabb upptäckt och identifiering av infektioner hos fåglar och människor samt ett snabbt genomförande av effektiva motåtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det finns ett behov av att stärka övervakningssystemen, systemen för snabb rapportering och varning, dataanalys och epidemiologi för djurs och människors sjukdomar, för att möjliggöra snabb upptäckt och identifiering av infektioner hos fåglar och människor samt ett snabbt genomförande av effektiva motåtgärder.

| 14. | Europaparlamentet betonar att en snabb bedömning samtidigt måste ske av den omedelbara socioekonomiska effekten av fågelinfluensan och av kompensationsfrågor och de incitament som hör samman med dessa. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att en snabb bedömning samtidigt måste ske av den omedelbara socioekonomiska effekten av fågelinfluensan och av kompensationsfrågor och de incitament som hör samman med dessa.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas, kommissionens och ECDC:s otvetydiga engagemang för öppenhet och informationsdelning och betonar vikten av snabb spridning av information och av biologiska prover som fås från misstänkta och bekräftade fall bland människor och djur för att underlätta tillräcklig och omfattande beredskap och respons. Parlamentet efterlyser ett ökat samarbete mellan referenslaboratorier för att påskynda identifieringen av virus och för att upprätthålla en konstant övervakning av eventuella mutationer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas, kommissionens och ECDC:s otvetydiga engagemang för öppenhet och informationsdelning och betonar vikten av snabb spridning av information och av biologiska prover som fås från misstänkta och bekräftade fall bland människor och djur för att underlätta tillräcklig och omfattande beredskap och respons. Parlamentet efterlyser ett ökat samarbete mellan referenslaboratorier för att påskynda identifieringen av virus och för att upprätthålla en konstant övervakning av eventuella mutationer.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, ECDC och medlemsstaterna att upprätta ett system för kontinuerligt utbyte av information mellan dem och berörda länder och därmed bidra till utvecklingen av bästa praxis. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, ECDC och medlemsstaterna att upprätta ett system för kontinuerligt utbyte av information mellan dem och berörda länder och därmed bidra till utvecklingen av bästa praxis.

| 17. | Europaparlamentet noterar att kommunikationsstrategierna på nationell nivå och på EU-nivå bör ta efter ECDC:s exempel och förbättras och innefatta publicering av regelbundna rapporter på Internet, användning av e-post eller webbplatser med särskild behörighet för yrkesverksamma och media. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att kommunikationsstrategierna på nationell nivå och på EU-nivå bör ta efter ECDC:s exempel och förbättras och innefatta publicering av regelbundna rapporter på Internet, användning av e-post eller webbplatser med särskild behörighet för yrkesverksamma och media.

| 18. | Europaparlamentet betonar emellertid att medlemsstaterna bör undersöka de bästa sätten att kontakta sina medborgare, så att informationen når ut till hela befolkningen, inklusive gamla, unga, analfabeter och de personer som inte har tillgång till moderna kommunikationsmedel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar emellertid att medlemsstaterna bör undersöka de bästa sätten att kontakta sina medborgare, så att informationen når ut till hela befolkningen, inklusive gamla, unga, analfabeter och de personer som inte har tillgång till moderna kommunikationsmedel.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av utbildning och korrekt information vid kriser och att lämpliga instruktioner inte bara bör omfatta uppfyllandet av hygienbestämmelser utan även tillhandahålla information på områden som rörlighet, transport och sysselsättning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av utbildning och korrekt information vid kriser och att lämpliga instruktioner inte bara bör omfatta uppfyllandet av hygienbestämmelser utan även tillhandahålla information på områden som rörlighet, transport och sysselsättning.

| 20. | Europaparlamentet begär att tillförlitlig information om risken för en pandemi skall tillhandahållas via EU:s övervakningssystem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att tillförlitlig information om risken för en pandemi skall tillhandahållas via EU:s övervakningssystem.

| 21. | Europaparlamentet bekräftar att en möjlig lösning för att stärka kommunikationen med nationella institut med ansvar för övervakning av folkhälsan är att utveckla ett system för snabb varning och respons som skall drivas av ECDC för samordning av riskbedömning och övervakning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet bekräftar att en möjlig lösning för att stärka kommunikationen med nationella institut med ansvar för övervakning av folkhälsan är att utveckla ett system för snabb varning och respons som skall drivas av ECDC för samordning av riskbedömning och övervakning.

| 22. | Europaparlamentet betonar att tillräckliga medel bör göras tillgängliga av kommissionen och medlemsstaterna för att ge människor mer relevant, begriplig och konkret information och på så sätt öka allmänhetens kunskap. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att tillräckliga medel bör göras tillgängliga av kommissionen och medlemsstaterna för att ge människor mer relevant, begriplig och konkret information och på så sätt öka allmänhetens kunskap.

| 23. | Europaparlamentet kräver ett välstrukturerat, tvärfackligt samarbete mellan experter på människors och djurs hälsa, specialister inom områdena virologi, epidemiologi, patologi och jordbruk, samt kommunikationsexperter och experter på omsättning av vetenskap i politisk praxis på global nivå. Parlamentet föreslår därför att en europeisk arbetsgrupp för influensa, samordnad av kommissionen, skall inrättas, där Europaparlamentet skall vara representerat och där alla ovan nämnda expertområden förs samman på EU-nivå. Parlamentet betonar att denna arbetsgrupp bör samarbeta med företrädare för Europas vaccin- och antivirusföretag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kräver ett välstrukturerat, tvärfackligt samarbete mellan experter på människors och djurs hälsa, specialister inom områdena virologi, epidemiologi, patologi och jordbruk, samt kommunikationsexperter och experter på omsättning av vetenskap i politisk praxis på global nivå. Parlamentet föreslår därför att en europeisk arbetsgrupp för influensa, samordnad av kommissionen, skall inrättas, där Europaparlamentet skall vara representerat och där alla ovan nämnda expertområden förs samman på EU-nivå. Parlamentet betonar att denna arbetsgrupp bör samarbeta med företrädare för Europas vaccin- och antivirusföretag.

| 24. | Europaparlamentet begär att EU:s forsknings- och utvecklingsprogram om framväxande sjukdomar skall inledas omedelbart så att antivirala läkemedel, antibiotika och vacciner kan utvecklas på ett tillförlitligt och snabbare sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att EU:s forsknings- och utvecklingsprogram om framväxande sjukdomar skall inledas omedelbart så att antivirala läkemedel, antibiotika och vacciner kan utvecklas på ett tillförlitligt och snabbare sätt.

| 25. | Europaparlamentet betonar att planeringen och bedömningen av nationella beredskapsplaner för pandemier måste omfatta flera sektorer och innefatta alla relevanta ministerier och intressenter. Parlamentet betonar vikten av att beställa vaccin i förväg. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att planeringen och bedömningen av nationella beredskapsplaner för pandemier måste omfatta flera sektorer och innefatta alla relevanta ministerier och intressenter. Parlamentet betonar vikten av att beställa vaccin i förväg.

| 26. | Europaparlamentet uppmärksammar EU:s och medlemsstaternas myndigheter på att det är önskvärt att förstärka lagren av antibiotika för att behandla influensakomplikationer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmärksammar EU:s och medlemsstaternas myndigheter på att det är önskvärt att förstärka lagren av antibiotika för att behandla influensakomplikationer.

| 27. | Europaparlamentet betonar att det befintliga övervakningsnätverk som har inrättats genom gemenskapens samfinansiering (europeiska övervakningssystemet för influensa (EISS)) utgör en god grund för att utföra denna viktiga uppgift men att det behöver utvecklas ytterligare och få mer stöd, i likhet med det nätverk av laboratorier som hanterar influensa i gemenskapen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att det befintliga övervakningsnätverk som har inrättats genom gemenskapens samfinansiering (europeiska övervakningssystemet för influensa (EISS)) utgör en god grund för att utföra denna viktiga uppgift men att det behöver utvecklas ytterligare och få mer stöd, i likhet med det nätverk av laboratorier som hanterar influensa i gemenskapen.

| 28. | Europaparlamentet betonar att planeringen för att skaffa fram och använda pandemivacciner i de flesta länder är underutvecklad och att åtgärder därför bör vidtas för att utveckla den ytterligare i enlighet med WHO:s rekommendationer genom att kommissionen får i uppdrag att beställa vacciner och inrätta ett beredskapslager i gemenskapen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att planeringen för att skaffa fram och använda pandemivacciner i de flesta länder är underutvecklad och att åtgärder därför bör vidtas för att utveckla den ytterligare i enlighet med WHO:s rekommendationer genom att kommissionen får i uppdrag att beställa vacciner och inrätta ett beredskapslager i gemenskapen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med vaccintillverkare för att utvärdera framstegen mot att öka produktionskapaciteten för vacciner och rättvis tillgång i pandemisituationer och att tillsammans med medlemsstaterna hantera frågor om ansvar och om inrättandet av en europeisk mekanism för rättvis fördelning av pandemivacciner som inte strider mot de avtal som har upprättats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med vaccintillverkare för att utvärdera framstegen mot att öka produktionskapaciteten för vacciner och rättvis tillgång i pandemisituationer och att tillsammans med medlemsstaterna hantera frågor om ansvar och om inrättandet av en europeisk mekanism för rättvis fördelning av pandemivacciner som inte strider mot de avtal som har upprättats av medlemsstaterna.

| 30. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör vidta åtgärder för att se till att det finns tillräckligt med antivirala läkemedel och vacciner för dem som utsätts för viruset i händelse av ett utbrott i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör vidta åtgärder för att se till att det finns tillräckligt med antivirala läkemedel och vacciner för dem som utsätts för viruset i händelse av ett utbrott i en eller flera medlemsstater.

| 31. | Europaparlamentet betonar den roll som spelas av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) vid fastställandet av användningen av och effektiviteten hos antivirala läkemedel och pandemivacciner, samt dess roll i upptäckten och undersökningen av eventuella biverkningar eller rapporter om motvillighet att använda läkemedel. I samband med detta efterlyser parlamentet att det förfarande med ”villkorat godkännande” som föreskrivs i artikel 14.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskaps förfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (2) införs så snart som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar den roll som spelas av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) vid fastställandet av användningen av och effektiviteten hos antivirala läkemedel och pandemivacciner, samt dess roll i upptäckten och undersökningen av eventuella biverkningar eller rapporter om motvillighet att använda läkemedel. I samband med detta efterlyser parlamentet att det förfarande med ”villkorat godkännande” som föreskrivs i artikel 14.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskaps förfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (2) införs så snart som möjligt.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina beställningar av säsongsinfluensavacciner enligt WHO:s rekommendationer för att hjälpa läkemedelsindustrin att öka sin kapacitet att producera influensavacciner, och på så sätt möta den kraftigt ökade efterfrågan som en influensapandemi skulle medföra. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina beställningar av säsongsinfluensavacciner enligt WHO:s rekommendationer för att hjälpa läkemedelsindustrin att öka sin kapacitet att producera influensavacciner, och på så sätt möta den kraftigt ökade efterfrågan som en influensapandemi skulle medföra.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU att vidta de åtgärder som krävs för att bygga upp tillräckliga lager med antivirala läkemedel och införa ett obligatoriskt licenssystem med företag som tillverkar antivirala läkemedel så att de antivirala läkemedlen kan massproduceras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de kan förse 25-30 procent av befolkningen med tillgängliga antivirala läkemedel. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU att vidta de åtgärder som krävs för att bygga upp tillräckliga lager med antivirala läkemedel och införa ett obligatoriskt licenssystem med företag som tillverkar antivirala läkemedel så att de antivirala läkemedlen kan massproduceras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de kan förse 25-30 procent av befolkningen med tillgängliga antivirala läkemedel.

| 34. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt, korrekt och praktiskt genomförande av den nationella lagstiftning som införlivar gemenskapsdirektiven om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är av största vikt i säkerställandet av ett tillräckligt skydd för arbetstagare, särskilt de som är i högriskgruppen för infektioner. Parlamentet betonar att arbetsgivare måste uppfylla sina specifika skyldigheter som föreskrivs i gemenskapsrätten (exempelvis undvikande av risker, riskbedömningar, förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder), i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (3). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att ett fullständigt, korrekt och praktiskt genomförande av den nationella lagstiftning som införlivar gemenskapsdirektiven om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är av största vikt i säkerställandet av ett tillräckligt skydd för arbetstagare, särskilt de som är i högriskgruppen för infektioner. Parlamentet betonar att arbetsgivare måste uppfylla sina specifika skyldigheter som föreskrivs i gemenskapsrätten (exempelvis undvikande av risker, riskbedömningar, förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder), i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/54/EG av den 18 september 2000 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet (3).

| 35. | Europaparlamentet betonar att politiska och vetenskapliga åtaganden bör omsättas i tillhandahållande av mänskliga och ekonomiska resurser och stöd för forskning och utveckling för att främja nya, snabba metoder för att framställa antivirala läkemedel och vacciner med kapacitet att möta det ökade behov som uppstår vid en pandemi, framför allt för att bekämpa nya virusstammar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att politiska och vetenskapliga åtaganden bör omsättas i tillhandahållande av mänskliga och ekonomiska resurser och stöd för forskning och utveckling för att främja nya, snabba metoder för att framställa antivirala läkemedel och vacciner med kapacitet att möta det ökade behov som uppstår vid en pandemi, framför allt för att bekämpa nya virusstammar.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108) och särskilt dess bestämmelser om hot mot folkhälsan och åtgärder för att skydda befolkningen mot överhängande hot mot hälsan, däribland genom att stå för kostnaden för nyanskaffning av vacciner och tillhandahålla medicinska produkter, medicinsk utrustning och infrastruktur. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108) och särskilt dess bestämmelser om hot mot folkhälsan och åtgärder för att skydda befolkningen mot överhängande hot mot hälsan, däribland genom att stå för kostnaden för nyanskaffning av vacciner och tillhandahålla medicinska produkter, medicinsk utrustning och infrastruktur.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att tillfredsställande finansiering bör erbjudas genom sjunde ramprogrammet för forskning för att stödja projekt som tar upp olika aspekter på influensapandemier och andra epidemier, inklusive gemensam forskning tillsammans med läkemedelsföretag om cellbaserade vacciner och DNAvacciner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att tillfredsställande finansiering bör erbjudas genom sjunde ramprogrammet för forskning för att stödja projekt som tar upp olika aspekter på influensapandemier och andra epidemier, inklusive gemensam forskning tillsammans med läkemedelsföretag om cellbaserade vacciner och DNAvacciner.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens utlovade 80 miljoner EUR till tredjeländer för att bekämpa influensa och ytterligare 20 miljoner EUR till forskningsmedel som är öronmärkta från sjätte ramprogrammet för forskning, vilket gör att kommissionens totala utlovade belopp uppgår till 100 miljoner euro. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens utlovade 80 miljoner EUR till tredjeländer för att bekämpa influensa och ytterligare 20 miljoner EUR till forskningsmedel som är öronmärkta från sjätte ramprogrammet för forskning, vilket gör att kommissionens totala utlovade belopp uppgår till 100 miljoner euro.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för ett mer konsekvent internationellt ramverk vid uppföljningen av givarkonferensen i Peking som går längre än krishantering och som tar itu med frågan om att bygga upp en bättre infrastruktur för djurhälsovård i utvecklingsländerna samt främja forskning om djurhälsovårdsprodukter som kan användas i både industriländerna och utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för ett mer konsekvent internationellt ramverk vid uppföljningen av givarkonferensen i Peking som går längre än krishantering och som tar itu med frågan om att bygga upp en bättre infrastruktur för djurhälsovård i utvecklingsländerna samt främja forskning om djurhälsovårdsprodukter som kan användas i både industriländerna och utvecklingsländerna.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera hur man skall få viktiga servicetjänster som marknader, banker, sjukhus och annat att fortsätta fungera på ett smidigt sätt om en pandemi bryter ut. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera hur man skall få viktiga servicetjänster som marknader, banker, sjukhus och annat att fortsätta fungera på ett smidigt sätt om en pandemi bryter ut.

| 41. | Europaparlamentet betonar att ett tillräckligt ekonomiskt stöd måste ges i samband med internationellt samarbete med asiatiska och afrikanska länder som har drabbats av fågelinfluensan, för att förbättra deras kapacitet för övervakning och sjukdomskontroll. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att ett tillräckligt ekonomiskt stöd måste ges i samband med internationellt samarbete med asiatiska och afrikanska länder som har drabbats av fågelinfluensan, för att förbättra deras kapacitet för övervakning och sjukdomskontroll.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet och så länge som risken för en pandemi kvarstår rapportera till Europaparlamentet och rådet om den epidemiologiska utvecklingen av fågelinfluensapandemin, nya vetenskapliga framsteg när det gäller läkemedel och vacciner samt EU:s och medlemsstaternas grad av beredskap. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet och så länge som risken för en pandemi kvarstår rapportera till Europaparlamentet och rådet om den epidemiologiska utvecklingen av fågelinfluensapandemin, nya vetenskapliga framsteg när det gäller läkemedel och vacciner samt EU:s och medlemsstaternas grad av beredskap.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen har ett legitimt skäl att ge tekniskt, vetenskapligt och ekonomiskt bistånd till länder som redan är drabbade och att särskilt bidra till att öka den globala kunskapsnivån och till att utarbeta en global huvudplan som samordnas på internationell, regional, subregional och nationell nivå, med en lämplig färdplan och tidsplan, och som skall godkännas av internationella och regionala organisationer samt av de nationella regeringarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen har ett legitimt skäl att ge tekniskt, vetenskapligt och ekonomiskt bistånd till länder som redan är drabbade och att särskilt bidra till att öka den globala kunskapsnivån och till att utarbeta en global huvudplan som samordnas på internationell, regional, subregional och nationell nivå, med en lämplig färdplan och tidsplan, och som skall godkännas av internationella och regionala organisationer samt av de nationella regeringarna.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med grannländerna och WHO, Europeiska regionen för att se till att grannländernas övervaknings- och nödresponssystem är fullt utvecklade och genomförda på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med grannländerna och WHO, Europeiska regionen för att se till att grannländernas övervaknings- och nödresponssystem är fullt utvecklade och genomförda på ett effektivt sätt.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EU att via internationella organ arbeta för att ge WHO ordentliga undersöknings- och övervakningsbefogenheter beträffande farsoter och pandemier i alla världens länder. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar EU att via internationella organ arbeta för att ge WHO ordentliga undersöknings- och övervakningsbefogenheter beträffande farsoter och pandemier i alla världens länder.

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och WHO. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och WHO.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0406.

(2)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

(3)  EGT L 262, 17.10.2000, s. 21.

P6_TA(2006)0260

Följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet)

Europaparlamentets resolution om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet) (2006/2007(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 10 i EG-fördraget och artikel 47 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i EG-fördraget och artikel 47 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 september 2003 om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 september 2003 om de rättsliga grunderna och respekten för EG-rätten (1),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapernas domstols dom av den 13 september 2005 i mål C-176/03 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapernas domstols dom av den 13 september 2005 i mål C-176/03 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2005 till Europaparlamentet och rådet om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (mål C-176/03, kommissionen mot rådet) (KOM(2005)0583), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2005 till Europaparlamentet och rådet om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (mål C-176/03, kommissionen mot rådet) (KOM(2005)0583),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0172/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0172/2006), och av följande skäl:

| A. | En effektiv tillämpning av bestämmelserna i gemenskapsrätten är en av gemenskapsorganens främsta prioriteringar och enligt artikel 10 i EG-fördraget en grundläggande skyldighet för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

En effektiv tillämpning av bestämmelserna i gemenskapsrätten är en av gemenskapsorganens främsta prioriteringar och enligt artikel 10 i EG-fördraget en grundläggande skyldighet för medlemsstaterna.

| B. | Arbetet med att förverkliga EU-projektet har under årtiondenas lopp skapat ett europeiskt rättsligt område, inom vilket de nationella rättsordningarna och gemenskapens rättsordning efter hand har flätats samman till en självständig struktur. Denna struktur grundar sig inte endast på gemensamma värden utan även på principerna om gemenskapsrättens företräde och ett lojalt samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner (se artikel 10 i EG-fördraget). |
| --- | --- |

B.

Arbetet med att förverkliga EU-projektet har under årtiondenas lopp skapat ett europeiskt rättsligt område, inom vilket de nationella rättsordningarna och gemenskapens rättsordning efter hand har flätats samman till en självständig struktur. Denna struktur grundar sig inte endast på gemensamma värden utan även på principerna om gemenskapsrättens företräde och ett lojalt samarbete mellan medlemsstaterna och gemenskapens institutioner (se artikel 10 i EG-fördraget).

| C. | All verksamhet som gemenskapen bedriver måste ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen, som är inskriven i artikel 5 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

C.

All verksamhet som gemenskapen bedriver måste ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen, som är inskriven i artikel 5 i EG-fördraget.

| D. | I domstolens rättspraxis har vid flera tillfällen fastslagits att nödvändiga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av gemenskapsrätten kan innefatta straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

D.

I domstolens rättspraxis har vid flera tillfällen fastslagits att nödvändiga åtgärder för att säkerställa en effektiv tillämpning av gemenskapsrätten kan innefatta straffrättsliga påföljder.

| E. | Principerna om gemenskapsrättens företräde och om lojalt samarbete kan påverka medlemsstaternas nationella strafflagstiftning, eftersom medlemsstaterna enligt domstolens rättspraxis är skyldiga att göra följande:






  — | Avskaffa alla straffrättsliga bestämmelser som inte är förenliga med gemenskapsrätten. (Dom av den 19 januari 1999 i mål C-348/96, Donatella Calfa (3), punkt 17: ”[Även om straffrättslig lagstiftning i princip faller inom ramen för medlemsstaternas behörighet, sätter gemenskapsrätten gränser för denna behörighet, vilket framgår av domstolens fasta rättspraxis. En sådan lagstiftning får således inte inskränka de grundläggande friheter som garanteras av gemenskapsrätten [...].”) |
| --- | --- | --- |

E.

Principerna om gemenskapsrättens företräde och om lojalt samarbete kan påverka medlemsstaternas nationella strafflagstiftning, eftersom medlemsstaterna enligt domstolens rättspraxis är skyldiga att göra följande:

—

Avskaffa alla straffrättsliga bestämmelser som inte är förenliga med gemenskapsrätten. (Dom av den 19 januari 1999 i mål C-348/96, Donatella Calfa (3), punkt 17: ”[Även om straffrättslig lagstiftning i princip faller inom ramen för medlemsstaternas behörighet, sätter gemenskapsrätten gränser för denna behörighet, vilket framgår av domstolens fasta rättspraxis. En sådan lagstiftning får således inte inskränka de grundläggande friheter som garanteras av gemenskapsrätten [...].”)

| — | Föreskriva ”effektiva, avskräckande och proportionerliga” påföljder, vid behov inbegripet på det straffrättsliga området, i syfte att genomföra gemenskapsrätten. (Dom av den 21 september 1989 i mål 68/88, kommissionen mot Grekland (4), av den 12 september 1996 i mål C-58/95, Gallotti (5), av den 21 september 1999 i mål C-378/97, Wijsenbeek (6), samt av den 28 januari 1999 i mål C-77/97, Unilever, punkt 36: ”[Dessutom måste] de föreskrifter som medlemsstaterna [...] skall anta för att förhindra [...] innehålla ett stadgande om att sådan reklam utgör ett brott och föreskriva straffrättsliga sanktioner som har avskräckande verkan.” (7)) |
| --- | --- |

—

Föreskriva ”effektiva, avskräckande och proportionerliga” påföljder, vid behov inbegripet på det straffrättsliga området, i syfte att genomföra gemenskapsrätten. (Dom av den 21 september 1989 i mål 68/88, kommissionen mot Grekland (4), av den 12 september 1996 i mål C-58/95, Gallotti (5), av den 21 september 1999 i mål C-378/97, Wijsenbeek (6), samt av den 28 januari 1999 i mål C-77/97, Unilever, punkt 36: ”[Dessutom måste] de föreskrifter som medlemsstaterna [...] skall anta för att förhindra [...] innehålla ett stadgande om att sådan reklam utgör ett brott och föreskriva straffrättsliga sanktioner som har avskräckande verkan.” (7))

| F. | Domstolens rättspraxis har i första hand skapat klarhet i fråga om tillämpliga rättsliga grunder inom första respektive tredje pelaren, samtidigt som den fastställt att någon behörighet för gemenskapslagstiftaren i straffrättsliga frågor och inom straffprocessrätten inte föreligger. |
| --- | --- |

F.

Domstolens rättspraxis har i första hand skapat klarhet i fråga om tillämpliga rättsliga grunder inom första respektive tredje pelaren, samtidigt som den fastställt att någon behörighet för gemenskapslagstiftaren i straffrättsliga frågor och inom straffprocessrätten inte föreligger.

| G. | I framför allt domen i mål C-176/03 fastslår domstolen att gemenskapen visserligen inte har någon generell straffrättslig behörighet, men uttalar samtidigt att om de behöriga nationella myndigheternas tillämpning av effektiva, proportionerliga och avskräckande straffrättsliga påföljder är absolut nödvändig för att bekämpa allvarliga hot mot miljön skall dock inte denna begränsade behörighet hindra gemenskapslagstiftaren från att vidta åtgärder som har ett samband med medlemsstaternas straffrättsliga bestämmelser och som gemenskapslagstiftaren anser vara nödvändiga för att säkerställa att de bestämmelser som denne utfärdar i fråga om miljöskydd får full verkan. |
| --- | --- |

G.

I framför allt domen i mål C-176/03 fastslår domstolen att gemenskapen visserligen inte har någon generell straffrättslig behörighet, men uttalar samtidigt att om de behöriga nationella myndigheternas tillämpning av effektiva, proportionerliga och avskräckande straffrättsliga påföljder är absolut nödvändig för att bekämpa allvarliga hot mot miljön skall dock inte denna begränsade behörighet hindra gemenskapslagstiftaren från att vidta åtgärder som har ett samband med medlemsstaternas straffrättsliga bestämmelser och som gemenskapslagstiftaren anser vara nödvändiga för att säkerställa att de bestämmelser som denne utfärdar i fråga om miljöskydd får full verkan.

| H. | För att man skall kunna fastställa att den rättsliga grunden för en gemenskapsakt är korrekt är det enligt domstolens fasta rättspraxis nödvändigt att beakta denna rättsakts syfte och innehåll, och följaktligen är, enligt artikel 29 och följande artiklar i EU-fördraget, de rättsakter som har antagits i enlighet med avdelning VI i EU-fördraget ogiltiga om de på grund av sitt syfte och innehåll i stället hade kunnat grundas på EG-fördraget. |
| --- | --- |

H.

För att man skall kunna fastställa att den rättsliga grunden för en gemenskapsakt är korrekt är det enligt domstolens fasta rättspraxis nödvändigt att beakta denna rättsakts syfte och innehåll, och följaktligen är, enligt artikel 29 och följande artiklar i EU-fördraget, de rättsakter som har antagits i enlighet med avdelning VI i EU-fördraget ogiltiga om de på grund av sitt syfte och innehåll i stället hade kunnat grundas på EG-fördraget.

| I. | Domstolens dom i mål C-176/03 avser endast straffrättsliga frågor rörande miljöskydd, som är en av gemenskapens huvuduppgifter i enlighet med artiklarna 2 och 3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

I.

Domstolens dom i mål C-176/03 avser endast straffrättsliga frågor rörande miljöskydd, som är en av gemenskapens huvuduppgifter i enlighet med artiklarna 2 och 3 i EG-fördraget.

| J. | Domen i mål C-176/03 bör därför betraktas med försiktighet och tillämpas från fall till fall på de områden som avser gemenskapens viktigaste principer, mål och befogenheter. |
| --- | --- |

J.

Domen i mål C-176/03 bör därför betraktas med försiktighet och tillämpas från fall till fall på de områden som avser gemenskapens viktigaste principer, mål och befogenheter.

| K. | I ovannämnda meddelande ville kommissionen utvidga domstolens slutsatser så att även straffrättsliga bestämmelser som antagits i enlighet med avdelning VI i EU-fördraget på andra områden än miljöpolitiken där gemenskapen har behörighet, skall anses vara olagliga. |
| --- | --- |

K.

I ovannämnda meddelande ville kommissionen utvidga domstolens slutsatser så att även straffrättsliga bestämmelser som antagits i enlighet med avdelning VI i EU-fördraget på andra områden än miljöpolitiken där gemenskapen har behörighet, skall anses vara olagliga.

| L. | Det framstår som att det saknas skäl för en automatisk presumtion att göra en extensiv tolkning av domen. |
| --- | --- |

L.

Det framstår som att det saknas skäl för en automatisk presumtion att göra en extensiv tolkning av domen.

| M. | Enligt kommissionen finns det i den gällande lagstiftningen rättsakter som grundas på avdelning VI i EU-fördraget vilkas rättsliga grund bör betraktas som felaktig mot bakgrund av domen i mål C-176/03 enligt den extensiva tolkning som kommissionen gör av domen. |
| --- | --- |

M.

Enligt kommissionen finns det i den gällande lagstiftningen rättsakter som grundas på avdelning VI i EU-fördraget vilkas rättsliga grund bör betraktas som felaktig mot bakgrund av domen i mål C-176/03 enligt den extensiva tolkning som kommissionen gör av domen.

| N. | För att förhindra att den aktuella lagstiftningen ogiltigförklaras och för att säkerställa rättssäkerheten avser kommissionen att vidta olika åtgärder beträffande den gällande lagstiftningen och beträffande förslag till lagstiftning som ännu inte är färdigbehandlade. |
| --- | --- |

N.

För att förhindra att den aktuella lagstiftningen ogiltigförklaras och för att säkerställa rättssäkerheten avser kommissionen att vidta olika åtgärder beträffande den gällande lagstiftningen och beträffande förslag till lagstiftning som ännu inte är färdigbehandlade.

| O. | Frågan huruvida det är legitimt att införa straffrättsliga bestämmelser i den gemenskapslagstiftning som antagits enligt unionens första pelare är viktig och detta utgör nästa steg i utvecklingen av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

O.

Frågan huruvida det är legitimt att införa straffrättsliga bestämmelser i den gemenskapslagstiftning som antagits enligt unionens första pelare är viktig och detta utgör nästa steg i utvecklingen av gemenskapsrätten.

| P. | I utvecklingen av gemenskapsrätten har parlamentet vid sidan av de övriga institutionerna en drivande roll som lagstiftningsorgan, eftersom det utses på demokratisk väg och företräder folken i Europa, framför allt när det gäller antagandet av bestämmelser som kan begränsa medborgarnas grundläggande friheter. |
| --- | --- |

P.

I utvecklingen av gemenskapsrätten har parlamentet vid sidan av de övriga institutionerna en drivande roll som lagstiftningsorgan, eftersom det utses på demokratisk väg och företräder folken i Europa, framför allt när det gäller antagandet av bestämmelser som kan begränsa medborgarnas grundläggande friheter.

| Q. | Legalitetsprincipen utgör i brottmål en omistlig garanti för skyddet av den enskildes frihet, även inom Europeiska unionens rättsordning. All maktutövning omfattas av denna princip, exempelvis fastställandet av vilka brott som skall beivras och vilka påföljder som skall tillämpas. |
| --- | --- |

Q.

Legalitetsprincipen utgör i brottmål en omistlig garanti för skyddet av den enskildes frihet, även inom Europeiska unionens rättsordning. All maktutövning omfattas av denna princip, exempelvis fastställandet av vilka brott som skall beivras och vilka påföljder som skall tillämpas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar domen i mål C-176/03, i vilken det klargörs att valet av den rättsliga grund på vilken en rättsakt antas måste ske med hänvisning till rättsaktens syfte och innehåll; domstolen upphävde av detta skäl ett rambeslut rörande miljöskydd vilket felaktigt grundades på den tredje pelaren i stället för på den första. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar domen i mål C-176/03, i vilken det klargörs att valet av den rättsliga grund på vilken en rättsakt antas måste ske med hänvisning till rättsaktens syfte och innehåll; domstolen upphävde av detta skäl ett rambeslut rörande miljöskydd vilket felaktigt grundades på den tredje pelaren i stället för på den första.

| 2. | Europaparlamentet gläder sig åt att domstolen på dessa grunder bekräftar att gemenskapslagstiftaren har behörighet att enligt första pelaren anta nödvändiga straffrättsliga påföljder för att säkerställa att bestämmelserna i första pelaren får full verkan, i detta fall rörande miljön. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläder sig åt att domstolen på dessa grunder bekräftar att gemenskapslagstiftaren har behörighet att enligt första pelaren anta nödvändiga straffrättsliga påföljder för att säkerställa att bestämmelserna i första pelaren får full verkan, i detta fall rörande miljön.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inte automatiskt utvidga domstolens slutsatser till att gälla alla andra områden som omfattas av första pelaren. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inte automatiskt utvidga domstolens slutsatser till att gälla alla andra områden som omfattas av första pelaren.

| 4. | Europaparlamentet upprepar än en gång att det är brådskande att - med stöd av artikel 42 i EU-fördraget - inleda förfarandet för att integrera polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet med gemenskapspelaren. Bara inom denna pelare garanteras förutsättningarna för att gemenskapsbestämmelser antas med full respekt för de demokratiska principerna, genom effektiva beslut och med tillbörlig rättslig kontroll. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar än en gång att det är brådskande att - med stöd av artikel 42 i EU-fördraget - inleda förfarandet för att integrera polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet med gemenskapspelaren. Bara inom denna pelare garanteras förutsättningarna för att gemenskapsbestämmelser antas med full respekt för de demokratiska principerna, genom effektiva beslut och med tillbörlig rättslig kontroll.

| 5. | Europaparlamentet anser att man i väntan på denna åtgärd så snart som möjligt bör utforma en sammanhängande politisk strategi när det gäller föreskrifter om straffrättsliga påföljder i EU:s lagstiftning. Parlamentet erinrar om att de straffrättsliga bestämmelser som antas även måste stämma överens sinsemellan, oavsett vilken rättslig grund: eller pelare de vilar på. Parlamentet beklagar för övrigt att det i grunden är EU:s medborgare som till slut drabbas av den nuvarande motsättningen mellan gemenskap och union i dessa frågor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man i väntan på denna åtgärd så snart som möjligt bör utforma en sammanhängande politisk strategi när det gäller föreskrifter om straffrättsliga påföljder i EU:s lagstiftning. Parlamentet erinrar om att de straffrättsliga bestämmelser som antas även måste stämma överens sinsemellan, oavsett vilken rättslig grund: eller pelare de vilar på. Parlamentet beklagar för övrigt att det i grunden är EU:s medborgare som till slut drabbas av den nuvarande motsättningen mellan gemenskap och union i dessa frågor.

| 6. | Europaparlamentet anser att en strategi för alla pelare på detta område kräver följande:






  — | Ett mycket nära samarbete mellan EU:s institutioner och mellan institutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att en strategi för alla pelare på detta område kräver följande:

—

Ett mycket nära samarbete mellan EU:s institutioner och mellan institutionerna och medlemsstaterna.

| — | En viss flexibilitet i fastställandet av påföljdernas utformning och räckvidd, för att undvika straffrättslig ”dumpning” och främja ett samarbete mellan rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

—

En viss flexibilitet i fastställandet av påföljdernas utformning och räckvidd, för att undvika straffrättslig ”dumpning” och främja ett samarbete mellan rättsliga myndigheter.

| — | Strukturerade samarbetsformer mellan rättsliga myndigheter, ömsesidiga utvärderingar samt insamling av tillförlitliga och jämförbara uppgifter om följderna av de straffrättsliga bestämmelser som grundar sig på EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Strukturerade samarbetsformer mellan rättsliga myndigheter, ömsesidiga utvärderingar samt insamling av tillförlitliga och jämförbara uppgifter om följderna av de straffrättsliga bestämmelser som grundar sig på EU:s lagstiftning.

Europaparlamentet påpekar att det också är viktigt att respektera den rättsliga jämvikt som har uppnåtts på nationell nivå inom det straffrättsliga området. Parlamentet vill se att det utvecklas ett välavvägt tillvägagångssätt för att i gemenskapens rättakter införa de straffrättsliga bestämmelser som krävs för att garantera gemenskapsrättens effektivitet, oavsett karaktären på dessa bestämmelser, och uppmanar i det avseendet till ett närmare samarbete med de nationella parlamenten. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket inrätta system för återkoppling om tillämpningen i medlemsstaterna av sådana straffrättsliga påföljder som föreskrivs i gemenskapsbestämmelser. Parlamentet välkomnar att medlemsstaternas högsta domstolar har tagit initiativ använda elektroniska nätverk för att diskutera ämnen av gemensamt intresse som hänger samman med Europeiska unionens verksamhet, inbegripet frågan om samexistensen mellan gemenskapens och de enskilda medlemsstaternas straffrättsliga bestämmelser.

| 7. | Europaparlamentet är överens med kommissionen om vikten av att dra tillbaka eller ändra lagstiftningsinitiativ som ännu inte är färdigbehandlade om de mot bakgrund av domen i mål C-176/03 skall anses ha en felaktig rättslig grund:. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är överens med kommissionen om vikten av att dra tillbaka eller ändra lagstiftningsinitiativ som ännu inte är färdigbehandlade om de mot bakgrund av domen i mål C-176/03 skall anses ha en felaktig rättslig grund:.

| 8. | Europaparlamentet är överens med kommissionen om att det är nödvändigt att fastställa en ny rättslig grund: som utgår från EG-fördraget i fråga om lagstiftning som redan har antagits enligt tredje pelaren och som mot bakgrund av domen i mål C-176/03 måste anses som ogiltig, och att det är nödvändigt att återuppta lagstiftningsförfarandet med beaktande av denna nya rättsliga grund. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är överens med kommissionen om att det är nödvändigt att fastställa en ny rättslig grund: som utgår från EG-fördraget i fråga om lagstiftning som redan har antagits enligt tredje pelaren och som mot bakgrund av domen i mål C-176/03 måste anses som ogiltig, och att det är nödvändigt att återuppta lagstiftningsförfarandet med beaktande av denna nya rättsliga grund.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de rättsakter den har identifierat och att arbeta från fall till fall i stället för att behandla alla rättsakter generellt och utan åtskillnad, så att det efter en djupgående analys kan säkerställas att korrekt rättslig grund: fastställs för varje enskilt fall. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de rättsakter den har identifierat och att arbeta från fall till fall i stället för att behandla alla rättsakter generellt och utan åtskillnad, så att det efter en djupgående analys kan säkerställas att korrekt rättslig grund: fastställs för varje enskilt fall.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa EG-domstolens dom endast på de områden som avser gemenskapens viktigaste principer, mål och befogenheter, och att tillämpa den med försiktighet, från fall till fall och alltid i samarbete med rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa EG-domstolens dom endast på de områden som avser gemenskapens viktigaste principer, mål och befogenheter, och att tillämpa den med försiktighet, från fall till fall och alltid i samarbete med rådet och Europaparlamentet.

| 11. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att en översyn av gällande rättsakter för att eventuellt lägga fram förslag om att ändra den rättsliga grunden, där man samtidigt låter det materiella innehållet vara oförändrat, inte får innebära att Europaparlamentet berövas sin oförytterliga roll som lagstiftare; detta skulle vara detsamma som att försaka det demokratiska bidrag som parlamentet ger till den europeiska integrationen i egenskap av vald församling som företräder medborgarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att en översyn av gällande rättsakter för att eventuellt lägga fram förslag om att ändra den rättsliga grunden, där man samtidigt låter det materiella innehållet vara oförändrat, inte får innebära att Europaparlamentet berövas sin oförytterliga roll som lagstiftare; detta skulle vara detsamma som att försaka det demokratiska bidrag som parlamentet ger till den europeiska integrationen i egenskap av vald församling som företräder medborgarna.

| 12. | Europaparlamentet motsätter sig ett interinstitutionellt avtal enligt vilket parlamentet skall åläggas att avstå från att utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet motsätter sig ett interinstitutionellt avtal enligt vilket parlamentet skall åläggas att avstå från att utöva sina rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet noterar emellertid att domstolen har fastställt att ett direktiv inte i sig och utan hänsyn till en medlemsstats nationella lagstiftning som antagits för dess genomförande kan utgöra grundval för straffrättsligt ansvar eller en skärpning av det straffrättsliga ansvaret för dem som bryter mot direktivets bestämmelser (8). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar emellertid att domstolen har fastställt att ett direktiv inte i sig och utan hänsyn till en medlemsstats nationella lagstiftning som antagits för dess genomförande kan utgöra grundval för straffrättsligt ansvar eller en skärpning av det straffrättsliga ansvaret för dem som bryter mot direktivets bestämmelser (8).

| 14. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att straffrättsliga åtgärder inte får vidtas om det inte är motiverat av behovet av att ge verkan åt den berörda gemenskapspolitiken. Parlamentet anser också att åtgärderna måste vara konsekventa i förhållande till hela det straffrättsliga regelverket. Parlamentet anser att det i princip är medlemsstaterna som är ansvariga för att korrekt tillämpa gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att straffrättsliga åtgärder inte får vidtas om det inte är motiverat av behovet av att ge verkan åt den berörda gemenskapspolitiken. Parlamentet anser också att åtgärderna måste vara konsekventa i förhållande till hela det straffrättsliga regelverket. Parlamentet anser att det i princip är medlemsstaterna som är ansvariga för att korrekt tillämpa gemenskapsrätten.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla i minnet att förutsättningarna för att införliva straffrättsliga bestämmelser i första pelaren måste vara tydliga och fastställda på förhand. Dessa förutsättningar uppfylls endast om efterlevnaden av gemenskapsbestämmelserna inte kan säkerställas på annat sätt än genom att tillgripa straffrättsliga påföljder. Det är framförallt nödvändigt att försäkra sig om att överträdelser av gemenskapsbestämmelserna har förekommit ofta och i upprepade fall utan att det har varit möjligt att förhindra dem genom gällande lagstiftning, även om den nationella lagstiftningen har tillämpats. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla i minnet att förutsättningarna för att införliva straffrättsliga bestämmelser i första pelaren måste vara tydliga och fastställda på förhand. Dessa förutsättningar uppfylls endast om efterlevnaden av gemenskapsbestämmelserna inte kan säkerställas på annat sätt än genom att tillgripa straffrättsliga påföljder. Det är framförallt nödvändigt att försäkra sig om att överträdelser av gemenskapsbestämmelserna har förekommit ofta och i upprepade fall utan att det har varit möjligt att förhindra dem genom gällande lagstiftning, även om den nationella lagstiftningen har tillämpats.

| 16. | Europaparlamentet noterar att gemenskapsrätten endast får innehålla minimibestämmelser, i form av direktiv, för antagande av straffrättsliga påföljder som skall tillämpas i medlemsstaterna. Parlamentet anser dock att det i vissa fall är angeläget att närmare definiera medlemsstaternas åtgärder genom att uttryckligen ange a) de gärningar som bör utgöra ett brott och/eller b) typen av tillämpliga påföljder och/eller c) andra åtgärder som har samband med straffrättslig lagstiftning och som är tillämpliga i det relevanta sammanhanget. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att gemenskapsrätten endast får innehålla minimibestämmelser, i form av direktiv, för antagande av straffrättsliga påföljder som skall tillämpas i medlemsstaterna. Parlamentet anser dock att det i vissa fall är angeläget att närmare definiera medlemsstaternas åtgärder genom att uttryckligen ange a) de gärningar som bör utgöra ett brott och/eller b) typen av tillämpliga påföljder och/eller c) andra åtgärder som har samband med straffrättslig lagstiftning och som är tillämpliga i det relevanta sammanhanget.

| 17. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget skall se till att gemenskapens åtgärder genomförs på ett allmänt effektivt sätt, och uppmanar dem därför med kraft att göra sitt yttersta för att se till att också deras nationella straffrättsliga bestämmelser uppfyller detta mål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget skall se till att gemenskapens åtgärder genomförs på ett allmänt effektivt sätt, och uppmanar dem därför med kraft att göra sitt yttersta för att se till att också deras nationella straffrättsliga bestämmelser uppfyller detta mål.

| 18. | Europaparlamentet är överens med kommissionen om att de horisontella straffrättsliga bestämmelser som syftar till att främja det rättsliga och polisiära samarbetet mellan medlemsstaterna samt åtgärderna för harmonisering av straffrätten på området för frihet, säkerhet och rättvisa i varje fall skall baseras på avdelning VI i EU-fördraget. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är överens med kommissionen om att de horisontella straffrättsliga bestämmelser som syftar till att främja det rättsliga och polisiära samarbetet mellan medlemsstaterna samt åtgärderna för harmonisering av straffrätten på området för frihet, säkerhet och rättvisa i varje fall skall baseras på avdelning VI i EU-fördraget.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 224.

(2)  Mål C-176/03, kommissionen mot rådet, ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen.

(3)  REG 1999, s. I-11.

(4)  REG 1989, s. 2965.

(5)  REG 1996, s. I-4345.

(6)  REG 1999, s. I-6207.

(7)  REG 1999, s. I-431.

(8)  Mål 80/86 Kolpinghuis Nijmegen, REG 1987, s. 3969, punkt 13, och mål C-60/02 X, punkt 61, REG 2004, s. I-651, och där nämnd rättspraxis.

P6_TA(2006)0261

Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi

Europaparlamentets resolution om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (2005/2191(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget som ger gemenskapen behörighet att vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa all slags diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget som ger gemenskapen behörighet att vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa all slags diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2) och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättandet av en allmän ram för likabehandling (3) som förbjuder all slags diskriminering, direkt eller indirekt, på grund av ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2) och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättandet av en allmän ram för likabehandling (3) som förbjuder all slags diskriminering, direkt eller indirekt, på grund av ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| — | med beaktande av artikel 21.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som förbjuder all diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som förbjuder all diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| — | med beaktande av de olika rättsliga instrument som antagits inom FN och Europarådet och som förbjuder all diskriminering avseende de rättigheter som där garanteras; med särskilt beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europarådets ramkonvention för skydd av nationella minoriteter och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika rättsliga instrument som antagits inom FN och Europarådet och som förbjuder all diskriminering avseende de rättigheter som där garanteras; med särskilt beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, Europarådets ramkonvention för skydd av nationella minoriteter och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och Sociala kommittén samt Regionkommittén om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (KOM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och Sociala kommittén samt Regionkommittén om icke-diskriminering och lika möjligheter för alla - en ramstrategi (KOM(2005)0224),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2006 om homofobi i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2006 om homofobi i Europa (6),

| — | med beaktande av årsrapporten för 2004 från expertnätverket för grundläggande rättigheter och dess tematiska rapport om minoriteter, offentliggjord samma år, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2004 från expertnätverket för grundläggande rättigheter och dess tematiska rapport om minoriteter, offentliggjord samma år,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0189/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0189/2006), och av följande skäl:

| A. | Kampen mot diskriminering utgör en nödvändig länk i integrationspolitiken, som i sig är en garanti för social sammanhållning och ett oumbärligt verktyg i kampen mot utestängning. |
| --- | --- |

A.

Kampen mot diskriminering utgör en nödvändig länk i integrationspolitiken, som i sig är en garanti för social sammanhållning och ett oumbärligt verktyg i kampen mot utestängning.

| B. | Diskriminering orsakas i stor utsträckning av okunskap och har sitt ursprung i en rädsla för det främmande. Därför måste man behandla roten till problemet genom att vidta riktade åtgärder som syftar till att främja tolerans och mångfald från tidig ålder. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att programmen Sokrates, Leonardo och Ungdom kan spela en avgörande roll. |
| --- | --- |

B.

Diskriminering orsakas i stor utsträckning av okunskap och har sitt ursprung i en rädsla för det främmande. Därför måste man behandla roten till problemet genom att vidta riktade åtgärder som syftar till att främja tolerans och mångfald från tidig ålder. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att programmen Sokrates, Leonardo och Ungdom kan spela en avgörande roll.

| C. | Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC) konstaterar att nationella myndigheters spridning av praktisk information om icke-diskriminering på nationell nivå fortsätter att vara begränsad och behöver utvidgas till att omfatta målgrupperna och de icke-statliga organisationer som understödjer dem. Regeringarna måste i större utsträckning uppmärksamma det faktum att lokala och regionala myndigheter och det civila samhället bör utgöra effektiva partners i kampen mot diskriminering på grund av ras och bör stödja alla politiska mål för att motverka diskriminering. |
| --- | --- |

C.

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC) konstaterar att nationella myndigheters spridning av praktisk information om icke-diskriminering på nationell nivå fortsätter att vara begränsad och behöver utvidgas till att omfatta målgrupperna och de icke-statliga organisationer som understödjer dem. Regeringarna måste i större utsträckning uppmärksamma det faktum att lokala och regionala myndigheter och det civila samhället bör utgöra effektiva partners i kampen mot diskriminering på grund av ras och bör stödja alla politiska mål för att motverka diskriminering.

| D. | Artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna vilken har blivit införlivad i konstitutionsfördragets artikel II-81, har en större räckvidd än artikel 13 i EG-fördraget då diskrimineringsgrunder som är saknas i artikel 13 tas upp i stadgan, nämligen hudfärg, socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet och börd. Parlamentet beklagar djupt att denna vidare uppfattning förblir ett instrument utan rättsligt bindande verkan. |
| --- | --- |

D.

Artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna vilken har blivit införlivad i konstitutionsfördragets artikel II-81, har en större räckvidd än artikel 13 i EG-fördraget då diskrimineringsgrunder som är saknas i artikel 13 tas upp i stadgan, nämligen hudfärg, socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet och börd. Parlamentet beklagar djupt att denna vidare uppfattning förblir ett instrument utan rättsligt bindande verkan.

| E. | Såsom expertnätverket nyligen påminde om bör medlemsstaterna åta sig att respektera de grundläggande rättigheter som finns inskrivna i de allmänna principerna i EG-rätten, inbegripet de rättigheter, friheter och principer som tas upp i Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna, i genomförandet av rättsliga instrument som antas på grundval av artikel 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Såsom expertnätverket nyligen påminde om bör medlemsstaterna åta sig att respektera de grundläggande rättigheter som finns inskrivna i de allmänna principerna i EG-rätten, inbegripet de rättigheter, friheter och principer som tas upp i Europeiska unionens stadga för de grundläggande rättigheterna, i genomförandet av rättsliga instrument som antas på grundval av artikel 13 i EG-fördraget.

| F. | När man prioriterar vissa slag av diskriminering i lagstiftningen skapar man ett slags rangordning av diskrimineringsgrunder som är oberättigad. |
| --- | --- |

F.

När man prioriterar vissa slag av diskriminering i lagstiftningen skapar man ett slags rangordning av diskrimineringsgrunder som är oberättigad.

| G. | Det finns olika sätt att se på begreppet diskriminering beroende på om man ser det ur den enskildes synvinkel eller ur en kollektiv synvinkel. Försvaret av medborgarnas rättigheter kräver inte samma åtgärder när det gäller en individ som när det gäller att försvara grupper av individers intressen. |
| --- | --- |

G.

Det finns olika sätt att se på begreppet diskriminering beroende på om man ser det ur den enskildes synvinkel eller ur en kollektiv synvinkel. Försvaret av medborgarnas rättigheter kräver inte samma åtgärder när det gäller en individ som när det gäller att försvara grupper av individers intressen.

| H. | Det är viktigt att definiera vad som avses med aktiva åtgärder innan man beslutar om huruvida lagen skall ändras och i så fall hur. Aktiva åtgärder inbegriper de åtgärder som bör vidtas för att tackla ojämlikhet och olaglig diskriminering och de är ett instrument med syfte att främja en balanserad representation av befolkningen på de områden och nivåer där det är nödvändigt att hela befolkningen har en likvärdig representation. Detta måste även tillämpas på områden utanför arbetsmarknaden och bör sträcka sig bortom jämställdheten. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt att definiera vad som avses med aktiva åtgärder innan man beslutar om huruvida lagen skall ändras och i så fall hur. Aktiva åtgärder inbegriper de åtgärder som bör vidtas för att tackla ojämlikhet och olaglig diskriminering och de är ett instrument med syfte att främja en balanserad representation av befolkningen på de områden och nivåer där det är nödvändigt att hela befolkningen har en likvärdig representation. Detta måste även tillämpas på områden utanför arbetsmarknaden och bör sträcka sig bortom jämställdheten.

| I. | En icke-diskriminerande kultur bör främjas genom utbildning för fred, icke-våld och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

I.

En icke-diskriminerande kultur bör främjas genom utbildning för fred, icke-våld och interkulturell dialog.

| J. | För att göra sig av med gamla orättvisor eller diskriminering kan det visa sig nödvändigt att ta till tillfälliga aktiva åtgärder som härrör från en ”proaktiv” syn på rättvisan och som kan ta sig en mängd olika former. Kvotering bör betraktas som en ytterlighetsåtgärd som endast kan tillämpas i enlighet med EG-domstolens rättspraxis och med respekt för proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

J.

För att göra sig av med gamla orättvisor eller diskriminering kan det visa sig nödvändigt att ta till tillfälliga aktiva åtgärder som härrör från en ”proaktiv” syn på rättvisan och som kan ta sig en mängd olika former. Kvotering bör betraktas som en ytterlighetsåtgärd som endast kan tillämpas i enlighet med EG-domstolens rättspraxis och med respekt för proportionalitetsprincipen.

| K. | För vissa särskilt missgynnade samhällsgrupper eller andra grupper vars rättigheter kränkts är det nödvändigt att införa aktiva åtgärder eller till och med speciallagstiftning om man vill ge dem en chans att integreras och därmed även vara faktiskt delaktiga i samhällslivet, så att de kan påverka de beslut som rör dem. |
| --- | --- |

K.

För vissa särskilt missgynnade samhällsgrupper eller andra grupper vars rättigheter kränkts är det nödvändigt att införa aktiva åtgärder eller till och med speciallagstiftning om man vill ge dem en chans att integreras och därmed även vara faktiskt delaktiga i samhällslivet, så att de kan påverka de beslut som rör dem.

| L. | I vissa medlemsstater liknar placeringen av romska barn i särskilda klasser eller på inrättningar för psykiskt funktionshindrade en form av rassegregering och det brådskar att införa en politik som motverkar segregeringen. |
| --- | --- |

L.

I vissa medlemsstater liknar placeringen av romska barn i särskilda klasser eller på inrättningar för psykiskt funktionshindrade en form av rassegregering och det brådskar att införa en politik som motverkar segregeringen.

| M. | Ramkonventionens rådgivande kommitté uppmuntrar införandet av aktiva åtgärder till förmån för medlemmar av särskilt missgynnade minoriteter. |
| --- | --- |

M.

Ramkonventionens rådgivande kommitté uppmuntrar införandet av aktiva åtgärder till förmån för medlemmar av särskilt missgynnade minoriteter.

| N. | FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter anser att de parter som undertecknat konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har en skyldighet att ge en lämplig positiv särbehandling till personer med funktionshinder för att nå målen om full delaktighet och jämlikhet i samhället för alla funktionshindrade. |
| --- | --- |

N.

FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter anser att de parter som undertecknat konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har en skyldighet att ge en lämplig positiv särbehandling till personer med funktionshinder för att nå målen om full delaktighet och jämlikhet i samhället för alla funktionshindrade.

| O. | EUMC påminner om att rasismens verkliga omfattning och natur fortsätter att vara svår att bedöma på grund av frånvaron av, eller ineffektiviteten i, både officiell och inofficiell insamling av uppgifter i många medlemsstater. |
| --- | --- |

O.

EUMC påminner om att rasismens verkliga omfattning och natur fortsätter att vara svår att bedöma på grund av frånvaron av, eller ineffektiviteten i, både officiell och inofficiell insamling av uppgifter i många medlemsstater.

| P. | Såsom EUMC betonar är det mycket svårt att få en verklig insikt i diskrimineringen och att förstå om politiken för att bekämpa den är framgångsrik utan officiell statistik över etniskt och nationellt ursprung och över religion. Bristen på tillräcklig statistik för att illustrera och utvärdera diskriminering gör det omöjligt att skapa en icke-diskrimineringsstrategi som bland annat grundar sig på aktiva åtgärder till förmån för sådana grupper. |
| --- | --- |

P.

Såsom EUMC betonar är det mycket svårt att få en verklig insikt i diskrimineringen och att förstå om politiken för att bekämpa den är framgångsrik utan officiell statistik över etniskt och nationellt ursprung och över religion. Bristen på tillräcklig statistik för att illustrera och utvärdera diskriminering gör det omöjligt att skapa en icke-diskrimineringsstrategi som bland annat grundar sig på aktiva åtgärder till förmån för sådana grupper.

| Q. | Behandlingen av personuppgifter på gemenskapsnivå regleras i direktiv 95/46/EG och som framhållits av expertnätverket föreligger det inte någon motsättning mellan skydd av personuppgifter och övervakning av diskriminering med statistiska metoder, eftersom målet med en sådan övervakning är att öka kunskapen om över- eller underrepresenterade grupper inom särskilda områden eller på vissa nivåer och att mäta framstegen, för att på så sätt kunna identifiera var det finns ett behov av åtgärder och för att kunna välja den mest effektiva åtgärden. |
| --- | --- |

Q.

Behandlingen av personuppgifter på gemenskapsnivå regleras i direktiv 95/46/EG och som framhållits av expertnätverket föreligger det inte någon motsättning mellan skydd av personuppgifter och övervakning av diskriminering med statistiska metoder, eftersom målet med en sådan övervakning är att öka kunskapen om över- eller underrepresenterade grupper inom särskilda områden eller på vissa nivåer och att mäta framstegen, för att på så sätt kunna identifiera var det finns ett behov av åtgärder och för att kunna välja den mest effektiva åtgärden.

| R. | Det är nödvändigt att kunna stödja sig på tillförlitlig statistik, särskilt över vissa grupper med egna särdrag, för att upptäcka indirekt diskriminering som uttryckligen förbjuds i gemenskapslagstiftningen. Om man inte har tillgång till statistik fråntar man i själva verket potentiella offer för indirekt diskriminering ett nödvändigt verktyg för att göra sina rättigheter gällande. |
| --- | --- |

R.

Det är nödvändigt att kunna stödja sig på tillförlitlig statistik, särskilt över vissa grupper med egna särdrag, för att upptäcka indirekt diskriminering som uttryckligen förbjuds i gemenskapslagstiftningen. Om man inte har tillgång till statistik fråntar man i själva verket potentiella offer för indirekt diskriminering ett nödvändigt verktyg för att göra sina rättigheter gällande.

| S. | Tolkningen av de faktorer som kan göra det möjligt att fastställa att direkt eller indirekt diskriminering förekommit görs i enlighet med nationell lag eller nationell praxis och det är i nuläget upp till medlemsstaternas godtycke huruvida man skall använda sig av statistik som underlag för att styrka förekomsten av indirekt diskriminering. Detta för inte bara med sig vissa skillnader utan innebär också att det är omöjligt att anmäla vissa former av indirekt diskriminering i de stater där denna metod inte medges. |
| --- | --- |

S.

Tolkningen av de faktorer som kan göra det möjligt att fastställa att direkt eller indirekt diskriminering förekommit görs i enlighet med nationell lag eller nationell praxis och det är i nuläget upp till medlemsstaternas godtycke huruvida man skall använda sig av statistik som underlag för att styrka förekomsten av indirekt diskriminering. Detta för inte bara med sig vissa skillnader utan innebär också att det är omöjligt att anmäla vissa former av indirekt diskriminering i de stater där denna metod inte medges.

| T. | Jämlikhet och rätten att leva utan diskriminering och rasism utgör centrala beståndsdelar i ett samhälle vars samtliga medlemmar är väl integrerade. EU:s politik för integration och dess politik angående diskriminering bör vara samstämda. Traditioner och kulturella normer i medlemsstaterna måste respekteras men ”integration” bör samtidigt baseras på en helhetsstrategi i enlighet med medlemsstaternas överenskommelse om gemensamma grundläggande principer för integration från 2004. |
| --- | --- |

T.

Jämlikhet och rätten att leva utan diskriminering och rasism utgör centrala beståndsdelar i ett samhälle vars samtliga medlemmar är väl integrerade. EU:s politik för integration och dess politik angående diskriminering bör vara samstämda. Traditioner och kulturella normer i medlemsstaterna måste respekteras men ”integration” bör samtidigt baseras på en helhetsstrategi i enlighet med medlemsstaternas överenskommelse om gemensamma grundläggande principer för integration från 2004.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet anser att diskriminering inte bara bör bekämpas med lagstiftningsinstrument och rättsmedel utan med nödvändighet även med hjälp av utbildning, främjande av de bästa metoderna och kampanjer riktade till en bred allmänhet på de områden och sektorer där diskriminering förekommer. Parlamentet understryker att kampen mot diskriminering också bör baseras på att man skapar en insikt om företeelsens sociala men också ekonomiska återverkningar - något som måste beaktas på alla regeringsnivåer, inbegripet lokala och regionala nivåer, samt av icke-statliga organisationer, vilka medlemsstaterna bör knyta tätt till sin politik för att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att diskriminering inte bara bör bekämpas med lagstiftningsinstrument och rättsmedel utan med nödvändighet även med hjälp av utbildning, främjande av de bästa metoderna och kampanjer riktade till en bred allmänhet på de områden och sektorer där diskriminering förekommer. Parlamentet understryker att kampen mot diskriminering också bör baseras på att man skapar en insikt om företeelsens sociala men också ekonomiska återverkningar - något som måste beaktas på alla regeringsnivåer, inbegripet lokala och regionala nivåer, samt av icke-statliga organisationer, vilka medlemsstaterna bör knyta tätt till sin politik för att bekämpa diskriminering.

| 2. | Europaparlamentet anser det vara av grundläggande betydelse att klart och tydligt definiera vad som avses med aktiva åtgärder och betona att aktiva åtgärder inte är detsamma som positiv särbehandling. Parlamentet konstaterar att aktiva åtgärder till exempel kan omfatta följande: översyn av rekryteringspolitik och metoder för att identifiera och avskaffa sådan rekryteringspolitik som leder till diskriminering, vidtagande av åtgärder som öppnar möjligheter för missgynnade grupper, uppsättande av mål för att förbättra missgynnade gruppers representation inom arbetskraften eller assistans för att hjälpa missgynnade grupper att delta i samhället som helhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser det vara av grundläggande betydelse att klart och tydligt definiera vad som avses med aktiva åtgärder och betona att aktiva åtgärder inte är detsamma som positiv särbehandling. Parlamentet konstaterar att aktiva åtgärder till exempel kan omfatta följande: översyn av rekryteringspolitik och metoder för att identifiera och avskaffa sådan rekryteringspolitik som leder till diskriminering, vidtagande av åtgärder som öppnar möjligheter för missgynnade grupper, uppsättande av mål för att förbättra missgynnade gruppers representation inom arbetskraften eller assistans för att hjälpa missgynnade grupper att delta i samhället som helhet.

| 3. | Europaparlamentet anser att man bör sammanställa alla de goda metoder som tillämpas i medlemsstaterna för att bekämpa diskriminering, av vilka vissa är mer omfattande, starka och inrotade än andra, och se till att dessa sprids genom ett riktmärkningsförfarande. Parlamentet anser att det i detta sammanhang vore användbart att förstärka nätverket för nationella instanser med ansvar för att bekämpa diskriminering (Equinet) och att alla medlemsstater bör uppmuntras att delta. Parlamentet anser att man så småningom skulle kunna ge byrån för grundläggande rättigheter i uppdrag att samla in och sprida information och att fungera som samordnare och drivkraft. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att man bör sammanställa alla de goda metoder som tillämpas i medlemsstaterna för att bekämpa diskriminering, av vilka vissa är mer omfattande, starka och inrotade än andra, och se till att dessa sprids genom ett riktmärkningsförfarande. Parlamentet anser att det i detta sammanhang vore användbart att förstärka nätverket för nationella instanser med ansvar för att bekämpa diskriminering (Equinet) och att alla medlemsstater bör uppmuntras att delta. Parlamentet anser att man så småningom skulle kunna ge byrån för grundläggande rättigheter i uppdrag att samla in och sprida information och att fungera som samordnare och drivkraft.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att lansera ett europeiskt år för lika möjligheter 2007 och hoppas att ett sådant år skall bidra till en insikt om olika former av diskriminering, diskriminering på flera olika grunder, liksom även till bättre kännedom om vilka rättsmedel som finns. Parlamentet önskar dock att dylika initiativ i framtiden förbereds med längre framförhållning. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt om att kommissionen och medlemsstaterna måste se till att alla former av diskriminering åtgärdas och behandlas på lika villkor och påminner kommissionen om dess löfte och åtagande att noggrant övervaka detta och rapportera om det till parlamentet. Parlamentet beklagar på nytt det faktum att de medel som tilldelats året är otillräckliga med tanke på hur viktig kampen mot diskriminering är. Eftersom ett av syftena med interkulturell dialog är att bekämpa diskriminering uppmanar parlamentet till att den verksamhet som påbörjats under 2007 fullföljs under det Europeiska året för interkulturell dialog 2008. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att lansera ett europeiskt år för lika möjligheter 2007 och hoppas att ett sådant år skall bidra till en insikt om olika former av diskriminering, diskriminering på flera olika grunder, liksom även till bättre kännedom om vilka rättsmedel som finns. Parlamentet önskar dock att dylika initiativ i framtiden förbereds med längre framförhållning. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt om att kommissionen och medlemsstaterna måste se till att alla former av diskriminering åtgärdas och behandlas på lika villkor och påminner kommissionen om dess löfte och åtagande att noggrant övervaka detta och rapportera om det till parlamentet. Parlamentet beklagar på nytt det faktum att de medel som tilldelats året är otillräckliga med tanke på hur viktig kampen mot diskriminering är. Eftersom ett av syftena med interkulturell dialog är att bekämpa diskriminering uppmanar parlamentet till att den verksamhet som påbörjats under 2007 fullföljs under det Europeiska året för interkulturell dialog 2008.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja sådan utbildning som bygger på en pedagogik som gynnar fred, icke-våld och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja sådan utbildning som bygger på en pedagogik som gynnar fred, icke-våld och interkulturell dialog.

| 6. | Europaparlamentet anser att inget hindrar medlemsstaterna från att, efter att ha samlat in uppgifter, vidta åtgärder till förmån för vissa grupper som inte omfattas av artikel 13 i EG-fördraget och som löper stor risk att marginaliseras socialt, till exempel personer som försöker avvänja sig från beroendeframkallande ämnen, personer som lyckats avvänja sig och dömda personer som frigivits, det vill säga personer som på nytt försöker integrera sig i samhället. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att inget hindrar medlemsstaterna från att, efter att ha samlat in uppgifter, vidta åtgärder till förmån för vissa grupper som inte omfattas av artikel 13 i EG-fördraget och som löper stor risk att marginaliseras socialt, till exempel personer som försöker avvänja sig från beroendeframkallande ämnen, personer som lyckats avvänja sig och dömda personer som frigivits, det vill säga personer som på nytt försöker integrera sig i samhället.

| 7. | Europaparlamentet beklagar det faktum att stadgan om grundläggande rättigheter fortfarande inte blivit rättsligt bindande och kräver att denna situation åtgärdas. Parlamentet är av den uppfattningen att när kommissionen genomför den systematiska och strikta kontroll man åtagit sig att genomföra av förenligheten mellan sina rättsakter och bestämmelser å ena sidan och stadgan om grundläggande rättigheter å andra sidan bör den särskilt göra ansträngningar för att upptäcka all slags diskriminering (direkt men även - framför allt - indirekt diskriminering) som dessa rättsakter och bestämmelser skulle kunna ge upphov till för olika grupper av personer. Parlamentet anser att kommissionen bör göra en utvärdering ur diskrimineringssynpunkt av samtliga förslag till lagstiftning för att se till att det vid kommissionens samtliga generaldirektorat bedrivs en konsekvent politik. Parlamentet anser att byrån för grundläggande rättigheter bör vara nära knuten till de konsekvensanalyser som görs i detta sammanhang. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar det faktum att stadgan om grundläggande rättigheter fortfarande inte blivit rättsligt bindande och kräver att denna situation åtgärdas. Parlamentet är av den uppfattningen att när kommissionen genomför den systematiska och strikta kontroll man åtagit sig att genomföra av förenligheten mellan sina rättsakter och bestämmelser å ena sidan och stadgan om grundläggande rättigheter å andra sidan bör den särskilt göra ansträngningar för att upptäcka all slags diskriminering (direkt men även - framför allt - indirekt diskriminering) som dessa rättsakter och bestämmelser skulle kunna ge upphov till för olika grupper av personer. Parlamentet anser att kommissionen bör göra en utvärdering ur diskrimineringssynpunkt av samtliga förslag till lagstiftning för att se till att det vid kommissionens samtliga generaldirektorat bedrivs en konsekvent politik. Parlamentet anser att byrån för grundläggande rättigheter bör vara nära knuten till de konsekvensanalyser som görs i detta sammanhang.

| 8. | Europaparlamentet bedömer liksom kommissionen att det kan visa sig nödvändigt att i vissa fall göra tillfälliga undantag från en individbaserad syn på jämlikhet till förmån för en gruppbaserad ”distributiv rättvisa” i form av så kallade ”aktiva” åtgärder för att komma till rätta med iögonfallande ojämlikhet av ”endemisk” eller ”strukturell” eller till och med ”kulturell” karaktär och därigenom återställa en allvarligt rubbad jämvikt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet bedömer liksom kommissionen att det kan visa sig nödvändigt att i vissa fall göra tillfälliga undantag från en individbaserad syn på jämlikhet till förmån för en gruppbaserad ”distributiv rättvisa” i form av så kallade ”aktiva” åtgärder för att komma till rätta med iögonfallande ojämlikhet av ”endemisk” eller ”strukturell” eller till och med ”kulturell” karaktär och därigenom återställa en allvarligt rubbad jämvikt.

| 9. | Europaparlamentet understryker att begreppen ”aktiva åtgärder” eller ”positiv särbehandling” eller ”distributiv rättvisa” alla har sin utgångspunkt i erkännandet av att en effektiv bekämpning av diskriminering i vissa fall förutsätter ett aktivt ingripande från myndigheternas sida för att återställa en allvarligt rubbad jämvikt. Parlamentet betonar att ett ingripande av detta slag inte skall liknas vid en form av diskriminering, inte ens en ”positiv” sådan, och att begreppet aktiva åtgärder inte skall reduceras till en idé om kvotering. Parlamentet påminner om att dessa åtgärder kan se ut på många olika sätt, det kan vara garantier för anställningsintervjuer, förtur till vissa utbildningar som leder till yrken där vissa grupper är underrepresenterade, spridning av anställningserbjudanden i första hand till vissa samhällsgrupper eller beaktande av arbetslivserfarenhet i stället för att bara se till examensbevis. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att begreppen ”aktiva åtgärder” eller ”positiv särbehandling” eller ”distributiv rättvisa” alla har sin utgångspunkt i erkännandet av att en effektiv bekämpning av diskriminering i vissa fall förutsätter ett aktivt ingripande från myndigheternas sida för att återställa en allvarligt rubbad jämvikt. Parlamentet betonar att ett ingripande av detta slag inte skall liknas vid en form av diskriminering, inte ens en ”positiv” sådan, och att begreppet aktiva åtgärder inte skall reduceras till en idé om kvotering. Parlamentet påminner om att dessa åtgärder kan se ut på många olika sätt, det kan vara garantier för anställningsintervjuer, förtur till vissa utbildningar som leder till yrken där vissa grupper är underrepresenterade, spridning av anställningserbjudanden i första hand till vissa samhällsgrupper eller beaktande av arbetslivserfarenhet i stället för att bara se till examensbevis.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att principen om likabehandling inte hindrar en medlemsstat från att bibehålla eller införa särskilda åtgärder för att förebygga eller kompensera nackdelar i samband med de diskrimineringsgrunder som står upptagna i artikel 13 i EG-fördraget. Parlamentet betonar att dessa särskilda åtgärder bör spridas till alla områden där man kan konstatera stora jämlikhetsbrister oavsett om det rör utbildning, hälsovård, bostäder, tillgång till varor och tjänster eller andra områden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att principen om likabehandling inte hindrar en medlemsstat från att bibehålla eller införa särskilda åtgärder för att förebygga eller kompensera nackdelar i samband med de diskrimineringsgrunder som står upptagna i artikel 13 i EG-fördraget. Parlamentet betonar att dessa särskilda åtgärder bör spridas till alla områden där man kan konstatera stora jämlikhetsbrister oavsett om det rör utbildning, hälsovård, bostäder, tillgång till varor och tjänster eller andra områden.

| 11. | Europaparlamentet är medvetet om att vissa grupper är klart underrepresenterade inom vissa yrkeskategorier och att det kan få till följd att dessa grupper avskräcks från att anstränga sig för att inhämta den nödvändiga kunskapen för att arbeta inom dessa yrken, vilket leder till en ond cirkel. Parlamentet rekommenderar därför starkt att arbetsgruppen på hög nivå om etniska minoriteter på arbetsmarknaden som skall avge rapport i slutet av 2006 noggrant uppmärksammar den här frågan och att förutsättningar skapas som gör det möjligt för alla grupper av personer, i alla åldrar, med början redan i barndomen, att få tillträde till alla typer och nivåer av utbildning och yrkesutbildning samt att aktiva åtgärder vidtas vid behov för att göra det möjligt för missgynnade grupper att få tillgång till skolgång och universitets- och yrkesutbildning som de annars inte skulle få tillgång till. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är medvetet om att vissa grupper är klart underrepresenterade inom vissa yrkeskategorier och att det kan få till följd att dessa grupper avskräcks från att anstränga sig för att inhämta den nödvändiga kunskapen för att arbeta inom dessa yrken, vilket leder till en ond cirkel. Parlamentet rekommenderar därför starkt att arbetsgruppen på hög nivå om etniska minoriteter på arbetsmarknaden som skall avge rapport i slutet av 2006 noggrant uppmärksammar den här frågan och att förutsättningar skapas som gör det möjligt för alla grupper av personer, i alla åldrar, med början redan i barndomen, att få tillträde till alla typer och nivåer av utbildning och yrkesutbildning samt att aktiva åtgärder vidtas vid behov för att göra det möjligt för missgynnade grupper att få tillgång till skolgång och universitets- och yrkesutbildning som de annars inte skulle få tillgång till.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har ett särskilt administrativt organ för jämlikhet och för bekämpning av diskriminering på det nationella planet att inrätta ett sådant. Parlamentet betonar att ett sådant organ måste vara oberoende och förfoga över tillräckliga resurser för att kunna bistå diskrimineringsoffren i samband med rättsliga åtgärder. Vidare bör detta organ ha undersökningsbefogenheter för att kunna utreda ärendena. Parlamentet anser att all nedvärdering av sådana organ bör betraktas som ett felaktigt genomförande av antidiskrimineringsdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera situationen i medlemsstaterna med hänsyn till detta, i synnerhet den polska regeringens beslut att avskaffa ”jämlikhetsorganet”, det ämbete som har ansvaret för att bekämpa diskriminering och främja jämlikhet för alla enligt den rapport som utarbetades 2005 av EU:s nätverk av oberoende experter på området för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har ett särskilt administrativt organ för jämlikhet och för bekämpning av diskriminering på det nationella planet att inrätta ett sådant. Parlamentet betonar att ett sådant organ måste vara oberoende och förfoga över tillräckliga resurser för att kunna bistå diskrimineringsoffren i samband med rättsliga åtgärder. Vidare bör detta organ ha undersökningsbefogenheter för att kunna utreda ärendena. Parlamentet anser att all nedvärdering av sådana organ bör betraktas som ett felaktigt genomförande av antidiskrimineringsdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera situationen i medlemsstaterna med hänsyn till detta, i synnerhet den polska regeringens beslut att avskaffa ”jämlikhetsorganet”, det ämbete som har ansvaret för att bekämpa diskriminering och främja jämlikhet för alla enligt den rapport som utarbetades 2005 av EU:s nätverk av oberoende experter på området för grundläggande rättigheter.

Insamling av statistiska uppgifter

| 13. | Europaparlamentet anser att direktiv 95/46/EG inte utgör något hinder för insamlingen av uppgifter om etniskt ursprung och religionstillhörighet utan i stället erbjuder ett nödvändigt och önskvärt skydd mot allt tänkbart missbruk av känsliga uppgifter som samlas in i statistiksyfte. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att direktiv 95/46/EG inte utgör något hinder för insamlingen av uppgifter om etniskt ursprung och religionstillhörighet utan i stället erbjuder ett nödvändigt och önskvärt skydd mot allt tänkbart missbruk av känsliga uppgifter som samlas in i statistiksyfte.

| 14. | Europaparlamentet anser att oavsett kulturella, historiska och konstitutionella hänsynstaganden är det av avgörande betydelse att sammanställa uppgifter om minoriteters och missgynnade gruppers situation och att politik och lagstiftning avsedd att bekämpa diskriminering måste baseras på precisa uppgifter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att oavsett kulturella, historiska och konstitutionella hänsynstaganden är det av avgörande betydelse att sammanställa uppgifter om minoriteters och missgynnade gruppers situation och att politik och lagstiftning avsedd att bekämpa diskriminering måste baseras på precisa uppgifter.

| 15. | Europaparlamentet anser att det skulle vara användbart om arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som skapats genom direktiv 95/46/EG, lade fram ett yttrande för att förtydliga de av direktivets bestämmelser som kan tänkas vara till hinder för upprättandet av statistik över vissa grupper av personer och för att därigenom se till att man får en enhetlig tolkning i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det skulle vara användbart om arbetsgruppen för skydd av enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter, som skapats genom direktiv 95/46/EG, lade fram ett yttrande för att förtydliga de av direktivets bestämmelser som kan tänkas vara till hinder för upprättandet av statistik över vissa grupper av personer och för att därigenom se till att man får en enhetlig tolkning i alla medlemsstater.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att när uppgifter av personlig art väl har gjorts anonyma för att användas i statistiken skall dessa uppgifter inte längre betraktas som uppgifter av personlig art. Parlamentet påminner också om att det finns pålitliga metoder där anonymiteten respekteras. Dessa metoder används traditionellt inom samhällsvetenskaperna och bör göra det möjligt att upprätta statistik på grundval av kriterier som betraktas som känsliga. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att när uppgifter av personlig art väl har gjorts anonyma för att användas i statistiken skall dessa uppgifter inte längre betraktas som uppgifter av personlig art. Parlamentet påminner också om att det finns pålitliga metoder där anonymiteten respekteras. Dessa metoder används traditionellt inom samhällsvetenskaperna och bör göra det möjligt att upprätta statistik på grundval av kriterier som betraktas som känsliga.

| 17. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att kommissionen avser att i samarbete med nationella myndigheter och andra berörda parter utarbeta statistikverktyg för att utvärdera förekomsten av diskriminering. Parlamentet ser med intresse fram emot att handboken för insamling av uppgifter skall publiceras 2006 som utlovat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att kommissionen avser att i samarbete med nationella myndigheter och andra berörda parter utarbeta statistikverktyg för att utvärdera förekomsten av diskriminering. Parlamentet ser med intresse fram emot att handboken för insamling av uppgifter skall publiceras 2006 som utlovat.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att begreppet indirekt diskriminering per definition är förknippat med kvantitativa kriterier och att det därför är kontraproduktivt att genom lagstiftningen om skydd av personuppgifter lägga hinder i vägen för registrering av statistiska uppgifter som gäller vissa särdrag, eftersom det utan dessa uppgifter blir omöjligt att bevisa att indirekt diskriminering förekommer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att begreppet indirekt diskriminering per definition är förknippat med kvantitativa kriterier och att det därför är kontraproduktivt att genom lagstiftningen om skydd av personuppgifter lägga hinder i vägen för registrering av statistiska uppgifter som gäller vissa särdrag, eftersom det utan dessa uppgifter blir omöjligt att bevisa att indirekt diskriminering förekommer.

| 19. | Europaparlamentet anser att om man effektivt vill kunna bekämpa alla former av indirekt diskriminering, och alltså på ett korrekt sätt genomföra de gemenskapsdirektiv om diskriminering som uttryckligen förbjuder dem, är det nödvändigt att tillåta bevisföring grundad på statistik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att om man effektivt vill kunna bekämpa alla former av indirekt diskriminering, och alltså på ett korrekt sätt genomföra de gemenskapsdirektiv om diskriminering som uttryckligen förbjuder dem, är det nödvändigt att tillåta bevisföring grundad på statistik.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och, i fall där detta är lämpligt, regionala och lokala myndigheter att utveckla sina statistikverktyg så att man får tillgång till uppgifter om sysselsättning, bostad, utbildning och inkomst för var och en av de grupper av personer som riskerar att utsättas för diskriminering på grundval av ett av de kriterier som räknas upp i artikel 13 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och, i fall där detta är lämpligt, regionala och lokala myndigheter att utveckla sina statistikverktyg så att man får tillgång till uppgifter om sysselsättning, bostad, utbildning och inkomst för var och en av de grupper av personer som riskerar att utsättas för diskriminering på grundval av ett av de kriterier som räknas upp i artikel 13 i EG-fördraget.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att det krävs att en person kan identifieras som tillhörig en skyddad grupp för att personen i fråga skall kunna gynnas av en positiv särbehandling på grund av att personen tillhör denna grupp, vilket innebär att man måste få tillgång till känsliga uppgifter om vederbörande. Parlamentet påminner om att dessa uppgifter bör behandlas i enlighet med lagstiftningen om skydd av personuppgifter och artikel 3.1 i ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att det krävs att en person kan identifieras som tillhörig en skyddad grupp för att personen i fråga skall kunna gynnas av en positiv särbehandling på grund av att personen tillhör denna grupp, vilket innebär att man måste få tillgång till känsliga uppgifter om vederbörande. Parlamentet påminner om att dessa uppgifter bör behandlas i enlighet med lagstiftningen om skydd av personuppgifter och artikel 3.1 i ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter.

Behov av att komplettera lagstiftningen

| 22. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen, trots Europaparlamenets upprepade uppmaningar, inte på det här stadiet planerar att utarbeta en övergripande lagstiftning om bekämpning av diskriminering. Parlamentet påpekar att bättre lagstiftning inte bara innebär att man avskaffar onödig lagstiftning utan också att man utvecklar lagstiftning som svarar mot Europaparlamentets kraftfulla politiska signaler. Parlamentet kräver att man senast i juni 2007 skall lägga fram ett nytt lagstiftningsinstrument som omfattar alla de diskrimineringsgrunder som tas upp i artikel 13 i EG-fördraget och som har samma tilllämpningsområde som direktiv 2000/43/EG. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen, trots Europaparlamenets upprepade uppmaningar, inte på det här stadiet planerar att utarbeta en övergripande lagstiftning om bekämpning av diskriminering. Parlamentet påpekar att bättre lagstiftning inte bara innebär att man avskaffar onödig lagstiftning utan också att man utvecklar lagstiftning som svarar mot Europaparlamentets kraftfulla politiska signaler. Parlamentet kräver att man senast i juni 2007 skall lägga fram ett nytt lagstiftningsinstrument som omfattar alla de diskrimineringsgrunder som tas upp i artikel 13 i EG-fördraget och som har samma tilllämpningsområde som direktiv 2000/43/EG.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin lagstiftning vederbörligen beakta de olika diskrimineringsgrunder som står upptagna i artikel 21 i stadgan i syfte att ge stadgan om grundläggande rättigheter, som hittills försvagats av att vara ett icke-bindande rättsligt instrument, en mer framträdande roll. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin lagstiftning vederbörligen beakta de olika diskrimineringsgrunder som står upptagna i artikel 21 i stadgan i syfte att ge stadgan om grundläggande rättigheter, som hittills försvagats av att vara ett icke-bindande rättsligt instrument, en mer framträdande roll.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan några förbehåll eller restriktiva förklaringar åta sig skyldigheter inom ramen för fördrag om mänskliga rättigheter på området för icke-diskriminering och skydd av personer som tillhör en minoritet eller andra sårbara grupper och att uppfylla sådana åtaganden till fullo. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan några förbehåll eller restriktiva förklaringar åta sig skyldigheter inom ramen för fördrag om mänskliga rättigheter på området för icke-diskriminering och skydd av personer som tillhör en minoritet eller andra sårbara grupper och att uppfylla sådana åtaganden till fullo.

| 25. | Europaparlamentet anser att traditionella nationella minoriteter har ett akut behov av en gängse rampolicy för effektivt deltagande i beslutsfattandeprocesser som rör deras identitet, och att de behöver skyddas genom olika former av självstyre eller autonomi för att övervinna situationen med dubbla standarder som etableras genom Köpenhamnkriterierna å ena sidan, och avsaknaden av regler överhuvudtaget i medlemsstaterna å andra sidan. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att traditionella nationella minoriteter har ett akut behov av en gängse rampolicy för effektivt deltagande i beslutsfattandeprocesser som rör deras identitet, och att de behöver skyddas genom olika former av självstyre eller autonomi för att övervinna situationen med dubbla standarder som etableras genom Köpenhamnkriterierna å ena sidan, och avsaknaden av regler överhuvudtaget i medlemsstaterna å andra sidan.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt uppfylla sina skyldigheter som fördragens väktare och att omgående vidta åtgärder mot medlemsstater som inte genomfört gemenskapslagar med förbud mot diskriminering enligt artikel 13 i EG-fördraget, till exempel direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG. Europaparlamentet påminner om att EG-domstolen redan har dömt vissa medlemsstater för att de inte genomfört direktiven om antidiskriminering och uppmanar dem att vidta åtgärder för att fullfölja sina skyldigheter. Parlamentet anser att de nya medlemsstater som ännu inte genomfört antidiskrimineringsdirektiven måste bli föremål för överträdelseförfaranden på samma sätt som de gamla medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att så fort som möjligt undersöka kvaliteten på och innehållet i de lagar genom vilka direktiven om antidiskriminering har genomförts, bland annat på basis av de rapporter som utarbetats av nätverket för oberoende experter på antidiskriminering, och att så fort som möjligt väcka talan i EGdomstolen mot de medlemsstater som inte genomfört dessa direktiv korrekt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt uppfylla sina skyldigheter som fördragens väktare och att omgående vidta åtgärder mot medlemsstater som inte genomfört gemenskapslagar med förbud mot diskriminering enligt artikel 13 i EG-fördraget, till exempel direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG. Europaparlamentet påminner om att EG-domstolen redan har dömt vissa medlemsstater för att de inte genomfört direktiven om antidiskriminering och uppmanar dem att vidta åtgärder för att fullfölja sina skyldigheter. Parlamentet anser att de nya medlemsstater som ännu inte genomfört antidiskrimineringsdirektiven måste bli föremål för överträdelseförfaranden på samma sätt som de gamla medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att så fort som möjligt undersöka kvaliteten på och innehållet i de lagar genom vilka direktiven om antidiskriminering har genomförts, bland annat på basis av de rapporter som utarbetats av nätverket för oberoende experter på antidiskriminering, och att så fort som möjligt väcka talan i EGdomstolen mot de medlemsstater som inte genomfört dessa direktiv korrekt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i en kommande omarbetning av antidiskrimineringslagstiftningen särskilt ägna sig åt problemen med diskriminering på flera olika grunder och med segregering, som kan liknas vid en form av diskriminering, samt att se över begreppet indirekt diskriminering och då uttryckligen ge tillstånd till bevisföring grundad på statistik som avser diskrimineringsfrågor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i en kommande omarbetning av antidiskrimineringslagstiftningen särskilt ägna sig åt problemen med diskriminering på flera olika grunder och med segregering, som kan liknas vid en form av diskriminering, samt att se över begreppet indirekt diskriminering och då uttryckligen ge tillstånd till bevisföring grundad på statistik som avser diskrimineringsfrågor.

| 28. | Europaparlamentet insisterar på att den nya byrån för grundläggande rättigheter, vars verksamhet inleds 2007, skall involveras i det nya ramverket för antidiskriminering och förse EU:s beslutsfattare med aktuell, fullgod, tillförlitlig, omfattande och relevant information som kan ligga till grund för framtida politik och lagstiftning. Parlamentet anser, mot bakgrund av farhågorna när det gäller byråns roll och funktion, att det är av grundläggande betydelse att byrån bidrar till att den får en fullgod roll i arbetet för att stödja EU:s politik för antidiskriminering. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet insisterar på att den nya byrån för grundläggande rättigheter, vars verksamhet inleds 2007, skall involveras i det nya ramverket för antidiskriminering och förse EU:s beslutsfattare med aktuell, fullgod, tillförlitlig, omfattande och relevant information som kan ligga till grund för framtida politik och lagstiftning. Parlamentet anser, mot bakgrund av farhågorna när det gäller byråns roll och funktion, att det är av grundläggande betydelse att byrån bidrar till att den får en fullgod roll i arbetet för att stödja EU:s politik för antidiskriminering.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta kommissionens förslag till rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (7), där en ram för att straffa rasistiskt och främlingsfientligt våld som brott fastställs, eftersom beslutet skulle bidra till att förstärka nödvändig insamling av uppgifter om rasistiskt våld och rasistiska brott i hela EU. Parlamentet anser att rambeslutet uttryckligen bör behandla homofobi, antisemitism, islamofobi och andra typer av fobi eller hat baserade på etniskt ursprung, ras, sexuell läggning, religion eller andra irrationella grunder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta kommissionens förslag till rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (7), där en ram för att straffa rasistiskt och främlingsfientligt våld som brott fastställs, eftersom beslutet skulle bidra till att förstärka nödvändig insamling av uppgifter om rasistiskt våld och rasistiska brott i hela EU. Parlamentet anser att rambeslutet uttryckligen bör behandla homofobi, antisemitism, islamofobi och andra typer av fobi eller hat baserade på etniskt ursprung, ras, sexuell läggning, religion eller andra irrationella grunder.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som förbjuder den diskriminering som par bestående av personer av samma kön - antingen gifta eller i registrerade partnerskap - utsätts för i sina vardagsliv, i synnerhet när de utövar rätten till fri rörlighet i enlighet med EU:s lagstiftning. Parlamentet kräver att principen om ömsesidigt erkännande tillämpas även på det här området. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som förbjuder den diskriminering som par bestående av personer av samma kön - antingen gifta eller i registrerade partnerskap - utsätts för i sina vardagsliv, i synnerhet när de utövar rätten till fri rörlighet i enlighet med EU:s lagstiftning. Parlamentet kräver att principen om ömsesidigt erkännande tillämpas även på det här området.

*

- *

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(5)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0018.

(7)  EGT C 75 E, 26.3.2002, s. 269.

P6_TA(2006)0262

Bulgarien och Rumänien (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)

Europaparlamentets resolution om Bulgariens och Rumäniens anslutning

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bulgariens och Rumäniens anslutning, särskilt resolutionerna av den 15 december 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bulgariens och Rumäniens anslutning, särskilt resolutionerna av den 15 december 2005 (1),

| — | med beaktande av fördraget om anslutning till Europeiska unionen som Bulgarien och Rumänien undertecknade den 25 april 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om anslutning till Europeiska unionen som Bulgarien och Rumänien undertecknade den 25 april 2005,

| — | med beaktande av uppföljningsrapporten om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU som kommissionen lade fram den 16 maj 2006 (KOM(2006)0214), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppföljningsrapporten om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU som kommissionen lade fram den 16 maj 2006 (KOM(2006)0214),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är ett gemensamt och uttalat mål för EU att Bulgarien och Rumänien skall ansluta sig den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

A.

Det är ett gemensamt och uttalat mål för EU att Bulgarien och Rumänien skall ansluta sig den 1 januari 2007.

| B. | Kommissionen noterar att Bulgarien och Rumänien gjort avsevärda framsteg sedan dess senaste rapport. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen noterar att Bulgarien och Rumänien gjort avsevärda framsteg sedan dess senaste rapport.

| C. | Framstegen på ett begränsat antal områden är ännu inte fullkomligt tillfredsställande. Bulgarien och Rumänien måste vidta omedelbara åtgärder och rätta till dessa brister för att kunna ansluta sig till EU den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

C.

Framstegen på ett begränsat antal områden är ännu inte fullkomligt tillfredsställande. Bulgarien och Rumänien måste vidta omedelbara åtgärder och rätta till dessa brister för att kunna ansluta sig till EU den 1 januari 2007.

| D. | Kommissionen kommer att lägga fram ytterligare uppföljningsrapporter om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU senast i början av oktober 2006. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen kommer att lägga fram ytterligare uppföljningsrapporter om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU senast i början av oktober 2006.

| E. | Europaparlamentet har konsekvent uttryckt sitt stöd för att Bulgarien och Rumänien skall kunna ansluta sig enligt tidtabellen. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har konsekvent uttryckt sitt stöd för att Bulgarien och Rumänien skall kunna ansluta sig enligt tidtabellen.

| F. | Anslutningsfördraget innehåller bestämmelser om skydds- och övervakningsåtgärder som om nödvändigt kan tillämpas under åren omedelbart efter anslutningen vilket gör att det saknas skäl för att senarelägga den faktiska anslutningen. |
| --- | --- |

F.

Anslutningsfördraget innehåller bestämmelser om skydds- och övervakningsåtgärder som om nödvändigt kan tillämpas under åren omedelbart efter anslutningen vilket gör att det saknas skäl för att senarelägga den faktiska anslutningen.

| G. | Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande har genom en skriftväxling nått en överenskommelse om att Europaparlamentet till fullo kommer att involveras i samtliga diskussioner om att eventuellt tillämpa en av skyddsklausulerna på anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande har genom en skriftväxling nått en överenskommelse om att Europaparlamentet till fullo kommer att involveras i samtliga diskussioner om att eventuellt tillämpa en av skyddsklausulerna på anslutningsfördraget.

| 1. | Europaparlamentet har med stort intresse tagit del av kommissionens rapporter om Bulgariens och Rumäniens beredskap för anslutning till EU. Parlamentet lovordar den omsorg och den allvarsamhet som kommissionen visat när den följt upp de förberedelser som de båda länderna gjort och de genomförandeåtgärder de vidtagit för att möta villkoren för att ansluta sig till EU den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har med stort intresse tagit del av kommissionens rapporter om Bulgariens och Rumäniens beredskap för anslutning till EU. Parlamentet lovordar den omsorg och den allvarsamhet som kommissionen visat när den följt upp de förberedelser som de båda länderna gjort och de genomförandeåtgärder de vidtagit för att möta villkoren för att ansluta sig till EU den 1 januari 2007.

| 2. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att kommissionen behåller tidsfristen, den 1 januari 2007, för båda ländernas anslutning till EU förutsatt att nödvändiga åtgärder vidtas för att lösa de problem som ännu finns. Parlamentet accepterar kommissionens rekommendationer om ytterligare åtgärder inför det slutgiltiga beslutet om Bulgariens och Rumäniens anslutningsdatum. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att kommissionen behåller tidsfristen, den 1 januari 2007, för båda ländernas anslutning till EU förutsatt att nödvändiga åtgärder vidtas för att lösa de problem som ännu finns. Parlamentet accepterar kommissionens rekommendationer om ytterligare åtgärder inför det slutgiltiga beslutet om Bulgariens och Rumäniens anslutningsdatum.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att vid sitt möte den 15-16 juni 2006 hålla fast vid sina åtaganden gällande Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU den 1 januari 2007 om länderna är redo. Samtidigt välkomnar parlamentet den specialisthjälp som medlemsstaterna bistått med, främst inom rätts- och polisväsendet, och kräver att denna hjälp förstärks ytterligare under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att vid sitt möte den 15-16 juni 2006 hålla fast vid sina åtaganden gällande Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU den 1 januari 2007 om länderna är redo. Samtidigt välkomnar parlamentet den specialisthjälp som medlemsstaterna bistått med, främst inom rätts- och polisväsendet, och kräver att denna hjälp förstärks ytterligare under de kommande månaderna.

| 4. | Europaparlamentet understryker att de bulgariska och rumänska regeringarna måste vara medvetna om att de återstående månaderna måste utnyttjas till fullo och att de måste uppvisa konkreta resultat för att möta kraven för att kunna ansluta sig till EU den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att de bulgariska och rumänska regeringarna måste vara medvetna om att de återstående månaderna måste utnyttjas till fullo och att de måste uppvisa konkreta resultat för att möta kraven för att kunna ansluta sig till EU den 1 januari 2007.

| 5. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de yttersta ansträngningar och de avsevärda framsteg som Bulgarien och Rumänien gjort under de senaste månaderna för att uppfylla de politiska och ekonomiska EU-kriterierna samt för att stegvis anta och tillämpa gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de yttersta ansträngningar och de avsevärda framsteg som Bulgarien och Rumänien gjort under de senaste månaderna för att uppfylla de politiska och ekonomiska EU-kriterierna samt för att stegvis anta och tillämpa gemenskapens regelverk.

| 6. | Europaparlamentet understryker att båda länderna måste fortsätta att stärka den pågående reformen av rättsväsendet genom att ytterligare förbättra insynen, effektiviteten och domstolarnas opartiskhet samt att uppvisa ytterligare substantiella resultat i kampen mot korruption och då framför allt i kampen mot organiserad brottslighet när det gäller Bulgarien. Parlamentet betonar den avgörande vikten av att vidta alla åtgärder för att bekämpa människohandel och för att se till att den sociala integrationen av romska befolkningsgrupper verkligen ökar, särskilt i fråga om bostäder, hälsovård, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att båda länderna måste fortsätta att stärka den pågående reformen av rättsväsendet genom att ytterligare förbättra insynen, effektiviteten och domstolarnas opartiskhet samt att uppvisa ytterligare substantiella resultat i kampen mot korruption och då framför allt i kampen mot organiserad brottslighet när det gäller Bulgarien. Parlamentet betonar den avgörande vikten av att vidta alla åtgärder för att bekämpa människohandel och för att se till att den sociala integrationen av romska befolkningsgrupper verkligen ökar, särskilt i fråga om bostäder, hälsovård, utbildning och sysselsättning.

| 7. | Europaparlamentet är medvetet om att ett beslut om varje enskilt lands anslutning kommer att tas utgående från landets egna meriter och i ljuset av dess framsteg. Parlamentet anser dock att det vore positivt om Bulgarien och Rumänien kunde ansluta sig till EU tillsammans och på samma datum mot bakgrund av de framsteg som båda länderna gjort så här långt och deras arbete för ytterligare framsteg under de närmaste månaderna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är medvetet om att ett beslut om varje enskilt lands anslutning kommer att tas utgående från landets egna meriter och i ljuset av dess framsteg. Parlamentet anser dock att det vore positivt om Bulgarien och Rumänien kunde ansluta sig till EU tillsammans och på samma datum mot bakgrund av de framsteg som båda länderna gjort så här långt och deras arbete för ytterligare framsteg under de närmaste månaderna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska aktörer i Bulgarien och Rumänien att koncentrera sina ansträngningar på att uppfylla villkoren för EU-medlemskap före den 1 januari 2007 och att hålla fast vid nödvändiga politiska åtaganden för att nå detta mål. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska aktörer i Bulgarien och Rumänien att koncentrera sina ansträngningar på att uppfylla villkoren för EU-medlemskap före den 1 januari 2007 och att hålla fast vid nödvändiga politiska åtaganden för att nå detta mål.

| 9. | Europarlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ge Bulgarien och Rumänien tydligast möjliga riktlinjer för vilka resultat som krävs för att avhjälpa problemen, så att man kan kraftsamla gemenskapens resurser på dessa områden och på så vis bidra till att åstadkomma påtagliga resultat, samt att i samarbete med de bulgariska och rumänska myndigheterna fastställa vilka de eventuella övervakningsåtgärderna efter anslutningen kan bli, vilka förfaranden de skall följa och under vilka omständigheter de kan komma att bli nödvändiga. |
| --- | --- |

9.

Europarlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ge Bulgarien och Rumänien tydligast möjliga riktlinjer för vilka resultat som krävs för att avhjälpa problemen, så att man kan kraftsamla gemenskapens resurser på dessa områden och på så vis bidra till att åstadkomma påtagliga resultat, samt att i samarbete med de bulgariska och rumänska myndigheterna fastställa vilka de eventuella övervakningsåtgärderna efter anslutningen kan bli, vilka förfaranden de skall följa och under vilka omständigheter de kan komma att bli nödvändiga.

| 10. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna avslutar ratificeringsprocessen för Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU i tid. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna avslutar ratificeringsprocessen för Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU i tid.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt Bulgariens och Rumäniens regeringar och parlament. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt Bulgariens och Rumäniens regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0530 och P6_TA(2005)0531.

P6_TA(2006)0263

Nästa steg under perioden av eftertanke (Europeiska rådets möte, 15-16 juni 2006)

Europaparlamentets resolution om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 januari 2005 om fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 januari 2005 om fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (1),

| — | med beaktande av stats- och regeringschefernas förklaring av den 18 juni 2005 om ratificeringen av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa som avslutning på Europeiska rådets möte den 16-17 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stats- och regeringschefernas förklaring av den 18 juni 2005 om ratificeringen av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa som avslutning på Europeiska rådets möte den 16-17 juni 2005,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 15 och 16 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 15 och 16 december 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | En ingående debatt om Europeiska unionens framtid - en debatt som inbegriper såväl politiska aktörer som medborgare - har inletts i några medlemsstater. En omfattande debatt har dock ännu inte dragits igång överallt i EU, särskilt inte i alla de medlemsstater som ännu inte har ratificerat konstitutionsfördraget. |
| --- | --- |

A.

En ingående debatt om Europeiska unionens framtid - en debatt som inbegriper såväl politiska aktörer som medborgare - har inletts i några medlemsstater. En omfattande debatt har dock ännu inte dragits igång överallt i EU, särskilt inte i alla de medlemsstater som ännu inte har ratificerat konstitutionsfördraget.

| B. | Europeiska unionens institutioner bidrar till denna debatt genom att organisera offentliga diskussionsforum, inbegripet on-line forum, såväl vid institutionernas respektive säten som på utvalda platser i medlemsstaterna. Den aktuella ”plan D för demokrati, dialog och debatt” har emellertid inte i någon större utsträckning nått allmänheten inom unionen. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens institutioner bidrar till denna debatt genom att organisera offentliga diskussionsforum, inbegripet on-line forum, såväl vid institutionernas respektive säten som på utvalda platser i medlemsstaterna. Den aktuella ”plan D för demokrati, dialog och debatt” har emellertid inte i någon större utsträckning nått allmänheten inom unionen.

| C. | Den 8-9 maj 2006 öppnade ledamöter av Europaparlamentet och av de nationella parlamenten i unionens medlemsstater den interparlamentariska delen av denna debatt vid ett gemensamt sammanträde. |
| --- | --- |

C.

Den 8-9 maj 2006 öppnade ledamöter av Europaparlamentet och av de nationella parlamenten i unionens medlemsstater den interparlamentariska delen av denna debatt vid ett gemensamt sammanträde.

| D. | Det finns ett stort behov av att få denna debatt att nå ut till medborgare i alla medlemsstater och särskilt de medlemsstater som ännu inte har ratificerat konstitutionsfördraget och som har för avsikt att hålla folkomröstning innan detta fördrag ratificeras. |
| --- | --- |

D.

Det finns ett stort behov av att få denna debatt att nå ut till medborgare i alla medlemsstater och särskilt de medlemsstater som ännu inte har ratificerat konstitutionsfördraget och som har för avsikt att hålla folkomröstning innan detta fördrag ratificeras.

| E. | Den 9 maj 2006 godkände Estlands parlament konstitutionsfördraget och samma sak kommer förhoppningsvis snart att åstadkommas av Finland. |
| --- | --- |

E.

Den 9 maj 2006 godkände Estlands parlament konstitutionsfördraget och samma sak kommer förhoppningsvis snart att åstadkommas av Finland.

| F. | Detta innebär att sexton länder nu har ratificerat konstitutionsfördraget medan två länder inte kan göra detta på grund av den negativa resultatet i folkomröstningarna. Övriga medlemsstater tvekar om de skall inleda eller fortsätta ratificeringsförfarandet, vilket i sin tur även lett till att ratificeringsprocessen gått i stå i de flesta av de återstående medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Detta innebär att sexton länder nu har ratificerat konstitutionsfördraget medan två länder inte kan göra detta på grund av den negativa resultatet i folkomröstningarna. Övriga medlemsstater tvekar om de skall inleda eller fortsätta ratificeringsförfarandet, vilket i sin tur även lett till att ratificeringsprocessen gått i stå i de flesta av de återstående medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att så snart som möjligt få till stånd en konstitutionell överenskommelse för Europeiska unionen och sitt stöd för fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att så snart som möjligt få till stånd en konstitutionell överenskommelse för Europeiska unionen och sitt stöd för fördraget om upprättande av en konstitution för Europa.

| 2. | Europaparlamentet varnar för försök att riva upp den övergripande kompromiss som uppnåddes inom ramen för konstitutionsfördraget eftersom detta allvarligt skulle hota det europeiska politiska projektet och eventuellt leda till en försvagad och splittrad union. Parlamentet bekräftar därför att det motsätter sig att man bitvis genomför delar av överenskommelsen om det konstitutionella paketet samt att man omedelbart inrättar kärngrupper med vissa medlemsstater för att på så sätt kringgå det konstitutionella förfarandet för unionen i dess helhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet varnar för försök att riva upp den övergripande kompromiss som uppnåddes inom ramen för konstitutionsfördraget eftersom detta allvarligt skulle hota det europeiska politiska projektet och eventuellt leda till en försvagad och splittrad union. Parlamentet bekräftar därför att det motsätter sig att man bitvis genomför delar av överenskommelsen om det konstitutionella paketet samt att man omedelbart inrättar kärngrupper med vissa medlemsstater för att på så sätt kringgå det konstitutionella förfarandet för unionen i dess helhet.

| 3. | Europaparlamentet stödjer emellertid de demokratiska förbättringar av institutionella förfaranden som kan beslutas i enlighet med nuvarande EU-fördrag, exempelvis förbättrad insyn i ministerrådet, reform av överenskommelsen om kommittésystemet, tillämpning av överföring mellan pelarna (”passerelle”) i samband med omröstning med kvalificerad majoritet och medbeslutandeförfarandet inom området rätts- och inrikesfrågor, förbättrad nationell parlamentarisk kontroll och införande av en form av medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stödjer emellertid de demokratiska förbättringar av institutionella förfaranden som kan beslutas i enlighet med nuvarande EU-fördrag, exempelvis förbättrad insyn i ministerrådet, reform av överenskommelsen om kommittésystemet, tillämpning av överföring mellan pelarna (”passerelle”) i samband med omröstning med kvalificerad majoritet och medbeslutandeförfarandet inom området rätts- och inrikesfrågor, förbättrad nationell parlamentarisk kontroll och införande av en form av medborgarinitiativ.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att efter denna period av eftertanke övergå till en period av analys som sträcker sig fram till mitten av 2007 för att man senast under andra halvan av 2007 skall kunna fatta ett entydigt förslag när det gäller hur man skall gå vidare med konstitutionsfördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att efter denna period av eftertanke övergå till en period av analys som sträcker sig fram till mitten av 2007 för att man senast under andra halvan av 2007 skall kunna fatta ett entydigt förslag när det gäller hur man skall gå vidare med konstitutionsfördraget.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att försöka nå fram till tydliga åtaganden från samtliga medlemsstater när det gäller de åtgärder med vars hjälp de avser att skapa och föra en öppen, EU-övergripande och strukturerad allmän debatt inriktad på huvudfrågorna kring det framtida Europa under den förlängda perioden av eftertanke. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att försöka nå fram till tydliga åtaganden från samtliga medlemsstater när det gäller de åtgärder med vars hjälp de avser att skapa och föra en öppen, EU-övergripande och strukturerad allmän debatt inriktad på huvudfrågorna kring det framtida Europa under den förlängda perioden av eftertanke.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sin ”Plan D” inför den andra fasen av perioden av eftertanke och att ge tillräckligt finansiellt stöd till den planerade verksamheten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sin ”Plan D” inför den andra fasen av perioden av eftertanke och att ge tillräckligt finansiellt stöd till den planerade verksamheten.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att anmoda de medlemsstater som ännu inte avslutat ratificeringsförfarandet att inom perioden av eftertanke ta fram trovärdiga alternativ för hur de har för avsikt att föra utvecklingen framåt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att anmoda de medlemsstater som ännu inte avslutat ratificeringsförfarandet att inom perioden av eftertanke ta fram trovärdiga alternativ för hur de har för avsikt att föra utvecklingen framåt.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att Europeiska rådet, så fort det politiska programmet tillåter, vidtar åtgärder för att möjliggöra en dialog med representanterna för de länder i vilka folkomröstningen om konstitutionsfördraget fick ett negativt resultat för att utreda om och under vilka omständigheter det vore möjligt för dem att återuppta ratificeringsförfarandet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att Europeiska rådet, så fort det politiska programmet tillåter, vidtar åtgärder för att möjliggöra en dialog med representanterna för de länder i vilka folkomröstningen om konstitutionsfördraget fick ett negativt resultat för att utreda om och under vilka omständigheter det vore möjligt för dem att återuppta ratificeringsförfarandet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna strategi och att inför Europeiska rådet presentera en färdplan för hur man på bästa sätt genomför den. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja denna strategi och att inför Europeiska rådet presentera en färdplan för hur man på bästa sätt genomför den.

| 10. | Europaparlamentet påpekar för kommissionen att en konstitutionell ordning är absolut nödvändig för att göra Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande, upprättandet av en europeisk demokrati och för att kunna skapa en union med större handlingskraft och tydligare social dimension. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar för kommissionen att en konstitutionell ordning är absolut nödvändig för att göra Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande, upprättandet av en europeisk demokrati och för att kunna skapa en union med större handlingskraft och tydligare social dimension.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda de kostnader som uppstår till följd av att konstitutionsfördraget inte kommer att träda i kraft den 1 november 2006, som man ursprungligen hoppats på. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda de kostnader som uppstår till följd av att konstitutionsfördraget inte kommer att träda i kraft den 1 november 2006, som man ursprungligen hoppats på.

| 12. | Europaparlamentet drar följande slutsatser av diskussionerna i Bryssel den 8-9 maj 2006 med företrädarna för medlemsstaternas nationella parlament:






  a) | Behovet av att gå vidare med den konstitutionella processen i Europeiska unionen, som är baserad på principerna om fred och solidaritet och andra gemensamma värderingar, har bekräftats. |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet drar följande slutsatser av diskussionerna i Bryssel den 8-9 maj 2006 med företrädarna för medlemsstaternas nationella parlament:

a)

Behovet av att gå vidare med den konstitutionella processen i Europeiska unionen, som är baserad på principerna om fred och solidaritet och andra gemensamma värderingar, har bekräftats.

| b) | Det råder ingen tvekan om att unionens medlemsstater på egen hand inte kommer att kunna handskas med de stora politiska utmaningar som Europa kommer att stå inför. |
| --- | --- |

b)

Det råder ingen tvekan om att unionens medlemsstater på egen hand inte kommer att kunna handskas med de stora politiska utmaningar som Europa kommer att stå inför.

| c) | Det konstitutionella fördraget anses allmänt kunna förse Europeiska unionen med det ramverk som behövs för att man skall kunna ta itu med dessa utmaningar. |
| --- | --- |

c)

Det konstitutionella fördraget anses allmänt kunna förse Europeiska unionen med det ramverk som behövs för att man skall kunna ta itu med dessa utmaningar.

| d) | En mer ingående analys behövs för att man under 2007 skall kunna ta fram förslag som leder till en överenskommelse före nästa val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

d)

En mer ingående analys behövs för att man under 2007 skall kunna ta fram förslag som leder till en överenskommelse före nästa val till Europaparlamentet.

| e) | Den interparlamentariska dialogen om den konstitutionella processen, i vilken Europaparlamentet och medlemsstaternas parlament deltar, är absolut nödvändig och måste fortsätta. Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet från talmannen i Finlands riksdag att det andra parlamentariska forumet skall hållas i december 2006. |
| --- | --- |

e)

Den interparlamentariska dialogen om den konstitutionella processen, i vilken Europaparlamentet och medlemsstaternas parlament deltar, är absolut nödvändig och måste fortsätta. Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet från talmannen i Finlands riksdag att det andra parlamentariska forumet skall hållas i december 2006.

| f) | Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till det egna förslaget att gestalta diskussionerna i de parlamentariska forumen på ett sådant vis att ett intensivt och livligt meningsutbyte möjliggörs som syftar till att uppnå ett samförstånd om de centrala frågor som rör Europas framtid och hur man skall gå tillväga. |
| --- | --- |

f)

Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till det egna förslaget att gestalta diskussionerna i de parlamentariska forumen på ett sådant vis att ett intensivt och livligt meningsutbyte möjliggörs som syftar till att uppnå ett samförstånd om de centrala frågor som rör Europas framtid och hur man skall gå tillväga.

| 13. | Europaparlamentet står fast vid sitt mål att den nödvändiga konstitutionella överenskommelsen bör ligga färdig när unionsmedborgarna röstar i valet till Europaparlamentet år 2009. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet står fast vid sitt mål att den nödvändiga konstitutionella överenskommelsen bör ligga färdig när unionsmedborgarna röstar i valet till Europaparlamentet år 2009.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 88.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0027.

---

Torsdag 15 juni 2006

| 9.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 300/270 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 300/270

---

PROTOKOLL

(2006/C 300 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.05.

2.   Föredragningslista

Vid sitt sammanträde den 14.6.2006 beslutade talmanskonferensen att omröstningen om följande betänkanden skulle skjutas upp till sammanträdesperioden i juli: Konrad Szymański (A6-0164/2006), Angelika Beer (A6-0157/2006) och István Szent-Iványi (A6-0155/2006) (punkterna 19, 20 och 21 i föredragningslistan).

*

- *

Talare: Marco Cappato fick ordet för att ta upp en ordningsfråga (talmannen fråntog talaren ordet, eftersom det inte rörde sig om en ordningsfråga).

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 - C6-0158/2006 - 2006/0075(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: IMCO |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: INTA, BUDG, CONT, ITRE, LIBE |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 - C6-0158/2006 - 2006/0075(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: IMCO

rådgivande utskott: INTA, BUDG, CONT, ITRE, LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar (KOM(2006)0269 - C6-0166/2006 - 2006/0088(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om organiseringen av mottagandet och behandlingen av viseringsansökningar (KOM(2006)0269 - C6-0166/2006 - 2006/0088(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Förslag till rådets beslut om exceptionellt ekonomiskt stöd från gemenskapen till Kosovo (KOM (2006)0207 - C6-0171/2006 - 2006/0068(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: INTA |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om exceptionellt ekonomiskt stöd från gemenskapen till Kosovo (KOM (2006)0207 - C6-0171/2006 - 2006/0068(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: INTA

rådgivande utskott: AFET, BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet om förlängning av samarbetsprogrammet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning (KOM(2006)0180 - C6-0174/2006 - 2006/0061(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, BUDG, EMPL |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet om förlängning av samarbetsprogrammet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning (KOM(2006)0180 - C6-0174/2006 - 2006/0061(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: AFET, BUDG, EMPL

| — | Förslag till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 [01] - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ECON |

—

Förslag till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 [01] - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: BUDG, ECON

| — | Förslag till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 [02] - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ECON |

—

Förslag till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 [02] - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: BUDG, ECON

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 14/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0580 - C6-0181/2006 - 2006/2140(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 14/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0580 - C6-0181/2006 - 2006/2140(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 17/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0583 - C6-0182/2006 - 2006/2141(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 17/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0583 - C6-0182/2006 - 2006/2141(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 19/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0170 - C6-0184/2006 - 2006/2143(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 19/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0170 - C6-0184/2006 - 2006/2143(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 - C6-0185/2006 - 2006/0099 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 - C6-0185/2006 - 2006/0099 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till rådets beslut om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (KOM(2006)0250 - C6-0186/2006 - 2006/ 0080(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: INTA |

—

Förslag till rådets beslut om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (KOM(2006)0250 - C6-0186/2006 - 2006/ 0080(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: INTA

| — | Rådets förordning om inrättande av Sammanhållningsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1164/94 (09078/2006 - C6-0191/2006 - 2004/0166(AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT, ENVI, TRAN |

—

Rådets förordning om inrättande av Sammanhållningsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1164/94 (09078/2006 - C6-0191/2006 - 2004/0166(AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

rådgivande utskott: BUDG, CONT, ENVI, TRAN

| — | Rådets förordning av den om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (09077/2006 - C6-0192/2006 - 2004/0163(AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, TRAN, PECH, FEMM |

—

Rådets förordning av den om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (09077/2006 - C6-0192/2006 - 2004/0163(AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

rådgivande utskott: BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, TRAN, PECH, FEMM

| 2) | från ledamöterna, ett förslag till rekommendation







  — | Alvaro Alexander, för ALDE-gruppen - Förslag till rekommendation till rådet om interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor (B6-0336/2006).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna, ett förslag till rekommendation

—

Alvaro Alexander, för ALDE-gruppen - Förslag till rekommendation till rådet om interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor (B6-0336/2006).

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

4.   Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (debatt)

Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 [2005/2184(INI)] - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Herbert Bösch (A6-0185/2006).

Herbert Bösch redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Inés Ayala Sender för PSE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALEgruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Janusz Wojciechowski för UEN-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, John Whittaker, Andreas Mölzer, Béla Glattfelder, Vladimír Maňka, Dan Jørgensen och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.14 i protokollet av den 15.6.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.00, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

5.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Republiken Sydafrikas parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av underhusets ordförande Obed Bapela.

6.   Namn på utskott och delegationer

Vid sitt sammanträde den 14 juni 2006 hade talmanskonferensen godkänt begäran från undersökningskommittén beträffande bolaget Equitable Life Assurance Societys sammanbrott att ändra dess namn till följande: ”Undersökningskommittén beträffande krisen i bolaget Equitable Life Assurance Society”.

Parlamentet godkände denna begäran.

7.   Tolkning av arbetsordningen

Talmannen meddelade parlamentet, med åberopande av 201.3 i arbetsordningen, att följande tolkning av artikel 45 i arbetsordningen hade gjorts av utskottet för konstitutionella frågor, som hade fått i uppdrag att se över tillämpningen av denna bestämmelse.

”Talmanskonferensen skall fatta beslut om en begäran om tillstånd att utarbeta ett betänkande enligt punkt 1 på grundval av bestämmelser som talmanskonferensen själv fastställer. Om ett utskotts befogenhet att utarbeta ett betänkande för vilket tillstånd har begärts bestrids, skall talmanskonferensen inom sex veckor fatta ett beslut på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande. Om inget beslut har fattats av talmanskonferensen inom denna period, skall rekommendationen betraktas som godkänd.”

Denna tolkning skall betraktas som antagen om inte en politisk grupp eller minst 37 ledamöter framför invändningar mot den (artikel 201.4 i arbetsordningen) före justeringen av protokollet från innevarande sammanträde. Om så är fallet, skall frågan gå till omröstning i parlamentet.

8.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999






  hänvisat till | ansvarigt utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999

hänvisat till

ansvarigt utskott: EMPL

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 16.6.2006.

9.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

9.1   Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna [KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0169/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0264)

9.2   Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) [KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Jerzy Buzek (A6-0202/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0265)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0265)

Inlägg om omröstningen:

| — | Philippe Busquin lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 320; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Philippe Busquin lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 320; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta.

9.3   Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) [KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Jerzy Buzek (A6-0203/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0266)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0266)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jerzy Buzek (föredragande) yttrade sig mycket positivt över de förhållanden, under vilka han hade utarbetat sina betänkanden. |
| --- | --- |

—

Jerzy Buzek (föredragande) yttrade sig mycket positivt över de förhållanden, under vilka han hade utarbetat sina betänkanden.

9.4   Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten [KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Paolo Costa (A6-0194/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0267)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0267)

Inlägg om omröstningen:

| — | Före omröstningen yttrade sig Inés Ayala Sender om omröstningslistan. |
| --- | --- |

—

Före omröstningen yttrade sig Inés Ayala Sender om omröstningslistan.

9.5   Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 [KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Werner Langen (A6-0200/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P6_TA(2006)0268)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0268)

9.6   Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 och B6-0358/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0340/2006 (ersätter B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 och B6-0358/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González och Alain Hutchinson för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González och Alain Hutchinson för PSE-gruppen,

| — | Thierry Cornillet, Bernard Lehideux och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet, Bernard Lehideux och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen,

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0269)

(Resolutionsförslag B6-0352/2006 bortföll.)

Inlägg om omröstningen:

| — | Thierry Cornillet lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta.

9.7   Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 och B6-0357/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0338/2006 (ersätter B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 och B6-0357/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| — | Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna och Hannes Swoboda för PSE-gruppen,

| — | Henrik Lax och Cecilia Malmström för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Henrik Lax och Cecilia Malmström för ALDE-gruppen,

| — | Bart Staes och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bart Staes och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen,

| — | Gabriele Zimmer, André Brie och Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmer, André Brie och Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen,

| — | Konrad Szymański, Roberts Zīle och Inese Vaidere för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Roberts Zīle och Inese Vaidere för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0270)

9.8   Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0371/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0271)

Inlägg om omröstningen:

| — | Piia-Noora Kauppi gav kompletterande upplysningar om resolutionsförslaget. |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi gav kompletterande upplysningar om resolutionsförslaget.

9.9   Strategi för hållbar utveckling (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0335/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0272)

Inlägg om omröstningen:

| — | Anders Wijkman lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 19, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 19, vilket beaktades.

9.10   Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 och B6-0333/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0328/2006

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0329/2006

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0330/2006 (ersätter B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 och B6-0333/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman och Claude Moraes för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman och Claude Moraes för PSE-gruppen,

| — | Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen,

| — | Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen,

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0273)

Inlägg om omröstningen:

| — | Martine Roure lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Martine Roure lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2, vilket beaktades.

| — | Sophia in 't Veld lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. Hon lade även fram ett muntligt ändringsförslag till skäl A, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. Hon lade även fram ett muntligt ändringsförslag till skäl A, vilket beaktades.

| — | Raül Romeva i Rueda lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl B; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl B; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta.

| — | Martine Roure yttrade sig om förfarandet. |
| --- | --- |

—

Martine Roure yttrade sig om förfarandet.

9.11   Handeldvapen (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0334/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0274)

9.12   Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (omröstning)

Betänkande om utbyggnaden av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS [2005/2168(INI)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Michael Cramer (A6-0183/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0275)

9.13   Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (omröstning)

Betänkande om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske [2004/2264(INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Talmannen meddelade att talmanskonferensen vid sitt sammanträde den 14 juni 2006 hade beslutat att godkänna att titeln på betänkandet ändras enligt följande: ”Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske”.

Antogs (P6_TA(2006)0276)

9.14   Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (omröstning)

Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 [2005/2184(INI)] - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Herbert Bösch (A6-0185/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0277)

10.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

| — | Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines, Lapo Pistelli, Paul Rübig. |
| --- | --- |

—

Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines, Lapo Pistelli, Paul Rübig.

| — | Betänkande Jerzy Buzek - A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried |
| --- | --- |

—

Betänkande Jerzy Buzek - A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried

| — | Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil. |
| --- | --- |

—

Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil.

| — | Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer. |
| --- | --- |

—

Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer.

11.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006

| — | ändringsförslag 335

  ja: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 335

ja: Hans-Peter Martin

| — | ändringsförslag 325

  ja: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 325

ja: Hans-Peter Martin

| — | ändringsförslag 166

  ja: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 166

ja: Hubert Pirker

| — | ändringsförslag 357

  ja: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 357

ja: Hubert Pirker

| — | ändringsförslag 323

  ja: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 323

ja: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott

| — | ändringsförslag 334

  ja: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 334

ja: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka

| — | ändringsförslag 329

  ja: Teresa Riera Madurell

  nej: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 329

ja: Teresa Riera Madurell

nej: Othmar Karas

| — | ändringsförslag 354

  nej: Nathalie Griesbeck

  nedlagda röster: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 354

nej: Nathalie Griesbeck

nedlagda röster: Lívia Járóka

| — | ändringsförslag 350

  ja: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 350

ja: Joel Hasse Ferreira

| — | ändringsförslag 361

  ja: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 361

ja: Joel Hasse Ferreira

| — | ändringsförslag 355

  nej: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 355

nej: Nathalie Griesbeck

| — | ändringsförslag 319

  nej: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 319

nej: Nathalie Griesbeck

| — | ändringsförslag 317

  nej: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 317

nej: Nathalie Griesbeck

| — | ändringsförslag 66

  ja: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 66

ja: Nathalie Griesbeck

Betänkande Jerzy Buzek - A6-0203/2006

| — | ändringsförslag 24

  ja: Charlotte Cederschiöld

  nej: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 24

ja: Charlotte Cederschiöld

nej: Tobias Pflüger

| — | ändringsförslag 27

  nej: Georgios Toussas, Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 27

nej: Georgios Toussas, Kathy Sinnott

| — | ändrat förslag

  ja: Zita Pleštinská

  nej: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

ändrat förslag

ja: Zita Pleštinská

nej: Alyn Smith

Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien - RC-B6-0340/2006

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Pierre Schapira

  nej: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux, |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Pierre Schapira

nej: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux,

Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland -RC-B6-0338/2006

| — | ändringsförslag 3

  ja: Ana Maria Gomes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Ana Maria Gomes

Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa RC-B6-0330/2006

| — | skäl B, andra delen

  nej: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

skäl B, andra delen

nej: Joel Hasse Ferreira

| — | punkt 2, första delen

  ja: Emanuel Jardim Fernandes |
| --- | --- |

—

punkt 2, första delen

ja: Emanuel Jardim Fernandes

| — | punkt 1, fjärde delen

  ja: Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- |

—

punkt 1, fjärde delen

ja: Piia-Noora Kauppi

Betänkande Seán Ó Neachtain - A6-0141/2006

| — | ändringsförslag 9

  nej: Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

nej: Kathy Sinnott

| — | ändringsförslag 7

  ja: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

ja: Alyn Smith

*

- *

Karl-Heinz Florenz hade låtit meddela att att han inte hade deltagit i omröstningen om: Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006

(Sammanträdet avbröts kl. 12.25 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Avsiktsförklaringar till avgivna röster

Sammanträdesdatum: 13.6.2006

Betänkande Joseph Daul - A6-0199/2006

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Dan Jørgensen

Sammanträdesdatum: 14.6.2006

Nästa steg under perioden av eftertanke - B6-0327/2006

| — | ändringsförslag 13, första delen

  nej: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 13, första delen

nej: Dan Jørgensen

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

13.   Användning av träspån för att påskynda vinets åldrande - Användning av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (debatt)

Muntlig fråga (O-0060/2006) från Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani och Nicola Zingaretti, till kommissionen: Användning av träbitar och träspån för att påskynda vinets åldrande (B6-0308/2006)

Muntlig fråga (O-0062/2006) från Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Användningen av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (B6-0309/2006)

Vincenzo Lavarra utvecklade den muntliga frågan B6-0308/2006.

Giuseppe Castiglione utvecklade den muntliga frågan B6-0309/2006.

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade de muntliga frågorna.

Talare: Iles Braghetto för PPE-DE-gruppen, Katerina Batzeli för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDEgruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Charles Tannock, yttrade sig om Thomas Wises inlägg, Inés Ayala Sender (som ersatte Rosa Miguélez Ramos), Anne Laperrouze, Christa Klaß, Ari Vatanen (som ersatte Joseph Daul, ordförande för utskottet AGRI), Astrid Lulling, Werner Langen, Albert Jan Maat, Vladimír Špidla, Astrid Lulling och Inés Ayala Sender; de två sistnämnda ställde frågor till kommissionen, vilka besvarades av Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

14.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 5 i protokollet av den 13.6.2006).

14.1   Östtimor

Resolutionsförslag B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 och B6-0367/2006

Raül Romeva i Rueda, Pedro Guerreiro, Anneli Jäätteenmäki, John Bowis, Ana Maria Gomes och Marcin Libicki presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, John Attard-Montalto för PSE-gruppen, Alyn Smith för Verts/ ALE-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 18.1 i protokollet av den 15.6.2006.

14.2   Syrien

Resolutionsförslag B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 och B6-0372/2006

Marios Matsakis, Józef Pinior, Tobias Pflüger, Jana Hybášková och Alyn Smith presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, Tadeusz Zwiefka, Michael Gahler och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 18.2 i protokollet av den 15.6.2006.

14.3   Nordkorea

Resolutionsförslag B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 och B6-0369/2006

István Szent-Iványi, Erik Meijer, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Bernd Posselt, Bastiaan Belder och Raül Romeva i Rueda presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Ryszard Czarnecki, grupplös, Koenraad Dillen och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 18.3 i protokollet av den 15.6.2006.

15.   Parlamentets sammansättning

Terence Wynn hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 28.8.2006.

I enlighet med artikel 4.1 i arbetsordningen fastställde parlamentet att denna plats var vakant från och med detta datum och skulle underrätta den berörda medlemsstaten därom.

16.   Valprövning

På förslag från utskottet JURI beslutade parlamentet att godkänna mandaten för ledamöterna Donata Gottardi, Marco Cappato, Carlo Casini, Corrado Gabriele, Andrea Losco, Eugenijus Maldeikis, Aldo Patriciello, Gianluca Susta, Armando Veneto och Donato Tommaso Veraldi.

17.   Utskottens och delegationernas sammansättning

PPE-DE-gruppen begärde att följande beslut skulle godkännas:

| — | delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland |
| --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland

Salvador Garriga Polledo ingick inte längre i denna delegation.

PSE gruppen begärde att följande utnämningar skulle godkännas:

| — | utskottet ECON: Donata Gottardi |
| --- | --- |

—

utskottet ECON: Donata Gottardi

| — | utskottet JURI: Achille Occhetto |
| --- | --- |

—

utskottet JURI: Achille Occhetto

| — | delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (medräknat Libyen): Donata Gottardi |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (medräknat Libyen): Donata Gottardi

ALDE-gruppen begärde att följande utnämningar skulle godkännas:

| — | delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland: Gianluca Susta |
| --- | --- |

—

delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland: Gianluca Susta

| — | delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EU-Uzbekistan samt för förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet: Luigi Cocilovo |
| --- | --- |

—

delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EU-Uzbekistan samt för förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet: Luigi Cocilovo

| — | delegationen för förbindelserna med Mercosur: Andrea Losco |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Mercosur: Andrea Losco

UEN-gruppen begärde att följande utnämningar skulle godkännas:

| — | utskottet ITRE: Eugenijus Maldeikis i stället för Sebastiano (Nello) Musumeci |
| --- | --- |

—

utskottet ITRE: Eugenijus Maldeikis i stället för Sebastiano (Nello) Musumeci

| — | utskottet REGI: Sebastiano (Nello) Musumeci i stället för Hanna Foltyn-Kubicka |
| --- | --- |

—

utskottet REGI: Sebastiano (Nello) Musumeci i stället för Hanna Foltyn-Kubicka

| — | utskottet CULT: Hanna Foltyn-Kubicka. |
| --- | --- |

—

utskottet CULT: Hanna Foltyn-Kubicka.

Ovanstående beslut och utnämningar skulle betraktas som godkända om det inte gjordes några invändningar mot detta före justeringen av föreliggande protokoll.

18.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

18.1   Östtimor (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 och B6-0367/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0337/2006 (ersätter B6-0337/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 och B6-0367/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes och Edite Estrela för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes och Edite Estrela för PSE-gruppen,

| — | Johan Van Hecke, Marios Matsakis och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Marios Matsakis och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen,

| — | Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen,

| — | Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0278)

(Resolutionsförslag B6-0359/2006 bortföll.)

Inlägg om omröstningen:

| — | Ana Maria Gomes lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 5, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 5, vilket beaktades.

18.2   Syrien (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 och B6-0372/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-342/2006 (ersätter B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 och B6-0372/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen,

| — | Cem Özdemir och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

| — | Cristiana Muscardini för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0279)

Inlägg om omröstningen:

| — | Tobias Pflüger lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl D; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl D; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

18.3   Nordkorea (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 och B6-0369/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0341/2006 (ersätter B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 och B6-0369/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock och Albert Jan Maat för PPE-DEgruppen, |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock och Albert Jan Maat för PPE-DEgruppen,

| — | Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen,

| — | István Szent-Iványi, Marios Matsakis och Frédérique Ries för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi, Marios Matsakis och Frédérique Ries för ALDE-gruppen,

| — | Gérard Onesta och Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta och Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen,

| — | Giusto Catania och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Giusto Catania och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen,

| — | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0280)

19.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Nordkorea - RC-B6-0341/2006

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Zuzana Roithová |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Zuzana Roithová

20.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet DEVE

| — | Ett partnerskap för tillväxt, stabilitet och utveckling mellan EU och Västindien (2006/2123(INI))
  (rådgivande utskott: INTA) |
| --- | --- |

—

Ett partnerskap för tillväxt, stabilitet och utveckling mellan EU och Västindien (2006/2123(INI))

(rådgivande utskott: INTA)

utskottet INTA

| — | Årsrapport från kommissionen till Europaparlamentet om tredjeländers antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder mot gemenskapen (2004) (2006/2136(INI)) |
| --- | --- |

—

Årsrapport från kommissionen till Europaparlamentet om tredjeländers antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder mot gemenskapen (2004) (2006/2136(INI))

utskottet CONT

| — | MEDA och ekonomiskt stöd till Palestina - utvärdering, genomförande och kontroll (2006/2128(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

MEDA och ekonomiskt stöd till Palestina - utvärdering, genomförande och kontroll (2006/2128(INI))

(rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA)

utskottet ECON

| — | Uppföljning av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster (2006/2137(INI))
  (rådgivande utskott: IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Uppföljning av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster (2006/2137(INI))

(rådgivande utskott: IMCO, JURI)

utskottet EMPL

| — | Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM)

| — | Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI))
  (rådgivande utskott: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI))

(rådgivande utskott: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM)

utskottet ITRE

| — | Dags att lägga in en högre växel - Att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt (2006/2138(INI))
  (rådgivande utskott: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Dags att lägga in en högre växel - Att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt (2006/2138(INI))

(rådgivande utskott: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM)

utskottet TRAN

| — | En ny turistpolitik för EU: Mot ett stärkt partnerskap för turismen i Europa (2006/2129(INI))
  (rådgivande utskott: EMPL, ENVI, REGI) |
| --- | --- |

—

En ny turistpolitik för EU: Mot ett stärkt partnerskap för turismen i Europa (2006/2129(INI))

(rådgivande utskott: EMPL, ENVI, REGI)

utskottet CULT

| — | Framtiden för professionell fotboll i Europa (2006/2130(INI))
  (rådgivande utskott: ECON, EMPL, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Framtiden för professionell fotboll i Europa (2006/2130(INI))

(rådgivande utskott: ECON, EMPL, IMCO, JURI)

utskottet FEMM

| — | Integrerad metod för jämställdheten mellan kvinnor och män inom ramen för utskottens arbete (2005/2149(INI)) |
| --- | --- |

—

Integrerad metod för jämställdheten mellan kvinnor och män inom ramen för utskottens arbete (2005/2149(INI))

| — | En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE) |
| --- | --- |

—

En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI))

(rådgivande utskott: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE)

| — | Diskriminering av kvinnor och unga flickor när det gäller utbildning (2006/2135(INI))
  (rådgivande utskott: CULT) |
| --- | --- |

—

Diskriminering av kvinnor och unga flickor när det gäller utbildning (2006/2135(INI))

(rådgivande utskott: CULT)

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet LIBE

| — | Kampen mot människohandeln - integrerat tillvägagångssätt och förslag för en handlingsplan (2006/2078(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, EMPL) |
| --- | --- |

—

Kampen mot människohandeln - integrerat tillvägagångssätt och förslag för en handlingsplan (2006/2078(INI))

(rådgivande utskott: AFET, EMPL)

Förstärkt samarbete mellan utskotten LIBE och FEMM

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 16.5.2006)

Hänvisningar till utskott

utskottet DEVE

| — | Gemenskapens räddningstjänstmekanism (omarbetning) (KOM(2006)0029 - C6-0076/2006 - 2006/0009(CNS))






  (hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI) |
| --- | --- | --- |
| | (rådgivande utskott: DEVE, LIBE) |

—

Gemenskapens räddningstjänstmekanism (omarbetning) (KOM(2006)0029 - C6-0076/2006 - 2006/0009(CNS))

(hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI)

(rådgivande utskott: DEVE, LIBE)

utskottet AFET

| — | Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning - Grönbok (2006/2113 (INI))
  (hänvisat till ansvarigt utskott: ITRE)
  (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning - Grönbok (2006/2113 (INI))

(hänvisat till ansvarigt utskott: ITRE)

(rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI)

21.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokumentnr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 14/2006 | Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis och Thijs Berman | 208 |
| 15/2006 | Andreas Mölzer | 18 |
| 16/2006 | Matteo Salvini | 12 |
| 17/2006 | Daniel Strož | 22 |
| 18/2006 | Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister och Anna Záborská | 38 |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff och Geoffrey Van Orden | 95 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen och Bastiaan Belder | 60 |
| 21/2006 | Iles Braghetto och Panayiotis Demetriou | 307 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 41 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock och Enrique Barón Crespo | 288 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo och Sylvia-Yvonne Kaufmann | 119 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 21 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Carl Schlyter | 36 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 11 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre och Jean-Claude Fruteau | 121 |
| 29/2006 | Bogdan Golik och Bogusław Sonik | 47 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert och André Brie | 31 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz och Robert Evans | 61 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 54 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström och Cem Özdemir | 133 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 12 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez | 150 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez | 158 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez | 162 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas | 142 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 35 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas | 70 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Baroness Nicholson of Winterbourne | 129 |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 15 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 8 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 4 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 18 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez | 28 |
| 47/2006 | Caroline Lucas, Angelika Beer | 26 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 10 |

Dokumentnr

Från

Underskrifter

14/2006

Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis och Thijs Berman

208

15/2006

Andreas Mölzer

18

16/2006

Matteo Salvini

12

17/2006

Daniel Strož

22

18/2006

Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister och Anna Záborská

38

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff och Geoffrey Van Orden

95

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen och Bastiaan Belder

60

21/2006

Iles Braghetto och Panayiotis Demetriou

307

22/2006

Daniel Strož

41

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock och Enrique Barón Crespo

288

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo och Sylvia-Yvonne Kaufmann

119

25/2006

Fernand Le Rachinel

21

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Carl Schlyter

36

27/2006

Daniel Strož

11

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre och Jean-Claude Fruteau

121

29/2006

Bogdan Golik och Bogusław Sonik

47

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert och André Brie

31

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz och Robert Evans

61

32/2006

Jean Spautz

54

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström och Cem Özdemir

133

34/2006

Andreas Mölzer

12

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez

150

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez

158

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez

162

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas

142

39/2006

Cristiana Muscardini

35

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas

70

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Baroness Nicholson of Winterbourne

129

42/2006

Georgios Karatzaferis

15

43/2006

Adriana Poli Bortone

8

44/2006

Mario Borghezio

4

45/2006

Mario Borghezio

18

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez

28

47/2006

Caroline Lucas, Angelika Beer

26

48/2006

Bogusław Rogalski

10

22.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

23.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträde skulle äga rum den 20.6.2006.

24.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 17.20.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andria, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Konrad, Koterec, Kozlík, Krahmer, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Parvanova, Podgorean, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Ţicău, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I

Betänkande: Philippe MORILLON (A6-0169/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

Ändringsförslag 8 och 9 gällde inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning (se artikel 151.1 d i arbetsordningen).

2.   Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I

Betänkande: Jerzy BUZEK (A6-0202/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-32
  34-41
  43-46
  48-50
  52-54
  57
  60-65
  67-70
  72-80
  82-97
  99
  101-119
  121
  123-126
  128-155
  157-161
  163-164
  167-175
  177-184
  186-192
  194-264
  266-272
  274-277
  279-315 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 51 | utskottet | särsk./EO | + | 354, 187, 3 |
| 55 | utskottet | särsk. | + | |
| 56 | utskottet | särsk. | + | |
| 58 | utskottet | särsk. | + | |
| 59 | utskottet | särsk. | + | |
| 71 | utskottet | särsk. | + | |
| 162 | utskottet | särsk. | + | |
| 265 | utskottet | särsk. | + | |
| 273 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 278 | utskottet | ONU | + | 297, 259, 6 |
| artikel 2, punkt 2 | 349=
  360= | Verts/ALE
  FREITAS m.fl. | | + | |
| artikel 6 | 354 | GARGANI m.fl. | ONU | — | 238, 287, 40 |
| 319 | NIEBLER m.fl. | ONU | — | 255, 274, 35 |
| 66 | utskottet | ONU | + | 284, 249, 32 |
| 317 | PURVIS m.fl. | | | |
| 355 | ZÁBORSKÁ m.fl. | ONU | — | 216, 309, 36 |
| Bilaga I, rubrik ”Samarbete” |
| punkt 3, efter led 2 | 350=
  361= | Verts/ALE
  FREITAS m.fl. | EO | + | 340, 191, 5 |
| efter punkt 10 | 334 | Verts/ALE m.fl. | ONU | + | 544, 6,12 |
| efter punkt 11 | 81 | utskottet | EO | + | 382, 146, 9 |
| 318 | NIEBLER m.fl. | | | |
| underrubrik ”Internationellt samarbete” | 335 | Verts/ALE m.fl. | ONU | — | 108, 425, 6 |
| Tema 1 ”Hälsa” |
| underrubrik ”Bakgrund” punkt 2 | 336 | Verts/ALE | | — | |
| 98 | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Bakgrund” punkt 4 | 100 | utskottet | | + | |
| 325 | GUE/NGL, Verts/ALE | ONU | — | 86, 462, 8 |
| 337 | Verts/ALE | | T | |
| Tema 2 ”Livsmedel, jordbruk och bioteknik” |
| underrubrik ”Bakgrund” punkt 1 | 327 | Verts/ALE | | T | |
| 120 | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1 | 328 | Verts/ALE | | T | |
| | 122 | utskottet | | + | |
| Efter tema 2 |
| Nytt tema | 351=
  359=
  362= | Verts/ALE
  PSE
  FREITAS m.fl. | | + | |
| Tema 3 ”Informations- och kommunikationsteknik” |
| underrubrik ”Bakgrund” punkt 2 | 127 | utskottet | | + | |
| 321/rev. | GUE/NGL | ONU | — | 80, 474, 4 |
| 329 | Verts/ALE | ONU | — | 108, 445, 11 |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 4 | 322/rev. | GUE/NGL, Verts/ALE | ONU | — | 110, 450, 12 |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 3, strecksats 3 | 324/rev. | GUE/NGL, Verts/ALE | ONU | + | 292, 265, 12 |
| Tema 4 ”Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik” |
| underrubrik ”Verksamheter” punkt 1 | 332 | Verts/ALE | | T | |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 1 | 339 | Verts/ALE | | — | |
| 156 m. d. | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Verksamheter” resten av punktsats 1 | 156 m. d. | utskottet | | + | |
| Tema 5 ”Energi” |
| underrubrik ”Syfte”, efter punkt 1 | 320 | PSE | ONU | + | 314, 225, 18 |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 5 | 341 | Verts/ALE | | — | |
| 165 | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Verksamheter” punkt 6 | 342 | Verts/ALE | | T | |
| 166 | utskottet | ONU | + | 482, 66, 16 |
| underrubrik ”Verksamheter” punkt 1a | 340 | Verts/ALE | | — | |
| Tema 6 ”Miljö (inbegripet klimatförändringar)” |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 2 | 331 | Verts/ALE | | — | |
| 176 | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 4 | 330 | Verts/ALE | | — | |
| Tema 7 ”Transport (inbegripet flygteknik)” |
| underrubrik ”Bakgrund” stycke 2 | 343 | Verts/ALE, GUE/NGL | | — | |
| 185 | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Bakgrund” efter stycke 3 | 344 | Verts/ALE, GUE/NGL | | — | |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 2, strecksats 1 | 345 | Verts/ALE, GUE/NGL | | — | |
| 193 | utskottet | | + | |
| underrubrik ”Verksamheter” punktsats 2, efter strecksats 3 | 346 | Verts/ALE, GUE/NGL | | — | |
| Tema 8 ”Samhällsvetenskap och humaniora” |
| underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 7 | 347 | Verts/ALE m.fl. | EO | + | 289, 255, 7 |
| Tema 9.1 ”Säkerhet” |
| underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 1 | 323 | GUE/NGL, Verts/ALE | ONU | — | 143, 419, 5 |
| Skäl |
| efter skäl 1 | 326 | Verts/ALE | | — | |
| 348 | Verts/ALE | ONU | — | 74, 492, 4 |
| efter skäl 4 | 356 | ZÁBORSKÁ m.fl. | ONU | — | 237, 287, 50 |
| 357 | ZÁBORSKÁ m.fl. | ONU | — | 257, 279, 41 |
| skäl 17 | 33 | utskottet | | + | |
| 333 | Verts/ALE | | — | |
| skäl 21 | 42 | utskottet | ONU | + | 518, 28, 27 |
| 352 | GARGANI m.fl. | ONU | — | 248, 294, 34 |
| skäl 25 | 358 | NIEBLER m.fl. | ONU | — | 246, 297, 32 |
| 316 | PURVIS m.fl. | ONU | — | 77, 452, 44 |
| 47 | utskottet | ONU | + | 284, 262, 28 |
| 353 | GARGANI m.fl. | ONU | — | 259, 280, 38 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-32

34-41

43-46

48-50

52-54

57

60-65

67-70

72-80

82-97

99

101-119

121

123-126

128-155

157-161

163-164

167-175

177-184

186-192

194-264

266-272

274-277

279-315

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

51

utskottet

särsk./EO

+

354, 187, 3

55

utskottet

särsk.

+

56

utskottet

särsk.

+

58

utskottet

särsk.

+

59

utskottet

särsk.

+

71

utskottet

särsk.

+

162

utskottet

särsk.

+

265

utskottet

särsk.

+

273

utskottet

delad

1

+

2

—

278

utskottet

ONU

+

297, 259, 6

artikel 2, punkt 2

349=

360=

Verts/ALE

FREITAS m.fl.

+

artikel 6

354

GARGANI m.fl.

ONU

—

238, 287, 40

319

NIEBLER m.fl.

ONU

—

255, 274, 35

66

utskottet

ONU

+

284, 249, 32

317

PURVIS m.fl.

355

ZÁBORSKÁ m.fl.

ONU

—

216, 309, 36

Bilaga I, rubrik ”Samarbete”

punkt 3, efter led 2

350=

361=

Verts/ALE

FREITAS m.fl.

EO

+

340, 191, 5

efter punkt 10

334

Verts/ALE m.fl.

ONU

+

544, 6,12

efter punkt 11

81

utskottet

EO

+

382, 146, 9

318

NIEBLER m.fl.

underrubrik ”Internationellt samarbete”

335

Verts/ALE m.fl.

ONU

—

108, 425, 6

Tema 1 ”Hälsa”

underrubrik ”Bakgrund” punkt 2

336

Verts/ALE

—

98

utskottet

+

underrubrik ”Bakgrund” punkt 4

100

utskottet

+

325

GUE/NGL, Verts/ALE

ONU

—

86, 462, 8

337

Verts/ALE

T

Tema 2 ”Livsmedel, jordbruk och bioteknik”

underrubrik ”Bakgrund” punkt 1

327

Verts/ALE

T

120

utskottet

+

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1

328

Verts/ALE

T

122

utskottet

+

Efter tema 2

Nytt tema

351=

359=

362=

Verts/ALE

PSE

FREITAS m.fl.

+

Tema 3 ”Informations- och kommunikationsteknik”

underrubrik ”Bakgrund” punkt 2

127

utskottet

+

321/rev.

GUE/NGL

ONU

—

80, 474, 4

329

Verts/ALE

ONU

—

108, 445, 11

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 4

322/rev.

GUE/NGL, Verts/ALE

ONU

—

110, 450, 12

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 3, strecksats 3

324/rev.

GUE/NGL, Verts/ALE

ONU

+

292, 265, 12

Tema 4 ”Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik”

underrubrik ”Verksamheter” punkt 1

332

Verts/ALE

T

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 1

339

Verts/ALE

—

156 m. d.

utskottet

+

underrubrik ”Verksamheter” resten av punktsats 1

156 m. d.

utskottet

+

Tema 5 ”Energi”

underrubrik ”Syfte”, efter punkt 1

320

PSE

ONU

+

314, 225, 18

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 5

341

Verts/ALE

—

165

utskottet

+

underrubrik ”Verksamheter” punkt 6

342

Verts/ALE

T

166

utskottet

ONU

+

482, 66, 16

underrubrik ”Verksamheter” punkt 1a

340

Verts/ALE

—

Tema 6 ”Miljö (inbegripet klimatförändringar)”

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 2

331

Verts/ALE

—

176

utskottet

+

underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 4

330

Verts/ALE

—

Tema 7 ”Transport (inbegripet flygteknik)”

underrubrik ”Bakgrund” stycke 2

343

Verts/ALE, GUE/NGL

—

185

utskottet

+

underrubrik ”Bakgrund” efter stycke 3

344

Verts/ALE, GUE/NGL

—

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 2, strecksats 1

345

Verts/ALE, GUE/NGL

—

193

utskottet

+

underrubrik ”Verksamheter” punktsats 2, efter strecksats 3

346

Verts/ALE, GUE/NGL

—

Tema 8 ”Samhällsvetenskap och humaniora”

underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 7

347

Verts/ALE m.fl.

EO

+

289, 255, 7

Tema 9.1 ”Säkerhet”

underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 1

323

GUE/NGL, Verts/ALE

ONU

—

143, 419, 5

Skäl

efter skäl 1

326

Verts/ALE

—

348

Verts/ALE

ONU

—

74, 492, 4

efter skäl 4

356

ZÁBORSKÁ m.fl.

ONU

—

237, 287, 50

357

ZÁBORSKÁ m.fl.

ONU

—

257, 279, 41

skäl 17

33

utskottet

+

333

Verts/ALE

—

skäl 21

42

utskottet

ONU

+

518, 28, 27

352

GARGANI m.fl.

ONU

—

248, 294, 34

skäl 25

358

NIEBLER m.fl.

ONU

—

246, 297, 32

316

PURVIS m.fl.

ONU

—

77, 452, 44

47

utskottet

ONU

+

284, 262, 28

353

GARGANI m.fl.

ONU

—

259, 280, 38

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 338 hade dragits tillbaka.

Ändringsförslag 327, 328, 337, 332 och 342 hade dragits tillbaka.

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 47, 278, 316, 320, 329, 334, 335, 348, 352, 353, 356, 357, 358 och 319, 66, 354, 355, 166

GUE/NGL: äf 325, 321/rev, 322/rev, 324/rev, 323

PSE: äf 66 och 47

IND/DEM: äf 352, 356, 357, 358, 316, 42, 66

Begäran om särskild omröstning

PSE: äf 51, 55, 56, 58, 59, 71, 81, 265, 273

IND/DEM: äf 353, 354, 355, 319, 317, 47

PPE-DE: äf 278

Verts/ALE: äf 162

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 273

Första delen:”När det gäller ... ett effektivt sätt”

Andra delen:”Lokala och regionala ... denna infrastruktur”

3.   Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) *

Betänkande: Jerzy BUZEK (A6-0203/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-2
  5-8
  16
  19-23 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 24 | utskottet | ONU | + | 395, 119, 21 |
| artikel 2, punkt 1 | 26 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 3, punkt 1, inledningen | 3 | utskottet | | + | |
| 36 m. d. | PPE-DE | | | |
| artikel 3, punkt 1, led a | 27 | Verts/ALE | ONU | — | 93, 443, 22 |
| 36 m. d. | PPE-DE | EO | — | 252, 296, 7 |
| 4 m. d. | utskottet | | + | |
| artikel 3, punkt 1, led b | 28 | Verts/ALE | ONU | — | 122, 431, 13 |
| 4 m. d. | utskottet | EO | — | 236, 299, 11 |
| 36 m. d. | PPE-DE | EO | — | 247, 293, 14 |
| artikel 3, punkt 1, led c | 36 m. d. | PPE-DE | | — | |
| 4 m. d. | utskottet | | + | |
| bilaga I, underrubrik ”Forskning om fusionsenergi” | 29 | Verts/ALE | | — | |
| 10
  12-15 | utskottet | | + | |
| 11 | utskottet | särsk./EO | + | 393, 142, 29 |
| bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd” | 30 | Verts/ALE | | — | |
| bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd” | 31 | Verts/ALE | | — | |
| bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”, ”Verksamheter”, punktsats 1 | 32 | Verts/ALE | | — | |
| 17 | utskottet | | + | |
| bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”, ”Verksamheter”, punktsats 2 | 33 | Verts/ALE | | — | |
| 18 | utskottet | | + | |
| Bilaga 2 | 34 | Verts/ALE | | — | |
| 35 | Verts/ALE | | — | |
| skäl 6 | 25 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 457, 97, 22 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-2

5-8

16

19-23

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

24

utskottet

ONU

+

395, 119, 21

artikel 2, punkt 1

26

Verts/ALE

—

artikel 3, punkt 1, inledningen

3

utskottet

+

36 m. d.

PPE-DE

artikel 3, punkt 1, led a

27

Verts/ALE

ONU

—

93, 443, 22

36 m. d.

PPE-DE

EO

—

252, 296, 7

4 m. d.

utskottet

+

artikel 3, punkt 1, led b

28

Verts/ALE

ONU

—

122, 431, 13

4 m. d.

utskottet

EO

—

236, 299, 11

36 m. d.

PPE-DE

EO

—

247, 293, 14

artikel 3, punkt 1, led c

36 m. d.

PPE-DE

—

4 m. d.

utskottet

+

bilaga I, underrubrik ”Forskning om fusionsenergi”

29

Verts/ALE

—

10

12-15

utskottet

+

11

utskottet

särsk./EO

+

393, 142, 29

bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”

30

Verts/ALE

—

bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”

31

Verts/ALE

—

bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”, ”Verksamheter”, punktsats 1

32

Verts/ALE

—

17

utskottet

+

bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”, ”Verksamheter”, punktsats 2

33

Verts/ALE

—

18

utskottet

+

Bilaga 2

34

Verts/ALE

—

35

Verts/ALE

—

skäl 6

25

Verts/ALE

—

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

457, 97, 22

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 37 och 41 hade strukits.

Ändringsförslag 9 gällde inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 24, 27, 28 och det ändrade förslaget

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: äf 24

PSE: äf 11

4.   Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0194/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-5
  7
  9-11
  13-18
  20-21
  23-27
  29-40
  43-56
  58-73
  75-76
  83-85 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 6 | utskottet | särsk. | + | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 19 | utskottet | särsk. | + | |
| 22 | utskottet | särsk. | + | |
| 41 | utskottet | särsk. | + | |
| 42 | utskottet | särsk. | + | |
| 57 | utskottet | särsk. | + | |
| 74 | utskottet | särsk./EO | + | 356, 190, 10 |
| 82 | utskottet | särsk./EO | + | 295, 235, 6 |
| artikel 2, efter punkt 1 | 89 | de GRANDES PASCUAL m.fl. | | — | |
| 91 | PSE | ONU | — | 207, 348, 15 |
| 12 | utskottet | | + | |
| artikel 3, punkt 26 | 86 | BRADBOURN m.fl. | | — | |
| 28 | utskottet | | + | |
| artikel 5, punkterna 2 och 3 | 88 | BRADBOURN m.fl. | ONU | — | 78, 470, 12 |
| bilaga, kapitel 10 | 87 | BRADBOURN m.fl. | ONU | — | 53, 505, 13 |
| 77-81 | utskottet | | + | |
| bilaga, kapitel 12, efter punkt 1 | 90 | PSE | ONU | — | 243, 316, 16 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-5

7

9-11

13-18

20-21

23-27

29-40

43-56

58-73

75-76

83-85

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

6

utskottet

särsk.

+

8

utskottet

särsk.

+

19

utskottet

särsk.

+

22

utskottet

särsk.

+

41

utskottet

särsk.

+

42

utskottet

särsk.

+

57

utskottet

särsk.

+

74

utskottet

särsk./EO

+

356, 190, 10

82

utskottet

särsk./EO

+

295, 235, 6

artikel 2, efter punkt 1

89

de GRANDES PASCUAL m.fl.

—

91

PSE

ONU

—

207, 348, 15

12

utskottet

+

artikel 3, punkt 26

86

BRADBOURN m.fl.

—

28

utskottet

+

artikel 5, punkterna 2 och 3

88

BRADBOURN m.fl.

ONU

—

78, 470, 12

bilaga, kapitel 10

87

BRADBOURN m.fl.

ONU

—

53, 505, 13

77-81

utskottet

+

bilaga, kapitel 12, efter punkt 1

90

PSE

ONU

—

243, 316, 16

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Det är den engelska versionen av ändringsförslagen 35 och 63 som gäller.

äf 23 och 25 hade slagits samman.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 87, 88, 91

PSE: äf 90

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: äf 6, 8, 41, 42, 57, 74

GUE/NGL: äf 19 och 22

PSE: äf 82

5.   Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 *

Betänkande: Werner LANGEN (A6-0200/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 490, 13, 63 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

490, 13, 63

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

6.   Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien

Resolutionsförslag: B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006, B6-0358/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0340/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | EO | + | 264, 28, 253 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0340/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0351/2006 | | PSE | | | |
| B6-0352/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0353/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0355/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0358/2006 | | UEN | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0340/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

EO

+

264, 28, 253

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0340/2006

ALDE

B6-0351/2006

PSE

B6-0352/2006

PPE-DE

B6-0353/2006

Verts/ALE

B6-0355/2006

GUE/NGL

B6-0358/2006

UEN

7.   Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland

Resolutionsförslag: B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006, B6-0357/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0338/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| efter punkt 2 | 1 | PSE | | + | |
| 2 | PSE | | + | |
| punkt 4 | 7 | ALDE | ONU | — | 167, 380, 16 |
| 6 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 5 | 3 | Verts/ALE | EO | — | 239, 298, 17 |
| efter punkt 8 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 12 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0338/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0339/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0349/2006 | | PSE | | | |
| B6-0354/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0356/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0357/2006 | | UEN | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0338/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

efter punkt 2

1

PSE

+

2

PSE

+

punkt 4

7

ALDE

ONU

—

167, 380, 16

6

GUE/NGL

—

efter punkt 5

3

Verts/ALE

EO

—

239, 298, 17

efter punkt 8

4

Verts/ALE

+

punkt 12

5

Verts/ALE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0338/2006

ALDE

B6-0339/2006

PPE-DE

B6-0349/2006

PSE

B6-0354/2006

Verts/ALE

B6-0356/2006

GUE/NGL

B6-0357/2006

UEN

Syftet med ändringsförslag 7 från ALDE-gruppen är att ersätta punkt 4 och inte att införa en ny punkt efter punkt 3, vilket anges i själva ändringsförslaget.

Begäran om omröstning med namnupprop

ALDE: äf 7

8.   Åtgärder för genomförande (nivå 2) av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument

Resolutionsförslag: B6-0371/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0371/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0371/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

9.   Strategi för hållbar utveckling

Resolutionsförslag: B6-0335/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0335/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN+BLOKLAND) |
| punkt 4 | 9 | PPE-DE | | + | |
| punkt 5 | 10 | PPE-DE | | + | |
| 24 | GUE/NGL | | | |
| punkt 6 | 25 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 7 | 11 | PPE-DE | | + | |
| punkt 8 | 12 | PPE-DE | | + | |
| punkt 10 | 2 | PSE | EO | + | 306, 223, 11 |
| punkt 12 | 8 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| punkt | originaltexten | | | |
| punkt 13 | 3 | PSE | | + | |
| efter punkt 13 | 21 | PSE | | + | |
| punkt 14 | 13 | PPE-DE | | + | |
| punkt 16 | 26 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 17 | 22 | PSE | | — | |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | | + | ändrad muntligen |
| punkt 22 | 7 | ALDE | | + | |
| punkt 24 | 1S | PSE | | — | |
| punkt 25 | 14 | PPE-DE | | + | |
| punkt 27 | 4 | PSE | EO | + | 299, 218, 12 |
| punkt 28 | 5 | PSE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 29 | 15 | PPE-DE | | + | |
| punkt 30 | 16 | PPE-DE | | + | |
| 27 | GUE/NGL | EO | — | 211, 318, 12 |
| punkt 31 | 18 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 32 | 6S | PSE | | + | |
| punkt 33 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 271, 264, 23 |
| skäl C | 19 | PSE | | — | |
| skäl D | 23 | GUE/NGL | | — | |
| skäl E | 20 | PSE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0335/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN+BLOKLAND)

punkt 4

9

PPE-DE

+

punkt 5

10

PPE-DE

+

24

GUE/NGL

punkt 6

25

GUE/NGL

—

punkt 7

11

PPE-DE

+

punkt 8

12

PPE-DE

+

punkt 10

2

PSE

EO

+

306, 223, 11

punkt 12

8

PPE-DE, ALDE

+

punkt

originaltexten

punkt 13

3

PSE

+

efter punkt 13

21

PSE

+

punkt 14

13

PPE-DE

+

punkt 16

26

GUE/NGL

—

punkt 17

22

PSE

—

punkt 18

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 19

punkt

originaltexten

+

ändrad muntligen

punkt 22

7

ALDE

+

punkt 24

1S

PSE

—

punkt 25

14

PPE-DE

+

punkt 27

4

PSE

EO

+

299, 218, 12

punkt 28

5

PSE

+

17

Verts/ALE

+

punkt 29

15

PPE-DE

+

punkt 30

16

PPE-DE

+

27

GUE/NGL

EO

—

211, 318, 12

punkt 31

18

Verts/ALE

+

punkt 32

6S

PSE

+

punkt 33

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

271, 264, 23

skäl C

19

PSE

—

skäl D

23

GUE/NGL

—

skäl E

20

PSE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 18

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 33

Första delen:”Europaparlamentet anser att målen ... för en hållbar utveckling”

Andra delen:”Parlamentet beklagar ... bör ses över”

Övrigt

Anders Wijkman lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 19:

Europaparlamentet anser att hållbar utveckling snarare skall ses som en ekonomisk möjlighet än som ett tvång och som en sporre till tekniska innovationer och investering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en effektiv koordinering av EU:s tillväxtstrategier, integrera informationsoch kommunikationsteknologier och resurseffektiva teknologier för hållbar utveckling och ”intelligent tillväxt” både inom EU och i andra länder.

10.   Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa

Resolutionsförslag: B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006, B6-0333/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0328/2006 | | PPE-DE | EO | — | 245, 303, 9 |
| B6-0329/2006 | | UEN | EO | — | 230, 306, 8 |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0330/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 512, 31, 8 |
| 2 | + | 315, 216, 16 |
| 3 | + | 485, 54, 8 |
| 4 | + | 312, 220, 13 |
| efter punkt 1 | 1 | Verts/ALE | EO | + | 308, 233, 15 |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | delad/ONU | | ändrat muntligen |
| 1 | + | 506, 22, 15 |
| 2 | + | 328, 205, 13 |
| efter punkt 2 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | ONU | + | 298, 201, 43 |
| punkt 10 | punkt | originaltexten | ONU | + | 517, 26, 11 |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 506, 22, 7 |
| 2 | + | 300, 237, 12 |
| punkt 14 | punkt | originaltexten | ONU | + | 510, 30, 16 |
| skäl A | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| skäl B | punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 511, 36, 12 |
| 2 | — | 106, 436, 19 |
| skäl F | punkt | originaltexten | ONU | + | 469, 69, 15 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 301, 161, 102 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0330/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0331/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0332/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0333/2006 | | PSE | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0328/2006

PPE-DE

EO

—

245, 303, 9

B6-0329/2006

UEN

EO

—

230, 306, 8

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0330/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 1

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

512, 31, 8

2

+

315, 216, 16

3

+

485, 54, 8

4

+

312, 220, 13

efter punkt 1

1

Verts/ALE

EO

+

308, 233, 15

punkt 2

punkt

originaltexten

delad/ONU

ändrat muntligen

1

+

506, 22, 15

2

+

328, 205, 13

efter punkt 2

2

Verts/ALE

+

punkt 4

punkt

originaltexten

ONU

+

298, 201, 43

punkt 10

punkt

originaltexten

ONU

+

517, 26, 11

punkt 11

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

506, 22, 7

2

+

300, 237, 12

punkt 14

punkt

originaltexten

ONU

+

510, 30, 16

skäl A

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

skäl B

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

511, 36, 12

2

—

106, 436, 19

skäl F

punkt

originaltexten

ONU

+

469, 69, 15

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

301, 161, 102

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0330/2006

GUE/NGL

B6-0331/2006

ALDE

B6-0332/2006

Verts/ALE

B6-0333/2006

PSE

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkterna 10, 14 och slutlig omröstning

UEN: skäl F och punkt 4

Begäran om delad omröstning

UEN

Skäl B

Första delen: Hela texten utom orden ”såsom nyligen Belgien, Frankrike, Tyskland och Polen”

Andra delen: dessa ord

punkt 1

Första delen:”Europaparlamentet ... detta förslag”

Andra delen:”och att försöka ... förtecken”

Tredje delen:”Parlamentet uppmanar medlemsstaterna ... domstolen”

Fjärde delen:”och att senast ... 2000/43/EG”

punkt 2

Första delen:”Europaparlamentet ... rabbi i Polen”

Andra delen:”och de uttalanden ... jämlikhet”

punkt 11

Första delen: Hela texten utom orden ”av vilken vissa nyligen kommit i regeringsställning i Polen”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

Martine Roure, för PSE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 2, inledningen:

2.5 Europaparlamentet fördömer bestämt alla rasistiska och hatbetingade angrepp, uppmanar med kraft samtliga nationella myndigheter att göra allt i sin makt för att straffa de ansvariga och motverka straffrihet för dessa angrepp och uttrycker sin solidaritet med samtliga offer för sådana angrepp och deras familjer. Till sådana angrepp hör bl.a. följande:

[Texten som motsvarar strecksats 6 är struken]

Sophia in 't Veld lade fram följande muntliga ändringsförslag till skäl A:

A. Rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi och fientlighet mot zigenare grundar sig på irrationella orsaker och är ibland kopplade till social marginalisering, utslagning och arbetslöshet samt till en vägran att betrakta mångfalden i våra samhällen som en tillgång.

11.   Handeldvapen

Resolutionsförslag: B6-0334/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0334/2006




  (utskottet för utrikesfrågor) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0334/2006

(utskottet för utrikesfrågor)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

12.   Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS

Betänkande: Michael CRAMER (A6-0183/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 12 | 1 | IND/DEM | | — | |
| efter punkt 26 | 2 | IND/DEM | | — | |
| punkt 31 | 3 | IND/DEM | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 527, 13, 8 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 12

1

IND/DEM

—

efter punkt 26

2

IND/DEM

—

punkt 31

3

IND/DEM

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

527, 13, 8

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

13.   Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske

Betänkande: Seán Ó NEACHTAIN (A6-0141/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| titeln | 5 | PSE | | | se anmärkning under tabellen |
| efter punkt 4 | 6 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 14 | 8 | GUE/NGL | EO | — | 212, 306, 9 |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 18 | 2 | ALDE | EO | + | 289, 240, 9 |
| punkt | originaltexten | särsk. | | |
| punkt 19 | 3S | ALDE | | — | |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 20 | 9 | GUE/NGL | ONU | — | 212, 317, 4 |
| efter punkt 21 | 10 | GUE/NGL | ONU | — | 182, 359, 3 |
| efter punkt 26 | 11 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 28 | 4 | ALDE | | — | |
| skäl J | 1 | ALDE | EO | + | 311, 221, 6 |
| efter skäl N | 7 | GUE/NGL | ONU | — | 237, 290, 7 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

titeln

5

PSE

se anmärkning under tabellen

efter punkt 4

6

Verts/ALE

—

punkt 14

8

GUE/NGL

EO

—

212, 306, 9

punkt 15

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 18

2

ALDE

EO

+

289, 240, 9

punkt

originaltexten

särsk.

punkt 19

3S

ALDE

—

punkt 20

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 20

9

GUE/NGL

ONU

—

212, 317, 4

efter punkt 21

10

GUE/NGL

ONU

—

182, 359, 3

efter punkt 26

11

GUE/NGL

—

punkt 28

4

ALDE

—

skäl J

1

ALDE

EO

+

311, 221, 6

efter skäl N

7

GUE/NGL

ONU

—

237, 290, 7

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Ändringsförslag 5 hade förklarats otillåtligt, eftersom alla ändringar av en titel på ett initiativbetänkande måste godkännas av talmanskonferensen.

Talmanskonferensen hade vid sitt sammanträde den 14 juni 2006 beslutat att ändra titeln enligt följande: ”Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske”.

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkterna 15, 18, 19 [se ändringsförslag om strykning], 20

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 7, 9, 10

14.   Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004)

Betänkande: Herbert BÖSCH (A6-0185/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 28 | 1 | PSE | | + | |
| punkt 52 | 3 | PSE, Verts/ALE | | + | |
| punkt 53 | 4 | PSE, Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 64 | 6 | GUE/NGL | ONU | + | 455, 68, 5 |
| punkt 65 | 5 | PSE | | + | |
| punkt 69 | 2 | PSE | | + | |
| punkt 72 | punkt | originaltexten | ONU | + | 514, 3, 4 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 28

1

PSE

+

punkt 52

3

PSE, Verts/ALE

+

punkt 53

4

PSE, Verts/ALE

+

efter punkt 64

6

GUE/NGL

ONU

+

455, 68, 5

punkt 65

5

PSE

+

punkt 69

2

PSE

+

punkt 72

punkt

originaltexten

ONU

+

514, 3, 4

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 72

GUE/NGL: äf 6

15.   Östtimor

Resolutionsförslag: B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006, B6-0367/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0337/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| punkt 5 | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 46, 28, 0 |
| skäl E | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl G | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0337/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0359/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0362/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0364/2006 | | PPE-DE, PSE | | | |
| B6-0367/2006 | | UEN | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0337/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

punkt 5

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

punkt 7

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

46, 28, 0

skäl E

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl G

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0337/2006

Verts/ALE

B6-0359/2006

GUE/NGL

B6-0362/2006

ALDE

B6-0364/2006

PPE-DE, PSE

B6-0367/2006

UEN

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 7

Första delen: Hela texten utom ordet ”institutionell”

Andra delen: detta ord

Skäl G

Första delen: Hela texten utom orden ”och minister Ramos Horta har gjort på”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PSE: skäl E

Övrigt

Ana Maria Gomes lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 5:

5. Europaparlamentet betonar att den gradvisa minskningen under de senaste fyra åren av antalet personer i FN:s uppdrag i Östtimor måste vändas till en ökning. En FN-ledd polisstyrka bör snabbt sändas till landet för att hjälpa till att återupprätta stabiliteten (stryk: önskemål) och en fredsstyrka med FN:s mandat i enlighet med vad Östtimors myndigheter begärt den 13 juni 2006.

16.   Syrien

Resolutionsförslag: B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006, B6-0372/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0342/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | skäl D ändrat muntligen |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0342/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0350/2006 | | PSE | | | |
| B6-0360/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0365/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0370/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0372/2006 | | UEN | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0342/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

skäl D ändrat muntligen

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0342/2006

ALDE

B6-0350/2006

PSE

B6-0360/2006

GUE/NGL

B6-0365/2006

PPE-DE

B6-0370/2006

Verts/ALE

B6-0372/2006

UEN

Övrigt:

Tobias Pflüger lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl D:

D. Enligt uppgifter kom ett flertal aktivister från det civila samhället att arresteras och torteras i maj 2006 efter att de undertecknat en framställning till förmån för bättre relationer mellan Syrien och Libanon mot bakgrund av FN:s säkerhetsråds resolution 1680. Bland dessa personer märks framför allt juristen Anwar al Bunni och författaren Michel Kilo, liksom andra, såsom Khalil Hussein, dr Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud och Mahmoud Meri'i och nu senast Yasser Melhem och Omar Adlabi.

17.   Nordkorea

Resolutionsförslag: B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006, B6-0369/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0341/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 68, 2, 1 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0341/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0361/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0363/2006 | | PSE | | | |
| B6-0366/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0368/2006 | | IND/DEM | | | |
| B6-0369/2006 | | Verts/ALE | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0341/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

punkt 9

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

68, 2, 1

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0341/2006

ALDE

B6-0361/2006

GUE/NGL

B6-0363/2006

PSE

B6-0366/2006

PPE-DE

B6-0368/2006

IND/DEM

B6-0369/2006

Verts/ALE

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PSE

punkt 9

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar avtalet ... livsmedelsdistributionen i landet och”

Andra delen:”uppmanar Nordkoreas ... och polisen”

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 278

Ja-röster: 297

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Seeberg, Ventre, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 259

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berman, Kuc, Liberadzki, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 6

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

NI: Rivera

2.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 354

Ja-röster: 238

ALDE: Andria, Budreikaitė, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Ransdorf, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Gomes

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 287

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pannella, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hassi, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 40

ALDE: Cocilovo, Costa, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Grosch, Járóka, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat, Tabajdi

Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Flautre, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Özdemir, Onesta

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Cem Özdemir, Johannes Voggenhuber

Nej-röster:
  Ana Maria Gomes, Alyn Smith

3.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 319

Ja-röster: 255

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Lynne, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Schuth, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Gierek, Grech, Gröner, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Roure, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 274

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Kristovskis, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Nedlagda röster: 35

ALDE: Cavada, Gentvilas, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Varela Suanzes-Carpegna, Zieleniec

PSE: Hegyi

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Musumeci

Verts/ALE: Onesta

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Martine Roure, Alyn Smith

4.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 66

Ja-röster: 284

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Elles, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes

Nej-röster: 249

ALDE: Andria, Budreikaitė, Duff, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Gröner, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 32

ALDE: Onyszkiewicz

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote

PPE-DE: Bradbourn, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Groote, Hegyi

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Onesta

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Luca Romagnoli

5.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 355

Ja-röster: 216

ALDE: Andria, Budreikaitė, Harkin, Juknevičienė, Losco, Lynne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Corbey, Szejna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 309

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Nassauer, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Nedlagda röster: 36

ALDE: Cappato, Cavada, Onyszkiewicz

GUE/NGL: de Brún, Henin

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Gröner, Hegyi, Muscat

Verts/ALE: Jonckheer, Onesta

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Johannes Blokland, Cristobal Montoro Romero

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld, Marco Cappato

6.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 334

Ja-röster: 544

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 6

GUE/NGL: Ransdorf, Strož

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Mote

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Kozlík

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 335

Ja-röster: 108

ALDE: Mohácsi, Mulder, Samuelsen, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Hieronymi, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Rudi Ubeda, Vakalis

PSE: Capoulas Santos, Díez González, Gottardi, Maňka, Scheele, Sornosa Martínez

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 425

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Kozlík, Mölzer

PPE-DE: Fatuzzo, Gál

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Rosa Díez González

8.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 325

Ja-röster: 86

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Borghezio, Mussolini, Salvini, Speroni

PPE-DE: Mato Adrover, Seeberg

PSE: Corbey, Hasse Ferreira, Medina Ortega

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 462

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 8

ALDE: Toia

IND/DEM: Coûteaux, Goudin

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Fatuzzo

PSE: Chiesa

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Joel Hasse Ferreira

9.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 321/rev.

Ja-röster: 80

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berger, Chiesa, Corbey, Cottigny, Hänsch, Prets, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 474

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 4

IND/DEM: Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 329

Ja-röster: 108

ALDE: Davies, Harkin, Lynne, Ortuondo Larrea, Ries, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Wijkman

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Busquin, Cercas, Chiesa, Corbey, Désir, Díez González, Ettl, García Pérez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 445

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 11

ALDE: Cappato, Takkula

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez, Vanhecke

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 322/rev.

Ja-röster: 110

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Díez González, Ettl, García Pérez, Gruber, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Vincenzi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 450

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 12

ALDE: Takkula, Toia

IND/DEM: Batten, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  John Attard-Montalto

12.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 324/rev.

Ja-röster: 292

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 265

ALDE: Lambsdorff, Lynne, Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kozlík, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Kuc, Liberadzki, Locatelli, Öger, Sacconi, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 12

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 320

Ja-röster: 314

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Pęk, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Brepoels, Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Jałowiecki, Kamall, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Papastamkos, Pīks, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Weisgerber, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 225

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Takkula

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Liberadzki, Öger, Siwiec

UEN: Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Podkański, Vaidere

Nedlagda röster: 18

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Belet, Hennicot-Schoepges

PSE: Busquin, Hegyi

UEN: Kamiński, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

14.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 166

Ja-röster: 482

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 66

ALDE: Carlshamre

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Corbey, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Albertini

PSE: Rothe

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Alyn Smith

15.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 323

Ja-röster: 143

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

PPE-DE: Wijkman

PSE: Berger, Berlinguer, Bösch, Chiesa, Corbey, Hegyi, Prets, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 419

ALDE: Ries, Staniszewska, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 5

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Harald Ettl, Hans-Peter Martin

16.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 348

Ja-röster: 74

ALDE: Polfer

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Roithová

PSE: Jöns

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 492

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Nedlagda röster: 4

ALDE: Takkula, Toia

PPE-DE: Fatuzzo

PSE: Bullmann

17.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 356

Ja-röster: 237

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Kuc, Liberadzki, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Rühle, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 287

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Doyle, Duchoň, Fjellner, Fontaine, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hudghton, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes

Nedlagda röster: 50

ALDE: Cavada, Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Toussas

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Karatzaferis

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat

Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Schlyter

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  José Manuel García-Margallo y Marfil

18.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 357

Ja-röster: 257

ALDE: Andria, Carlshamre, Harkin, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 279

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Doyle, Duchoň, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Lagendijk, Smith, Staes

Nedlagda röster: 41

ALDE: Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi

Verts/ALE: Hudghton, Jonckheer, Onesta

19.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 42

Ja-röster: 518

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

ALDE: Andria, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bradbourn, Lamassoure, Langen, Lulling

PSE: Corbey

UEN: Kristovskis, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 27

ALDE: Costa

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Callanan, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 352

Ja-röster: 248

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Pistelli, Prodi, Resetarits, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Kuc, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 294

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Nedlagda röster: 34

ALDE: Cocilovo, Lynne

GUE/NGL: de Brún, Remek

IND/DEM: Coûteaux

NI: Le Rachinel, Martinez, Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Onesta

21.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 358

Ja-röster: 246

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 297

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Mölzer, Mussolini, Salvini

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gargani, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Staes

Nedlagda röster: 32

ALDE: Lynne, Takkula

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Pęk

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Le Rachinel, Martinez, Mote, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Alyn Smith

22.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 316

Ja-röster: 77

ALDE: Cappato, Carlshamre, Duff, Hall, Karim, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, de Villiers

NI: Dillen, Helmer, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Gklavakis, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Purvis, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Ford, Goebbels, Napoletano, Segelström, Westlund, Wynn

Verts/ALE: Hudghton, Kusstatscher, Lagendijk, Smith, Staes

Nej-röster: 452

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 44

ALDE: Cocilovo, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bradbourn, Daul, Descamps, De Veyrac, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Kamall, Lamassoure, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Pīks, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Sudre, Tannock, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasto, Wijkman

PSE: Busquin, Hegyi

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Glenis Willmott

Nej-röster:
  Simon Busuttil, David Casa, Patrick Louis, Philippe de Villiers, Avril Doyle

23.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 47

Ja-röster: 284

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Dillen

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Romeva i Rueda

Nej-röster: 262

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Remek, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hamon, Kuc, Muscat, Thomsen

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 28

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera

PPE-DE: Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Groote, Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Onesta

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Georgios Toussas, Britta Thomsen

24.   Betänkande Buzek A6-0202/2006

ändring 353

Ja-röster: 259

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Costa, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Lehideux, Losco, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Bullmann, Gebhardt, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Piecyk, Rothe, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 280

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux, Krupa

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Nedlagda röster: 38

ALDE: Cocilovo, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Liberadzki, Muscat

Verts/ALE: Aubert, Hudghton

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Avril Doyle

Nedlagda röster:
  Lívia Járóka

25.   Betänkande Buzek A6-0203/2006

ändring 24

Ja-röster: 395

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 119

ALDE: Carlshamre, Davies, Duff, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Coveney, McGuinness, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Corbey, Ettl, Falbr, Groote, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leinen, Moraes, Myller, Prets, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 21

ALDE: Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote

PPE-DE: Coelho, Freitas

PSE: Attard-Montalto, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Jens-Peter Bonde, Othmar Karas, Lilli Gruber

26.   Betänkande Buzek A6-0203/2006

ändring 27

Ja-röster: 93

ALDE: Carlshamre, Jäätteenmäki, Nicholson of Winterbourne, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Kaufmann, Liotard, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Fatuzzo, Gewalt, Seeberg, Škottová

PSE: Bösch, Bullmann, Casaca, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Hegyi, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Piecyk, Rothe, Scheele, Thomsen, Weiler

UEN: Foglietta, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 443

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro, Guidoni, Henin, Maštálka, Meijer, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 22

GUE/NGL: Markov, Portas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Coelho, Coveney, Freitas, Karas, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Sacconi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Lilli Gruber

27.   Betänkande Buzek A6-0203/2006

ändring 28

Ja-röster: 122

ALDE: Carlshamre, Lynne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Staniszewska

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Coveney, Doyle, García-Margallo y Marfil, Karas, McGuinness, Mitchell, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Bösch, Bullmann, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Liberadzki, Paasilinna, Piecyk, Rapkay, Rothe, Scheele, Skinner, Thomsen, Walter, Weiler

UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 431

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Guidoni, Portas

NI: Kozlík, Le Rachinel, Martinez

PPE-DE: Coelho, Freitas, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Leichtfried, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Betänkande Buzek A6-0203/2006

kommissionens förslag

Ja-röster: 457

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Flasarová, Guidoni, Henin, Meijer, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Nej-röster: 97

ALDE: Carlshamre, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Markov, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Karas, McGuinness, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Myller, Piecyk, Prets, Rothe, Scheele, Swoboda, Thomsen, Walter, Weiler

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Gollnisch, Mote

PPE-DE: Coveney, Mitchell, Nicholson, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Gill, Grech, Muscat, Rapkay

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Pierre Jonckheer

29.   Betänkande Costa A6-0194/2006

ändring 91

Ja-röster: 207

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 348

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ford, Leichtfried, Swoboda

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Cristobal Montoro Romero

30.   Betänkande Costa A6-0194/2006

ändring 88

Ja-röster: 78

ALDE: Nicholson of Winterbourne

IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Grabowska, Kristensen, Paasilinna, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter, Voggenhuber

Nej-röster: 470

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Hans-Peter Martin, Henrik Dam Kristensen

31.   Betänkande Costa A6-0194/2006

ändring 87

Ja-röster: 53

IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Ford

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 505

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Rivera, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

32.   Betänkande Costa A6-0194/2006

ändring 90

Ja-röster: 243

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ouzký, Ventre

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: La Russa, Maldeikis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 316

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 16

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Bill Newton Dunn

33.   Betänkande Langen A6-0200/2006

resolution

Ja-röster: 490

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mölzer, Mote

Nedlagda röster: 63

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Salvini, Schenardi

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher

34.   Gemensam resolution B6-0338/2006 - Det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland

ändring 7

Ja-röster: 167

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Stubb

PSE: Chiesa, Ilves, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 380

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 1/1

Ja-röster: 512

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 31

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Doorn, Kelam, Mayor Oreja, Oomen-Ruijten, Stevenson, Ulmer

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

PPE-DE: Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt, Ventre

PSE: Gierek

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Struan Stevenson

36.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 1/2

Ja-röster: 315

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Brepoels, Cederschiöld, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Járóka, McGuinness, Olajos, Őry, Patriciello, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer, Weisgerber

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 216

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell

PSE: Gierek, Peillon

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Piia-Noora Kauppi

37.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 1/3

Ja-röster: 485

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 54

GUE/NGL: de Brún, Liotard, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Gargani, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer, Vakalis, Ventre, Záborská

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 8

ALDE: Gibault

NI: Allister, Gollnisch, Kozlík

PPE-DE: Koch, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt

PSE: Gierek

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Eva-Britt Svensson

38.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 1/4

Ja-röster: 312

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Koch, McGuinness, Olajos, Őry, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 220

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 13

ALDE: Gibault, Toia

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell, Ventre

PSE: Gierek

39.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 2/1

Ja-röster: 506

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 22

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Garriga Polledo, Sonik, Ulmer, Záborská

UEN: Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 15

ALDE: Guardans Cambó

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Jałowiecki, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Posselt

PSE: dos Santos

UEN: Camre

40.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 2/2

Ja-röster: 328

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaubert, Grossetête, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Lulling, McGuinness, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Reul, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Sudre, Tannock, Toubon, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 205

ALDE: Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Dehaene, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Gottardi, Öger

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Bonde, Nattrass, Sinnott

NI: Claeys, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Casa, Járóka, Maat, Mitchell, Wijkman, Zieleniec

PSE: dos Santos

41.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 4

Ja-röster: 298

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Casini, Caspary, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, McGuinness, Mathieu, Mayer, Pack, Posdorf, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon, Vernola, Vlasto, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 201

ALDE: Jensen, Kułakowski, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 43

ALDE: Matsakis, Staniszewska

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Beazley, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Cederschiöld, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Freitas, Graça Moura, Hannan, Harbour, Jackson, Járóka, Kamall, Mitchell, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zieleniec, Zvěřina

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Daniel Caspary, Ryszard Czarnecki

Nedlagda röster:
  Anna Ibrisagic

42.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 10

Ja-röster: 517

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 26

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Březina, Gomolka, Hoppenstedt, Pack, Posdorf, Sonik, Wieland

UEN: Aylward, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 11

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Hybášková, Ibrisagic, Konrad

PSE: Gierek

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Anna Ibrisagic, Rainer Wieland

43.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 11/1

Ja-röster: 506

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 22

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Záborská

PSE: Dührkop Dührkop

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Lang

PPE-DE: Graça Moura, Konrad

PSE: Gierek

44.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 11/2

Ja-röster: 300

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Langen, McGuinness, Mathieu, Oomen-Ruijten, Rübig, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 237

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 12

ALDE: Gibault, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Graça Moura, Járóka, Mitchell, Wijkman

PSE: Gierek, Liberadzki

45.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

punkt 14

Ja-röster: 510

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 30

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Borghezio, Claeys, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

46.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

skäl B/1

Ja-röster: 511

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 36

ALDE: Deprez, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Losco, Toia

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Hudacký, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer

PSE: Batzeli, Cottigny, Douay, Jöns, Kindermann, Krehl, Leinen, Prets, Szejna

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

PSE: Gierek

UEN: Musumeci

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Brigitte Douay

47.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

skäl B/2

Ja-röster: 106

ALDE: Carlshamre, Susta

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kauppi, Pomés Ruiz

PSE: Cashman, Corbett, Ford, Gebhardt, Gill, Gröner, Groote, Hamon, Honeyball, Howitt, Kreissl-Dörfler, McAvan, Madeira, Martin David, Moraes, Moscovici, Öger, Pahor, Piecyk, Riera Madurell, Rocard, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 436

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gruber, Hänsch, Haug, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 19

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Brepoels, Járóka, Konrad, Wijkman

PSE: Bullmann, Ferreira Elisa, Gierek, Hegyi, Locatelli

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Jamila Madeira

48.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

skäl F

Ja-röster: 469

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 69

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Caspary, Gargani, Siekierski, Ulmer, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 15

ALDE: Costa, Staniszewska

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Sonik, Wortmann-Kool

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Daniel Caspary

49.   Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa

resolution

Ja-röster: 301

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Cederschiöld, Dehaene, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Járóka, Kauppi, Saïfi, Seeberg, Stubb, Vatanen, Ventre, Vernola, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 161

ALDE: Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Beazley, Böge, Bonsignore, Braghetto, Březina, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, Deß, Dombrovskis, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Handzlik, Hieronymi, Hudacký, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Ulmer, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 102

ALDE: Budreikaitė, Costa, Kułakowski, Laperrouze, Staniszewska, Takkula, Toia

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Sinnott

NI: Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Jackson, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Posdorf, Purvis, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Silva Peneda, Stevenson, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal

PSE: Gierek, Krehl, dos Santos

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Kathy Sinnott

Nej-röster:
  Othmar Karas

50.   Betänkande Cramer A6-0183/2006

resolution

Ja-röster: 527

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 13

ALDE: Cappato

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote

Verts/ALE: Özdemir, Romeva i Rueda

Nedlagda röster: 8

ALDE: Davies

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Allister

Verts/ALE: Evans Jill, Lucas

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Marco Cappato

51.   Betänkande O Neachtain A6-0141/2006

ändring 9

Ja-röster: 212

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 317

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, McAvan, Martin David, Pinior, Skinner, Thomsen, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 4

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

52.   Betänkande O Neachtain A6-0141/2006

ändring 10

Ja-röster: 182

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Evans Jill, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Lipietz, Lucas, Özdemir, Smith, Ždanoka

Nej-röster: 359

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jørgensen, Kristensen, McAvan, Martin David, Masip Hidalgo, Pinior, Scheele, Skinner, Thomsen, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes

Nedlagda röster: 3

NI: Allister, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

53.   Betänkande O Neachtain A6-0141/2006

ändring 7

Ja-röster: 237

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 290

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Christensen, Kristensen, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Musumeci, Pirilli, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 7

ALDE: Lambsdorff

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík

UEN: Camre, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Dan Jørgensen

54.   Betänkande Bösch A6-0185/2006

ändring 6

Ja-röster: 455

ALDE: Losco

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 68

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

UEN: Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 5

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík

UEN: Kamiński

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Henrik Dam Kristensen

55.   Betänkande Bösch A6-0185/2006

punkt 72

Ja-röster: 514

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Nej-röster: 3

NI: Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Mauro

Nedlagda röster: 4

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Kozlík

UEN: Kamiński

56.   Gemensam resolution B6-0341/2006 - Nordkorea

resolution

Ja-röster: 68

ALDE: Laperrouze, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Meijer

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Audy, Chmielewski, Daul, Deß, Elles, Gahler, Gál, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mayer, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Radwan, Sommer, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Bullmann, Carlotti, Casaca, Correia, Ettl, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Hasse Ferreira, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Sakalas, Scheele

UEN: Libicki, Maldeikis

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

Nedlagda röster: 1

GUE/NGL: Pflüger

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0264

Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0566) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0566) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0376/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0376/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0169/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0169/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0223

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets förordning (EEG) nr 1382/91 av den 21 maj 1991 om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (2) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter till kommissionen om mängden av och genomsnittspriserna på de fiskeriprodukter som landats på deras territorier. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets förordning (EEG) nr 1382/91 av den 21 maj 1991 om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (2) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter till kommissionen om mängden av och genomsnittspriserna på de fiskeriprodukter som landats på deras territorier.

| (2) | Erfarenheterna visar att analyserna av marknaden för fiskeriprodukter och andra ekonomiska analyser inte skulle påverkas negativt om det i gemenskapslagstiftningen fastslogs att uppgifterna skall lämnas in årligen i stället för varje månad. |
| --- | --- |

(2)

Erfarenheterna visar att analyserna av marknaden för fiskeriprodukter och andra ekonomiska analyser inte skulle påverkas negativt om det i gemenskapslagstiftningen fastslogs att uppgifterna skall lämnas in årligen i stället för varje månad.

| (3) | Analyserna skulle förbättras om uppgifterna fördelades efter flaggstaten på de fiskefartyg som genomfört landningarna. |
| --- | --- |

(3)

Analyserna skulle förbättras om uppgifterna fördelades efter flaggstaten på de fiskefartyg som genomfört landningarna.

| (4) | I förordning (EEG) nr 1382/91 fastställs en gräns för i vilken utsträckning stickprov får användas när insamling och sammanställning av uppgifter innebär en orimligt tung börda för vissa nationella myndigheter. För att förbättra och förenkla systemet för inlämning av uppgifter bör den förordningen ersättas med ett nytt instrument. Förordning (EEG) nr 1382/91 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EEG) nr 1382/91 fastställs en gräns för i vilken utsträckning stickprov får användas när insamling och sammanställning av uppgifter innebär en orimligt tung börda för vissa nationella myndigheter. För att förbättra och förenkla systemet för inlämning av uppgifter bör den förordningen ersättas med ett nytt instrument. Förordning (EEG) nr 1382/91 bör därför upphävas.

| (5) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam rättslig ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam rättslig ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (6) | Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) utgör en referensram för fiskeristatistiken. Där anges bl.a. att statistiken skall följa principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, relevans, kostnadseffektivitet, insynsskydd för statistiska uppgifter samt öppenhet. |
| --- | --- |

(6)

Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) utgör en referensram för fiskeristatistiken. Där anges bl.a. att statistiken skall följa principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, relevans, kostnadseffektivitet, insynsskydd för statistiska uppgifter samt öppenhet.

| (7) | Det är viktigt att denna förordning tillämpas enhetligt och att det därför föreskrivs ett gemenskapsförfarande som gör det möjligt att inom rimlig tid fastställa tillämpningsföreskrifter och genomföra de nödvändiga tekniska anpassningarna. |
| --- | --- |

(7)

Det är viktigt att denna förordning tillämpas enhetligt och att det därför föreskrivs ett gemenskapsförfarande som gör det möjligt att inom rimlig tid fastställa tillämpningsföreskrifter och genomföra de nödvändiga tekniska anpassningarna.

| (8) | Eftersom statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter är ett mycket viktigt verktyg vid förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken, är det lämpligt att åtgärderna för tillämpningen av denna förordning antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(8)

Eftersom statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter är ett mycket viktigt verktyg vid förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken, är det lämpligt att åtgärderna för tillämpningen av denna förordning antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | gemenskapsfiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av medlemsstaternas flagg och som är registrerat i gemenskapen, |
| --- | --- |

1.

gemenskapsfiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av medlemsstaternas flagg och som är registrerat i gemenskapen,

| 2. | Eftafiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av Eftaländernas flagg, eller som är registrerat i något av Eftaländerna, |
| --- | --- |

2.

Eftafiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av Eftaländernas flagg, eller som är registrerat i något av Eftaländerna,

| 3. | enhetsvärde:






  a) | värdet av de landade fiskeriprodukterna vid första försäljningen (i nationell valuta) dividerat med den landade kvantiteten (uttryckt i ton), eller |
| --- | --- | --- |

3.

enhetsvärde:

a)

värdet av de landade fiskeriprodukterna vid första försäljningen (i nationell valuta) dividerat med den landade kvantiteten (uttryckt i ton), eller

| b) | för fiskeriprodukter som inte säljs omgående, genomsnittspriset per ton i nationell valuta, uppskattat med lämplig metod. |
| --- | --- |

b)

för fiskeriprodukter som inte säljs omgående, genomsnittspriset per ton i nationell valuta, uppskattat med lämplig metod.

Artikel 2

Medlemsstaternas skyldigheter

1.   Varje år skall var och en av medlemsstaterna lämna in statistiska uppgifter till kommissionen över de fiskeriprodukter som landats inom det egna territoriet av gemenskaps- och Eftafiskefartyg (nedan kallade ”statistiska uppgifter”).

2.   I denna förordning anses följande fiskeriprodukter ha landats inom den uppgiftslämnande medlemsstatens territorium:

| a) | Produkter som landats av fiskefartyg eller andra delar av fiskeflottan i nationella hamnar inom gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Produkter som landats av fiskefartyg eller andra delar av fiskeflottan i nationella hamnar inom gemenskapen.

| b) | Produkter som landats av fiskefartyg från den uppgiftslämnande medlemsstaten i hamnar utanför gemenskapen och som omfattas av den T2M-blankett som återfinns i bilaga 43 till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5). |
| --- | --- |

b)

Produkter som landats av fiskefartyg från den uppgiftslämnande medlemsstaten i hamnar utanför gemenskapen och som omfattas av den T2M-blankett som återfinns i bilaga 43 till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5).

Artikel 3

Sammanställning av statistiska uppgifter

1.   De statistiska uppgifterna skall omfatta samtliga landningar som sker på ett nationellt territorium inom gemenskapen.

2.   Stickprov får användas om fullständig datainsamling på grund av särskilda strukturella egenskaper hos en viss sektor av en medlemsstats fiskerinäring skulle innebära merarbete för de nationella myndigheterna som inte står i rimlig proportion till sektorns betydelse.

Artikel 4

Statistiska uppgifter

De statistiska uppgifterna skall omfatta den totala mängden och enhetsvärden för de fiskeriprodukter som landats under referenskalenderåret.

I bilagorna II, III och IV finns variablerna för vilka statistiska uppgifter som skall lämnas in samt definitioner och relevanta klassificeringar.

Artikel 5

Inlämning av statistiska uppgifter

Medlemsstaterna skall lämna in de statistiska uppgifterna till kommissionen årsvis, i det format som anges i bilaga I och med de koder som anges i bilagorna II, III och IV.

De statistiska uppgifterna skall lämnas in senast sex månader efter referenskalenderårets slut.

Artikel 6

Metod

1.   Senast den ... (6) skall varje medlemsstat lämna in en detaljerad metodrapport till kommissionen, där det anges hur uppgifterna har samlats in och statistiken sammanställts. Rapporten skall innehålla en ingående beskrivning av eventuella stickprovsmetoder och en utvärdering av kvaliteten på de uppskattningar som gjorts.

2.   Kommissionen skall granska rapporterna och meddela sina slutsatser till relevant arbetsgrupp i den ständiga kommitté för jordbruksstatistik (nedan kallad ”kommittén”) som inrättades genom artikel 1 i rådets beslut 72/279/EEG (7).

3.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om alla ändringar i den information som redovisats enligt punkt 1 inom tre månader efter det att de har företagits. De skall också förse kommissionen med uppgifter om eventuella väsentliga förändringar i de insamlingsmetoder som använts.

Artikel 7

Övergångsperiod

För att införliva denna förordning kan medlemsstaterna i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 beviljas övergångsperioder på högst tre år räknat från ikraftträdandet.

Artikel 8

Undantag

1.   Om statistiken för en viss sektor av fiskerinäringen i en medlemsstat skulle vålla landets myndigheter merarbete som inte står i rimlig proportion till den sektorns betydelse, får ett undantag beviljas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 så att medlemsstaten kan utelämna statistiska uppgifter som omfattar den sektorn från de nationella statistiska uppgifter som lämnats in.

2.   Om en medlemsstat begär undantag enligt punkt 1 skall den till stöd för sin begäran tillhandahålla kommissionen en rapport om vilka svårigheter som uppstått vid tillämpningen av denna förordning på samtliga landningar på landets territorium.

Artikel 9

Uppdatering av bilagorna

Bilagorna skall anpassas tekniskt i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 10

Utvärdering

Senast den ... (8) och därefter vart tredje år skall kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om de statistiska uppgifter som har sammanställts i enlighet med denna förordning och särskilt om deras relevans och kvalitet. Rapporten skall även omfatta en analys av kostnadseffektiviteten i det system som använts för att samla in och bearbeta de statistiska uppgifterna, och den skall innehålla en redovisning av bästa praxis för att minska medlemsstaternas arbetsbörda och förbättra de statistiska uppgifternas användbarhet och kvalitet.

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 12

Upphävande

Förordning (EEG) nr 1382/91 upphör härmed att gälla.

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad ... i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 juni 2006.

1

(2)  EGT L 133, 28.5.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35).

5

(6)  12 månader efter att denna förordning har trätt i kraft.

6

(7)  EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

7

(8)  Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

8

BILAGA I

FORMAT FÖR DE STATISTISKA UPPGIFTER SOM LÄMNAS IN

Filformat för statistiska uppgifter

De statistiska uppgifterna skall lämnas in i en fil där varje post innehåller nedanstående fält. Fälten skall åtskiljas med ett kommatecken (”,”).

| Fält | Anmärkning | Bilaga |
| --- | --- | --- |
| Referensår | Fyrsiffrigt (t.ex. 2003) | |
| Uppgiftslämnande land | Treställig bokstavskod | Bilaga II |
| Art eller släkte | Internationell treställig bokstavskod (1) | — |
| Flaggstat | Treställig bokstavskod | Bilaga II |
| Produkttyp | | Bilaga III |
| Avsedd användning | | Bilaga IV |
| Mängd | Antal ton som landats
  (avrundat till en decimal) | |
| Enhetsvärde | I nationell valuta per ton | |

Fält

Anmärkning

Bilaga

Referensår

Fyrsiffrigt (t.ex. 2003)

Uppgiftslämnande land

Treställig bokstavskod

Bilaga II

Art eller släkte

Internationell treställig bokstavskod (1)

—

Flaggstat

Treställig bokstavskod

Bilaga II

Produkttyp

Bilaga III

Avsedd användning

Bilaga IV

Mängd

Antal ton som landats

(avrundat till en decimal)

Enhetsvärde

I nationell valuta per ton

Om mindre än 50 kg landats skall detta anges som ”0,0”.

---

(1)  Den fullständiga förteckningen över de internationella treställiga koderna över de olika arterna finns på FAO:s webbplats (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

BILAGA II

LANDSKODER

| Land | Kod |
| --- | --- |
| Belgien | BEL |
| Tjeckien | CZE |
| Danmark | DNK |
| Tyskland | DEU |
| Estland | EST |
| Grekland | GRC |
| Spanien | ESP |
| Frankrike | FRA |
| Irland | IRL |
| Italien | ITA |
| Cypern | CYP |
| Lettland | LVA |
| Litauen | LTU |
| Luxemburg | LUX |
| Ungern | HUN |
| Malta | MLT |
| Nederländerna | NLD |
| Österrike | AUT |
| Polen | POL |
| Portugal | PRT |
| Slovenien | SVN |
| Slovakien | SVK |
| Finland | FIN |
| Sverige | SWE |
| Storbritannien | GBR |
| Island | ISL |
| Norge | NOR |
| Övriga | OTH |

Land

Kod

Belgien

BEL

Tjeckien

CZE

Danmark

DNK

Tyskland

DEU

Estland

EST

Grekland

GRC

Spanien

ESP

Frankrike

FRA

Irland

IRL

Italien

ITA

Cypern

CYP

Lettland

LVA

Litauen

LTU

Luxemburg

LUX

Ungern

HUN

Malta

MLT

Nederländerna

NLD

Österrike

AUT

Polen

POL

Portugal

PRT

Slovenien

SVN

Slovakien

SVK

Finland

FIN

Sverige

SWE

Storbritannien

GBR

Island

ISL

Norge

NOR

Övriga

OTH

BILAGA III

KODER FÖR PRODUKTTYP

Del A

Förteckning

| Produkttyp | Kod |
| --- | --- |
| Färsk (ej preciserat) | 10 |
| Färsk (hel) | 11 |
| Färsk (rensad) | 12 |
| Färsk (stjärtar) | 13 |
| Färsk (filéer) | 14 |
| Färsk (rensad, utan huvud) | 16 |
| Färsk (levande) | 18 |
| Färsk (övrigt) | 19 |
| Fryst (ej preciserat) | 20 |
| Fryst (hel) | 21 |
| Fryst (rensad) | 22 |
| Fryst (stjärtar) | 23 |
| Fryst (filéer) | 24 |
| Fryst (ej filead) | 25 |
| Fryst (rensad, utan huvud) | 26 |
| Fryst (rensad (bläckfisk)) | 27 |
| Fryst (orensad (bläckfisk)) | 28 |
| Fryst (övrigt) | 29 |
| Saltad (ej preciserat) | 30 |
| Saltad (hel) | 31 |
| Saltad (rensad) | 32 |
| Saltad (filéer) | 34 |
| Saltad (rensad, utan huvud) | 36 |
| Saltad (övrigt) | 39 |
| Rökt | 40 |
| Kokt | 50 |
| Kokt (fryst och förpackad) | 60 |
| Torkad (ej preciserat) | 70 |
| Torkad (hel) | 71 |
| Torkad (rensad) | 72 |
| Torkad (filéer) | 74 |
| Torkad (rensad, utan huvud) | 76 |
| Torkad (flådd) | 77 |
| Torkad (övrigt) | 79 |
| Hel (ej preciserat) | 91 |
| Klor | 80 |
| Ägg | 85 |
| Okänd produkttyp | 99 |

Produkttyp

Kod

Färsk (ej preciserat)

10

Färsk (hel)

11

Färsk (rensad)

12

Färsk (stjärtar)

13

Färsk (filéer)

14

Färsk (rensad, utan huvud)

16

Färsk (levande)

18

Färsk (övrigt)

19

Fryst (ej preciserat)

20

Fryst (hel)

21

Fryst (rensad)

22

Fryst (stjärtar)

23

Fryst (filéer)

24

Fryst (ej filead)

25

Fryst (rensad, utan huvud)

26

Fryst (rensad (bläckfisk))

27

Fryst (orensad (bläckfisk))

28

Fryst (övrigt)

29

Saltad (ej preciserat)

30

Saltad (hel)

31

Saltad (rensad)

32

Saltad (filéer)

34

Saltad (rensad, utan huvud)

36

Saltad (övrigt)

39

Rökt

40

Kokt

50

Kokt (fryst och förpackad)

60

Torkad (ej preciserat)

70

Torkad (hel)

71

Torkad (rensad)

72

Torkad (filéer)

74

Torkad (rensad, utan huvud)

76

Torkad (flådd)

77

Torkad (övrigt)

79

Hel (ej preciserat)

91

Klor

80

Ägg

85

Okänd produkttyp

99

Del B

Kommentarer

1. Filéer: Fiskstycken utskurna parallellt med fiskens ryggrad och bestående av fiskens högra eller vänstra sida, förutsatt att huvud, inälvor, fenor (ryggfena, analfena, stjärtfena, bukfena och bröstfena) och ben (ryggrad, revben, bäckenben, skuldergördel osv.) har avlägsnats, och att fiskens båda sidor inte hänger ihop, t.ex. vid ryggen eller buken.

2. Hel fisk: Orensad fisk.

3. Rensad (bläckfisk): Bläckfisk där armar, huvud och inre organ avlägsnats.

4. Fryst fisk: Fisk som har frysts ned på ett sådant sätt att fiskens beskaffenhet bevaras genom att temperaturen sänks åtminstone till -18 °C och sedan förvaras vid en temperatur av -18 °C eller lägre.

5. Färsk fisk: Fisk som inte har konserverats, saltats eller frysts eller behandlats på annat sätt än att den har kylts ned. Den saluförs vanligen hel eller rensad.

6. Saltad fisk: Fisk, vanligen rensad och utan huvud, som förvaras i salt eller saltlake.

BILAGA IV

KODER FÖR FISKERIPRODUKTERNAS ANVÄNDNINGSOMRÅDEN

Del A

Förteckning

| Avsedd användning | Kod | De inlämnade uppgifternas art |
| --- | --- | --- |
| Livsmedel | 1 | Obligatoriska |
| Industriell användning | 2 | Obligatoriska |
| Dras tillbaka från marknaden | 3 | Frivilliga |
| Agn | 4 | Frivilliga |
| Djurfoder | 5 | Frivilliga |
| Avfall | 6 | Frivilliga |
| Avsedd användning okänd | 9 | Frivilliga |

Avsedd användning

Kod

De inlämnade uppgifternas art

Livsmedel

1

Obligatoriska

Industriell användning

2

Obligatoriska

Dras tillbaka från marknaden

3

Frivilliga

Agn

4

Frivilliga

Djurfoder

5

Frivilliga

Avfall

6

Frivilliga

Avsedd användning okänd

9

Frivilliga

Del B

Kommentarer

1. Livsmedel: Alla fiskeriprodukter som vid första försäljningen säljs som livsmedel eller som enligt ett kontrakt eller någon annan överenskommelse landas för att användas som livsmedel. Här ingår inte partier som är avsedda som livsmedel men som vid första försäljningen dras tillbaka från livsmedelsmarknaden på grund av marknadsförhållanden, hygienföreskrifter eller av liknande skäl.

2. Industriell användning: Alla fiskeriprodukter som landats för att omvandlas till fiskmjöl eller olja som djurfoder, och partier som inte säljs som livsmedel vid första försäljningen även om de ursprungligen var avsedda att användas som livsmedel.

3. Dras tillbaka från marknaden: De kvantiteter som ursprungligen var avsedda för livsmedel, men som vid första försäljningen dras tillbaka från marknaden på grund av marknadsförhållanden eller hygienföreskrifter eller av liknande skäl.

4. Agn: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda att användas som agn vid annat fiske. Ett exempel är det agn som används vid ytlångrevsfiske och spöfiske av tonfisk.

5. Djurfoder: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda för direkt utfodring av djur. Här ingår inte kvantiteter avsedda för bearbetning till fiskmjöl och fiskolja.

6. Avfall: Fisk eller delar av fisk som på grund av tillstånd skall förstöras redan före landningen.

7. Avsedd användning okänd: Kvantiteter av fisk som inte kan hänföras till någon av ovanstående kategorier.

P6_TA(2006)0265

Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0119) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0119) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 166.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 166.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0202/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0202/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0043

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166.1 i detta, och

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen har satt som
  mål
  att skapa det kunskapsbaserade samhället genom att utveckla kompetensen och
  stärka
  gemenskapens industri- och tjänstesektors
  vetenskapliga och tekniska bas
  för
  att säkerställa en stark konkurrenskraft. Gemenskapen skall i detta syfte
  erkänna forskarnas ansvar och oberoende i definitionen av de allmänna riktlinjerna för forskning vid kunskapens gränser och
  främja all den forskning som anses nödvändig, i synnerhet genom att uppmuntra företag, inbegripet små och medelstora företag, forskningscentra och universitet i sin verksamhet för forskning och teknisk utveckling
  , och prioritera sådana områden och projekt där europeiskt stöd och samarbete betyder särskilt mycket och tillför ett mervärde. Genom sitt stöd till forskning vid kunskapens gränser, till tillämpad forskning och till innovation vill gemenskapen främja synergieffekterna i europeisk forskning och på så sätt stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet. Detta kommer att bidra positivt till den sociala och ekonomiska utvecklingen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen har satt som
  mål
  att skapa det kunskapsbaserade samhället genom att utveckla kompetensen och
  stärka
  gemenskapens industri- och tjänstesektors
  vetenskapliga och tekniska bas
  för
  att säkerställa en stark konkurrenskraft. Gemenskapen skall i detta syfte
  erkänna forskarnas ansvar och oberoende i definitionen av de allmänna riktlinjerna för forskning vid kunskapens gränser och
  främja all den forskning som anses nödvändig, i synnerhet genom att uppmuntra företag, inbegripet små och medelstora företag, forskningscentra och universitet i sin verksamhet för forskning och teknisk utveckling
  , och prioritera sådana områden och projekt där europeiskt stöd och samarbete betyder särskilt mycket och tillför ett mervärde. Genom sitt stöd till forskning vid kunskapens gränser, till tillämpad forskning och till innovation vill gemenskapen främja synergieffekterna i europeisk forskning och på så sätt stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet. Detta kommer att bidra positivt till den sociala och ekonomiska utvecklingen i alla medlemsstater.

| (2) | Forskare måste uppmuntras att offentliggöra sina resultat och sprida vetenskapliga rön så att den kunskap som genereras av offentligt finansierad forskning verkligen sprids. Den forskning beträffandeinformations- och kommunikationsteknik (IKT) som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod” har i detta avseende visat sig framgångsrik för innovation och förstärkt samarbete. |
| --- | --- |

(2)

Forskare måste uppmuntras att offentliggöra sina resultat och sprida vetenskapliga rön så att den kunskap som genereras av offentligt finansierad forskning verkligen sprids. Den forskning beträffandeinformations- och kommunikationsteknik (IKT) som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod” har i detta avseende visat sig framgångsrik för innovation och förstärkt samarbete.

| (3) | Den centrala roll som forskningen
  har bekräftades
  av Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 som betonade kunskap och innovation som
  den viktigaste aspekten och som satte upp ett nytt strategiskt mål för nästa årtionde: att EU skall bli bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, full sysselsättning och fler och bättre arbetstillfällen samt en högre grad av social sammanhållning
  . |
| --- | --- |

(3)

Den centrala roll som forskningen
  har bekräftades
  av Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 som betonade kunskap och innovation som
  den viktigaste aspekten och som satte upp ett nytt strategiskt mål för nästa årtionde: att EU skall bli bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, full sysselsättning och fler och bättre arbetstillfällen samt en högre grad av social sammanhållning
  .

| (4) | Det sjunde ramprogrammet fyller en central funktion för att uppnå detta mål. Kunskapstriangeln - utbildning, forskning och innovation - är ett av de viktigaste redskapen för att uppnå detta. |
| --- | --- |

(4)

Det sjunde ramprogrammet fyller en central funktion för att uppnå detta mål. Kunskapstriangeln - utbildning, forskning och innovation - är ett av de viktigaste redskapen för att uppnå detta.

| (5) | Den centrala roll som kunskap och immateriella produkter spelar för skapandet av ekonomisk, social och kulturell välfärd erkändes också av Europeiska rådets möte i Lissabon. I det kunskapsbaserade samhället är innovations- och kunskapsproduktion, som inte nödvändigtvis sker uppifrån och ner, brett fördelad över hela samhället och i allt större utsträckning sker den genom processer som går nedifrån och upp. Det är gemenskapens mål att samla och stärka all denna forskningsoch innovationskapacitet. |
| --- | --- |

(5)

Den centrala roll som kunskap och immateriella produkter spelar för skapandet av ekonomisk, social och kulturell välfärd erkändes också av Europeiska rådets möte i Lissabon. I det kunskapsbaserade samhället är innovations- och kunskapsproduktion, som inte nödvändigtvis sker uppifrån och ner, brett fördelad över hela samhället och i allt större utsträckning sker den genom processer som går nedifrån och upp. Det är gemenskapens mål att samla och stärka all denna forskningsoch innovationskapacitet.

| (6) | Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002 fastslog, i linje med Lissabonstrategin, målet att öka det europeiska stödet till forskning och innovation till 3% av EU:s BNP, varav två tredjedelar bör komma från privata investeringar. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002 fastslog, i linje med Lissabonstrategin, målet att öka det europeiska stödet till forskning och innovation till 3% av EU:s BNP, varav två tredjedelar bör komma från privata investeringar.

| (7) | Många medlemsstater, och också den europeiska industrin, måste därför öka sina forskningsinsatser så att forskningsstödet i det sjunde ramprogrammet blir framgångsrikt. |
| --- | --- |

(7)

Många medlemsstater, och också den europeiska industrin, måste därför öka sina forskningsinsatser så att forskningsstödet i det sjunde ramprogrammet blir framgångsrikt.

| (8) | För att attrahera privata investeringar på ett effektivare sätt och se till att forskning och utveckling effektivt bidrar till att förbättra Europas konkurrenskraft bör lämpliga åtgärder vidtas inom det sjunde ramprogrammet för att i ett tidigt skede av forskningsprocessen skydda immateriella rättigheter. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag, som har färre kompletterande fördelar på en konkurrensutsatt marknad. |
| --- | --- |

(8)

För att attrahera privata investeringar på ett effektivare sätt och se till att forskning och utveckling effektivt bidrar till att förbättra Europas konkurrenskraft bör lämpliga åtgärder vidtas inom det sjunde ramprogrammet för att i ett tidigt skede av forskningsprocessen skydda immateriella rättigheter. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag, som har färre kompletterande fördelar på en konkurrensutsatt marknad.

| (9) | Det sjunde ramprogrammet måste sträva efter att, förutom att se till att den europeiska ekonomin är konkurrenskraftig genom ökade investeringar i vetenskap, garantera att vetenskaplig forskning som får stöd av EU om möjligt används för gemenskapens bästa, särskilt på områden där marknaden inte investerar. |
| --- | --- |

(9)

Det sjunde ramprogrammet måste sträva efter att, förutom att se till att den europeiska ekonomin är konkurrenskraftig genom ökade investeringar i vetenskap, garantera att vetenskaplig forskning som får stöd av EU om möjligt används för gemenskapens bästa, särskilt på områden där marknaden inte investerar.

| (10) | Skatteincitament kan utgöra ett lämpligt verktyg för att öka resurserna till europeisk forskning. |
| --- | --- |

(10)

Skatteincitament kan utgöra ett lämpligt verktyg för att öka resurserna till europeisk forskning.

| (11) | Det övergripande syftet med hela sjunde ramprogrammet måste vara att bidra till att göra EU till världsledande inom forskning. Ramprogrammet måste således vara starkt inriktat på att främja och investera i forskning av världsklass. Det är därför absolut nödvändigt att de särskilda programmen genomförs på basis av principerna om vetenskaplig excellens snarare än på basis av andra prioriteringar. Endast om man skapar möjligheter för den senaste forskningen kan EU bli världsledande inom forskning. |
| --- | --- |

(11)

Det övergripande syftet med hela sjunde ramprogrammet måste vara att bidra till att göra EU till världsledande inom forskning. Ramprogrammet måste således vara starkt inriktat på att främja och investera i forskning av världsklass. Det är därför absolut nödvändigt att de särskilda programmen genomförs på basis av principerna om vetenskaplig excellens snarare än på basis av andra prioriteringar. Endast om man skapar möjligheter för den senaste forskningen kan EU bli världsledande inom forskning.

| (12) | Europaparlamentet har flera gånger betonat vikten av forskning, teknisk utveckling och kunskapens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt
  , social välfärd och en sund miljö, särskilt i sin resolution av den 10 mars 2005 om vetenskap och teknik - politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen (4)
  . |
| --- | --- |

(12)

Europaparlamentet har flera gånger betonat vikten av forskning, teknisk utveckling och kunskapens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt
  , social välfärd och en sund miljö, särskilt i sin resolution av den 10 mars 2005 om vetenskap och teknik - politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen (4)
  .

| (13) | Gemenskapen bör fastställa de vetenskapliga och tekniska mål som skall uppnås under sjunde ramprogrammet för perioden 2007-2013 med beaktande av forskningsbehoven inom all gemenskapspolitik och med ett brett stöd från den europeiska industrin, forskarvärlden, universitet och andra berörda parter.
  När kommissionen 2011 lägger fram sitt förslag till översyn av budgetramen (enligt vad som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5)) bör den särskilt beakta, både på inkomst- och utgiftssidan, målen i Lissabonstrategin och detta skall återspeglas genom att sjunde ramprogrammet erhåller ytterligare finansiering. |
| --- | --- |

(13)

Gemenskapen bör fastställa de vetenskapliga och tekniska mål som skall uppnås under sjunde ramprogrammet för perioden 2007-2013 med beaktande av forskningsbehoven inom all gemenskapspolitik och med ett brett stöd från den europeiska industrin, forskarvärlden, universitet och andra berörda parter.
  När kommissionen 2011 lägger fram sitt förslag till översyn av budgetramen (enligt vad som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5)) bör den särskilt beakta, både på inkomst- och utgiftssidan, målen i Lissabonstrategin och detta skall återspeglas genom att sjunde ramprogrammet erhåller ytterligare finansiering.

| (14) | De europeiska tekniska plattformarna och de gemensamma teknikinitiativen är särskilt viktiga för industriforskningen. De europeiska tekniska plattformarna kan utvecklas till ett allmänt instrument för att främja europeisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(14)

De europeiska tekniska plattformarna och de gemensamma teknikinitiativen är särskilt viktiga för industriforskningen. De europeiska tekniska plattformarna kan utvecklas till ett allmänt instrument för att främja europeisk konkurrenskraft.

| (15) | I linje med dessa mål bör sjunde ramprogrammet bygga vidare på resultaten av sjätte ramprogrammet med sikte på inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och driva dem vidare mot utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa
  , så att Lissabonmålen kommer att uppnås i alla sektoriella politikområden inom gemenskapen
  . Av dessa mål är följande särskilt viktiga: |
| --- | --- |

(15)

I linje med dessa mål bör sjunde ramprogrammet bygga vidare på resultaten av sjätte ramprogrammet med sikte på inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och driva dem vidare mot utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa
  , så att Lissabonmålen kommer att uppnås i alla sektoriella politikområden inom gemenskapen
  . Av dessa mål är följande särskilt viktiga:

| (16) | Gränsöverskridande samarbete på alla nivåer inom EU bör stödjas. |
| --- | --- |

(16)

Gränsöverskridande samarbete på alla nivåer inom EU bör stödjas.

| (17) | Dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser bör ökas.
  Mot bakgrund av detta bör stöd till mer spekulativ grundforskning vara en självklar prioritering i sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

(17)

Dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser bör ökas.
  Mot bakgrund av detta bör stöd till mer spekulativ grundforskning vara en självklar prioritering i sjunde ramprogrammet.

| (18) | Den mänskliga potentialen inom forskning och teknik i Europa bör stärkas kvantitativt och kvalitativt.
  Bättre utbildning och tillgång till forskningsmöjligheter är de främsta medlen för att nå detta mål, bland annat genom ett väsentligt ökat kvinnligt deltagande i forskningen och genom att forskarnas rörlighet uppmuntras. Medlemsstaterna bör i detta syfte uppmanas att tillämpa den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka båda är viktiga för att skapa ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

(18)

Den mänskliga potentialen inom forskning och teknik i Europa bör stärkas kvantitativt och kvalitativt.
  Bättre utbildning och tillgång till forskningsmöjligheter är de främsta medlen för att nå detta mål, bland annat genom ett väsentligt ökat kvinnligt deltagande i forskningen och genom att forskarnas rörlighet uppmuntras. Medlemsstaterna bör i detta syfte uppmanas att tillämpa den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka båda är viktiga för att skapa ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet.

| (19) | Dialogen mellan vetenskap och samhälle i Europa bör stärkas för att utveckla en vetenskap och en forskningsagenda som bemöter medborgarnas oro, bland annat genom att främja kritiskt tänkande. Dialogens syfte är att återskapa allmänhetens förtroende för vetenskap. |
| --- | --- |

(19)

Dialogen mellan vetenskap och samhälle i Europa bör stärkas för att utveckla en vetenskap och en forskningsagenda som bemöter medborgarnas oro, bland annat genom att främja kritiskt tänkande. Dialogens syfte är att återskapa allmänhetens förtroende för vetenskap.

| (20) | Särskild uppmärksamhet bör riktas mot unga forskare och forskare i början av sin yrkesbana för att underlätta en vetenskaplig karriär under livets mest produktiva period och för att dessa forskare skall kunna spela en viktig roll i alla verksamheter inom det sjunde ramprogrammet. Unga forskare och forskare i början av sin yrkesbana bör vara en stark drivkraft för vetenskapen i Europa. Konkreta åtgärder bör i detta avseende vidtas i alla verksamheter inom de särskilda programmen: Samarbete, Idéer och Människor. |
| --- | --- |

(20)

Särskild uppmärksamhet bör riktas mot unga forskare och forskare i början av sin yrkesbana för att underlätta en vetenskaplig karriär under livets mest produktiva period och för att dessa forskare skall kunna spela en viktig roll i alla verksamheter inom det sjunde ramprogrammet. Unga forskare och forskare i början av sin yrkesbana bör vara en stark drivkraft för vetenskapen i Europa. Konkreta åtgärder bör i detta avseende vidtas i alla verksamheter inom de särskilda programmen: Samarbete, Idéer och Människor.

| (21) | Den innovativa aspekten i sjunde ramprogrammet är begreppet om en europeisk forskning ”vid kunskapens gränser” och att excellens är det vägledande kriteriet i detta sammanhang. Den mänskliga potential som EU förfogar över bör användas på bästa sätt. |
| --- | --- |

(21)

Den innovativa aspekten i sjunde ramprogrammet är begreppet om en europeisk forskning ”vid kunskapens gränser” och att excellens är det vägledande kriteriet i detta sammanhang. Den mänskliga potential som EU förfogar över bör användas på bästa sätt.

| (22) | Den
  överföringskapacitet för forskning, teknik och innovation
  som finns i Europa bör ökas och ett optimalt utnyttjande av den säkerställas
  genom en öppen innovationsstrategi för att stödja framväxten av en världsledande forskning i Europa. Befrielse från företagsskatt på sådant finansiellt stöd från gemenskapen som små och medelstora företag erhållit inom ramen för sjunde ramprogrammet skulle därför kunna diskuteras. |
| --- | --- |

(22)

Den
  överföringskapacitet för forskning, teknik och innovation
  som finns i Europa bör ökas och ett optimalt utnyttjande av den säkerställas
  genom en öppen innovationsstrategi för att stödja framväxten av en världsledande forskning i Europa. Befrielse från företagsskatt på sådant finansiellt stöd från gemenskapen som små och medelstora företag erhållit inom ramen för sjunde ramprogrammet skulle därför kunna diskuteras.

| (23) | Omsättningen av resultaten från högkvalitativ forskning i produkter, processer och tjänster måste stimuleras. |
| --- | --- |

(23)

Omsättningen av resultaten från högkvalitativ forskning i produkter, processer och tjänster måste stimuleras.

| (24) | Den vetenskapliga excellensen i projektförslagen bör vara det utslagsgivande kriteriet för att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen. |
| --- | --- |

(24)

Den vetenskapliga excellensen i projektförslagen bör vara det utslagsgivande kriteriet för att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen.

| (25) | Med hänsyn till det till fördraget fogade protokollet om djurskydd och djurens välfärd bör forskning om alternativa teststrategier, och särskilt metoder som inte innefattar djur inom alla forskningsområden, främjas och öka för att minska användningen av djur i forskning och tester så att användningen av djur till slut kan upphöra helt. |
| --- | --- |

(25)

Med hänsyn till det till fördraget fogade protokollet om djurskydd och djurens välfärd bör forskning om alternativa teststrategier, och särskilt metoder som inte innefattar djur inom alla forskningsområden, främjas och öka för att minska användningen av djur i forskning och tester så att användningen av djur till slut kan upphöra helt.

| (26) | För att uppnå dessa mål måste fyra typer av verksamhet främjas - gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman (Samarbete), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden (Idéer), stöd till enskilda forskare (Människor) och stöd till forskningskapacitet (Kapacitet). |
| --- | --- |

(26)

För att uppnå dessa mål måste fyra typer av verksamhet främjas - gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman (Samarbete), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden (Idéer), stöd till enskilda forskare (Människor) och stöd till forskningskapacitet (Kapacitet).

| (27) | Under Samarbete bör stöd ges till gränsöverskridande samarbete
  i lämplig
  omfattning i och utanför EU inom ett antal olika temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska,
  miljö- och folkhälsomässiga
  och industriella utmaningar skall kunna hanteras
  , allmänhetens intresse tillgodoses och utvecklingsländerna bistås. Så långt det är möjligt kommer detta program att vara flexibelt och tillåta uppdragsorientering som skär tvärsöver temaprioriteringar. För att se till att små och medelstora företags intressen tillgodoses i när de europeiska tekniska plattformarna genomför sina beslutsförfaranden bör de i sådana forum företrädas av både nationella och internationella representanter. Programmet bör också se till att EU kan behålla sin ledande position inom samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning när det gäller samspelet mellan ny teknik och människor och teknikens betydelse för den allmänna samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

(27)

Under Samarbete bör stöd ges till gränsöverskridande samarbete
  i lämplig
  omfattning i och utanför EU inom ett antal olika temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska,
  miljö- och folkhälsomässiga
  och industriella utmaningar skall kunna hanteras
  , allmänhetens intresse tillgodoses och utvecklingsländerna bistås. Så långt det är möjligt kommer detta program att vara flexibelt och tillåta uppdragsorientering som skär tvärsöver temaprioriteringar. För att se till att små och medelstora företags intressen tillgodoses i när de europeiska tekniska plattformarna genomför sina beslutsförfaranden bör de i sådana forum företrädas av både nationella och internationella representanter. Programmet bör också se till att EU kan behålla sin ledande position inom samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning när det gäller samspelet mellan ny teknik och människor och teknikens betydelse för den allmänna samhällsutvecklingen.

| (28) | Under Idéer bör verksamheten genomföras av ett europeiskt forskningsråd som bör vara mycket självständigt.
  Det är viktigt att på europeiska nivå utveckla en högkvalitativ forskning vid kunskapens gränser som uppvärderar och synliggör excellensen i Europa och höjer forskningsnivån i förhållande till den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna. Efter en inledande fas kommer Europeiska forskningsrådet att ha regelbundna kontakter med de europeiska institutionerna och forskarvärlden för att enas om en organisationsmetod som kan stödja Europeiska forskningsrådet i dess arbete och främja dess intressen i det offentliga livet. |
| --- | --- |

(28)

Under Idéer bör verksamheten genomföras av ett europeiskt forskningsråd som bör vara mycket självständigt.
  Det är viktigt att på europeiska nivå utveckla en högkvalitativ forskning vid kunskapens gränser som uppvärderar och synliggör excellensen i Europa och höjer forskningsnivån i förhållande till den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna. Efter en inledande fas kommer Europeiska forskningsrådet att ha regelbundna kontakter med de europeiska institutionerna och forskarvärlden för att enas om en organisationsmetod som kan stödja Europeiska forskningsrådet i dess arbete och främja dess intressen i det offentliga livet.

| (29) | Under Människor bör
  de mest begåvade personerna
  uppmuntras att slå in på forskarbanan
  ; enhetlighet i forskarnas metoder och utbildning bör främjas, inbegripet i de yrkeskompetenser som forskarna förvärvat; det bör säkerställas att
  europeiska forskare
  stannar
  i
  eller återvänder till
  Europa
  ; det bör göras lättare för forskare att gå över från offentliga till privata forskningsinstitut och tvärtom; och anslutningar bör göras för att locka
  forskare från hela världen till Europa.
  Särskilda insatser bör därför göras för att se till att examensbevis och yrkesmeriter som förvärvats inom gemenskapens territorium och i tredjeländer lättare skall bli ömsesidigt erkända. Det framgångsrika Marie Curie-programmet, som välkomnats av de sökande, bör drivas vidare med hjälp av befintliga instrument. Rörligheten för forskare i Europa bör prioriteras i syfte att säkra en omfattande spridning av kunskap och garantera att innovativ spetsforskning på olika områden får tillgång till engagerade och kompetenta forskare samt till ökade finansiella resurser. |
| --- | --- |

(29)

Under Människor bör
  de mest begåvade personerna
  uppmuntras att slå in på forskarbanan
  ; enhetlighet i forskarnas metoder och utbildning bör främjas, inbegripet i de yrkeskompetenser som forskarna förvärvat; det bör säkerställas att
  europeiska forskare
  stannar
  i
  eller återvänder till
  Europa
  ; det bör göras lättare för forskare att gå över från offentliga till privata forskningsinstitut och tvärtom; och anslutningar bör göras för att locka
  forskare från hela världen till Europa.
  Särskilda insatser bör därför göras för att se till att examensbevis och yrkesmeriter som förvärvats inom gemenskapens territorium och i tredjeländer lättare skall bli ömsesidigt erkända. Det framgångsrika Marie Curie-programmet, som välkomnats av de sökande, bör drivas vidare med hjälp av befintliga instrument. Rörligheten för forskare i Europa bör prioriteras i syfte att säkra en omfattande spridning av kunskap och garantera att innovativ spetsforskning på olika områden får tillgång till engagerade och kompetenta forskare samt till ökade finansiella resurser.

| (30) | Människor bör dessutom syfta till att stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa både kvalitativt och kvantitativt, bland annat genom att erkänna att arbetet som forskare utgör ett yrke. På detta sätt skulle man främja fortsatt excellens i grundforskningen och en enhetlig utveckling av den tekniska forskningen samtidigt som forskares mobilitet, både från och till Europa, skulle uppmuntras kraftigt. |
| --- | --- |

(30)

Människor bör dessutom syfta till att stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa både kvalitativt och kvantitativt, bland annat genom att erkänna att arbetet som forskare utgör ett yrke. På detta sätt skulle man främja fortsatt excellens i grundforskningen och en enhetlig utveckling av den tekniska forskningen samtidigt som forskares mobilitet, både från och till Europa, skulle uppmuntras kraftigt.

| (31) | Under Människor bör också barns nyfikenhet och intresse för vetenskap främjas i en omgivning som stimulerar nyfikenhet inför vetenskapen hos barn och ungdomar, genom att man lägger större vikt vid den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer (inklusive i skolan) samt främjar ungdomars intresse för och deltagande i vetenskaplig verksamhet. |
| --- | --- |

(31)

Under Människor bör också barns nyfikenhet och intresse för vetenskap främjas i en omgivning som stimulerar nyfikenhet inför vetenskapen hos barn och ungdomar, genom att man lägger större vikt vid den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer (inklusive i skolan) samt främjar ungdomars intresse för och deltagande i vetenskaplig verksamhet.

| (32) | Under Kapacitet bör användningen och utvecklingen av forskningsinfrastrukturer optimeras;
  förfarandena för tillträde till sjunde ramprogrammet bör förenklas; spridningen av information om åtgärderna inom sjunde ramprogrammet bör främjas;
  små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen bör stärkas; utvecklingen av regionala forskningsdrivna kluster
  med potential att bli världsledande
  bör stödjas; forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden bör frigöras; vetenskap och samhälle bör närma sig varandra
  genom integrering av forskning och spridning
  ; övergripande åtgärder bör vidtas för att stödja det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

(32)

Under Kapacitet bör användningen och utvecklingen av forskningsinfrastrukturer optimeras;
  förfarandena för tillträde till sjunde ramprogrammet bör förenklas; spridningen av information om åtgärderna inom sjunde ramprogrammet bör främjas;
  små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen bör stärkas; utvecklingen av regionala forskningsdrivna kluster
  med potential att bli världsledande
  bör stödjas; forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden bör frigöras; vetenskap och samhälle bör närma sig varandra
  genom integrering av forskning och spridning
  ; övergripande åtgärder bör vidtas för att stödja det internationella samarbetet.

| (33) | Gemensamma forskningscentret
  har det viktiga uppdraget att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU:s politik. Gemensamma forskningscentret bör ges kontinuerligt stöd för att det skall kunna fungera som ett referenscentrum för vetenskap och teknik i EU och vara oberoende av privata och nationella särintressen. Åtgärder bör vidtas för att se till att Gemensamma forskningscentret blir ett oberoende organ med vars hjälp gemenskapen kan bedöma risker för medborgarna, särskilt när det gäller miljörisker och livsmedelssäkerhet, och utföra energikonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

(33)

Gemensamma forskningscentret
  har det viktiga uppdraget att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU:s politik. Gemensamma forskningscentret bör ges kontinuerligt stöd för att det skall kunna fungera som ett referenscentrum för vetenskap och teknik i EU och vara oberoende av privata och nationella särintressen. Åtgärder bör vidtas för att se till att Gemensamma forskningscentret blir ett oberoende organ med vars hjälp gemenskapen kan bedöma risker för medborgarna, särskilt när det gäller miljörisker och livsmedelssäkerhet, och utföra energikonsekvensbedömningar.

| (34) | Kommissionen har vid flera tillfällen erkänt att regionerna spelar en viktig roll för genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, t.ex i sitt meddelande om det europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen har vid flera tillfällen erkänt att regionerna spelar en viktig roll för genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, t.ex i sitt meddelande om det europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen.

| (35) | Sjunde ramprogrammet kompletterar de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, särskilt dem som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö
  och bestämmelser om immateriella rättigheter. Vid sidan om stöd till forskningsprojekt, som utgör kärnan idet sjunde ramprogrammet, är det sålunda av största vikt att det stöder samordningen av nationella och regionala forskningsstrategier och forskningsprogram. Man bör betona de lokala myndigheternas viktiga bidrag till finansieringen av forskningen, och det sjunde ramprogrammet bör möjliggöra en förstärkning av synergieffekterna mellan de regionala strategierna och gemenskapens åtgärder. Kommissionens generaldirektorat för forskning ansvarar för att gemenskapens olika finansieringsprogram inklusive strukturfonderna, Europeiska utvecklingsfonden och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kompletterar varandra och ger upphov till synergieffekter. Sjunde ramprogrammet bör särskilt genom medlemsstaternas finansieringsprogram i de nyligen föreslagna innovationsdrivna strukturfonderna gynnas av ökad komplementaritet med strukturfonderna. |
| --- | --- |

(35)

Sjunde ramprogrammet kompletterar de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, särskilt dem som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö
  och bestämmelser om immateriella rättigheter. Vid sidan om stöd till forskningsprojekt, som utgör kärnan idet sjunde ramprogrammet, är det sålunda av största vikt att det stöder samordningen av nationella och regionala forskningsstrategier och forskningsprogram. Man bör betona de lokala myndigheternas viktiga bidrag till finansieringen av forskningen, och det sjunde ramprogrammet bör möjliggöra en förstärkning av synergieffekterna mellan de regionala strategierna och gemenskapens åtgärder. Kommissionens generaldirektorat för forskning ansvarar för att gemenskapens olika finansieringsprogram inklusive strukturfonderna, Europeiska utvecklingsfonden och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kompletterar varandra och ger upphov till synergieffekter. Sjunde ramprogrammet bör särskilt genom medlemsstaternas finansieringsprogram i de nyligen föreslagna innovationsdrivna strukturfonderna gynnas av ökad komplementaritet med strukturfonderna.

| (36) | Små och medelstora företag bör kunna delta på lämpligt sätt i alla åtgärder och program inom ramen för det sjunde ramprogrammet.
  Verksamheter för innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom det sjunde ramprogrammet bör
  eftersträva största möjliga synergieffekter och komplementaritet med dem
  som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation
  och med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder. Dessa synergieffekter kommer att tillgodose behovet av ett förstärkt och förenklat angreppssätt på forskningsfinansiering, vilket är av särskild vikt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(36)

Små och medelstora företag bör kunna delta på lämpligt sätt i alla åtgärder och program inom ramen för det sjunde ramprogrammet.
  Verksamheter för innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom det sjunde ramprogrammet bör
  eftersträva största möjliga synergieffekter och komplementaritet med dem
  som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation
  och med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder. Dessa synergieffekter kommer att tillgodose behovet av ett förstärkt och förenklat angreppssätt på forskningsfinansiering, vilket är av särskild vikt för små och medelstora företag.

| (37) | Det är därför viktigt att bättre skydda immaterialrätten och mer aktivt bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning på europeisk nivå, eftersom de allvarligt skadar europeiska små och medelstora företags innovationskapacitet. |
| --- | --- |

(37)

Det är därför viktigt att bättre skydda immaterialrätten och mer aktivt bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning på europeisk nivå, eftersom de allvarligt skadar europeiska små och medelstora företags innovationskapacitet.

| (38) | Skydd av immateriella rättigheter är en viktig aspekt vid utvecklingen av ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Den rättsliga grunden för Europeiska patentverket bör reformeras för att spegla förändringarna i de europeiska institutionerna och dess förfaranden bör förenklas genom ett enhetligt gemenskapspatent och i överensstämmelse med den princip som innebär att ensamrätt för att exploatera en uppfinning beviljas endast i utbyte mot, och i den utsträckning som det har utförts, en fullständig redovisning av uppfinningen. Den privata sektorns deltagande och det kommersiella utnyttjande av resultaten av vetenskaplig och teknisk forskning och innovation bör uppmuntras, men det måste finnas en balans mellan immateriella rättigheter och spridning av kunskap. |
| --- | --- |

(38)

Skydd av immateriella rättigheter är en viktig aspekt vid utvecklingen av ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Den rättsliga grunden för Europeiska patentverket bör reformeras för att spegla förändringarna i de europeiska institutionerna och dess förfaranden bör förenklas genom ett enhetligt gemenskapspatent och i överensstämmelse med den princip som innebär att ensamrätt för att exploatera en uppfinning beviljas endast i utbyte mot, och i den utsträckning som det har utförts, en fullständig redovisning av uppfinningen. Den privata sektorns deltagande och det kommersiella utnyttjande av resultaten av vetenskaplig och teknisk forskning och innovation bör uppmuntras, men det måste finnas en balans mellan immateriella rättigheter och spridning av kunskap.

| (39) | Nya särskilda forskningsprogram till förmån för små och medelstora företag bör fastställas. |
| --- | --- |

(39)

Nya särskilda forskningsprogram till förmån för små och medelstora företag bör fastställas.

| (40) | Det är viktigt att näringslivet deltar och att vetenskaplig kunskap och tekniska färdigheter utnyttjas kommersiellt för att garantera att sjunde ramprogrammet bidrar till att Lissabonmålen uppnås, särskilt ökad tillväxt och fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(40)

Det är viktigt att näringslivet deltar och att vetenskaplig kunskap och tekniska färdigheter utnyttjas kommersiellt för att garantera att sjunde ramprogrammet bidrar till att Lissabonmålen uppnås, särskilt ökad tillväxt och fler arbetstillfällen.

| (41) | Behovet av att fördubbla EU:s forskningsbudget är angeläget, med tanke på det breda stödet för en utökad räckvidd för ramprogrammets åtgärder, den hävstångseffekt som ramprogrammet har på nationella och privata investeringar, behovet av att göra det möjligt för gemenskapen att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar
  och att fullt ut utnyttja sina forskares potential utan någon form av särbehandling
  , den avgörande roll som gemenskapsstödet har för att göra det europeiska forskningssystemet mer ändamålsenligt och effektivt samt det bidrag ett utökat sjunde ramprogram
  ger till ansträngningarna att finna lösningar på klimatförändringar och hållbarhet, att förbättra den europeiska befolkningens hälsa samt att stärka Lissabonstrategin
   (6). |
| --- | --- |

(41)

Behovet av att fördubbla EU:s forskningsbudget är angeläget, med tanke på det breda stödet för en utökad räckvidd för ramprogrammets åtgärder, den hävstångseffekt som ramprogrammet har på nationella och privata investeringar, behovet av att göra det möjligt för gemenskapen att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar
  och att fullt ut utnyttja sina forskares potential utan någon form av särbehandling
  , den avgörande roll som gemenskapsstödet har för att göra det europeiska forskningssystemet mer ändamålsenligt och effektivt samt det bidrag ett utökat sjunde ramprogram
  ger till ansträngningarna att finna lösningar på klimatförändringar och hållbarhet, att förbättra den europeiska befolkningens hälsa samt att stärka Lissabonstrategin
   (6).

| (42) | Med tanke på översynen efter halva tiden av användningen av nya instrument i sjätte ramprogrammet och femårsutvärderingen av ramprogrammet har ett nytt tillvägagångssätt utformats som bör göra det möjligt att lättare, effektivare och på ett mer flexibelt sätt uppnå de politiska målen för EU:s forskningspolitik. I detta syfte bör ett antal enklare ”finansieringsmetoder” med större flexibilitet och frihet användas för stöd till de olika åtgärderna, var för sig eller tillsammans
  och deltagarna bör få större självständighet beträffande förvaltningen. Dessa enklare ”finansieringsmetoder” bör omfatta regler (såsom minimibelopp för vissa utgiftsposter) som är ägnade att minska eventuella obalanser. Deltagarna i sjunde ramprogrammet bör tillåtas medverka vid val av instrument och garanteras större självständighet beträffande förvaltningen. |
| --- | --- |

(42)

Med tanke på översynen efter halva tiden av användningen av nya instrument i sjätte ramprogrammet och femårsutvärderingen av ramprogrammet har ett nytt tillvägagångssätt utformats som bör göra det möjligt att lättare, effektivare och på ett mer flexibelt sätt uppnå de politiska målen för EU:s forskningspolitik. I detta syfte bör ett antal enklare ”finansieringsmetoder” med större flexibilitet och frihet användas för stöd till de olika åtgärderna, var för sig eller tillsammans
  och deltagarna bör få större självständighet beträffande förvaltningen. Dessa enklare ”finansieringsmetoder” bör omfatta regler (såsom minimibelopp för vissa utgiftsposter) som är ägnade att minska eventuella obalanser. Deltagarna i sjunde ramprogrammet bör tillåtas medverka vid val av instrument och garanteras större självständighet beträffande förvaltningen.

| (43) | Med beaktande av de administrativa villkoren för deltagande är det mycket viktigt för deltagarna att man inför snabba förfaranden för beslutsfattande, ingående av avtal och utbetalning samt garanterar öppenhet, operativ effektivitet och klarhet med avseende på rättsliga bestämmelser och gemenskapens finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

(43)

Med beaktande av de administrativa villkoren för deltagande är det mycket viktigt för deltagarna att man inför snabba förfaranden för beslutsfattande, ingående av avtal och utbetalning samt garanterar öppenhet, operativ effektivitet och klarhet med avseende på rättsliga bestämmelser och gemenskapens finansiella åtaganden.

| (44) | Gemenskapens behörighet på områdena för forskning och teknisk utveckling fastställs i artiklarna 163-167 i fördraget. I dessa bestämmelser anges det bl.a. att gemenskapen skall komplettera den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna för att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens industri, främja utvecklingen av den internationella konkurrensförmågan och underlätta forskningsinsatserna. |
| --- | --- |

(44)

Gemenskapens behörighet på områdena för forskning och teknisk utveckling fastställs i artiklarna 163-167 i fördraget. I dessa bestämmelser anges det bl.a. att gemenskapen skall komplettera den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna för att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens industri, främja utvecklingen av den internationella konkurrensförmågan och underlätta forskningsinsatserna.

| (45) | Gemenskapens behörighet på forskningsområdet kompletterar därmed medlemsstaternas behörighet, och gemenskapen bör använda sig av denna kompletterande behörighet främst för åtgärder för ekonomiskt stöd och/eller icke-bindande samordning eller för att stödja eller komplettera de nationella åtgärderna. Den kan aldrig, inte ens indirekt, ta sig uttryck i en harmonisering av de nationella bestämmelserna. |
| --- | --- |

(45)

Gemenskapens behörighet på forskningsområdet kompletterar därmed medlemsstaternas behörighet, och gemenskapen bör använda sig av denna kompletterande behörighet främst för åtgärder för ekonomiskt stöd och/eller icke-bindande samordning eller för att stödja eller komplettera de nationella åtgärderna. Den kan aldrig, inte ens indirekt, ta sig uttryck i en harmonisering av de nationella bestämmelserna.

| (46) | Genomförandet av sjunde ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget. |
| --- | --- |

(46)

Genomförandet av sjunde ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

| (47) | Gemenskapen har ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att
  dra största möjliga nytta av forsknings- och utvecklingsverksamhetens internationalisering, bidra till produktionen av globala kollektiva nyttigheter och
  ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden. |
| --- | --- |

(47)

Gemenskapen har ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att
  dra största möjliga nytta av forsknings- och utvecklingsverksamhetens internationalisering, bidra till produktionen av globala kollektiva nyttigheter och
  ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden.

| (48) | Det finns redan en avsevärd mängd vetenskaplig kunskap som på ett drastiskt sätt kan förbättra livet för människorna i utvecklingsländerna; det sjunde ramprogrammet bör i så långt det är möjligt bidra till att millennieutvecklingsmålen uppnås senast 2015. |
| --- | --- |

(48)

Det finns redan en avsevärd mängd vetenskaplig kunskap som på ett drastiskt sätt kan förbättra livet för människorna i utvecklingsländerna; det sjunde ramprogrammet bör i så långt det är möjligt bidra till att millennieutvecklingsmålen uppnås senast 2015.

| (49) | Att de mindre utvecklade regionerna i EU deltar och att resultaten av forskning och teknisk utveckling får en större spridning är mycket viktigt för den europeiska konkurrenskraften, överbryggandet av den tekniska klyftan och för den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

(49)

Att de mindre utvecklade regionerna i EU deltar och att resultaten av forskning och teknisk utveckling får en större spridning är mycket viktigt för den europeiska konkurrenskraften, överbryggandet av den tekniska klyftan och för den sociala sammanhållningen.

| (50) | Sjunde ramprogrammet bör bidra till att främja
  tillväxt,
  hållbar utveckling och miljöskydd
  och särskilt till att tackla problemet med klimatförändringar och de allt allvarligare extrema väderleksförhållanden som följer därav
  . |
| --- | --- |

(50)

Sjunde ramprogrammet bör bidra till att främja
  tillväxt,
  hållbar utveckling och miljöskydd
  och särskilt till att tackla problemet med klimatförändringar och de allt allvarligare extrema väderleksförhållanden som följer därav
  .

| (51) | All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för sjunde ramprogram bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik beaktas och kommer att beaktas.
  Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning, ärftliga förändringar av människors arvsmassa eller skapande av mänskliga embryon enbart för produktion av stamceller bör inte finansieras inom sjunde ramprogrammet. Forskning om användning av mänskliga stamceller kan komma att finansieras inom sjunde ramprogrammet beroende dels på innehållet i forskningsförslaget, dels på lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för sjunde ramprogram bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik beaktas och kommer att beaktas.
  Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning, ärftliga förändringar av människors arvsmassa eller skapande av mänskliga embryon enbart för produktion av stamceller bör inte finansieras inom sjunde ramprogrammet. Forskning om användning av mänskliga stamceller kan komma att finansieras inom sjunde ramprogrammet beroende dels på innehållet i forskningsförslaget, dels på lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna.

| (52) | Inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer man
  med lämpliga åtgärder
  att
  aktivt främja
  kvinnors roll inom vetenskap och forskning i syfte att
  uppmuntra fler kvinnor att engagera sig i denna miljö, inte minst genom att vidta åtgärder för att skapa en balans mellan arbete och familj, varvid barnomsorg bör säkerställas i enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona. Vidare bör lämpliga forsknings teman väljas för att bidra till att uppnå full jämställdhet på alla områden i samhälls- och arbetslivet. |
| --- | --- |

(52)

Inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer man
  med lämpliga åtgärder
  att
  aktivt främja
  kvinnors roll inom vetenskap och forskning i syfte att
  uppmuntra fler kvinnor att engagera sig i denna miljö, inte minst genom att vidta åtgärder för att skapa en balans mellan arbete och familj, varvid barnomsorg bör säkerställas i enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona. Vidare bör lämpliga forsknings teman väljas för att bidra till att uppnå full jämställdhet på alla områden i samhälls- och arbetslivet.

| (53) | Ansökningsomgångar enligt sjunde ramprogrammet kan offentliggöras så tidigt som ett år innan beslut om ansökningsomgången antas, under förutsättning att medel finns tillgängliga påföljande år. Oberoende av tidpunkten för offentliggörandet av ansökningsomgången och utan att artikel 115 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) påverkas bör alla kriterier som tillämpas för tilldelning av stöd (särskilt kriterierna för uteslutning i artiklarna 93 och 94 i den förordningen) anges i ansökningsomgången, där hänvisning till standarder kan ingå. Kriterierna, i den lydelse de hade vid tidpunkten för offentliggörandet av ansökningsomgången, bör vara bindande under hela ansökningsomgången. |
| --- | --- |

(53)

Ansökningsomgångar enligt sjunde ramprogrammet kan offentliggöras så tidigt som ett år innan beslut om ansökningsomgången antas, under förutsättning att medel finns tillgängliga påföljande år. Oberoende av tidpunkten för offentliggörandet av ansökningsomgången och utan att artikel 115 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) påverkas bör alla kriterier som tillämpas för tilldelning av stöd (särskilt kriterierna för uteslutning i artiklarna 93 och 94 i den förordningen) anges i ansökningsomgången, där hänvisning till standarder kan ingå. Kriterierna, i den lydelse de hade vid tidpunkten för offentliggörandet av ansökningsomgången, bör vara bindande under hela ansökningsomgången.

| (54) | Lämpliga åtgärder -
  som står i proportion till gemenskapens finansiella intressen och medför minsta möjliga byråkrati
  - bör vidtas för att
  kontrollera dels hur effektivt det beviljade stödet är, dels hur effektivt medlen används och för att
  förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10). |
| --- | --- |

(54)

Lämpliga åtgärder -
  som står i proportion till gemenskapens finansiella intressen och medför minsta möjliga byråkrati
  - bör vidtas för att
  kontrollera dels hur effektivt det beviljade stödet är, dels hur effektivt medlen används och för att
  förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10).

| (55) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av sjunde ramprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att
  det samtidigt är rättsligt säkert och tillgängligt
  för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att se till att förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och kraven på förenkling och bättre lagstiftning efterlevs.
  De förenklade förfaranden som används för att genomföra sjunde ramprogrammet kommer att bidra till att genomförandebestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [.../...] av den [...] om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (11) (reglerna för deltagande). |
| --- | --- |

(55)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av sjunde ramprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att
  det samtidigt är rättsligt säkert och tillgängligt
  för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att se till att förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och kraven på förenkling och bättre lagstiftning efterlevs.
  De förenklade förfaranden som används för att genomföra sjunde ramprogrammet kommer att bidra till att genomförandebestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [.../...] av den [...] om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (11) (reglerna för deltagande).

| (56) | Av lämplighetsskäl och i linje med föregående skäl är det viktigt att reglerna för deltagande helt och fullt återspeglar den anda av förenkling som legat till grund för utformandet av detta beslut. Förenkling är grundläggande för att alla berörda parter skall få tillgång till sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

(56)

Av lämplighetsskäl och i linje med föregående skäl är det viktigt att reglerna för deltagande helt och fullt återspeglar den anda av förenkling som legat till grund för utformandet av detta beslut. Förenkling är grundläggande för att alla berörda parter skall få tillgång till sjunde ramprogrammet.

| (57) | Organ som beviljar ekonomiskt stöd bör i samarbete inrätta ett gemensamt organ som skall ha till uppgift att informera och ge råd till de sökande. Framför allt bör detta organ fastställa gemensamma standarder för ansökningshandlingarna för liknande stöd, bevaka att ansökningshandlingarna är läsliga och inte alltför omfattande, informera potentiella sökande (särskilt genom seminarier och tillhandahållande av vägledningar) och förvalta en databas där kommissionen registrerar sökande. |
| --- | --- |

(57)

Organ som beviljar ekonomiskt stöd bör i samarbete inrätta ett gemensamt organ som skall ha till uppgift att informera och ge råd till de sökande. Framför allt bör detta organ fastställa gemensamma standarder för ansökningshandlingarna för liknande stöd, bevaka att ansökningshandlingarna är läsliga och inte alltför omfattande, informera potentiella sökande (särskilt genom seminarier och tillhandahållande av vägledningar) och förvalta en databas där kommissionen registrerar sökande.

| (58) | Tilldelningsförfarandet bör i princip delas upp i flera steg; det första steget är en snabb bedömning av godtagbara ansökningar. Om det redan på det här stadiet visar sig att en ansökan inte kommer att kunna tillstyrkas, bör den sökande upplysas om detta i enlighet med artikel 116.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Varje efterföljande steg i förfarandet måste tydligt skiljas från det tidigare steget, särskilt när det gäller omfattning och innehåll för de underlag som den sökande skall lämna in. Om en sökande skall lämna in en viss handling bör detta endast krävas en gång per förfarande. När informationen har samlats in bör den lagras i en databas i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 109a i den förordningen. Syftet är att snabbt kunna avsluta förfarandet. Utan hinder av principerna i artikel 109.1 i den förordningen bör utanordnaren genom hela förfarandet se till att de krav som ställs på sökanden i form av publikationer, dokumentation och andra obligatoriska underlag inte är oproportionerligt stora i förhållande till stödets storlek. |
| --- | --- |

(58)

Tilldelningsförfarandet bör i princip delas upp i flera steg; det första steget är en snabb bedömning av godtagbara ansökningar. Om det redan på det här stadiet visar sig att en ansökan inte kommer att kunna tillstyrkas, bör den sökande upplysas om detta i enlighet med artikel 116.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Varje efterföljande steg i förfarandet måste tydligt skiljas från det tidigare steget, särskilt när det gäller omfattning och innehåll för de underlag som den sökande skall lämna in. Om en sökande skall lämna in en viss handling bör detta endast krävas en gång per förfarande. När informationen har samlats in bör den lagras i en databas i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 109a i den förordningen. Syftet är att snabbt kunna avsluta förfarandet. Utan hinder av principerna i artikel 109.1 i den förordningen bör utanordnaren genom hela förfarandet se till att de krav som ställs på sökanden i form av publikationer, dokumentation och andra obligatoriska underlag inte är oproportionerligt stora i förhållande till stödets storlek.

| (59) | De funktioner och uppgifter som kommissionen föreslagit för de nya genomförandeorganen vad gäller administrationen och förvaltningen av rörlighet och de särskilda stödåtgärderna för små och medelstora företag är tydligt definierade i reglerna för deltagande. |
| --- | --- |

(59)

De funktioner och uppgifter som kommissionen föreslagit för de nya genomförandeorganen vad gäller administrationen och förvaltningen av rörlighet och de särskilda stödåtgärderna för små och medelstora företag är tydligt definierade i reglerna för deltagande.

| (60) | I denna rättsakt fastställs, för hela den tid programmet pågår, en budgetram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 under budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(60)

I denna rättsakt fastställs, för hela den tid programmet pågår, en budgetram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 under budgetförfarandet.

| (61) | Eftersom målet för de åtgärder som i enlighet med artikel 163 i fördraget skall vidtas för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle och en kunskapsbaserad ekonomi i Europa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå
  genom ett förstärkt partnerskap med de europeiska regionerna
  , kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål, |
| --- | --- |

(61)

Eftersom målet för de åtgärder som i enlighet med artikel 163 i fördraget skall vidtas för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle och en kunskapsbaserad ekonomi i Europa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå
  genom ett förstärkt partnerskap med de europeiska regionerna
  , kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av ramprogrammet

Ett ramprogram för gemenskapens verksamhet på området för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, nedan kallat ”sjunde ramprogrammet”, upprättas härmed för perioden 1 januari 2007-31 december 2013.

Artikel 2

Mål och verksamhet

(1)   Stöd från sjunde ramprogrammet skall utgå för de verksamheter som anges i punkterna 2-5. Målen och de allmänna riktlinjerna för dessa verksamheter beskrivs i bilaga I.

(2)   Samarbete: Stöd ges till alla typer av forskningsåtgärder som genomförs inom ramen för gränsöverskridande samarbete på följande temaområden:

| (a) | Hälsa. |
| --- | --- |

(a)

Hälsa.

| (b) | Livsmedel, jordbruk och bioteknik. |
| --- | --- |

(b)

Livsmedel, jordbruk och bioteknik.

| (c) | Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven. |
| --- | --- |

(c)

Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven.

| (d) | Informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

(d)

Informations- och kommunikationsteknik.

| (e) | Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. |
| --- | --- |

(e)

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik.

| (f) | Energi. |
| --- | --- |

(f)

Energi.

| (g) | Miljö (inbegripet klimatförändringar). |
| --- | --- |

(g)

Miljö (inbegripet klimatförändringar).

| (h) | Transport (inbegripet flygteknik). |
| --- | --- |

(h)

Transport (inbegripet flygteknik).

| (i) | Samhällsvetenskap och humaniora. |
| --- | --- |

(i)

Samhällsvetenskap och humaniora.

| (j) | Säkerhetsforskning. |
| --- | --- |

(j)

Säkerhetsforskning.

| (k) | Rymdforskning. |
| --- | --- |

(k)

Rymdforskning.

(3)   Idéer: Stöd ges till forskardriven forskning som utförs inom alla områden av enskilda forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.

(4)   Människor: Den mänskliga potentialen för forskning
  , teknisk utveckling och entreprenörskap
  i Europa skall stärkas kvantitativt och kvalitativt
  och stöd skall ges till ökad rörlighet för forskare i Europa
  .

(5)   Kapacitet: Stöd till de huvudaspekter som rör kapaciteten hos europeisk forskning och innovation som t.ex. forskningsinfrastruktur; regionala forskningsdrivna kluster; utveckling av hela forskningspotentialen i gemenskapens konvergensregioner och yttersta randområden; forskning till förmån för små och medelstora företag; frågor i samband med vetenskapen i samhället; övergripande internationellt samarbete.

(6)   Stöd från sjunde ramprogrammet skall även utgå för de icke-nukleära direkta vetenskapliga och tekniska åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) enligt definitionen i bilaga I.

Artikel 3

Särskilda program

Sjunde ramprogrammet skall genomföras med hjälp av särskilda program. I dessa program skall det fastställas exakta mål samt närmare villkor för genomförandet
  i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
  .

Artikel 4

Högsta totalbelopp och andelar av anslaget för varje program

1.   Det
  vägledande
  högsta totalbeloppet för gemenskapens finansiella deltagande i sjunde ramprogrammet skall uppgå till
  50 524 000 000 EUR för sjuårsperioden från och med den 1 januari 2007
  . Detta belopp skall fördelas på de verksamheter och åtgärder som avses i artikel 2.2-2.6 enligt följande (miljoner euro):

| Samarbete | 32 492 |
| --- | --- |
| Idéer | 7 560 |
| Människor | 4 777 |
| Kapacitet | 3 944 |
| Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder | 1 751 |

Samarbete

32 492

Idéer

7 560

Människor

4 777

Kapacitet

3 944

Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder

1 751

2.   Den preliminära fördelningen mellan temaområdena för varje verksamhet som avses i punkt 1 fastställs i bilaga II.

3.   Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i det sjunde ramprogrammet fastställs i bilaga III.

4.
     
  Dessa belopp skall justeras när budgetramen ses över i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

5.
     
  Kommissionen skall i förväg informera budgetmyndigheten om den avser att avvika från den fördelning av utgifter som anges i anmärkningarna och i bilagan till Europeiska unionens årliga allmänna budget.

Artikel 5

Skydd av gemenskapernas finansiella intressen

För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 gälla vid varje överträdelse av gemenskapslagstiftningen, även av kontraktsskyldigheter som fastställts på grundval av programmet, på grund av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet, som har lett till eller skulle leda till skada för Europeiska unionens allmänna budget eller för de budgetar som förvaltas av dem, till följd av en omotiverad utgift.

Artikel 6

Etiska principer

1.
     All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer

2.
     
  Följande forskningsområden får inte finansieras inom det sjunde ramprogrammet:

| — | Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktiva ändamål. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktiva ändamål.

| — | Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga.

| — | Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, bland annat med hjälp av kärnöverföring. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, bland annat med hjälp av kärnöverföring.

3.
     
  Forskning om användning av mänskliga stamceller, både adulta och embryonala, får finansieras beroende dels på innehållet i forskningsförslaget, dels på lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna.

Alla sådana ansökningar om finansiering skall innehålla uppgifter om de åtgärder för licensiering och kontroll som skall vidtas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaten.

Institutioner, organisationer och forskare som har tillstånd att forska på mänskliga embryonala stamcellslinjer skall underkastas sträng licensiering och kontroll i enlighet med lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna.

4.
     
  En omprövning av de forskningsområden som avses ovan skall göras under den andra fasen av programmet mot bakgrund av de vetenskapliga framstegen.

Artikel 7

Övervakning,
  utvärdering,
  bedömning och översyn

1.   Kommissionen skall, biträdd av externa
  experter, kontinuerligt och systematiskt se över detta
  ramprogram och de särskilda programmen
  och minst två gånger under programmet
  göra en preliminär utvärdering
  , en 2009 och en 2011, baserad på empiriska metoder. Vid behov skall kommissionen föreslå ändringar av målen och forskningsverksamheten för att förbättra deras effektivitet och verkan samt för att beakta nya forskningsområden. Nya finansieringsinstrument och reglerna för deltagande skall också utvärderas när det gäller förenkling och flexibilitet. Resultaten av utvärderingen, inklusive slutsatserna av nya åtgärders och strukturers effektivitet, särskilt det europeiska forskningsrådets och de gemensamma teknikinitiativens, men även resultaten av förenklingsförfarandena, skall presenteras för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Innan sjunde ramprogrammet inleds skall det fastställas vilka uppgifter som krävs för en grundlig utvärderingsrapport om konsekvenserna, med syfte att garantera att följdriktiga datametoder används för att sammanställa informationen. Kommissionen skall även sammanställa uppgifter som visar hur stöd enligt det sjunde ramprogrammet har fördelats inom EU.

2.   Två år efter det att det sjunde ramprogrammet har avslutats skall kommissionen låta oberoende experter göra en extern utvärdering av dess motivering, genomförande och resultat.

Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 65, 17.3.2006, s. 9
  .

1

EUT C 65, 17.3.2006, s. 9

(2)  
  EUT C 115, 16.5.2006, s.20
  .

2

EUT C 115, 16.5.2006, s.20

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 juni 2006.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 juni 2006.

(4)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 259.

4

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  I enlighet med kommissionens meddelande av den 10 februari 2004 (KOM(2004)0101) och av den 14 juli 2004(KOM(2004)0487) om budgetplanen 2007-2013.

6

10 februari 2004 (KOM(2004)0101)

(KOM(2004)0487)

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

(8)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

8

(9)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

9

(10)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

10

(11)  EUT L ....

11

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

För att bidra till inrättandet av ett kunskapsbaserat samhälle skall sjunde ramprogrammet genomföras i linje med de allmänna målen i artikel 163 i fördraget och grundas på det europeiska området för forskningsverksamhet. Det skall stärka spetskompetensen inom vetenskaplig och teknisk forskning med hjälp av de fyra programmen samarbete, idéer, människor och kapacitet.

Följande strategiska linjer kommer att stödjas av programmet: det europeiska området för forskningsverksamhet, engagemang från små och medelstora företags sida, investeringar från den privata sektorn, policybaserad forskning, överensstämmelse med nationella strategier, insatser för att locka till sig och behålla forskare inom EU samt tekniköverföring.

Europa måste sträva efter excellens i forskning för att bli en huvudaktör inom spetsforskning, teknisk utveckling och demonstration.

I   SAMARBETE

I denna del av sjunde ramprogrammet ges stöd till gränsöverskridande samarbete oavsett omfattning i och utanför EU inom ett antal olika Temaområden. Dessa motsvarar huvudområden för utvecklingen av kunskap och teknik där
  högkvalitativ forskning
  måste stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningar
  och forskningsområden som tidigare har negligerats, särskilt de medicinska behoven i utvecklingsländer,
  skall kunna hanteras.

Det övergripande målet är att bidra till en hållbar utveckling.

Följande
  elva
  teman omfattas av EU-åtgärder:

| (1) | Hälsa. |
| --- | --- |

(1)

Hälsa.

| (2) | Livsmedel, jordbruk och bioteknik. |
| --- | --- |

(2)

Livsmedel, jordbruk och bioteknik.

| (3) | Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven. |
| --- | --- |

(3)

Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven.

| (4) | Informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

(4)

Informations- och kommunikationsteknik.

| (5) | Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. |
| --- | --- |

(5)

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik.

| (6) | Energi. |
| --- | --- |

(6)

Energi.

| (7) | Miljö (inbegripet klimatförändringar). |
| --- | --- |

(7)

Miljö (inbegripet klimatförändringar).

| (8) | Transport (inbegripet flygteknik). |
| --- | --- |

(8)

Transport (inbegripet flygteknik).

| (9) | Samhällsvetenskap och humaniora. |
| --- | --- |

(9)

Samhällsvetenskap och humaniora.

| (10) | Säkerhetsforskning. |
| --- | --- |

(10)

Säkerhetsforskning.

| (11) | Rymdforskning
  . |
| --- | --- |

(11)

Rymdforskning
  .

Dessa teman är brett definierade på en relativt hög nivå så att de kan anpassas till ändrade behov och möjligheter som kan uppkomma under sjunde ramprogrammets löptid. För vart och ett av dem har ett antal verksamheter fastställts som anger huvudlinjerna för gemenskapsstödet. Dessa har fastställts på grundval av hur de bidrar till att uppnå EU:s mål, även med avseende på övergången till ett kunskapssamhälle, relevant potential för europeisk forskning och vilket mervärde stödet på EU-nivå till dessa områden medför.

Effektiv samordning mellan temaområdena och de
  ämnesövergripande vetenskapliga
  områdena uppmärksammas
  särskilt.
  En gemensam ansökningsomgång kommer således att anordnas, med särskild vikt lagd vid de tvärvetenskapliga aspekterna, för de temaprioriteringar som klart och tydligt innebär samverkan mellan olika vetenskaper, såsom samhällsvetenskap och naturvetenskap. Ansökningsomgångar kommer därför att inbegripa kriterier för att bedöma hur hög den tvärvetenskapliga nivån är.

Medverkan av små och medelstora företag - särskilt kunskapsbaserade små och medelstora företag - skall garanteras genom praktiska stödåtgärder samt kvantitativ och kvalitativ övervakning av de resultat som uppnås.

Tvärvetenskaplig verksamhet uppmuntras genom temaöverskridande angreppsätt för ämnen inom forskning och teknik som är relevanta för mer än ett tema.

När det gäller områden av framför allt industriell betydelse har ämnena fastställts på grundval av bl.a. det arbete som utförts inom olika europeiska teknikplattformar som inrättats i sådana sammanhang där Europas konkurrenskraft, ekonomiska tillväxt och välfärd beror av betydande framsteg inom forskning och teknik på medellång till lång
  sikt.

De elva temaområdena omfattar också sådan forskning som krävs för att underbygga utformningen, genomförandet och utvärderingen av EU:s
  politik, liksom
  även standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete
  samt oberoende expertis
  som kan bidra till att förbättra
  samverkan och konkurrenskraft genom en förbättring av
  kvaliteten på standarder och genomförandet av dem.

Inom varje tema finns, utöver dessa verksamheter, möjlighet att på ett öppet och flexibelt sätt inrikta sig på följande två typer av möjligheter och behov:

| — | Framtida och framväxande teknik
  :
  Det finns behov av att uppmuntra forskning för att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter inom ett visst område och/eller i kombination med andra relevanta ämnesområden och discipliner
  genom särskilt stöd för spontana förslag till forskningsprojekt
  , inbegripet gemensamma ansökningsomgångar; det finns också behov av att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ i form av färdplaner
  , i synnerhet
  när
  sådana
  möjligheter är
  förknippade med utsikter till stora genombrott
  ; lämplig samordning med verksamheten inom programmet ”Idéer” kommer att vara nödvändig för att undvika överlappning och tillåta optimal användning av anslagen
  . |
| --- | --- |

—

Framtida och framväxande teknik
  :
  Det finns behov av att uppmuntra forskning för att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter inom ett visst område och/eller i kombination med andra relevanta ämnesområden och discipliner
  genom särskilt stöd för spontana förslag till forskningsprojekt
  , inbegripet gemensamma ansökningsomgångar; det finns också behov av att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ i form av färdplaner
  , i synnerhet
  när
  sådana
  möjligheter är
  förknippade med utsikter till stora genombrott
  ; lämplig samordning med verksamheten inom programmet ”Idéer” kommer att vara nödvändig för att undvika överlappning och tillåta optimal användning av anslagen
  .

| — | Oförutsedda behov inom potikområden: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya behov inom politikområden som uppkommer under sjunde ramprogrammets gång, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner som t.ex. nya epidemier, nya problem avseende livsmedelssäkerhet eller agerande i samband med naturkatastrofer. |
| --- | --- |

—

Oförutsedda behov inom potikområden: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya behov inom politikområden som uppkommer under sjunde ramprogrammets gång, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner som t.ex. nya epidemier, nya problem avseende livsmedelssäkerhet eller agerande i samband med naturkatastrofer.

För att förbättra spridningen och användningen av resultaten av forskningen i EU skall spridningen av kunskap och överföringen av resultat, även till beslutsfattare, stödjas på alla temaområden, bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter samt genom informationstjänster och elektroniska tjänster, framför allt Cordis. Åtgärder till stöd för innovationer genomförs inom ramen för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Stöd ges även för initiativ till dialoger om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med allmänheten utanför forskarvärlden och på området vetenskaplig kommunikation och utbildning. Etiska principer
  ,
  jämställdhetsaspekter
  och deltagande av forskare i början av sin yrkesbana kommer att beaktas.

Gemenskapen kommer att stödja tekniköverföring och bidra till att överbrygga klyftan mellan forskning och kommersialisering genom att anslå medel till Europeiska investeringsfonden för förvaltning av en tekniköverföringsfacilitet. I enlighet med villkor som specifieras i de särskilda programmen och i reglerna för deltagande, kommer detta instrument att finansiera tekniköverföring från universitet, forsknings center eller andra rättsliga enheter som är verksamma på området för tekniköverföring.

Eftersom så många olika verksamheter finansieras genom sjunde ramprogrammet måste verksamheterna verkligen integreras och samordnas. För att undvika fragmentering och överlappning av kompetensområden bör samarbetet i den långsiktiga forskningsagendan öka mellan nationella och europeiska forskningsprogram och mellan ekonomiska aktörer.

Små och medelstora företag, särskilt kunskapsintensiva små och medelstora företag, kommer att ges särskild uppmärksamhet för att garantera deras deltagande i gränsöverskridande samarbete. Konkreta åtgärder, inklusive särskilda ansökningsomgångar för små och medelstora företag, ”nationella forskarpris” och stödåtgärder för att underlätta små och medelstora företags deltagande, kommer därför att vidtas under hela programmet ”Samarbete”. Målet kommer att vara att åtminstone 15 procent av budgeten för programmet ”Samarbete” går till de små och medelstora företagen. För att uppfylla detta mål skall de små och medelstora företagens deltagande underlättas genom strategiska projekt eller kluster i samband med projekt inom prioriterade teman eller europeiska teknikplattformar.

Inom alla dessa teman ges stöd för gränsöverskridande samarbete genom följande:

| — | Europeiska teknikplattformar. |
| --- | --- |

—

Europeiska teknikplattformar.

| — | Forskningssamverkan. |
| --- | --- |

—

Forskningssamverkan.

| — | Gemensamma teknikinitiativ. |
| --- | --- |

—

Gemensamma teknikinitiativ.

| — | Samordning av forskningsprogram. |
| --- | --- |

—

Samordning av forskningsprogram.

| — | Internationellt samarbete. |
| --- | --- |

—

Internationellt samarbete.

För att konkurrenskraften hos europeisk forskning skall kunna öka måste potentialen i hela det europeiska området för forskningsverksamhet frigöras. Projekt med syfte att tillhandahålla vetenskaplig excellens och samtidigt utveckla ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet genom att bilda konsortier på bred basis kommer därför att skapa förutsättningar för ett optimalt användande av mänskliga och ekonomiska resurser.

Europeiska teknikplattformar

Europeiska teknikplattformar är mekanismer som för samman samtliga intresserade aktörer i syfte att utarbeta deras respektive strategiska forskningsagendor och följa upp dessa med en konkret fördelning av uppgifter dem emellan.

Europeiska teknikplattformar kommer att underlätta deltagande av enskilda företag (särskilt små och medelstora företag) eller grupper av företag i forskningsprojekt som berör deras speciella kompetensområden.

För att till fullo utnyttja deras potentiella konkurrenskraft skall regionala forskningsdrivna kluster kunna delta i europeiska teknikplattformar.

Finansiella institutioner bör uppmuntras att mobilisera kapital för att underlätta lån till projekt som förverkligar strategiska forskningsagendor genom att använda alla finansieringsalternativ, inklusive finansieringsinstrumentet för riskdelning, ett instrument inom sjunde ramprogrammet.

Europeiska teknikplattformar bör använda sig av de omfattande erfarenheter som kluster inom Eureka har gjort, vilka framgångsrikt bidragit till tillväxten av de strategiska forskningsområdena i Europa.

Forskningssamverkan

Forskningssamverkan utgör merparten av och kärnan i EU:s forskningsfinansiering. Syftet är att, inom de områden som har störst betydelse för kunskapsutvecklingen, upprätta forskningsprojekt och forskningsnätverk av högsta kvalitet som skall kunna locka forskare och investeringar från Europa och resten av världen.

För att stödja utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamheter bör de existerande institutionerna och universiteten, i deras egenskap av starka forskningsmiljöer inom vetenskaplig och teknisk forskning, stödjas så att de utvecklar och höjer sin excellens, genom att öka antalet kontaktpunkter och den allmänna samordningen med annan forskning och innovation som bedrivs på nationell och regional nivå. Detta uppnås genom ett nytt nätverkssamarbete och nya integrationsuppgifter i expertnätverkens ansvarsområde.

Detta
  mål
  kommer att åstadkommas genom stöd till forskningssamverkan med hjälp av en rad olika finansieringsmetoder
  . Det allra största antalet projekt kommer att vara
  samarbetsprojekt
  och
  expertnätverk samt stöd- och samordningsåtgärder (se bilaga III).
  Samarbetsprojekt bör omfatta forsknings- och demonstrationsverksamhet som för resultat närmare marknaden och kopplar ihop denna åtgärd med instrument inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

Gemensamma teknikinitiativ

I ett begränsat antal fall finns det på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de resurser som det handlar om skäl att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa
  nya instrument skall grunda sig på de verksamheter som utvecklats av
  europeiska teknikplattformar och
  kommissionen måste garantera en smidig övergång från de strategiska forskningsagendorna. Tydligt definierade kriterier och riktlinjer måste fastställas för urvalet av gemensamma teknikinitiativ. Eftersom de genomförs med stöd av
  artikel 171 i fördraget
  måste sådana gemensamma initiativ kombinera offentlig och privat finansiering. Europeiska investeringsbanken (EIB) måste mobilisera kapital för att underlätta lån genom finansieringsinstrumentet för riskdelning. Finansieringsinstrumentet för riskdelning, som genomförs gemensamt av EIB och kommissionen, måste förvaltas av en behörig gemensam kommitté och organiseras som ett av sjunde ramprogrammets instrument. Den måste sammanställa en rapport som innehåller rekommendationer för fördelningen av budgeten bland prioriteringarna för forskning och teknisk utveckling i de gemensamma teknikinitiativen i överensstämmelse med prioriteringarna från Europeiska rådets möte i Barcelona. Dessa åtgärder skall också samordnas med Europeiska investeringsfonden för att ge de små och medelstora företagen finansiella resurser
  .

Möjliga gemensamma teknikinitiativ kartläggs på grundval av
  en öppen utvärderingsprocess
  bl.a.
  med
  följande kriterier:

| — | Om det finns ett reellt behov i samhället och ett engagemang från industrin. |
| --- | --- |

—

Om det finns ett reellt behov i samhället och ett engagemang från industrin.

| — | Vilket mervärde åtgärden har på EU-nivå, mätt i excellens och synergieffekter som uppnåtts genom gränsöverskridande samarbete
  . |
| --- | --- |

—

Vilket mervärde åtgärden har på EU-nivå, mätt i excellens och synergieffekter som uppnåtts genom gränsöverskridande samarbete
  .

| — | Vilken relevans insatsen har för samhället. |
| --- | --- |

—

Vilken relevans insatsen har för samhället.

| — | Om befintliga instruments förmåga att uppnå målet är bristfällig. |
| --- | --- |

—

Om befintliga instruments förmåga att uppnå målet är bristfällig.

| — | Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

—

Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt.

| — | Vilken kapacitet insatsen har för att uppmuntra entreprenörskap. |
| --- | --- |

—

Vilken kapacitet insatsen har för att uppmuntra entreprenörskap.

| — | Hur omfattande och tydligt det mål
  och de resultat
  som eftersträvas är
  definierade
  . |
| --- | --- |

—

Hur omfattande och tydligt det mål
  och de resultat
  som eftersträvas är
  definierade
  .

| — | Om det finns en utbildningsplan för de berörda forskarna. |
| --- | --- |

—

Om det finns en utbildningsplan för de berörda forskarna.

| — | Hur starkt industrins engagemang är i fråga om finansiering och
  resurser. |
| --- | --- |

—

Hur starkt industrins engagemang är i fråga om finansiering och
  resurser.

| — | Vilken
  betydelse insatsen har för allmänna politiska mål. |
| --- | --- |

—

Vilken
  betydelse insatsen har för allmänna politiska mål.

| — | Vilken kapacitet som finns att i nuläget
  och
  i framtiden locka ytterligare nationellt stöd och uppbåda medel från
  industrin. |
| --- | --- |

—

Vilken kapacitet som finns att i nuläget
  och
  i framtiden locka ytterligare nationellt stöd och uppbåda medel från
  industrin.

De gemensamma teknikinitiativens karaktär skall klart definieras, särskilt med hänsyn till frågor som rör:

| — | Finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

—

Finansiella åtaganden.

| — | Varaktigheten av deltagarnas åtagande. |
| --- | --- |

—

Varaktigheten av deltagarnas åtagande.

| — | Bestämmelser för hur avtalet får ingås och avslutas. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser för hur avtalet får ingås och avslutas.

| — | Immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Immateriella rättigheter.

Med tanke på de gemensamma teknikinitiativens stora omfattning och särskilda komplexitet görs betydande ansträngningar för att garantera initiativens öppenhet i linje med principerna om excellens.
  Särskilt uppmärksammas den övergripande samstämmigheten och samordningen mellan gemensamma teknikinitiativ och nationella program och projekt inom samma områden.
  Genomförandet av dessa bör omfatta särskilda färdplaner som syftar till att inkludera små och medelstora företag och tekniköverföring, samt program för utbildning av deltagande forskare. Medlemsstaterna och kommissionen skall tillsammans sträva efter att skapa samstämmiga samordningsåtgärder och tillhandahålla det finansiella stödet för deras genomförande.

Samordning av forskningsprogram som inte finansieras av gemenskapen

För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg - ERA-NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärderna kan omfatta ämnen som inte är direkt förknippade till de elva temana under förutsättning att de ger tillräckligt mervärde för EU. Åtgärderna används också för att förbättra komplementariteten och öka samverkansvinsterna mellan sjunde ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka och COST (1).

Med ERA-NET utvecklas och stärks samordningen av nationell och regional forskningsverksamhet genom följande:

| — | En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta inbegriper stöd för nya ERA-NET liksom för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA-NET, t.ex. genom att deras partnerskap utvidgas och genom att deras program öppnas från båda sidor. |
| --- | --- |

—

En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta inbegriper stöd för nya ERA-NET liksom för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA-NET, t.ex. genom att deras partnerskap utvidgas och genom att deras program öppnas från båda sidor.

| — | Ytterligare finansiellt stöd från gemenskapen ges till de deltagare som upprättar en gemensam fond för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA-NET PLUS”). |
| --- | --- |

—

Ytterligare finansiellt stöd från gemenskapen ges till de deltagare som upprättar en gemensam fond för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA-NET PLUS”).

| — | Den framgångsrika ERA-STAR-modellen för samarbete mellan europeiska regioner och små och medelstora medlemsstater tillämpas på ett begränsat antal områden när det gäller att driva långsiktiga program såsom Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES). |
| --- | --- |

—

Den framgångsrika ERA-STAR-modellen för samarbete mellan europeiska regioner och små och medelstora medlemsstater tillämpas på ett begränsat antal områden när det gäller att driva långsiktiga program såsom Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES).

Gemenskapens deltagande i nationella forskningsprogram som genomförs gemensamt på grundval av artikel 169 i fördraget är särskilt relevant för europeiskt samarbete i stor skala ”med variabel geometri” mellan medlemsstater med gemensamma behov och/eller intressen. Sådana artikel 169-initiativ tas på områden som kartläggs i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet eventuellt samarbete med mellanstatliga program
  såsom Eureka
  , på grundval av följande kriterier:

| — | Relevans för EU:s mål. |
| --- | --- |

—

Relevans för EU:s mål.

| — | En klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för det sjunde ramprogrammets mål. |
| --- | --- |

—

En klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för det sjunde ramprogrammets mål.

| — | En befintlig grund (nationella forskningsprogram som redan finns eller planeras). |
| --- | --- |

—

En befintlig grund (nationella forskningsprogram som redan finns eller planeras).

| — | Mervärdet för Europa. |
| --- | --- |

—

Mervärdet för Europa.

| — | Socialt och miljömässigt mervärde. |
| --- | --- |

—

Socialt och miljömässigt mervärde.

| — | En kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal och hur väl de verksamheter som omfattas överensstämmer. |
| --- | --- |

—

En kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal och hur väl de verksamheter som omfattas överensstämmer.

| — | Huruvida artikel 169 i fördraget är det lämpligaste medlet för att uppnå målen. |
| --- | --- |

—

Huruvida artikel 169 i fördraget är det lämpligaste medlet för att uppnå målen.

Internationellt samarbete

Åtgärderna för internationellt samarbete
  skall ha ett klart definierat mervärde för Europa.
  I denna del av sjunde ramprogrammet
  kommer åtgärderna att vara
  följande:

| — | Ökat deltagandet av forskare och forskningsinstitutioner från tredjeländer
  inom temaområdena, med vederbörliga restriktioner på temaområdet säkerhetsforskning i samband med sekretessbelagda frågor,
  och en ordentlig ansträngning för att uppmuntra dem att utnyttja detta tillfälle. |
| --- | --- |

—

Ökat deltagandet av forskare och forskningsinstitutioner från tredjeländer
  inom temaområdena, med vederbörliga restriktioner på temaområdet säkerhetsforskning i samband med sekretessbelagda frågor,
  och en ordentlig ansträngning för att uppmuntra dem att utnyttja detta tillfälle.

| — | Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområde avsedda för tredjeländer när man har ett gemensamt intresse av att samarbeta kring särskilda ämnen. Dessa åtgärder är nära förknippade med de bilaterala samarbetsavtalen eller multilaterala dialogerna mellan EU och dessa länder eller grupper av länder. Som sådana kommer åtgärderna att fungera som prioriterade verktyg för genomförandet av samarbetet mellan EU och dessa länder.
  Dessa åtgärder
  omfattar
  inte bara områden av ömsesidigt intresse utan också
  följande: åtgärder med syfte att stärka forskningskapaciteten i kandidatländer och i grannländer
  samt
  samverkan inriktad på utvecklingsländer och tillväxtländer, med fokus på deras särskilda behov på områden som t.ex. hälsa,
  med särskild tonvikt på sällsynta och försummade sjukdomar,
  jordbruk, fiske och miljö, genomförd under finansiella villkor som är anpassade till deras förmåga. |
| --- | --- |

—

Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområde avsedda för tredjeländer när man har ett gemensamt intresse av att samarbeta kring särskilda ämnen. Dessa åtgärder är nära förknippade med de bilaterala samarbetsavtalen eller multilaterala dialogerna mellan EU och dessa länder eller grupper av länder. Som sådana kommer åtgärderna att fungera som prioriterade verktyg för genomförandet av samarbetet mellan EU och dessa länder.
  Dessa åtgärder
  omfattar
  inte bara områden av ömsesidigt intresse utan också
  följande: åtgärder med syfte att stärka forskningskapaciteten i kandidatländer och i grannländer
  samt
  samverkan inriktad på utvecklingsländer och tillväxtländer, med fokus på deras särskilda behov på områden som t.ex. hälsa,
  med särskild tonvikt på sällsynta och försummade sjukdomar,
  jordbruk, fiske och miljö, genomförd under finansiella villkor som är anpassade till deras förmåga.

Denna del av sjunde ramprogrammet omfattar det internationella samarbetet på varje temaområde och mellan teman. Genomförandet av det samordnas med det internationella samarbetet inom människor och kapacitetprogrammen.

En övergripande strategi för internationellt samarbete inom sjunde ramprogrammet skall utarbetas där mål, europeiska intressen och särskilda samarbetsområden med varje grupp av länder fastställs. Strategin skall ange de områden där tredjeländers deltagande skall vara begränsat, t.ex. i säkerhetsforskningen.

TEMAN

1.   Hälsa

Syfte

Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa, öka konkurrenskraften och den innovativa kapaciteten hos europeisk hälsorelaterad industri och affärsverksamhet, samt ta itu med globala hälsofrågor, däribland framväxande epidemier och försummade sjukdomar. Forskningen skall syfta till att bättre förebygga sjukdomar och utveckla verkningsfulla behandlingsmetoder och läkemedel samtidigt som en rättvis tillgång till resultaten av den offentligt finansierade forskningen garanteras. Betoningen ligger på överbryggande forskning (att omsätta grundforskningsresultat i kliniska tillämpningar), utveckling och validering av nya terapier, hälsofrämjande och förebyggande metoder, diagnosverktyg och diagnosteknik och de senaste forskningsbaserade hjälpmedlen samt system för hållbar och effektiv hälsovård.

Bakgrund

Kartläggningen av människans arvsmassa och de senaste framstegen inom den postgenomiska forskningen har revolutionerat forskningen om människans hälsa och sjukdomar. För att integrera de stora
  datamängderna, förstå
  de underliggande biologiska processerna
  och utveckla nyckelteknik för hälsorelaterad bioindustri
  krävs kritiska massor av olika typer av expertkunskap och resurser som inte finns på nationell nivå. De stora framsteg inom den överbryggande hälsoforskningen, som krävs för att den biomedicinska forskningen skall kunna ge praktiska resultat, förutsätter också tvärvetenskapliga och alleuropeiska metoder där olika berörda parter ingår. Med hjälp av sådana metoder kan Europa bidra på ett mer effektivt sätt till internationella insatser i kampen mot sjukdomar av betydelse på global nivå.

För klinisk forskning om många sjukdomar (t.ex. cancer, hjärt- och kärlsjukdomar
  , autoimmuna och smittsamma sjukdomar, allergier, epilepsi, trauma, reumatiska, respiratoriska
  , mentala och neurologiska sjukdomar, framför allt de som är förknippade med åldrandet som t.ex.
  osteoporos
  , Alzheimers sjukdom och Parkinsons sjukdom) krävs internationella multicenterprövningar för att ett tillräckligt antal patienter skall kunna undersökas på kort tid. För epidemiologisk forskning krävs många olika grupper och internationella nätverk för att betydande slutsatser skall kunna dras. Utvecklingen av
  nya tekniska metoder för biologiska läkemedel och celler, och
  ny diagnostik och behandling för sällsynta störningar kräver också metoder där många länder är inblandade för att antalet patienter i varje studie skall kunna höjas. Hälsopolitiskt driven forskning på europeisk nivå gör det också möjligt att jämföra modeller, system, data och patientmaterial som finns i nationella databaser och biobanker.

En stark EU-baserad biomedicinsk forskning bidrar till att stärka konkurrenskraften för den medicinska biotekniken, medicintekniken och läkemedelsindustrin i Europa.
  Genom ett samarbete mellan EU och utvecklingsländer kommer dessa att kunna öka sin forskningskapacitet.
  EU måste också spela en aktiv roll för att skapa en miljö som gynnar innovation inom
  den offentliga sektorn och
  läkemedelssektorn
  som är inriktad på folkhälsobehov
  , i synnerhet för att maximera framgångarna inom den kliniska forskningen.
  Genomförandet av MICE-projektet (studier om läkemedel för Europas barn) skall därför främjas. Ökad EU-baserad forskning om jonterapi (protoner och koljoner) kommer att skapa och ytterligare förbättra redan framgångsrika metoder för cancerbehandling och stärka konkurrenskraften inom växtgenteknik, konstruktionsindustrin (acceleratorteknik) och medicinteknikindustrin. Även på detta område bör den kliniska forskningens resultat maximeras. Europeisk forskning och innovation inom alternativa teststrategier, i synnerhet metoder som inte omfattar djurförsök, ger EU en världsledande roll när det handlar om att bemöta allmänhetens och berörda parters oro inför den kontinuerliga användningen av djur i biomedicinsk forskning och kan även skapa en marknad för olika sektorer inom näringslivet.

Forskningsbaserade små och medelstora företag är de huvudsakliga ekonomiska drivkrafterna för den industri som sysslar med medicinsk bioteknik och medicinteknik. Även om det nu finns fler bioteknikföretag i Europa än i USA är de flesta av dem små och inte lika mogna som sina konkurrenter. Offentliga och privata forskningsinsatser på EU-nivå underlättar utvecklingen av dem. EU-forskningen bidrar också till utvecklingen av nya normer och standarder för skapandet av lämpliga regler och bestämmelser för ny medicinteknik (t.ex. regenerativ medicin).

De verksamheter som omfattas beskrivs nedan och omfattar bl.a. forskning som är avgörande för de politiska kraven. Två frågor av strategisk betydelse, barns hälsa och den åldrande befolkningens hälsa, ingår i alla verksamheter
  och temaområden. För övrigt prioriteras hälsoforskningen kring a) nuvarande och framtida planerade sjukdomskostnader i ett europeiskt och globalt sammanhang och b) vetenskaplig kvalitet.
  Forskningsagendor som fastställts inom europeiska teknikplattformar, t.ex.
  de som gäller
  innovativa läkemedel
  och nanomedicin
  , får stöd där så är lämpligt. Som komplement till dessa och för att reagera på nya strategiska behov kan ytterligare åtgärder stödjas, t.ex. i fråga om hälsopolitiska frågor,
  åldrande
  och hälsa och säkerhet i arbetet.

Verksamheter

| — | Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa







  — | Forskning med hög kapacitet. Att främja försök som utförs inom den
  genomiska, postgenomiska och
  biomedicinska forskningen genom att
  utveckla nya metoder för tillverkning av cellmodeller,
  förbättra dataframställning, standardisering, insamling och analys
  , däribland forskning om DNAavläsning, bioinformatik och superdatorer för strukturmodellering
  . |
| --- | --- | --- |

—

Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa

—

Forskning med hög kapacitet. Att främja försök som utförs inom den
  genomiska, postgenomiska och
  biomedicinska forskningen genom att
  utveckla nya metoder för tillverkning av cellmodeller,
  förbättra dataframställning, standardisering, insamling och analys
  , däribland forskning om DNAavläsning, bioinformatik och superdatorer för strukturmodellering
  .

| — | Spårning, diagnos och övervakning. Tonvikten ligger på metoder utan ingrepp eller som innebär minsta möjliga ingrepp
  och tekniker som DNA-chips och molekylär avbildning och diagnos. Diagnosverktyg som är direkt kopplade till behandling bör prioriteras. |
| --- | --- |

—

Spårning, diagnos och övervakning. Tonvikten ligger på metoder utan ingrepp eller som innebär minsta möjliga ingrepp
  och tekniker som DNA-chips och molekylär avbildning och diagnos. Diagnosverktyg som är direkt kopplade till behandling bör prioriteras.

| — | Förutsäga terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet. Att
  fastställa och utveckla biologiska
  markörer
  i syfte att kvantifiera och validera dem. Att öka terapeutiska agenters tillgänglighet. Att utveckla och validera
  in vivo- och in vitrometoder och — modeller, inbegripet
  simulering, farmakogenomik och immunövervakning
  med inriktning på metoder för och
  andra
  alternativ till djurförsök
  , framför allt för att frångå användningen av icke-mänskliga primater, samt infertilitetsforskning
  . |
| --- | --- |

—

Förutsäga terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet. Att
  fastställa och utveckla biologiska
  markörer
  i syfte att kvantifiera och validera dem. Att öka terapeutiska agenters tillgänglighet. Att utveckla och validera
  in vivo- och in vitrometoder och — modeller, inbegripet
  simulering, farmakogenomik och immunövervakning
  med inriktning på metoder för och
  andra
  alternativ till djurförsök
  , framför allt för att frångå användningen av icke-mänskliga primater, samt infertilitetsforskning
  .

| — | Innovativa terapeutiska metoder och innovativ terapeutisk intervention. Att
  forska,
  konsolidera och säkerställa den fortsatta utvecklingen av avancerad terapi och teknik
  , däribland immunterapi, nya vacciner och metoder för att framställa dem, innovativ medicin och elektroniska implantat
  som kan tillämpas på många sjukdomar och störningar
  (även hos barn), liksom av nya behandlingsmetoder för regenerativ medicin och cellmedicin
  ,
  genterapi, cellterapi, immunterapi och biomaterial samt skydd och regenerering av skadad vävnad genom somatisk stamcellsterapi
  . |
| --- | --- |

—

Innovativa terapeutiska metoder och innovativ terapeutisk intervention. Att
  forska,
  konsolidera och säkerställa den fortsatta utvecklingen av avancerad terapi och teknik
  , däribland immunterapi, nya vacciner och metoder för att framställa dem, innovativ medicin och elektroniska implantat
  som kan tillämpas på många sjukdomar och störningar
  (även hos barn), liksom av nya behandlingsmetoder för regenerativ medicin och cellmedicin
  ,
  genterapi, cellterapi, immunterapi och biomaterial samt skydd och regenerering av skadad vävnad genom somatisk stamcellsterapi
  .

| — | Bioproduktion, däribland vektorisering: För att optimera nya metoder för framställning av molekyler. |
| --- | --- |

—

Bioproduktion, däribland vektorisering: För att optimera nya metoder för framställning av molekyler.

| — | Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa







  — | Integrering av biologiska data och processer och modellering av komplexa system
  - storskalig datainsamling, systembiologi
  och fysiologi samt bearbetning av cellmodeller och biologiska modeller
  . Att generera och analysera den stora mängd data som krävs för att bättre förstå de komplexa regleringsnät med tusentals gener,
  dessa geners mutationer
  och genprodukter
  samt cellsystem
  som styr grundläggande biologiska processer
  (exempelvis nybildning av synapser och celler). Fokus kommer att ligga på genomik, RNA, proteomik, populationsgenetik, komparativ genomik och funktionsgenomik
  . |
| --- | --- | --- |

—

Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa

—

Integrering av biologiska data och processer och modellering av komplexa system
  - storskalig datainsamling, systembiologi
  och fysiologi samt bearbetning av cellmodeller och biologiska modeller
  . Att generera och analysera den stora mängd data som krävs för att bättre förstå de komplexa regleringsnät med tusentals gener,
  dessa geners mutationer
  och genprodukter
  samt cellsystem
  som styr grundläggande biologiska processer
  (exempelvis nybildning av synapser och celler). Fokus kommer att ligga på genomik, RNA, proteomik, populationsgenetik, komparativ genomik och funktionsgenomik
  .

| — | Forskning om hjärnan och därmed relaterade sjukdomar, människans utveckling och åldrandet, med särskilt fokus på progressiva degenerativa sjukdomar samt olika former av epilepsi
  . Att undersöka processen för ett åldrande i hälsa
  och förbättra livskvaliteten för äldre
  . |
| --- | --- |

—

Forskning om hjärnan och därmed relaterade sjukdomar, människans utveckling och åldrandet, med särskilt fokus på progressiva degenerativa sjukdomar samt olika former av epilepsi
  . Att undersöka processen för ett åldrande i hälsa
  och förbättra livskvaliteten för äldre
  .

| — | Humanetologi. Studium av människan och den urbana, naturliga och kulturella miljön. |
| --- | --- |

—

Humanetologi. Studium av människan och den urbana, naturliga och kulturella miljön.

| — | Överbryggande forskning om infektionssjukdomar och interaktioner mellan patogen och värd
  . Forskning om antimikrobiell resistens, det globala hotet som utgörs av HIV/aids,
  inklusive forskning om mikrobiocider
  , malaria och tuberkulos
  , svampinfektioner, hepatiter,
  samt framväxande epidemier (t.ex. sars och högpatogen influensa
  eller sjukdomar orsakade av arbovirus
  )
  liksom övriga potentiellt allvarliga infektionssjukdomar
  . |
| --- | --- |

—

Överbryggande forskning om infektionssjukdomar och interaktioner mellan patogen och värd
  . Forskning om antimikrobiell resistens, det globala hotet som utgörs av HIV/aids,
  inklusive forskning om mikrobiocider
  , malaria och tuberkulos
  , svampinfektioner, hepatiter,
  samt framväxande epidemier (t.ex. sars och högpatogen influensa
  eller sjukdomar orsakade av arbovirus
  )
  liksom övriga potentiellt allvarliga infektionssjukdomar
  .

| — | Överbryggande forskning om stora sjukdomar - cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, allergier och andningssjukdomar, diabetes/fetma; reumatiska sjukdomar, sällsynta sjukdomar och andra kroniska sjukdomar (t.ex. osteoartrit). Att utveckla patientorienterade strategier från prevention till diagnos och behandling, inbegripet klinisk forskning
  och forskning om aktiva komponenter
  . |
| --- | --- |

—

Överbryggande forskning om stora sjukdomar - cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, allergier och andningssjukdomar, diabetes/fetma; reumatiska sjukdomar, sällsynta sjukdomar och andra kroniska sjukdomar (t.ex. osteoartrit). Att utveckla patientorienterade strategier från prevention till diagnos och behandling, inbegripet klinisk forskning
  och forskning om aktiva komponenter
  .

| — | Överbryggande forskning om yrkessjukdomar och sjukdomar som förorsakas av miljö- och arbetsrelaterade stressfaktorer (såsom astma och allergier). Att ta fram och analysera data med anknytning till dessa sjukdomar och arbetsplatsolyckor samt utveckla strategier för förebyggande verksamhet, diagnos och behandling (till exempel när det gäller muskel- och skelettbesvär). |
| --- | --- |

—

Överbryggande forskning om yrkessjukdomar och sjukdomar som förorsakas av miljö- och arbetsrelaterade stressfaktorer (såsom astma och allergier). Att ta fram och analysera data med anknytning till dessa sjukdomar och arbetsplatsolyckor samt utveckla strategier för förebyggande verksamhet, diagnos och behandling (till exempel när det gäller muskel- och skelettbesvär).

| — | Överbryggande forskning om hälsotillståndet hos persontransportsystemens brukare eller kringboende. Studier om de långsiktiga och storskaliga effekterna. |
| --- | --- |

—

Överbryggande forskning om hälsotillståndet hos persontransportsystemens brukare eller kringboende. Studier om de långsiktiga och storskaliga effekterna.

| — | Palliativ medicin: Smärtterapi och symptomatisk terapi för alltjämt obotliga sjukdomar för att lindra patientens symptom så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

—

Palliativ medicin: Smärtterapi och symptomatisk terapi för alltjämt obotliga sjukdomar för att lindra patientens symptom så effektivt som möjligt.

| — | Optimering av hälsovården för Europas medborgare







  — | Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis. Att
  studera avancerad datastödd upptäckt, stödsystem för kliniska beslut och andra IT-verktyg för att förbättra arbetsflödet, höja kvaliteten på diagnoser och behandlingar, minska medicinska misstag och sänka kostnaderna samt att
  förstå kliniskt beslutsfattande och hur resultaten av klinisk forskning skall omsättas i klinisk praxis; den särskilda situationen för barn, kvinnor och äldre
  och funktionshindrade
  skall i synnerhet beaktas.
  Att utveckla telemedicin för geografiskt isolerade befolkningsgrupper inom EU, särskilt på öar och i bergstrakter. |
| --- | --- | --- |

—

Optimering av hälsovården för Europas medborgare

—

Omsättning av kliniska resultat i klinisk praxis. Att
  studera avancerad datastödd upptäckt, stödsystem för kliniska beslut och andra IT-verktyg för att förbättra arbetsflödet, höja kvaliteten på diagnoser och behandlingar, minska medicinska misstag och sänka kostnaderna samt att
  förstå kliniskt beslutsfattande och hur resultaten av klinisk forskning skall omsättas i klinisk praxis; den särskilda situationen för barn, kvinnor och äldre
  och funktionshindrade
  skall i synnerhet beaktas.
  Att utveckla telemedicin för geografiskt isolerade befolkningsgrupper inom EU, särskilt på öar och i bergstrakter.

| — | Kvalitet, effektivitet och solidaritet inom hälsovården, inbegripet hälsovårdssystem i omvandling. Att omsätta effektiv intervention i ledningsbeslut,
  att effektivisera och förbättra diagnoser och behandling,
  att garantera en tillräcklig försörjning av mänskliga resurser, att analysera faktorer som påverkar människors
  (även missgynnade gruppers)
  lika möjligheter att få tillgång till hälsovård av hög kvalitet, inbegripet analyser av förändringar i befolkningen (t.ex. åldrande, rörlighet och migration samt byte av arbetsplats)
  och komplikationer under sjukhusvistelsen
  . |
| --- | --- |

—

Kvalitet, effektivitet och solidaritet inom hälsovården, inbegripet hälsovårdssystem i omvandling. Att omsätta effektiv intervention i ledningsbeslut,
  att effektivisera och förbättra diagnoser och behandling,
  att garantera en tillräcklig försörjning av mänskliga resurser, att analysera faktorer som påverkar människors
  (även missgynnade gruppers)
  lika möjligheter att få tillgång till hälsovård av hög kvalitet, inbegripet analyser av förändringar i befolkningen (t.ex. åldrande, rörlighet och migration samt byte av arbetsplats)
  och komplikationer under sjukhusvistelsen
  .

| — | Förbättrad sjukdomsprevention och bättre läkemedelsanvändning. Att ta fram åtgärder för folkhälsan och ta itu med allmänna faktorer som påverkar hälsan.
  Att studera miljöfaktorer som påverkar hälsan genom analys av tre faktorer: (i) syndrom och kroniska exponeringar, (ii) interaktion med giftiga ämnen och blandningar av ämnen, (iii) analys av genetiska polymorfismer och immunologitester, inklusive transformationstester och lymfocytaktivering. Att utföra immunologiska, toxikologiska och epidemiologiska studier.
  Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom olika arrangemang för hälsovård i syfte att förbättra ordineringen av läkemedel och få patienterna att använda läkemedel på ett bättre sätt (inbegripet aspekter som rör säkerhetsövervakning av läkemedel). |
| --- | --- |

—

Förbättrad sjukdomsprevention och bättre läkemedelsanvändning. Att ta fram åtgärder för folkhälsan och ta itu med allmänna faktorer som påverkar hälsan.
  Att studera miljöfaktorer som påverkar hälsan genom analys av tre faktorer: (i) syndrom och kroniska exponeringar, (ii) interaktion med giftiga ämnen och blandningar av ämnen, (iii) analys av genetiska polymorfismer och immunologitester, inklusive transformationstester och lymfocytaktivering. Att utföra immunologiska, toxikologiska och epidemiologiska studier.
  Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom olika arrangemang för hälsovård i syfte att förbättra ordineringen av läkemedel och få patienterna att använda läkemedel på ett bättre sätt (inbegripet aspekter som rör säkerhetsövervakning av läkemedel).

| — | Lämplig användning av nya hälsoterapier och ny hälsoteknik. Säkerhetsaspekter på lång sikt och övervakning av användningen av ny medicinteknik (även utrustning) i stor skala och av avancerade terapiformer, och säkerställande av en hög skyddsnivå för folkhälsan. |
| --- | --- |

—

Lämplig användning av nya hälsoterapier och ny hälsoteknik. Säkerhetsaspekter på lång sikt och övervakning av användningen av ny medicinteknik (även utrustning) i stor skala och av avancerade terapiformer, och säkerställande av en hög skyddsnivå för folkhälsan.

| — | Användning av vetenskapligt beprövad kompletterande och alternativ medicin. Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom kompletterande och alternativ medicin i syfte att förbättra hälsan för Europas medborgare. |
| --- | --- |

—

Användning av vetenskapligt beprövad kompletterande och alternativ medicin. Att kartlägga framgångsrika åtgärder inom kompletterande och alternativ medicin i syfte att förbättra hälsan för Europas medborgare.

| — | Lämplig användning av ny teknik för att ge möjlighet till snabb utveckling och snabb framtagning av medicinska motåtgärder mot biologiska hot och nya sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Lämplig användning av ny teknik för att ge möjlighet till snabb utveckling och snabb framtagning av medicinska motåtgärder mot biologiska hot och nya sjukdomar.

| — | Transnationell forskning om yrkessjukdomar och industriolyckor. Att generera och analysera data som rör yrkessjukdomar och industriolyckor, utarbeta förebyggande metoder och strategier för diagnostik och behandling (t.ex. när det gäller muskel- och skelettbesvär). |
| --- | --- |

—

Transnationell forskning om yrkessjukdomar och industriolyckor. Att generera och analysera data som rör yrkessjukdomar och industriolyckor, utarbeta förebyggande metoder och strategier för diagnostik och behandling (t.ex. när det gäller muskel- och skelettbesvär).

| — | Hållbar optimering av industriprocesser och aktiva ingredienser. |
| --- | --- |

—

Hållbar optimering av industriprocesser och aktiva ingredienser.

2.   Livsmedel, jordbruk och bioteknik

Syfte

Att skapa en europeisk
  kunskapsbaserad bioekonomi
   (2)
  där vetenskap, industri och berörda parter på andra områden sammanförs för att stödja gemenskapspolitiken och utnyttja nya och framväxande forskningsmöjligheter för att ta itu med sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar - den växande efterfrågan på säkrare och hälsosammare livsmedel av högre kvalitet och på hållbar användning, teknik och produktion av förnybara bioresurser; den ökande risken för epizoiska och zoonotiska sjukdomar och livsmedelsrelaterade störningar; hoten mot en hållbar och säker fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och avelsproduktion, inbegripet de som uppstår till följd av framför allt klimatförändring; den växande efterfrågan på livsmedel av hög kvalitet som producerats med hänsyn till djurskydd, kustområden och landsbygd samt metoder för att uppfylla konsumenternas särskilda behov. Syftet med forskningen kommer att vara att integrera de olika typerna av vetenskaplig unskap för att utveckla balanserade, hållbara och socialt accepterade lösningar och strategier. Medborgarnas medvetenhet kommer att eftersträvas i syfte att förbättra deras möjligheter att göra välgrundade val.

Bakgrund

Innovationer och kunskapsutveckling avseende hållbar förvaltning,
  teknik
  produktion och användning av biologiska resurser (mikroorganismer, växter och djur) kommer att skapa en grund för nya, hållbara, miljöeffektiva och konkurrenskraftiga produkter för industri vars verksamhet är baserad på eller förknippad med jordbruk, fiske, livsmedel, hälsa eller skog. Detta kommer, i linje med den europeiska strategin om biovetenskap och bioteknik (3),, att bidra till
  framväxten av nya verksamheter och
  ökad konkurrenskraft för europeiska
  jordbruks-,
  bioteknik-
  , sådd-
  och livsmedelsföretag, i synnerhet för högteknologiska små och medelstora företag, och samtidigt förbättra den sociala välfärden och välbefinnandet.
  Att små och medelstora företag deltar i stor utsträckning i forskningsarbetet är mycket önskvärt.
  Forskning om
  näringsfysiologi för en sund livsstil,
  livsmedelssäkerhet och säkerhet i livsmedelskedjan, kostrelaterade sjukdomar, kostval och kostens och näringens inverkan på hälsan bidrar till att bekämpa kostrelaterade sjukdomar (t.ex. fetma och allergier) och infektionssjukdomar (t.ex. transmissibel spongiform encefalopati och fågelinfluensa). Denna forskning bidrar samtidigt på ett avgörande sätt till genomförandet av befintliga och utformningen av framtida strategier och bestämmelser på områdena folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och konsumentskydd.

Den europeiska industrins mångfald på dessa områden är en av dess starka sidor och en möjlighet men leder till ett uppsplittrat förhållningssätt till likartade problem. Det är bättre att gripa sig an dessa problem genom ökat samarbete och utbyte av sakkunskap, t.ex. om nya metoder, processer och standarder som bygger på en ändrad gemenskapslagstiftning.

Flera europeiska teknikplattformar bidrar genom att slå fast gemensamma forskningsprioriteringar på områden som t.ex. växtgenomik och bioteknik, skogsbruk och skogsbaserad industri, djurhälsa på global nivå, husdjursavel, livsmedel och industriell bioteknik. Forskningen på detta område skall också skapa den kunskapsbas som krävs för stöd på följande områden (4): den gemensamma jordbrukspolitiken; jordbruksoch handelsfrågor; bestämmelser om livsmedelssäkerhet; djurhälsa, bekämpning av djursjukdomar och djurskyddskrav i gemenskapen; reformen av den gemensamma fiskeripolitiken som syftar till att få till stånd en hållbar utveckling inom fiske och vattenbruk
  , säkerhet i fråga om fisk- och skaldjursprodukter samt återhämtning av miljön
  . En flexibel mekanism för att reagera på behov av nya strategier är också förutsedd, i synnerhet med avseende på nya sociala eller ekonomiska trender.

Verksamheter

| — | Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer: Att möjliggöra forskning om teknik på t.ex. områdena genomik,
  proteomik, metabolomik, rationell omvänd genomik,
  systembiologi
  , bioinformatik
  och konvergerande teknik för mikroorganismer
  (särskilt studier av metagenomik)
  , växter och djur, inbegripet
  genomteknisk bearbetning
  ,
  bevarande och hållbar användning
  av deras biologiska mångfald;
  jordens bördighet
  , bättre grödor
  , växtförädling, växtskydd, tekniska alternativ till slumpmässig transgenes bland växter
  och
  bättre
  produktionssystem
  i all deras mångfald
  , inbegripet ekologiskt jordbruk,
  rationellt och naturvårdande jordbruk
  , program för kvalitetsproduktion och effekter av GMO;
  utvärdering och marknadsföring av innovationer på växtområdet (varieteter och utsäde)
  hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk
  och
  skogsbruk;
  integrerad
  landsbygdsutveckling
  , inklusive det civila samhällets deltagande i planering och beslutsprocesser
  ;
  rationell vattenanvändning, djurhälsa och
  djurskydd, djuravel och animalieproduktion;
  inbegripet forskning om vacciner och diagnostik, alternativa teststrategier och metoder som inte innefattar djur,
  växtskydd; hållbart och konkurrenskraftigt fiske och vattenbruk; infektionssjukdomar hos djur,
  inbegripet epidemiologiska studier,
  zoonoser
  och sjukdomar med koppling till djurfoder
  ; bortskaffande av animaliskt avfall på ett säkert sätt; bevarande, förvaltning och utnyttjande av de levande akvatiska resurserna, utveckling av de verktyg som politiska beslutsfattare och andra aktörer inom jordbruk och landsbygdsutveckling behöver (metoder för landskaps- och markförvaltning osv.). |
| --- | --- |

—

Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer: Att möjliggöra forskning om teknik på t.ex. områdena genomik,
  proteomik, metabolomik, rationell omvänd genomik,
  systembiologi
  , bioinformatik
  och konvergerande teknik för mikroorganismer
  (särskilt studier av metagenomik)
  , växter och djur, inbegripet
  genomteknisk bearbetning
  ,
  bevarande och hållbar användning
  av deras biologiska mångfald;
  jordens bördighet
  , bättre grödor
  , växtförädling, växtskydd, tekniska alternativ till slumpmässig transgenes bland växter
  och
  bättre
  produktionssystem
  i all deras mångfald
  , inbegripet ekologiskt jordbruk,
  rationellt och naturvårdande jordbruk
  , program för kvalitetsproduktion och effekter av GMO;
  utvärdering och marknadsföring av innovationer på växtområdet (varieteter och utsäde)
  hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk
  och
  skogsbruk;
  integrerad
  landsbygdsutveckling
  , inklusive det civila samhällets deltagande i planering och beslutsprocesser
  ;
  rationell vattenanvändning, djurhälsa och
  djurskydd, djuravel och animalieproduktion;
  inbegripet forskning om vacciner och diagnostik, alternativa teststrategier och metoder som inte innefattar djur,
  växtskydd; hållbart och konkurrenskraftigt fiske och vattenbruk; infektionssjukdomar hos djur,
  inbegripet epidemiologiska studier,
  zoonoser
  och sjukdomar med koppling till djurfoder
  ; bortskaffande av animaliskt avfall på ett säkert sätt; bevarande, förvaltning och utnyttjande av de levande akvatiska resurserna, utveckling av de verktyg som politiska beslutsfattare och andra aktörer inom jordbruk och landsbygdsutveckling behöver (metoder för landskaps- och markförvaltning osv.).

| — | ”Från gaffel till bord, från hav till tallrik
  ” - livsmedel, däribland fisk och skaldjur, hälsa och välbefinnande: Aspekter av livsmedel och foder som rör konsumenter, samhälle
  , kultur
  , industri och hälsa, inbegripet beteendevetenskap och kognitiv vetenskap; näringslära, kostrelaterade sjukdomar och störningar, inbegripet fetma
  och allergier, hälsovinster genom vissa livsmedel och viss kosthållning
  , teknik för framställning av innovativa livsmedel och foder (inbegripet förpackning); bättre kvalitet och högre säkerhet när det gäller livsmedel, drycker och foder, både i kemiskt och
  biologiskt
  avseende; kontinuitet
  , hållbarhet
  ,
  riskbedömning
  och kontroll av livsmedelskedjan; hur livsmedels- och foderkedjan påverkar och påverkas av miljön
  till lands och till havs
  ;
  hur foderkedjan påverkas av och motstår klimatförändringar
  ; begreppet hela livsmedelskedjan (inklusive fisk och skaldjur);
  utveckling av nya metoder för
  spårbarhet
  (för både genmodifierade och icke-genmodifierade organismer); konsekvenserna av djurfoder och djurmedicin för människors hälsa. |
| --- | --- |

—

”Från gaffel till bord, från hav till tallrik
  ” - livsmedel, däribland fisk och skaldjur, hälsa och välbefinnande: Aspekter av livsmedel och foder som rör konsumenter, samhälle
  , kultur
  , industri och hälsa, inbegripet beteendevetenskap och kognitiv vetenskap; näringslära, kostrelaterade sjukdomar och störningar, inbegripet fetma
  och allergier, hälsovinster genom vissa livsmedel och viss kosthållning
  , teknik för framställning av innovativa livsmedel och foder (inbegripet förpackning); bättre kvalitet och högre säkerhet när det gäller livsmedel, drycker och foder, både i kemiskt och
  biologiskt
  avseende; kontinuitet
  , hållbarhet
  ,
  riskbedömning
  och kontroll av livsmedelskedjan; hur livsmedels- och foderkedjan påverkar och påverkas av miljön
  till lands och till havs
  ;
  hur foderkedjan påverkas av och motstår klimatförändringar
  ; begreppet hela livsmedelskedjan (inklusive fisk och skaldjur);
  utveckling av nya metoder för
  spårbarhet
  (för både genmodifierade och icke-genmodifierade organismer); konsekvenserna av djurfoder och djurmedicin för människors hälsa.

| — | Biovetenskap, bioteknik och kemi för hållbara non-foodprodukter och -processer: Bättre grödor, råvaror, marina produkter och marin biomassa (inbegripet marina tillgångar) för energiproduktion, som tar hänsyn till miljön och för produktion av produkter med högt mervärde som t.ex. material och kemikalier, inbegripet
  nya tekniker för bioproducenter och biokatalytiska stammar och organismer
  , nya jordbrukssystem, metoder för bioprocesser och bioraffinaderier; biokatalys;
  biologisk nedbrytning och återhämtning;
  skogsbruk och skogsbaserade produkter och processer; miljöåterställning och renare bearbetning.
  Mot bakgrund av den eventuella konkurrensen mellan slutkonsumenterna av jordbruksoch träprodukter kommer särskild vikt att läggas vid att optimera systemet för att säkra kompabilitet i livsmedels-, energi- och råvaruproduktionen. |
| --- | --- |

—

Biovetenskap, bioteknik och kemi för hållbara non-foodprodukter och -processer: Bättre grödor, råvaror, marina produkter och marin biomassa (inbegripet marina tillgångar) för energiproduktion, som tar hänsyn till miljön och för produktion av produkter med högt mervärde som t.ex. material och kemikalier, inbegripet
  nya tekniker för bioproducenter och biokatalytiska stammar och organismer
  , nya jordbrukssystem, metoder för bioprocesser och bioraffinaderier; biokatalys;
  biologisk nedbrytning och återhämtning;
  skogsbruk och skogsbaserade produkter och processer; miljöåterställning och renare bearbetning.
  Mot bakgrund av den eventuella konkurrensen mellan slutkonsumenterna av jordbruksoch träprodukter kommer särskild vikt att läggas vid att optimera systemet för att säkra kompabilitet i livsmedels-, energi- och råvaruproduktionen.

3.   Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven

Syfte

Att tillämpa nya modeller för förvaltning av fiskeresurserna på grundval av vetenskapliga rön, att genomföra fiskeförvaltningssystem som utgår från (de globala) ekosystemen som helhet och inte bara från (enskilda) isolerade arter, att öka trovärdigheten hos och kvaliteten på den information som härrör från uppgiftsinsamlingen samt från kontrollen och övervakningen av fisket och att stödja en hållbar utveckling av vattenbruket.

Bakgrund

Det är av största vikt att ta fram förfaranden som kan garantera en bättre förvaltning av fiskeresurserna genom innovativa fiskesystem och en förbättring av befintliga system, med beaktande av de ekologiska, tekniska, socioekonomiska och politiska aspekter som ingår i en sådan verksamhet.

För en generell förbättring när det gäller världshaven och deras resurser krävs det system för förvaltning av fiskeresurserna som utgår från samtliga komponenter i ekosystemet (biologiska, kemiska och fysiska) och som sätter dem i relation till människans verksamhet. Följderna av denna verksamhet måste bedömas mot bakgrund av de globala förändringarna av ekosystemen och av de marina tillgångarna i synnerhet.

Främjandet av tvärvetenskaplig forskning som förenar oceanografi, marinbiologi och samhällsvetenskap kommer att kräva att det finns ekonomiska uppgifter förutom databaser med information om förvaltningen av bestånden.

Det är viktigt att ta i bruk nya system för övervakning av fiskefartyg för att bevara världshaven, minska kostnaderna och möjliggöra snabbare tillgång till uppgifter från dessa system.

När det gäller vattenbruk är det också viktigt att ge vetenskapligt stöd för att öka användningen av mer ekologiska produktionssystem, ta fram nya arter, förbättra foderkvaliteten samt för att undersöka följderna av eventuella genmanipulationer avsedda att öka produktiviteten.

Verksamheter

| — | Förvaltningsmetoder som grundar sig på olika informationskällor, bl.a. totalt tillåten fångstmängd, fiskeansträngning, tekniska åtgärder och institutionella justeringar. |
| --- | --- |

—

Förvaltningsmetoder som grundar sig på olika informationskällor, bl.a. totalt tillåten fångstmängd, fiskeansträngning, tekniska åtgärder och institutionella justeringar.

| — | Bedömning av vikten av fisketeknik, selektivitet och förvaltningens och beslutsförfarandenas sociala och ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Bedömning av vikten av fisketeknik, selektivitet och förvaltningens och beslutsförfarandenas sociala och ekonomiska konsekvenser.

| — | Identifiering av osäkerhetsmoment i samband med utvärderingen av bestånd och fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

—

Identifiering av osäkerhetsmoment i samband med utvärderingen av bestånd och fiskeverksamhet.

| — | Bättre kunskap om djuphavsfisket. |
| --- | --- |

—

Bättre kunskap om djuphavsfisket.

| — | Fastställande av en optimal nivå för fiskbestånden på varje utnyttjandenivå. |
| --- | --- |

—

Fastställande av en optimal nivå för fiskbestånden på varje utnyttjandenivå.

| — | Bättre kunskap om vad som händer i näringskedjorna, särskilt med beaktande av produktivitetsförändringarna i de marina systemen och av överföringen av giftiga ämnen genom näringskedjorna. |
| --- | --- |

—

Bättre kunskap om vad som händer i näringskedjorna, särskilt med beaktande av produktivitetsförändringarna i de marina systemen och av överföringen av giftiga ämnen genom näringskedjorna.

| — | Utveckling och tillämpning av bioekonomiska modeller i syfte att utvärdera effekterna av förvaltningsåtgärder för ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna på lång sikt. |
| --- | --- |

—

Utveckling och tillämpning av bioekonomiska modeller i syfte att utvärdera effekterna av förvaltningsåtgärder för ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna på lång sikt.

| — | Bättre samordning av insamlingen av fiske- och miljöinformation inom ramen för program för övervakning samt inrättande och upprätthållande av databaser. |
| --- | --- |

—

Bättre samordning av insamlingen av fiske- och miljöinformation inom ramen för program för övervakning samt inrättande och upprätthållande av databaser.

| — | Övervakning av fiskprodukternas kvalitet och säkerhet för att bevara en positiv bild av produkterna. |
| --- | --- |

—

Övervakning av fiskprodukternas kvalitet och säkerhet för att bevara en positiv bild av produkterna.

| — | Förbättring av vattenbrukstekniken (t.ex. minskad användning av antibiotika och användning av integrerade system). |
| --- | --- |

—

Förbättring av vattenbrukstekniken (t.ex. minskad användning av antibiotika och användning av integrerade system).

| — | Bättre kunskap på områden som rör genetik, näringslära, fysiologi och interaktioner med miljön och som alla är förknippade med vattenbruk. |
| --- | --- |

—

Bättre kunskap på områden som rör genetik, näringslära, fysiologi och interaktioner med miljön och som alla är förknippade med vattenbruk.

| — | Kartläggning av de processer genom vilka potentiellt farliga ämnen ansamlas (toxiner, metaller, långlivade organiska föroreningar) samt avgiftningsprocesser (giftiga alger i mollusker). |
| --- | --- |

—

Kartläggning av de processer genom vilka potentiellt farliga ämnen ansamlas (toxiner, metaller, långlivade organiska föroreningar) samt avgiftningsprocesser (giftiga alger i mollusker).

| — | Övrig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Övrig verksamhet.

4.
     Informations- och kommunikationsteknik

Syfte

Att skapa förutsättningar för Europa att behärska och utforma den framtida utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken (IKT) så att det europeiska samhällets och näringslivets krav uppfylls och den europeiska industrins konkurrenskraft förbättras. Verksamheten skall stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas samt säkra Europas världsledande roll inom IKT, bidra till att driva på och stimulera innovation och kreativitet när det gäller produkter och processer genom användning av IKT och se till att framsteg inom IKT snabbt omvandlas till fördelar för Europas näringsliv, industri och i sista hand för alla medborgare, i synnerhet de som löper risk för social utslagning, t.ex. funktionshindrade, äldre personer och personer som har särskilda svårigheter att få tillgång till IKT. Att minska den digitala klyftan skall prioriteras. IKT utgör kärnan i det kunskapsbaserade samhället.

Bakgrund

IKT är avgörande för Europas framtid och stärker genomförandet av Lissabonstrategin. Hälften av produktivitetsvinsterna inom den ekonomiska verksamheten beror på effekterna av IKT på produkter, tjänster och affärsprocesser. IKT är den viktigaste faktorn för att hjälpa fram innovation och kreativitet och för att kontrollera förändringar i värdekedjor inom olika industri- och tjänstesektorer.
  IKT kommer att främja tillgänglighet och insyn i politiken och politikens utformning.
  IKT är av avgörande betydelse för att man skall kunna möta den ökade efterfrågan på hälso- och sjukvård samt social vård
  , i synnerhet för äldre personer och funktionshindrade
  och modernisera tjänster på områden av allmänt intresse som t.ex. utbildning, säkerhet, energi, transport och miljö. IKT
  spelar en viktig roll för förvaltning och kommunikation i samband med forskning och teknisk utveckling, och
  har också en katalysatoreffekt för framstegen på andra områden inom vetenskap och teknik eftersom den förändrar sättet på vilket forskare bedriver sin forskning, samarbetar och finner nya vägar.

De ökande kraven från ekonomi och samhälle, den fortsatta integreringen av IKT och behoven av att flytta fram teknikens gränser ännu längre
  samt utveckla högklassiga, innovativa IKT-baserade produkter och tjänster
  innebär ständigt nya uppgifter för forskningen. Att anpassa tekniken till människor och organisatoriska behov innebär följande: dölja teknikens komplexitet
  och göra
  tekniken
  funktionell och
  mycket enkel att använda, tillgänglig och överkomlig till ett rimligt pris; tillhandahålla nya IKT-baserade tillämpningar, lösningar och tjänster som är pålitliga, driftsäkra och anpassningsbara till användarnas miljöer och preferenser.
  Den nuvarande IKT-forskningen fokuserar på miniatyriseringen
  ,
  på att
  behärska kombineringen av data-, kommunikations- och medieteknik,
  däribland driftskompatibilitet mellan system
  och kombineringen med andra relevanta vetenskapliga områden och ämnesområden,
  och på att bygga
  system som kan lära och utvecklas. Ur dessa olika insatser växer en ny teknikvåg fram. Forskningsverksamheten inom IKT skall också
  bidra till
  en rad olika vetenskapliga och tekniska discipliner, inbegripet
  biologi, kemi,
  bioteknik och biovetenskap, psykologi, pedagogik, kognitiv vetenskap och samhällsvetenskaper samt humaniora. IKT genererar inte endast nya tekniker, utan medverkar direkt till utveckling. Inom tjänstesektorn, som är en sektor med kraftig tillväxt, finns det fortfarande en betydande potential genom ett större fokus på att länka samman tjänster och IKT.

Den forskningsverksamhet inom IKT som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod” har visat sig användbar som källa till innovation och förstärkt samverkan. Det kan vara värt att undersöka huruvida denna modell för samarbete och innovation också kan fungera i andra verksamheter inom sjunde ramprogrammet.

Forskningen inom IKT bör inte endast stödja en affärsmodell före andra. Det är viktigt att en bred uppsättning av modeller förblir tillgängliga för kommersialisering av forskningsresultaten.

IKT är en av de mest forskningsintensiva sektorerna. Forskningsinsatserna inom IKT, både offentliga och privata, motsvarar en tredjedel av de totala forskningsinsatserna i de stora ekonomierna. Även om Europa redan har den industriella och tekniska ledningen inom viktiga IKT-områden ligger man efter sina största konkurrenter när det gäller investeringar i IKT-forskning. Bara genom att på nytt och på ett mer intensivt sätt förena insatserna på europeisk nivå kan vi på bästa sätt utnyttja de möjligheter som framstegen inom IKT kan erbjuda.

Forskningsverksamheten inom IKT skall vara nära förknippad med politiska åtgärder för IKT-utveckling och med regleringsåtgärder inom ramen för en allsidig och helhetsomfattande strategi. Prioriteringarna har slagits fast till följd av utförliga konsultationer där bidrag inkommit från en rad europeiska teknikplattformar och initiativ inom industrin på områden som t.ex. nanoelektronik, inbyggda system, mobilkommunikation, elektroniska media,
  fotonik,
  robotteknik och programvara,
  medräknat kostnadsfri, fri och öppen programvara,
  tjänster och gridteknik.

Verksamheter

| — | Stöttepelare inom IKT







  — | Mikro-, nano- och optoelektronik, fotonik, matematik och integrerade mikro/nanosystem: Driva fram gränserna för miniatyrisering, integrering, variation och täthet; öka prestanda och tillverkningsmöjligheter till lägre kostnader; underlätta inlemmandet av IKT i olika tillämpningar; gränssnitt; grundforskning som kräver att nya koncept utforskas. |
| --- | --- | --- |

—

Stöttepelare inom IKT

—

Mikro-, nano- och optoelektronik, fotonik, matematik och integrerade mikro/nanosystem: Driva fram gränserna för miniatyrisering, integrering, variation och täthet; öka prestanda och tillverkningsmöjligheter till lägre kostnader; underlätta inlemmandet av IKT i olika tillämpningar; gränssnitt; grundforskning som kräver att nya koncept utforskas.

| — | Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet: Allmän tillgång via heterogena nät - fasta, mobila, och trådlösa nät samt sändningsnät med omfattning från individnivå till regional och global nivå - som möjliggör skarvlös leverans av allt mer omfattande datamängder och tjänster oavsett tid och plats. |
| --- | --- |

—

Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet: Allmän tillgång via heterogena nät - fasta, mobila, och trådlösa nät samt sändningsnät med omfattning från individnivå till regional och global nivå - som möjliggör skarvlös leverans av allt mer omfattande datamängder och tjänster oavsett tid och plats.

| — | Inbyggda system, databehandling, lagring och kontroll: Kraftfulla, säkra och distribuerade system för databehandling
  , lagring
  och kommunikation som är inbyggda i föremål och fysisk infrastruktur och som kan kontrollera och anpassa sig till sin miljö. |
| --- | --- |

—

Inbyggda system, databehandling, lagring och kontroll: Kraftfulla, säkra och distribuerade system för databehandling
  , lagring
  och kommunikation som är inbyggda i föremål och fysisk infrastruktur och som kan kontrollera och anpassa sig till sin miljö.

| — | Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet: Dynamiska, anpassningsbara, funktionssäkra och pålitliga programvaror och tjänster samt ny processarkitektur, inbegripet som hjälpfunktion. |
| --- | --- |

—

Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet: Dynamiska, anpassningsbara, funktionssäkra och pålitliga programvaror och tjänster samt ny processarkitektur, inbegripet som hjälpfunktion.

| — | Kunskapssystem, kognitiva system och system för inlärning: Fånga och utnyttja kunskap som finns inbyggd i webb- och multimedieinnehåll; bioinspirerade artificiella system som uppfattar, förstår, lär och utvecklas, och agerar självständigt; maskiner och människors inlärning på grundval av en ökad förståelse av människans uppfattningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Kunskapssystem, kognitiva system och system för inlärning: Fånga och utnyttja kunskap som finns inbyggd i webb- och multimedieinnehåll; bioinspirerade artificiella system som uppfattar, förstår, lär och utvecklas, och agerar självständigt; maskiner och människors inlärning på grundval av en ökad förståelse av människans uppfattningsförmåga.

| — | Simulering, visualisering, interaktion och blandade verkligheter: Verktyg för innovativ design
  , stöd för beslut
  och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och digital media och för naturlig, språkanpassad och kontextrik interaktion och kommunikation. |
| --- | --- |

—

Simulering, visualisering, interaktion och blandade verkligheter: Verktyg för innovativ design
  , stöd för beslut
  och kreativitet när det gäller produkter, tjänster och digital media och för naturlig, språkanpassad och kontextrik interaktion och kommunikation.

| — | Övergången till fjärde generationens mobilsystem och därutöver samt relaterad spjutspetsteknik på området digitala sändningar och antenner. |
| --- | --- |

—

Övergången till fjärde generationens mobilsystem och därutöver samt relaterad spjutspetsteknik på området digitala sändningar och antenner.

| — | Optisk koppling och relaterad kapacitet för nätverkskontroll. |
| --- | --- |

—

Optisk koppling och relaterad kapacitet för nätverkskontroll.

Nya perspektiv inom IKT som bygger på andra områden inom vetenskap och teknik, inbegripet nya insikter hämtade från fysik, bioteknik och material- och biovetenskap
  samt matematik
  för miniatyrisering av IKT-tillämpningar till storlekar som är kompatibla och som interagerar med levande organismer, för förbättring av systemteknik och informationsbehandling och för modellering och simulering av den levande världen.
  På detta område kommer hänsyn även tas till teman som hållbarhet, särskilt inom elektronik (mindre material- och energiförbrukning, återvinning och avfall, så kallade end of life-strategier).

| — | Integrering av teknik







  — | Individnivå: Utrustning för kommunikation och databehandling, tillbehör, kläder, implantat; gränssnitt för dessa och sammankoppling av dem med tjänster och resurser. |
| --- | --- | --- |

—

Integrering av teknik

—

Individnivå: Utrustning för kommunikation och databehandling, tillbehör, kläder, implantat; gränssnitt för dessa och sammankoppling av dem med tjänster och resurser.

| — | Hemmiljö: Kommunikation, övervakning, kontroll, assistans; skarvlös kompatibilitet och användning av all utrustning; interaktiva digitala innehåll och tjänster. |
| --- | --- |

—

Hemmiljö: Kommunikation, övervakning, kontroll, assistans; skarvlös kompatibilitet och användning av all utrustning; interaktiva digitala innehåll och tjänster.

| — | Robotsystem: Avancerade autonoma system; kognition, kontroll, aktionsförmåga, naturlig interaktion
  och samverkan,
  miniatyrisering... |
| --- | --- |

—

Robotsystem: Avancerade autonoma system; kognition, kontroll, aktionsförmåga, naturlig interaktion
  och samverkan,
  miniatyrisering...

| — | Intelligent infrastruktur: Verktyg som gör infrastruktur som är av avgörande betydelse för vardagslivet mer effektiv, lättare att anpassa och underhålla, mer slitstark och mindre felkänslig. |
| --- | --- |

—

Intelligent infrastruktur: Verktyg som gör infrastruktur som är av avgörande betydelse för vardagslivet mer effektiv, lättare att anpassa och underhålla, mer slitstark och mindre felkänslig.

| — | Forskning om tillämpningar







  — | IKT och utmaningar för samhället: Nya system och tjänster på områden av allmänt intresse för förbättring av kvalitet, effektivitet
  och social integration, medräknat tillgänglighet för pesoner med funktionshinder
  ; användarvänliga tillämpningar, integrering av ny teknik och nya initiativ som t.ex. boende med hemtjänst:






  — | Nya affärsmodeller för IKT: Utarbeta och fastställa nya affärsmodeller för IKT genom samarbete kring de temaområden där IKT kommer att spela en avgörande roll när det gäller att förändra tillgången till produktion och tjänster (t.ex. transport, hälsa, energi, miljö). Projekt som härrör från denna gemensamma forskning bör testas i specifika situationer. De gemensamma insatserna bör stödjas genom det temaöverskridande angreppssätt som avses ovan. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Forskning om tillämpningar

—

IKT och utmaningar för samhället: Nya system och tjänster på områden av allmänt intresse för förbättring av kvalitet, effektivitet
  och social integration, medräknat tillgänglighet för pesoner med funktionshinder
  ; användarvänliga tillämpningar, integrering av ny teknik och nya initiativ som t.ex. boende med hemtjänst:

—

Nya affärsmodeller för IKT: Utarbeta och fastställa nya affärsmodeller för IKT genom samarbete kring de temaområden där IKT kommer att spela en avgörande roll när det gäller att förändra tillgången till produktion och tjänster (t.ex. transport, hälsa, energi, miljö). Projekt som härrör från denna gemensamma forskning bör testas i specifika situationer. De gemensamma insatserna bör stödjas genom det temaöverskridande angreppssätt som avses ovan.

| — | Hälsa: Bättre sjukdomsprevention, tidig diagnos och personanpassning; autonomi, säkerhet och rörlighet för patienterna; möjlighet till hälsoinformation för ny kunskap
  ; förvaltning av kunskap, medräknat rationalisering av hälsovårdsutgifterna
  . |
| --- | --- |

—

Hälsa: Bättre sjukdomsprevention, tidig diagnos och personanpassning; autonomi, säkerhet och rörlighet för patienterna; möjlighet till hälsoinformation för ny kunskap
  ; förvaltning av kunskap, medräknat rationalisering av hälsovårdsutgifterna
  .

| — | Att förbättra integration och medverkan på lika villkor och förhindra digitala klyftor; tekniska hjälpmedel; design för alla. |
| --- | --- |

—

Att förbättra integration och medverkan på lika villkor och förhindra digitala klyftor; tekniska hjälpmedel; design för alla.

| — | Mobilitet: Intelligenta IKT-baserade transportsystem
  ,
  fordon
  och fartyg
  som gör det möjligt för människor och varor att transporteras säkert, bekvämt och effektivt
  samt på ett miljövänligt sätt
  . |
| --- | --- |

—

Mobilitet: Intelligenta IKT-baserade transportsystem
  ,
  fordon
  och fartyg
  som gör det möjligt för människor och varor att transporteras säkert, bekvämt och effektivt
  samt på ett miljövänligt sätt
  .

| — | Till gagn för miljön och en hållbar utveckling: Att minska sårbarheten och begränsa konsekvenserna av naturkatastrofer och industriolyckor. |
| --- | --- |

—

Till gagn för miljön och en hållbar utveckling: Att minska sårbarheten och begränsa konsekvenserna av naturkatastrofer och industriolyckor.

| — | För statliga, regionala och lokala myndigheter och städer
  : Effektivitet, öppenhet och ansvar, för en offentlig förvaltning i världsklass och förbindelser med medborgare och näringsliv, demokratistöd. |
| --- | --- |

—

För statliga, regionala och lokala myndigheter och städer
  : Effektivitet, öppenhet och ansvar, för en offentlig förvaltning i världsklass och förbindelser med medborgare och näringsliv, demokratistöd.

| — | För säkerhet: I enlighet med de riktlinjer som anges i temaområdena ”Säkerhetsforskning” och ”Rymdforskning”. |
| --- | --- |

—

För säkerhet: I enlighet med de riktlinjer som anges i temaområdena ”Säkerhetsforskning” och ”Rymdforskning”.

| — | Utnyttjande av allmänna byggnader och tjänster: Utformning och utveckling av simulatorer för att studera krissituationer av naturligt ursprung (naturkatastrofer) eller orsakade av människor (angrepp, terrorism, osv.). |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av allmänna byggnader och tjänster: Utformning och utveckling av simulatorer för att studera krissituationer av naturligt ursprung (naturkatastrofer) eller orsakade av människor (angrepp, terrorism, osv.).

| — | IKT för innehåll, kreativitet och personlig utveckling:







  — | IKT-baserade system för att stödja överföringar samt deras tillämpbarhet för kulturarvsresurser. |
| --- | --- | --- |

—

IKT för innehåll, kreativitet och personlig utveckling:

—

IKT-baserade system för att stödja överföringar samt deras tillämpbarhet för kulturarvsresurser.

| — | Nya synsätt vad beträffar media och nya former av innehåll: Utveckling av interaktivt digitalt innehåll
  som är tillgängligt för alla
  ; rikare upplevelser hos användarna; kostnadseffektiv leverans av innehåll. |
| --- | --- |

—

Nya synsätt vad beträffar media och nya former av innehåll: Utveckling av interaktivt digitalt innehåll
  som är tillgängligt för alla
  ; rikare upplevelser hos användarna; kostnadseffektiv leverans av innehåll.

| — | Teknikunderstött lärande: Inklusive överföring av kunskap och erfarenheter
  ; anpassningsbara och
  konceptbaserade
  utbildningslösningar; aktivt lärande. |
| --- | --- |

—

Teknikunderstött lärande: Inklusive överföring av kunskap och erfarenheter
  ; anpassningsbara och
  konceptbaserade
  utbildningslösningar; aktivt lärande.

| — | IKT-baserade system för stöd avseende tillgången till och användningen av digitala kulturella (och vetenskapliga)
  resurser och tillgångar över tiden i en flerspråkig
  och mångkulturell
  miljö. |
| --- | --- |

—

IKT-baserade system för stöd avseende tillgången till och användningen av digitala kulturella (och vetenskapliga)
  resurser och tillgångar över tiden i en flerspråkig
  och mångkulturell
  miljö.

| — | IKT till stöd för företag och industri:







  — | Nya former av dynamiska samverkande affärsprocesser i nätverk, ”digitala ekosystem”
  som medger deltagande av små och medelstora organisationer och sammanslutningar
  :
  uppdelad arbetsorganisation och arbetsmiljöer kännetecknade av samarbete. |
| --- | --- | --- |

—

IKT till stöd för företag och industri:

—

Nya former av dynamiska samverkande affärsprocesser i nätverk, ”digitala ekosystem”
  som medger deltagande av små och medelstora organisationer och sammanslutningar
  :
  uppdelad arbetsorganisation och arbetsmiljöer kännetecknade av samarbete.

| — | Tillverkning, inklusive traditionella industrier
  : snabb och anpassningsbar design, produktion och leverans av varor med hög grad av specialtillverkning; digital och virtuell produktion; verktyg för modellering, simulering och presentation; integrerade IKT-produkter i miniatyrformat
  ; IKT-baserade förbättringar av industriprocesser
  . |
| --- | --- |

—

Tillverkning, inklusive traditionella industrier
  : snabb och anpassningsbar design, produktion och leverans av varor med hög grad av specialtillverkning; digital och virtuell produktion; verktyg för modellering, simulering och presentation; integrerade IKT-produkter i miniatyrformat
  ; IKT-baserade förbättringar av industriprocesser
  .

| — | Övervakning i realtid av förvaltningen av och prestandan hos företag genom effektivt och produktivt stöd för beslutsfattande samt spårning, insamling och behandling av uppgifter. |
| --- | --- |

—

Övervakning i realtid av förvaltningen av och prestandan hos företag genom effektivt och produktivt stöd för beslutsfattande samt spårning, insamling och behandling av uppgifter.

| — | IKT-stöd för att bevara byggnadsarvet. |
| --- | --- |

—

IKT-stöd för att bevara byggnadsarvet.

| — | IKT för förtroende och tillit: Identitetshantering; autentisering och tillståndsgivning; teknik för att öka skyddet av privatlivet; förvaltning av rättigheter och tillgångar
  med utgångspunkt i kompatibilitet och öppna standarder
  ;
  integritetsskydd
  mot digitala hot
  ; övervakning av säkerhet och känsliga frågor som rör personlig integritet
  . |
| --- | --- |

—

IKT för förtroende och tillit: Identitetshantering; autentisering och tillståndsgivning; teknik för att öka skyddet av privatlivet; förvaltning av rättigheter och tillgångar
  med utgångspunkt i kompatibilitet och öppna standarder
  ;
  integritetsskydd
  mot digitala hot
  ; övervakning av säkerhet och känsliga frågor som rör personlig integritet
  .

| — | Framtida och ny teknik: Att stödja forskning vid kunskapens gränser avseende IKT av central betydelse och kombinationen av sådan med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer
  , såsom kvantinformationsteknik
  och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för den kommande forskningen inom IKT. |
| --- | --- |

—

Framtida och ny teknik: Att stödja forskning vid kunskapens gränser avseende IKT av central betydelse och kombinationen av sådan med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer
  , såsom kvantinformationsteknik
  och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för den kommande forskningen inom IKT.

5.
     Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

Syfte

Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och säkerställa dess omställning från en resursintensiv till en kunskapsintensiv industri genom utveckling av banbrytande kunskap för nya tillämpningar i gränslinjen mellan olika ämnesområden och teknik av olika slag.

Bakgrund

Nedgången inom industrin verkar inte längre vara begränsad till traditionella sektorer med hög arbetskraftsintensitet utan börjar även märkas inom andra sektorer, vilka motsvarar de områden där den europeiska industrin har en stark etablering, liksom även inom vissa högteknologiska sektorer. Denna trend kan och måste brytas genom att skapa en stark kunskapsbaserad och kunskapsintensiv industri i Europa. Detta innebär också att den befintliga basen av små och medelstora företag moderniseras och att nya kunskapsdrivna små och medelstora företag startas som ett resultat av spridningen av kunskap och expertis genom program för samarbete.
  Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas uppgiften att sprida forskningsresultat på ett sätt som gör dem tillgängliga för såväl företag, i första hand små och medelstora företag, som samhället i stort.

EU har en erkänt ledande roll inom t.ex. nanoteknik, material och produktionsteknik och den måste stärkas för att EU:s ställning i ett sammanhang med stor konkurrens på global nivå skall kunna säkras och förbättras.

Europeiska teknikplattformar på t.ex. områdena nanoelektronik,
  nanomedicin, fotonik,
  tillverkning,
  elproduktion,
  stål, kemi,
  energi, mineralutvinning,
  transportindustri, konstruktion, arbetarskydd, textil,
  keramik,
  massa och papper bidrar till att gemensamma prioriteringar och mål för forskningen kan fastställas. Utöver dessa för industrin relevanta forskningsprioriteringar och integreringen av dem i tillämpningar inom olika sektorer kommer frågor av relevans för politiska strategier, reglering, standardisering och följdverkningar att tas upp, även genom att reagera på ett flexibelt sätt inför behov av nya strategier.

Verksamheter

| — | Nanovetenskap, nanoteknik







  — | Utveckling av ny kunskap om fenomen som beror på gränssnitt och storlek; kontroll på nanonivå av materialegenskaper för nya tillämpningar; integrering av teknik på nanonivå; självmonterande egenskaper; nanomotorer;
  nanooptik, nanobioteknik,
  nanomaskiner och nanosystem;
  nanovektorer,
  metoder och verktyg för karaktärisering och hantering i nanodimensioner; nanoteknik och högprecisionsteknik inom kemin
  för framställning av basmaterial och komponenter; nanomedicin såsom regenerativ medicin, målstyrning och aktivering av läkemedel samt nanodiagnostik inklusive digital återgivning; effekter av nanoteknik på biovetenskap; hållbarhet och tillförlitlighet inom nanotekniken,
  effekt på människors
  och djurs
  säkerhet
  och
  hälsa,
  livsmedelskedjan och miljön, särskilt i ljuset av möjligheten av direkt interaktion mellan nanopartiklar och genetiskt material i levande celler
  ; metrologi,
  övervakning och avkänning,
  nomenklatur och standarder; utforskande av nya koncept och angreppssätt för tillämpningar inom olika sektorer, inbegripet integrering och sammansmältning av ny teknik. |
| --- | --- | --- |

—

Nanovetenskap, nanoteknik

—

Utveckling av ny kunskap om fenomen som beror på gränssnitt och storlek; kontroll på nanonivå av materialegenskaper för nya tillämpningar; integrering av teknik på nanonivå; självmonterande egenskaper; nanomotorer;
  nanooptik, nanobioteknik,
  nanomaskiner och nanosystem;
  nanovektorer,
  metoder och verktyg för karaktärisering och hantering i nanodimensioner; nanoteknik och högprecisionsteknik inom kemin
  för framställning av basmaterial och komponenter; nanomedicin såsom regenerativ medicin, målstyrning och aktivering av läkemedel samt nanodiagnostik inklusive digital återgivning; effekter av nanoteknik på biovetenskap; hållbarhet och tillförlitlighet inom nanotekniken,
  effekt på människors
  och djurs
  säkerhet
  och
  hälsa,
  livsmedelskedjan och miljön, särskilt i ljuset av möjligheten av direkt interaktion mellan nanopartiklar och genetiskt material i levande celler
  ; metrologi,
  övervakning och avkänning,
  nomenklatur och standarder; utforskande av nya koncept och angreppssätt för tillämpningar inom olika sektorer, inbegripet integrering och sammansmältning av ny teknik.

| — | Material







  — | Utveckling av ny kunskap om material med hög prestanda
  , i synnerhet kompositer, intelligenta material och material med multifunktionella ytor för många olika användningsområden, samt för reparation/eftermontering av befintliga produkter
  ; kunskapsbaserade material med skräddarsydda egenskaper; mer tillförlitlig design och simulering; större komplexitet; förenlighet med miljön; integrering av nano-, molekylär- och makronivåer i industrin inom kemiteknik och materialbearbetning; nya nano-, bio-,
  meta-
  och hybridmaterial
  samt material som bygger på biologiska funktioner (bioimitering)
  , inbegripet design och kontroll av bearbetningen av dem
  ; design eller förbättring av material som under sin livscykel bidrar till en minskning av utsläppen
  .


  Material med nya egenskaper utgör nyckeln till den europeiska industrins framtida konkurrenskraft och grunden för tekniska framsteg på många områden, såsom hälsa, elektronik, energi, transport och säkerhet. Detta nyckelområde, som spelar en avgörande roll för många av de tekniker som utgör kärnan i Europas industriella kompetens, bör särskilt främjas. |
| --- | --- | --- |

—

Material

—

Utveckling av ny kunskap om material med hög prestanda
  , i synnerhet kompositer, intelligenta material och material med multifunktionella ytor för många olika användningsområden, samt för reparation/eftermontering av befintliga produkter
  ; kunskapsbaserade material med skräddarsydda egenskaper; mer tillförlitlig design och simulering; större komplexitet; förenlighet med miljön; integrering av nano-, molekylär- och makronivåer i industrin inom kemiteknik och materialbearbetning; nya nano-, bio-,
  meta-
  och hybridmaterial
  samt material som bygger på biologiska funktioner (bioimitering)
  , inbegripet design och kontroll av bearbetningen av dem
  ; design eller förbättring av material som under sin livscykel bidrar till en minskning av utsläppen
  .

Material med nya egenskaper utgör nyckeln till den europeiska industrins framtida konkurrenskraft och grunden för tekniska framsteg på många områden, såsom hälsa, elektronik, energi, transport och säkerhet. Detta nyckelområde, som spelar en avgörande roll för många av de tekniker som utgör kärnan i Europas industriella kompetens, bör särskilt främjas.

| — | Ny produktion







  — | Skapa förutsättningar och tillgångar för kunskapsintensiv produktion, inbegripet konstruktion, utveckling och validering av nya paradigmer som svarar mot nya behov inom industrin; utveckling av generiska produktionstillgångar för anpassningsbar kunskapsbaserad produktion i nätverk
  (inbegripet kompositer och framställning av stammar för biologisk produktion och biokatalytiska stammar)
  ; utveckling av nya tekniska koncept där sammansmältningen av tekniker (t.ex. nano-, bio-,
  geo- och
  informationsteknik,
  optisk teknik,
  kognitiv teknik och de tekniska kraven för dessa)
  utnyttjas
  för nästa generation produkter och tjänster med högt mervärde samt anpassning till nya behov
  ; införande av produktionstekniker med hög kapacitet; främjande av produktionstekniker som genererar lägre koldioxidutsläpp
  . |
| --- | --- | --- |

—

Ny produktion

—

Skapa förutsättningar och tillgångar för kunskapsintensiv produktion, inbegripet konstruktion, utveckling och validering av nya paradigmer som svarar mot nya behov inom industrin; utveckling av generiska produktionstillgångar för anpassningsbar kunskapsbaserad produktion i nätverk
  (inbegripet kompositer och framställning av stammar för biologisk produktion och biokatalytiska stammar)
  ; utveckling av nya tekniska koncept där sammansmältningen av tekniker (t.ex. nano-, bio-,
  geo- och
  informationsteknik,
  optisk teknik,
  kognitiv teknik och de tekniska kraven för dessa)
  utnyttjas
  för nästa generation produkter och tjänster med högt mervärde samt anpassning till nya behov
  ; införande av produktionstekniker med hög kapacitet; främjande av produktionstekniker som genererar lägre koldioxidutsläpp
  .

| — | Integrering av teknik för industriella tillämpningar







  — | Integrering av ny kunskap och teknik
  (t.ex. matematiska metoder och verktyg, miljöteknik)
  avseende nano, material och produktion i tillämpningar inom och mellan flera sektorer, t.ex. hälsa, konstruktion,
  keramik,
  transport, energi, kemi,
  mineraler,
  miljö,
  skor,
  textil och beklädnad, massa och papper samt maskinindustri
  samt stål
  . |
| --- | --- | --- |

—

Integrering av teknik för industriella tillämpningar

—

Integrering av ny kunskap och teknik
  (t.ex. matematiska metoder och verktyg, miljöteknik)
  avseende nano, material och produktion i tillämpningar inom och mellan flera sektorer, t.ex. hälsa, konstruktion,
  keramik,
  transport, energi, kemi,
  mineraler,
  miljö,
  skor,
  textil och beklädnad, massa och papper samt maskinindustri
  samt stål
  .

6.
     Energi

Syfte

Att till 2020 omvandla dagens fossilbränslebaserade energisystem till den mest hållbara och energieffektiva ekonomin i världen, som bygger på många olika energikällor och energibärare, och särskilt uppmärksamma energikällor som genererar mindre eller ingen koldioxid, i kombination med bättre energieffektivitet, energibevarande och en minskning av växthuseffekten för att kunna hantera de allt större utmaningarna i fråga om försörjningstrygghet och klimatförändring och samtidigt öka den europeiska energiindustrins konkurrenskraft.

För att uppnå dessa mål skall cirka två tredjedelar av budgeten under detta tema gå till forskning som genomförs under de tre verksamheterna för förnybar energi och till verksamhet som avser energieffektivitet och energibesparingar.

Bakgrund

Energisystemen står inför stora utmaningar. Det pressande behovet av att
  finna och
  utveckla lämpliga lösningar i tid motiveras av
  de
  alarmerande
  scenarierna för
  den globala efterfrågan på energi
  och av de ändliga konventionella olje- och naturgastillgångarna
  ,
  liksom av
  behovet av att kraftigt hindra utsläppen av växthusgaser i syfte att dämpa de förödande konsekvenserna av klimatförändringarna, de fluktuerande oljepriserna (som framför allt skadar transportsektorn, som är starkt oljeberoende) och av den geopolitiska instabiliteten i försörjningsregionerna.
  Energiforskningen är ett viktigt bidrag för att säkra betalbara energipriser för våra medborgare och företag.
  Forskning och demonstration krävs för att de mest miljövänliga och kostnadseffektiva teknikerna skall kunna utvecklas, säkrare tillämpningar för kärnenergi i Europa och resten av världen kan skapas och för att fastställa åtgärder
  så att EU med råge kan uppfylla målen inom ramen för Kyotoprotokollet och genomföra sina energipolitiska åtaganden i enlighet med
  grönboken från 2005 om energieffektivitet och
  grönboken från 2000 om trygg energiförsörjning (5).

Europa har blivit världsledande på en rad energitekniska områden
  inom energiproduktion och energieffektivitet
  och är exempelvis en pionjär när det gäller modern teknik för förnybar energi som t.ex.
  solenergi,
  bioenergi och vindenergi. EU är också en global konkurrent i fråga om teknik för kraftproduktion och kraftdistribution och har en stark forskningskapacitet på området uppsamling och bindning av koldioxid. Denna ställning
  är
  emellertid
  nu utsatt för konkurrens
  (i synnerhet
  från
  USA och Japan).
  Insatserna från Europas industrisektor när det gäller att utveckla mindre förorenande produktionsteknik bör därför uppmuntras genom specifika forskningsprojekt.

Att radikalt omvandla energisystemen
  till pålitliga, konkurrenskraftiga och hållbara energisystem med låga eller inga koldioxidutsläpp
  kräver
  nya material och
  ny teknik som är förknippad med för höga risker och för osäkra vinster för att privata företag skall göra alla de investeringar som krävs för forskning, utveckling, demonstration och uppbyggnad. Den offentliga sektorn bör därför spela en nyckelroll i uppbådandet av privata investeringar, och europeiska insatser och resurser bör kombineras på ett sammanhängande och mer effektivt sätt så att man skall kunna konkurrera med ekonomier som gör stora och regelbundna investeringar i liknande teknik. Europeiska teknikplattformar har en viktig roll i detta avseende genom att på ett samordnat sätt uppbåda de forskningsinsatser som krävs. De verksamheter som skall bidra till att uppfylla målet beskrivs nedan. En särskild verksamhet avseende kunskap för energipolitiskt beslutsfattande ingår. Den kan också bidra i samband med uppkommande behov av nya strategier, t.ex. i fråga om den europeiska energipolitikens roll i utvecklingen av internationella åtgärder mot klimatförändringar, och instabilitet eller avbrott med avseende på energiförsörjning och energipris.

Verksamheter

| — | Vätgas och bränsleceller

  Integrerad åtgärd för utveckling av en stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU, för stationära och portabla tillämpningar och transporttillämpningar. Den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller bistår denna verksamhet genom förslag till en integrerad strategi för forskning och utbyggnad
  , samt för organisation av systemet för produktion, insamling och behandling av biomassa för direkt vätgasproduktion
  . |
| --- | --- |

—

Vätgas och bränsleceller

Integrerad åtgärd för utveckling av en stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU, för stationära och portabla tillämpningar och transporttillämpningar. Den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller bistår denna verksamhet genom förslag till en integrerad strategi för forskning och utbyggnad
  , samt för organisation av systemet för produktion, insamling och behandling av biomassa för direkt vätgasproduktion
  .

| — | Produktion av förnybar el

  Teknik för att öka omvandlingseffektiviteten generellt och pressa ner kostnaden för produktion av el från inhemska förnybara energikällor
  , inbegripet avfall
  ; utveckling och demonstration av teknik som passar olika regionala förutsättningar. |
| --- | --- |

—

Produktion av förnybar el

Teknik för att öka omvandlingseffektiviteten generellt och pressa ner kostnaden för produktion av el från inhemska förnybara energikällor
  , inbegripet avfall
  ; utveckling och demonstration av teknik som passar olika regionala förutsättningar.

| — | Produktion av förnybart bränsle

  Teknik för integrerad omvandling - att utveckla och pressa ner kostnaden per enhet för fasta, flytande och gasformiga bränslen (inbegripet vätgas) som framställts med förnybara energikällor
  , inbegripet energigrödor, biomassa och avfall
  . Målet är kostnadseffektiv produktion
  , lagring, distribution
  och användning av koldioxidneutrala bränslen, i synnerhet flytande biobränslen för transportsektorn
  , inbegripet energigrödor särskilt optimerade genom växtförädling med klassiska och biotekniska metoder, samt för elproduktion
  . |
| --- | --- |

—

Produktion av förnybart bränsle

Teknik för integrerad omvandling - att utveckla och pressa ner kostnaden per enhet för fasta, flytande och gasformiga bränslen (inbegripet vätgas) som framställts med förnybara energikällor
  , inbegripet energigrödor, biomassa och avfall
  . Målet är kostnadseffektiv produktion
  , lagring, distribution
  och användning av koldioxidneutrala bränslen, i synnerhet flytande biobränslen för transportsektorn
  , inbegripet energigrödor särskilt optimerade genom växtförädling med klassiska och biotekniska metoder, samt för elproduktion
  .

| — | Förnybara energikällor för uppvärmning och kylning

  Teknik
  och infrastruktur
  för ökad effektivitet och minskade kostnader för uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor, som kan användas under olika regionala förutsättningar. |
| --- | --- |

—

Förnybara energikällor för uppvärmning och kylning

Teknik
  och infrastruktur
  för ökad effektivitet och minskade kostnader för uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor, som kan användas under olika regionala förutsättningar.

| — | Teknik för uppsamling och bindning samt för omvandling för användning som råvara av koldioxid för kraftproduktion nästan utan utsläpp

  Att kraftigt minska
  negativ
  miljöpåverkan från användningen av fossila bränslen med sikte på mycket effektiva
  anläggningar för produktion av elektricitet och/eller ånga
  nästan utan utsläpp på grundval av teknik för uppsamling
  , omvandling
  och bindning
  , i synnerhet underjordisk lagring,
  av koldioxid
  och koldioxidberikad luft för att öka växtorganismernas tillväxt
  . |
| --- | --- |

—

Teknik för uppsamling och bindning samt för omvandling för användning som råvara av koldioxid för kraftproduktion nästan utan utsläpp

Att kraftigt minska
  negativ
  miljöpåverkan från användningen av fossila bränslen med sikte på mycket effektiva
  anläggningar för produktion av elektricitet och/eller ånga
  nästan utan utsläpp på grundval av teknik för uppsamling
  , omvandling
  och bindning
  , i synnerhet underjordisk lagring,
  av koldioxid
  och koldioxidberikad luft för att öka växtorganismernas tillväxt
  .

| — | Ren kolteknik och ren teknik för andra fossila bränslen


  Att avsevärt förbättra kraftverkens effektivitet, tillförlitlighet och kostnadsbild genom utveckling och demonstration av ren
  teknik för energiomvandling grundad på kol och andra fossila bränslen, gasformiga eller flytande processbränslen och alternativa bränslen, samt införa avancerad kemisk omvandlingsteknik för produktion av energi, värme, kemikalier och bränsle
  . |
| --- | --- |

—

Ren kolteknik och ren teknik för andra fossila bränslen

Att avsevärt förbättra kraftverkens effektivitet, tillförlitlighet och kostnadsbild genom utveckling och demonstration av ren
  teknik för energiomvandling grundad på kol och andra fossila bränslen, gasformiga eller flytande processbränslen och alternativa bränslen, samt införa avancerad kemisk omvandlingsteknik för produktion av energi, värme, kemikalier och bränsle
  .

| — | Nätverk för ”smart energi”

  Att öka effektiviteten, säkerheten och tillförlitligheten hos system och nät för el och gas i Europa genom att t.ex. omvandla de befintliga elnäten till ett interaktivt (kunder/operatörer) servicenät
  , genom att utveckla alternativ till lagring av energi, undanröja hinder
  och
  utarbeta intelligenta fjärrstyrda mätarsystem.
  Att undanröja hinder för storskalig utbyggnad och effektiv integrering av distribuerade och förnybara energikällor.
  Att utveckla lagringsmöjligheter som inte täcks under ”Vätgas och bränsleceller”. Idéer och tekniker för att förbättra effektivitet och kostnadseffektivitet hos nät för uppvärmning och kylning: Att utveckla integrerade tekniker och idéer för energiförsörjning genom nät för uppvärmning och kylning samt att främja införandet av förnybara energikällor i nät för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

—

Nätverk för ”smart energi”

Att öka effektiviteten, säkerheten och tillförlitligheten hos system och nät för el och gas i Europa genom att t.ex. omvandla de befintliga elnäten till ett interaktivt (kunder/operatörer) servicenät
  , genom att utveckla alternativ till lagring av energi, undanröja hinder
  och
  utarbeta intelligenta fjärrstyrda mätarsystem.
  Att undanröja hinder för storskalig utbyggnad och effektiv integrering av distribuerade och förnybara energikällor.
  Att utveckla lagringsmöjligheter som inte täcks under ”Vätgas och bränsleceller”. Idéer och tekniker för att förbättra effektivitet och kostnadseffektivitet hos nät för uppvärmning och kylning: Att utveckla integrerade tekniker och idéer för energiförsörjning genom nät för uppvärmning och kylning samt att främja införandet av förnybara energikällor i nät för uppvärmning och kylning.

| — | Energieffektivitet och energibesparingar

  Nya idéer och tekniker för att förbättra energieffektiviteten
  , till exempel när det gäller belysning,
  och
  minska förbrukningen av slutlig och primär energi
  med avseende på byggnader
  , med beaktande av byggnadernas och konstruktionsarbetenas livscykel,, transportsystem
  , tjänster och industri. Detta omfattar även integrering av strategier och teknik för energieffektivitet
  (t.ex. kraftvärme)
  , användning av teknik för ny
  förbrukningsrelaterad
  och förnybar energi och
  åtgärder för
  styrning av efterfrågan på energi
  , exempelvis i form av flexibel elförbrukning, och åtgärder för styrning av energianvändning, såsom fjärrstyrda individuella mätarsystem
  . |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet och energibesparingar

Nya idéer och tekniker för att förbättra energieffektiviteten
  , till exempel när det gäller belysning,
  och
  minska förbrukningen av slutlig och primär energi
  med avseende på byggnader
  , med beaktande av byggnadernas och konstruktionsarbetenas livscykel,, transportsystem
  , tjänster och industri. Detta omfattar även integrering av strategier och teknik för energieffektivitet
  (t.ex. kraftvärme)
  , användning av teknik för ny
  förbrukningsrelaterad
  och förnybar energi och
  åtgärder för
  styrning av efterfrågan på energi
  , exempelvis i form av flexibel elförbrukning, och åtgärder för styrning av energianvändning, såsom fjärrstyrda individuella mätarsystem
  .

| — | Kunskaper för energipolitiskt beslutsfattande

  Utveckling av verktyg, metoder och modeller för bedömning av de huvudsakliga ekonomiska och sociala frågorna i samband med energiteknik och fastställande av kvantifierbara mål och scenarier på medellång och lång sikt.
  Utveckling av politiska instrument för att betydligt påskynda genomförandet av ny energieffektivitet, åtgärder för styrning av efterfrågan samt idéer och tekniker för förnybar energi. |
| --- | --- |

—

Kunskaper för energipolitiskt beslutsfattande

Utveckling av verktyg, metoder och modeller för bedömning av de huvudsakliga ekonomiska och sociala frågorna i samband med energiteknik och fastställande av kvantifierbara mål och scenarier på medellång och lång sikt.
  Utveckling av politiska instrument för att betydligt påskynda genomförandet av ny energieffektivitet, åtgärder för styrning av efterfrågan samt idéer och tekniker för förnybar energi.

| — | Polygenerering




  Utveckling av högeffektiva och slutanvändarinriktade integrerade energisystem som använder bästa tillgängliga och miljövänliga energikällor. Förbättring och utveckling av nya energilagringsmöjligheter. Nätanslutningshantering av ovannämnda system för att förbättra effektiviteten totalt sett och tjänsternas kvalitet. |
| --- | --- |

—

Polygenerering

Utveckling av högeffektiva och slutanvändarinriktade integrerade energisystem som använder bästa tillgängliga och miljövänliga energikällor. Förbättring och utveckling av nya energilagringsmöjligheter. Nätanslutningshantering av ovannämnda system för att förbättra effektiviteten totalt sett och tjänsternas kvalitet.

7.
      Miljö (inbegripet klimatförändringar)

Syfte

Hållbar förvaltning av miljön och dess resurser genom större kunskap om samverkan mellan klimat, biosfär, ekosystem och mänsklig aktivitet och om den biologiska mångfalden och hur denna utnyttjas på ett hållbart sätt, och genom utveckling av ny teknik, nya verktyg och nya tjänster för att globala miljöfrågor skall kunna hanteras på ett integrerat sätt. Tonvikten skall ligga på prognostisering av förändringar i klimat-, eko-, jord- och oceansystem - på verktyg och teknik för övervakning, förebyggande, begränsning och anpassning av påverkan på och risker för miljö och hälsa samt för bevarande och återställande av naturlig och av människan skapad miljö.

Bakgrund

Miljöproblem sträcker sig över nationsgränser och kräver ett samordnat angreppssätt på europeisk och ofta global nivå. Jordens naturresurser och den miljö som människan skapat är hårt ansträngda av en växande befolkning, urbanisering, en kontinuerlig expansion av jordbruks-,
  fiske-,
  transport-
  , bygg-
  och energisektorerna liksom av klimatförändringar och global uppvärmning på lokal, regional och global nivå. Europa måste inleda ett nytt hållbart förhållande till miljön och samtidigt förbättra konkurrenskraften
  grundat på miljövänlig kvalitet
  och stärka den europeiska industrin. Med tanke på den storlek, omfattning och höga komplexitet som kännetecknar miljöforskningen krävs samarbete på EU-nivå för att en kritisk massa skall kunna uppnås. Därigenom underlättas gemensam planering, användande av anslutna kompatibla databaser och utveckling av sammanhängande och storskaliga system för observation och prognostisering.

Forskning på EU-nivå krävs för genomförande av internationella åtaganden som t.ex.
  FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och dess Kyotoprotokoll
  , FN-konventionen om biologisk mångfald,
  FNkonventionen för bekämpning av ökenspridning, Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar,
  målen från världstoppmötet om hållbar utveckling 2002, inbegripet EU:s vatteninitiativ, och för bidrag till Mellanstatliga panelen för klimatförändringar och initiativet för jordobservation
  samt det kommande programmet för markskydd
  . Dessutom finns omfattande forskningsbehov till följd av befintliga och nya strategier på EU-nivå, genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet och därmed förknippade Temastrategier, åtgärdsplanerna för miljöteknik och miljö och hälsa samt till följd av direktiv som t.ex. ramdirektivet om vatten
  samt åtgärder för att förbättra skyddsmekanismerna i samband med Natura 2000-nätet
  .

EU måste stärka sin ställning på världsmarknaden för miljöteknik. Sådan teknik
  medverkar till en hållbar konsumtion och produktion och
  bidrar till att skapa en hållbar tillväxt, genom att tillhandahålla miljöeffektiva lösningar på miljöproblem av olika omfattning, och till att skydda vårt
  kultur- och naturarv
  . Miljökrav stimulerar innovation och kan leda till affärsmöjligheter
  och förbättrad konkurrenskraft, samtidigt som en mer hållbar framtid garanteras de kommande generationerna
  . Europeiska teknikplattformar för vattenförsörjning och renhållning och för hållbar kemiindustri bekräftar behovet av åtgärder på EU-nivå. Forskningsagendorna för dessa teknikplattformar beaktas i verksamheterna nedan. Andra plattformar (t.ex. för konstruktion och för skogsbruk) tar delvis itu med frågor kring miljöteknik, och dessa beaktas också.

En rad verksamheter räknas upp nedan (6). Många av dessa är av direkt relevans för behoven av strategier. Kompletterande stöd kan emellertid tillhandahållas för uppkommande behov av nya strategier, t.ex. avseende konsekvensbedömningar av EU-strategiers hållbarhet, uppföljningen av åtgärderna efter Kyoto om klimatförändringar och nya miljöstrategier för t.ex. politik, standarder och regler på det maritima området.

Verksamheter

| — | Klimatförändring, förorening och risker







  — | Påverkan på miljö och klimat: Klimatsystemets
  ,
  jordsystemets
  och det marina systemets
  funktion
  , inbegripet polarregionerna
  ; anpassningsåtgärder och begränsande åtgärder; föroreningar
  och förebyggande av föroreningar
  i luft, mark och vatten; förändringar i atmosfärens sammansättning och vattnets kretslopp;
  global och regional
  samverkan mellan
  atmosfär
  , markyta och ocean; effekter för biologisk mångfald och ekosystem
  , inbegripet effekter av den stigande havsnivån på värdefulla kustområden och kuststäder och konsekvenser för särskilt känsliga områden som kust- och bergsregioner
  . |
| --- | --- | --- |

—

Klimatförändring, förorening och risker

—

Påverkan på miljö och klimat: Klimatsystemets
  ,
  jordsystemets
  och det marina systemets
  funktion
  , inbegripet polarregionerna
  ; anpassningsåtgärder och begränsande åtgärder; föroreningar
  och förebyggande av föroreningar
  i luft, mark och vatten; förändringar i atmosfärens sammansättning och vattnets kretslopp;
  global och regional
  samverkan mellan
  atmosfär
  , markyta och ocean; effekter för biologisk mångfald och ekosystem
  , inbegripet effekter av den stigande havsnivån på värdefulla kustområden och kuststäder och konsekvenser för särskilt känsliga områden som kust- och bergsregioner
  .

| — | Miljö och hälsa: Samverkan mellan miljöpåverkande faktorer och människors hälsa, inbegripet kartläggning av källor, kopplingar till inomhusmiljöer samt påverkande faktorer och framväxande riskfaktorer; integrerade metoder för riskbedömning av toxiska ämnen, inbegripet
  bearbetade celler och andra
  alternativ till djurförsök; kvantifiering och kostnads-nyttoanalys av miljörelaterade hälsorisker och indikatorer för förebyggande strategier. |
| --- | --- |

—

Miljö och hälsa: Samverkan mellan miljöpåverkande faktorer och människors hälsa, inbegripet kartläggning av källor, kopplingar till inomhusmiljöer samt påverkande faktorer och framväxande riskfaktorer; integrerade metoder för riskbedömning av toxiska ämnen, inbegripet
  bearbetade celler och andra
  alternativ till djurförsök; kvantifiering och kostnads-nyttoanalys av miljörelaterade hälsorisker och indikatorer för förebyggande strategier.

| — | Naturrisker: Förbättra möjligheterna att
  göra prognoser samt integrerade faro-, sårbarhets- och riskbedömningar
  i samband med geologiska risker (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott och tsunamier) och klimatet (t.ex. stormar
  , frost, torka,
  översvämningar
  , stora eldsvådor, laviner, jordskred, skogsbränder och andra extrema fenomen
  )
  samt de fenomen som orsakas
  av sådana katastrofer; utveckla system för tidig varning och förbättra strategierna för prevention och begränsning av sådana risker
  ; analysera agerandet vid naturrisker och katastrofer; utarbeta tillvägagångssätt då flera olika risker uppstår som är inriktade på att kombinera strategier för särskilda risker med omfattande planer, förfaranden och protokoll
  . |
| --- | --- |

—

Naturrisker: Förbättra möjligheterna att
  göra prognoser samt integrerade faro-, sårbarhets- och riskbedömningar
  i samband med geologiska risker (t.ex. jordbävningar, vulkanutbrott och tsunamier) och klimatet (t.ex. stormar
  , frost, torka,
  översvämningar
  , stora eldsvådor, laviner, jordskred, skogsbränder och andra extrema fenomen
  )
  samt de fenomen som orsakas
  av sådana katastrofer; utveckla system för tidig varning och förbättra strategierna för prevention och begränsning av sådana risker
  ; analysera agerandet vid naturrisker och katastrofer; utarbeta tillvägagångssätt då flera olika risker uppstår som är inriktade på att kombinera strategier för särskilda risker med omfattande planer, förfaranden och protokoll
  .

| — | Hållbar förvaltning av resurser







  — | Bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser och resurser som skapats av människan: Ekosystem; förvaltning av vattenresurser; avfallshantering och förebyggande av avfall; skydd och förvaltning av den biologiska mångfalden,
  inklusive kontroll av invaderande främmande arter,
  markskydd
  och återställande av mark
  , skydd av havsbotten
  , laguner
  och kustområden, åtgärder mot ökenspridning och markförstörelse
  , bevarande av landskapet
  ; skogsförvaltning
  och förvaltning av mineralresurser
  ; hållbar förvaltning och planering av stadsmiljöer,
  historiska resurser, kulturarvet och turism,
  datahantering och informationstjänster; bedömning och framsyn avseende naturliga processer. |
| --- | --- | --- |

—

Hållbar förvaltning av resurser

—

Bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser och resurser som skapats av människan: Ekosystem; förvaltning av vattenresurser; avfallshantering och förebyggande av avfall; skydd och förvaltning av den biologiska mångfalden,
  inklusive kontroll av invaderande främmande arter,
  markskydd
  och återställande av mark
  , skydd av havsbotten
  , laguner
  och kustområden, åtgärder mot ökenspridning och markförstörelse
  , bevarande av landskapet
  ; skogsförvaltning
  och förvaltning av mineralresurser
  ; hållbar förvaltning och planering av stadsmiljöer,
  historiska resurser, kulturarvet och turism,
  datahantering och informationstjänster; bedömning och framsyn avseende naturliga processer.

| — | Utvecklingen av marina miljöer: Effekter av mänsklig aktivitet på den marina miljön och dess resurser; förorening och eutrofiering i innanhav och kustområden; ekosystem till havs; bedömning av trender avseende den biologiska mångfalden i marina miljöer, processer i ekosystem och av havsströmmarna; havsbottnens geologi. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av marina miljöer: Effekter av mänsklig aktivitet på den marina miljön och dess resurser; förorening och eutrofiering i innanhav och kustområden; ekosystem till havs; bedömning av trender avseende den biologiska mångfalden i marina miljöer, processer i ekosystem och av havsströmmarna; havsbottnens geologi.

| — | Miljöteknik







  — | Miljöteknik för observation, prevention, begränsning, anpassning, avhjälpande och återställande av den naturliga miljön och den miljö som skapats av människan: Avseende vatten, klimat, luft, marin miljö, stadsoch landsbygdsmiljö, mark,
  energi, mineraler,
  avfallshantering, återvinning, rena produktionsprocesser
  och hållbara produkter
  ,
  behandling och/eller värdefull återanvändning av rester eller avfall från energiproduktion,
  kemikaliesäkerhet, skydd av kulturarv och av byggnadsmiljö. |
| --- | --- | --- |

—

Miljöteknik

—

Miljöteknik för observation, prevention, begränsning, anpassning, avhjälpande och återställande av den naturliga miljön och den miljö som skapats av människan: Avseende vatten, klimat, luft, marin miljö, stadsoch landsbygdsmiljö, mark,
  energi, mineraler,
  avfallshantering, återvinning, rena produktionsprocesser
  och hållbara produkter
  ,
  behandling och/eller värdefull återanvändning av rester eller avfall från energiproduktion,
  kemikaliesäkerhet, skydd av kulturarv och av byggnadsmiljö.

| — | Skydd, bevarande och förbättring av kulturarvet, däribland människans livsmiljö: förbättrad bedömning av skador på kulturarvet, utveckling av innovativa bevarandestrategier; främjande av integrering av kulturarvet i den urbana miljön
  . |
| --- | --- |

—

Skydd, bevarande och förbättring av kulturarvet, däribland människans livsmiljö: förbättrad bedömning av skador på kulturarvet, utveckling av innovativa bevarandestrategier; främjande av integrering av kulturarvet i den urbana miljön
  .

| — | Utvärdering, kontroll och test av teknik: Metoder och verktyg för utvärdering av processer, teknik och produkter med avseende på miljörisk och livscykel
  , inklusive alternativa teststrategier och i synnerhet testmetoder som inte omfattar djur
  ; stöd till plattformar för hållbar kemiindustri, vattenförsörjning och renhållning (7); vetenskapliga och tekniska aspekter av ett framtida europeiskt program för kontroll och test av miljöteknik
  , skapande och spridning av utomstående utvärderingsverktyg
  . |
| --- | --- |

—

Utvärdering, kontroll och test av teknik: Metoder och verktyg för utvärdering av processer, teknik och produkter med avseende på miljörisk och livscykel
  , inklusive alternativa teststrategier och i synnerhet testmetoder som inte omfattar djur
  ; stöd till plattformar för hållbar kemiindustri, vattenförsörjning och renhållning (7); vetenskapliga och tekniska aspekter av ett framtida europeiskt program för kontroll och test av miljöteknik
  , skapande och spridning av utomstående utvärderingsverktyg
  .

| — | Verktyg för observation och analys av jorden







  — | Jordobservation: Bidra till utveckling och integrering av observationssystem för frågor kring miljö och hållbarhet inom ramen för GEOSS (Global Earth Observation System of Systems); kompatibilitet mellan system och optimering av information för att kunna förstå, modellera och förutsäga miljöfenomen
  och för att kunna bedöma, utforska och förvalta naturresurser. |
| --- | --- | --- |

—

Verktyg för observation och analys av jorden

—

Jordobservation: Bidra till utveckling och integrering av observationssystem för frågor kring miljö och hållbarhet inom ramen för GEOSS (Global Earth Observation System of Systems); kompatibilitet mellan system och optimering av information för att kunna förstå, modellera och förutsäga miljöfenomen
  och för att kunna bedöma, utforska och förvalta naturresurser.

| — | Prognosmetoder och analysverktyg med beaktande av de olika observationsnivåerna
  : Göra modeller av kopplingarna mellan ekonomi, miljö och samhälle, där marknadsbaserade instrument, externa effekter och gränsvärden ingår samt utveckla kunskapsbasen och metoderna för konsekvensbedömningar av hållbarheten på nyckelområden som t.ex. markanvändning och det marina området; sociala och ekonomiska spänningar förknippade med klimatförändring. |
| --- | --- |

—

Prognosmetoder och analysverktyg med beaktande av de olika observationsnivåerna
  : Göra modeller av kopplingarna mellan ekonomi, miljö och samhälle, där marknadsbaserade instrument, externa effekter och gränsvärden ingår samt utveckla kunskapsbasen och metoderna för konsekvensbedömningar av hållbarheten på nyckelområden som t.ex. markanvändning och det marina området; sociala och ekonomiska spänningar förknippade med klimatförändring.

8.
     Transport (inbegripet flygteknik)

Syfte

Att på grundval av tekniska framsteg utveckla integrerade miljövänligare och ”smartare” europatäckande transportsystem som är tillgängliga för funktionshindrade till gagn för alla medborgare och samhället. Miljön och naturresurserna skall respekteras och den ledande ställning som den europeiska industrin uppnått på den globala marknaden skall säkras och utvecklas ytterligare, vilket också skall underlätta överbryggandet av de tekniska klyftorna på transatlantisk nivå
  .

Bakgrund

Transportsektorn är en av Europas starka sidor - lufttransportsektorn står för 2,6% av EU:s BNP (3,1 miljoner arbetstillfällen) och yttransportsektorn för 11% (sysselsätter omkring 16 miljoner människor). Transportsektorn svarar dock även för 25 % av koldioxidutsläppen i EU. Det är därför absolut nödvändigt att göra systemet mer miljövänligt för att skapa mer hållbara transportmönster och göra systemet förenligt med tillväxttalen, vilket också framgår av vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (8).

EU:s utvidgning (som innebär att markytan ökar med 25 % och befolkningen med 20 %) och ekonomiska utveckling medför nya utmaningar för transporten av människor och varor på ett effektivt, kostnadseffektivt och lämpligt sätt
  och förutsätter en utveckling av innovativa infrastrukturer
  . Transporter är också av direkt betydelse för andra stora områden som t.ex. handel, konkurrens,
  miljö,
  sysselsättning, sammanhållning, energi, säkerhet och den inre marknaden. FoTU-investeringar inom EU:s transportsektor är en förutsättning för tekniska konkurrensfördelar på globala marknader (9). Verksamhet på europeisk nivå stimulerar även omstruktureringen av industrin, inbegripet integreringen av försörjningskedjan och i synnerhet små och medelstora företag.

De forskningsagendor som utvecklats inom ramen för de europeiska teknikplattformarna (10) bekräftar behovet av ett nytt perspektiv beträffande transportsystem som beaktar samverkan mellan fordon
  eller fartyg
  , transportnät
  eller infrastrukturer
  och användningen av transporttjänster. Detta kan bara utvecklas på europeisk nivå. Kostnaderna för FoTU på alla dessa områden stiger avsevärt. Samverkan på EU-nivå är därför avgörande för att skapa en kritisk massa av olika FoTU-aktörer som kan ta itu med de storleksmässiga och tvärvetenskapliga utmaningarna på ett kostnadseffektivt sätt. Samtidigt kan de politiska, tekniska och socioekonomiska utmaningarna antas när det gäller framtidens ”rena och säkra fordon”, kompatibilitet och intermodalitet inom framför allt
  vattenburna transporter och
  järnvägstransporter,
  den ”hållbara och säkra maritima försörjningen” i Europa,
  överkomlighet, säkerhet, kapacitet och miljöpåverkan i en utvidgad union.
  En stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU för transporttillämpningar - framtidens ”rena och säkra fordon” - är särskilt viktig. Miljöforskningen bör inbegripa utveckling av detta framtidens ”rena och säkra fordon” och åtgärder för att undvika, minska och optimera transporterna.
  Att utveckla teknik till stöd för Galileo och detta systems tillämpningar är också avgörande för genomförandet av europeiska strategier.

De teman och verksamheter som beskrivs nedan är mycket relevanta för industrin. De politiska beslutsfattarnas behov beaktas också på ett integrerat sätt - ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter av transportpolitiken omfattas. Dessutom skall stöd tillhandahållas så att befintliga och nya behov av strategier skall kunna uppfyllas, avseende t.ex. utvecklingen av strategier på det marina området.

Verksamheter

| — | Flygteknik och lufttransport







  — | Miljövänligare lufttransporter:
  Utveckla teknik för
  minskade utsläpp och lägre buller genom utveckling av motorer och alternativa bränslen, strukturer
  , lättare material
  och ny utformning av luftfartyg inklusive rotorfarkoster (helikoptrar och tiltrotorer)
  , flygplatsverksamhet och trafikledning
  , bättre underhåll, reparation och översyn
  . |
| --- | --- | --- |

—

Flygteknik och lufttransport

—

Miljövänligare lufttransporter:
  Utveckla teknik för
  minskade utsläpp och lägre buller genom utveckling av motorer och alternativa bränslen, strukturer
  , lättare material
  och ny utformning av luftfartyg inklusive rotorfarkoster (helikoptrar och tiltrotorer)
  , flygplatsverksamhet och trafikledning
  , bättre underhåll, reparation och översyn
  .

| — | Ökad tidseffektivitet: Effektivare driftstider med fokus på innovativa trafikledningssystem i linje med genomförandet av politiken om gemensamt europeiskt luftrum där luft-, mark- och rymdaspekter ingår, inbegripet trafikflöden och större autonomi för luftfarkoster. |
| --- | --- |

—

Ökad tidseffektivitet: Effektivare driftstider med fokus på innovativa trafikledningssystem i linje med genomförandet av politiken om gemensamt europeiskt luftrum där luft-, mark- och rymdaspekter ingår, inbegripet trafikflöden och större autonomi för luftfarkoster.

| — | Befästa kundtillfredsställelsen och säkerheten för passagerarna: Förbättra komforten för passagerarna, innovativa tjänster under flygningen och effektivare handhavande av passagerarna; förbättring av alla aspekter som rör säkerheten under lufttransporter; större urval av luftfartyg, från flygplan vars kropp har större tvärsnittsomkrets (wide body-flygplan) till
  mindre
  farkoster
  för förbindelser från stadscentrum till stadscentrum och för regionala tillämpningar (t.ex. tiltrotorer) samtidigt som man garanterar en förbättrad design med hänsyn till funktionshindrades tillgång till luftfartyg, vilken skall utvecklas i samråd med representativa organisationer för funktionshindrade
  . |
| --- | --- |

—

Befästa kundtillfredsställelsen och säkerheten för passagerarna: Förbättra komforten för passagerarna, innovativa tjänster under flygningen och effektivare handhavande av passagerarna; förbättring av alla aspekter som rör säkerheten under lufttransporter; större urval av luftfartyg, från flygplan vars kropp har större tvärsnittsomkrets (wide body-flygplan) till
  mindre
  farkoster
  för förbindelser från stadscentrum till stadscentrum och för regionala tillämpningar (t.ex. tiltrotorer) samtidigt som man garanterar en förbättrad design med hänsyn till funktionshindrades tillgång till luftfartyg, vilken skall utvecklas i samråd med representativa organisationer för funktionshindrade
  .

| — | Bättre kostnadseffektivitet: Minskning av kostnaderna för produktutveckling, tillverknings- och driftskostnader med inriktning mot
  innovativa och underhålls-, reparations- och översynsfria luftfartyg, ökad användning av automatiseringsteknik och simulering. |
| --- | --- |

—

Bättre kostnadseffektivitet: Minskning av kostnaderna för produktutveckling, tillverknings- och driftskostnader med inriktning mot
  innovativa och underhålls-, reparations- och översynsfria luftfartyg, ökad användning av automatiseringsteknik och simulering.

| — | Skydd av luftfartyg och passagerare: Ökade skyddsåtgärder för resenärer, besättning, luftfarkoster och lufttransportsystem, t.ex. förbättrade metoder för databehandling och identifiering, skydd av luftfartyg mot attacker, automatiserade system för säkerhet och räddning och förbättrad utformning av luftfartyg med avseende på säkerheten. |
| --- | --- |

—

Skydd av luftfartyg och passagerare: Ökade skyddsåtgärder för resenärer, besättning, luftfarkoster och lufttransportsystem, t.ex. förbättrade metoder för databehandling och identifiering, skydd av luftfartyg mot attacker, automatiserade system för säkerhet och räddning och förbättrad utformning av luftfartyg med avseende på säkerheten.

| — | Bana väg för framtidens lufttransporter: Ta itu med utmaningarna på längre sikt genom radikalare, miljöeffektivare och innovativare kombinationer av teknik
  som är mer tillgängliga för funktionshindrade och
  som kan leda till stora framsteg inom lufttransportsektorn. |
| --- | --- |

—

Bana väg för framtidens lufttransporter: Ta itu med utmaningarna på längre sikt genom radikalare, miljöeffektivare och innovativare kombinationer av teknik
  som är mer tillgängliga för funktionshindrade och
  som kan leda till stora framsteg inom lufttransportsektorn.

| — | Främja forskning om allmänflyg, som en källa till idéer och mänskliga resurser i hela den flygtekniska sektorn. |
| --- | --- |

—

Främja forskning om allmänflyg, som en källa till idéer och mänskliga resurser i hela den flygtekniska sektorn.

| — | Hållbar yttransport (på järnväg, väg och vatten)







  — | Miljövänligare yttransporter: Mindre miljöföroreningar och buller; utveckling av rena och effektiva motorer, inbegripet hybridteknik och användande av alternativa bränslen för transporttillämpningar
  , särskilt vätgas och bränsleceller, med beaktande av sådana faktorer som kostnads- och energieffektivitet
  ; strategier för uttjänta fordon och fartyg. |
| --- | --- | --- |

—

Hållbar yttransport (på järnväg, väg och vatten)

—

Miljövänligare yttransporter: Mindre miljöföroreningar och buller; utveckling av rena och effektiva motorer, inbegripet hybridteknik och användande av alternativa bränslen för transporttillämpningar
  , särskilt vätgas och bränsleceller, med beaktande av sådana faktorer som kostnads- och energieffektivitet
  ; strategier för uttjänta fordon och fartyg.

| — | Främjande av målen i Marco Polo-programmet: Särskild forskning om de tekniska möjligheterna att förlägga transportströmmarna till miljövänligare transportmedel och få till stånd en allmän trafikminskning, och om hur detta skulle främja miljön och hälsan. |
| --- | --- |

—

Främjande av målen i Marco Polo-programmet: Särskild forskning om de tekniska möjligheterna att förlägga transportströmmarna till miljövänligare transportmedel och få till stånd en allmän trafikminskning, och om hur detta skulle främja miljön och hälsan.

| — | Uppmuntra trafikomställning och få bort trafikstockningar i transportkorridorer: Utveckling av innovativa, intermodala och driftskompatibla regionala och nationella
  transport- och logistiknät
  ,
  transportoch logistikinfrastrukturer
  och
  transport- och logistiksystem
  i Europa
  samt av metoder för en effektiv operativ användning av dessa, tillsammans med strategier för att tillhandahålla transportlänkar från stads- och glesbygdsområden till transportkorridorer och högre rankade transportnät
  ; internalisering av kostnader; informationsutbyte mellan fordon/fartyg och transportinfrastruktur;
  utveckling av infrastruktur till havs;
  optimering av infrastrukturkapacitet
  , inbegripet verksamhet inriktad på driftskompatibilitet och driftsoptimering av lokala, regionala, nationella och europeiska transportnät, ytterligare erfarenhet och utveckling av det europeiska ledningssystemet för spårbunden trafik
  . |
| --- | --- |

—

Uppmuntra trafikomställning och få bort trafikstockningar i transportkorridorer: Utveckling av innovativa, intermodala och driftskompatibla regionala och nationella
  transport- och logistiknät
  ,
  transportoch logistikinfrastrukturer
  och
  transport- och logistiksystem
  i Europa
  samt av metoder för en effektiv operativ användning av dessa, tillsammans med strategier för att tillhandahålla transportlänkar från stads- och glesbygdsområden till transportkorridorer och högre rankade transportnät
  ; internalisering av kostnader; informationsutbyte mellan fordon/fartyg och transportinfrastruktur;
  utveckling av infrastruktur till havs;
  optimering av infrastrukturkapacitet
  , inbegripet verksamhet inriktad på driftskompatibilitet och driftsoptimering av lokala, regionala, nationella och europeiska transportnät, ytterligare erfarenhet och utveckling av det europeiska ledningssystemet för spårbunden trafik
  .

| — | Hållbar och tillgänglig rörlighet i städer: Innovativa organisationsscheman, inbegripet rena och säkra fordon och
  mindre förorenande
  transportmedel,
  inklusive dem som är baserade på vätgas och bränsleceller, med förbättrad tillgänglighet för personer med begränsad rörlighet, förbättrade och innovativa lösningar för transportfordon och infrastruktur som gör dessa tillgängliga för funktionshindrade,
  nya typer av
  offentliga och/eller kollektiva transporter med fokus på effektivitet i hela mobilitetstkedjan (offentliga/kollektiva transporter, samåkning och bilpooler, gångoch cykeltrafik)
  och rationalisering av privata transporter, kommunikationsinfrastruktur, integrering av stadsplanering
  , gatuarbeten
  och stadstransporter
  med inbegripande av trafikomställningar för godstransporter med beaktande av miljöhänsyn; ekonomiskt överkomliga scheman, balans mellan hårdvaru- och infrastrukturåtgärder och åtgärder för mobilitetsledning; trafikledningsverktyg; intelligent mjukvara för att skapa integrerade modeller för luftkvalitet, buller och trafik; bättre rörlighet mellan städer och kringliggande områden; mobilitetsledning och åtgärder för beteendeförändring
  . |
| --- | --- |

—

Hållbar och tillgänglig rörlighet i städer: Innovativa organisationsscheman, inbegripet rena och säkra fordon och
  mindre förorenande
  transportmedel,
  inklusive dem som är baserade på vätgas och bränsleceller, med förbättrad tillgänglighet för personer med begränsad rörlighet, förbättrade och innovativa lösningar för transportfordon och infrastruktur som gör dessa tillgängliga för funktionshindrade,
  nya typer av
  offentliga och/eller kollektiva transporter med fokus på effektivitet i hela mobilitetstkedjan (offentliga/kollektiva transporter, samåkning och bilpooler, gångoch cykeltrafik)
  och rationalisering av privata transporter, kommunikationsinfrastruktur, integrering av stadsplanering
  , gatuarbeten
  och stadstransporter
  med inbegripande av trafikomställningar för godstransporter med beaktande av miljöhänsyn; ekonomiskt överkomliga scheman, balans mellan hårdvaru- och infrastrukturåtgärder och åtgärder för mobilitetsledning; trafikledningsverktyg; intelligent mjukvara för att skapa integrerade modeller för luftkvalitet, buller och trafik; bättre rörlighet mellan städer och kringliggande områden; mobilitetsledning och åtgärder för beteendeförändring
  .

| — | Ökad säkerhet: Som en del i transportsystemet, i transporter för förare, passagerare, besättning, cyklister och fotgängare
  och gods (inbegripet flytande naturgas)
  , i konstruktionen av fordon
  ,
  fartyg
  och infrastruktur
  och inom hela transportsystemet. |
| --- | --- |

—

Ökad säkerhet: Som en del i transportsystemet, i transporter för förare, passagerare, besättning, cyklister och fotgängare
  och gods (inbegripet flytande naturgas)
  , i konstruktionen av fordon
  ,
  fartyg
  och infrastruktur
  och inom hela transportsystemet.

| — | Ökad konkurrenskraft: Bättre processer för utformning; utveckling av avancerad teknik för framdrivning och fordon; innovativa och kostnadseffektiva produktionssystem och metoder för
  utveckling och underhåll av infrastruktur
  ; integrerade arkitekturer. |
| --- | --- |

—

Ökad konkurrenskraft: Bättre processer för utformning; utveckling av avancerad teknik för framdrivning och fordon; innovativa och kostnadseffektiva produktionssystem och metoder för
  utveckling och underhåll av infrastruktur
  ; integrerade arkitekturer.

| — | Stöd till det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo) och EGNOS
  : Tjänster för exakt navigering och tidmätning för användning inom olika sektorer; effektiv användning av satellitnavigering och stöd till utformningen av andra generationens teknik
  som kan användas till att rationalisera mark- och sjötransportsystem för att öka effektiviteten och säkerheten. Ökad konvergens mellan Galileo och alla andra befintliga transportsystem. |
| --- | --- |

—

Stöd till det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo) och EGNOS
  : Tjänster för exakt navigering och tidmätning för användning inom olika sektorer; effektiv användning av satellitnavigering och stöd till utformningen av andra generationens teknik
  som kan användas till att rationalisera mark- och sjötransportsystem för att öka effektiviteten och säkerheten. Ökad konvergens mellan Galileo och alla andra befintliga transportsystem.

9.
     Samhällsvetenskap och humaniora

Syfte

Att utveckla en djupgående och delad förståelse för de komplexa och inbördes relaterade socioekonomiska utmaningar Europa står inför, t.ex. demografiska förändringar och miljöutmaningar samt alla de konsekvenser och möjligheter de medför för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, social sammanhållning, interkulturell förståelse och integration och hållbarhet, livskvalitet och ömsesidigt beroende på global nivå, framför allt i syfte att skapa en bättre kunskapsbas för strategier på dessa områden, och med det specifika målet att utveckla förutsättningarna för ett modernt och hållbart samhälle grundat på full sysselsättning
  .

Bakgrund

Forskningsbasen inom samhällsvetenskap
  , om sociokulturella frågor
  och
  inom
  humaniora i Europa är stark och av hög kvalitet. De många olika angreppssätt som finns i EU inom de ekonomiska, sociala, politiska och kulturella områdena är en bra grogrund för forskning inom dessa områden på EU-nivå. Det europeiska mervärdet av den forskningssamverkan som avser europeiska socioekonomiska frågor på de nämnda områdena är högt. För det första är de berörda frågorna och utmaningarna högt prioriterade på EU-nivå och omfattas av EU:s politik. För det andra är den komparativa forskningen inom EU:s länder ett synnerligen effektivt verktyg och innebär viktiga möjligheter till utbildning i länder och regioner. För det tredje har forskning på EU-nivå speciella fördelar i det att en europatäckande datainsamling kan utvecklas och många perspektiv kan användas vilket krävs för förståelsen av komplexa frågor. Avslutningsvis bidrar utvecklingen av en genuint europeisk socioekonomisk kunskapsbas för dessa utmaningar på ett avgörande sätt till att underlätta förståelsen av dem i hela EU och framför allt för de europeiska medborgarna.

De verksamheter som kan stödjas beskrivs nedan. De förväntas bidra avsevärt till att förbättra utformningen, genomförandet, effekterna och utvärderingen av strategier på ett stort antal områden, t.ex. ekonomi,
  vetenskap och teknik,
  det sociala området, utbildning,
  kultur, jämställdhet,
  företag, internationell handel, konsumenter, yttre förbindelser, rättsliga och inrikes frågor samt strategier för officiell statistik. Dessutom finns möjligheter att inrikta sig på nya
  demografiska och
  socioekonomiska utmaningar och att forska om nya eller oförutsedda behov av strategier.

Verksamheter

| — | Tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i ett kunskapssamhälle: Utveckla och integrera forskning om frågor som rör tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, från innovation till utbildning (inbegripet livslångt lärande) och betydelsen av
  vetenskapliga
  eller
  andra nationella
  institutionella sammanhang
  ; den centrala roll som kunskap och immateriella produkter spelar för skapandet av ekonomisk, social och kulturell välfärd samt för det sociala och miljömässiga välbefinnandet på global nivå; ålder och politik som rör åldringsfrågor, i förbindelse med nödvändiga förändringar av sociala trygghetssystem
  . |
| --- | --- |

—

Tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i ett kunskapssamhälle: Utveckla och integrera forskning om frågor som rör tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, från innovation till utbildning (inbegripet livslångt lärande) och betydelsen av
  vetenskapliga
  eller
  andra nationella
  institutionella sammanhang
  ; den centrala roll som kunskap och immateriella produkter spelar för skapandet av ekonomisk, social och kulturell välfärd samt för det sociala och miljömässiga välbefinnandet på global nivå; ålder och politik som rör åldringsfrågor, i förbindelse med nödvändiga förändringar av sociala trygghetssystem
  .

| — | Kombinera ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål i ett europeiskt perspektiv: Ta itu med de två viktiga och med varandra starkt förknippade frågorna om de europeiska socioekonomiska modellernas fortsatta utveckling och den
  ekonomiska, sociala och regionala
  sammanhållningen i ett utvidgat EU,
  med hjälp av en tvärvetenskaplig strategi och
  med beaktande av
  de socioekonomiska konsekvenserna av gemenskapslagstiftning,
  miljöskyddet
  , hållbarheten, inbegripet en hållbar stadsplanering, energifrågor och städernas och storstadsområdenas roll
  . |
| --- | --- |

—

Kombinera ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål i ett europeiskt perspektiv: Ta itu med de två viktiga och med varandra starkt förknippade frågorna om de europeiska socioekonomiska modellernas fortsatta utveckling och den
  ekonomiska, sociala och regionala
  sammanhållningen i ett utvidgat EU,
  med hjälp av en tvärvetenskaplig strategi och
  med beaktande av
  de socioekonomiska konsekvenserna av gemenskapslagstiftning,
  miljöskyddet
  , hållbarheten, inbegripet en hållbar stadsplanering, energifrågor och städernas och storstadsområdenas roll
  .

| — | Viktigare tendenser i samhället och följderna av dem: T.ex. demografiska förändringar inbegripet åldrande och migration; livsstilar, arbete, familjer,
  förenande av yrkes- och familjeliv,
  jämställdhetsfrågor, hälsa och livskvalitet;
  växande ojämlikhet; stadsområden som komplexa ekosystem; städernas konkurrenskraft; offentliga och privata aktörer i utvecklingen och planeringen av städer och stadsområden;
  kriminalitet;
  funktionshindrades situation och livskvalitet, särskilt situationen för funktionshindrade med komplexa stödbehov och funktionshindrade som bor på anstalter i Europa, och lägebeskrivning av projekt för oberoende boende i hela Europa;
  näringslivets roll i samhället, befolkningstäthet,
  etnicitet, religiös pluralism,
  kulturell samverkan
  , inbegripet översättning för att underlätta kulturell kommunikation,
  och frågor kring skyddet av de grundläggande rättigheterna
  ,
  kampen mot rasism och intolerans
  och kampen mot alla former av diskriminering; kulturarvets positiva konsekvenser för livskvaliteten i städer och stadsområden; styrelseformer i städerna; utveckling av innovativa instrument, strategier och utbildningar för ett mer effektivt samarbete mellan olika förvaltningsnivåer och mellan offentliga och privata aktörer i utvecklingen av planeringsprocesserna för städer och stadsområden; ojämlikhet trots ekonomisk utveckling
  . |
| --- | --- |

—

Viktigare tendenser i samhället och följderna av dem: T.ex. demografiska förändringar inbegripet åldrande och migration; livsstilar, arbete, familjer,
  förenande av yrkes- och familjeliv,
  jämställdhetsfrågor, hälsa och livskvalitet;
  växande ojämlikhet; stadsområden som komplexa ekosystem; städernas konkurrenskraft; offentliga och privata aktörer i utvecklingen och planeringen av städer och stadsområden;
  kriminalitet;
  funktionshindrades situation och livskvalitet, särskilt situationen för funktionshindrade med komplexa stödbehov och funktionshindrade som bor på anstalter i Europa, och lägebeskrivning av projekt för oberoende boende i hela Europa;
  näringslivets roll i samhället, befolkningstäthet,
  etnicitet, religiös pluralism,
  kulturell samverkan
  , inbegripet översättning för att underlätta kulturell kommunikation,
  och frågor kring skyddet av de grundläggande rättigheterna
  ,
  kampen mot rasism och intolerans
  och kampen mot alla former av diskriminering; kulturarvets positiva konsekvenser för livskvaliteten i städer och stadsområden; styrelseformer i städerna; utveckling av innovativa instrument, strategier och utbildningar för ett mer effektivt samarbete mellan olika förvaltningsnivåer och mellan offentliga och privata aktörer i utvecklingen av planeringsprocesserna för städer och stadsområden; ojämlikhet trots ekonomisk utveckling
  .

| — | Europa i världen: Att förstå samspel
  , interkulturella förbindelser,
  inbördes beroenden under förändring mellan regionerna i världen
  , inbegripet interkulturella förbindelser och inbördes beroenden i utvecklingsregionerna,
  och följderna för de regioner som berörs, särskilt Europa
  , framför allt genom forskning i historia och språk
  ; hantering av nya hot och risker utan att undergräva mänskliga rättigheter, frihet och välbefinnande. |
| --- | --- |

—

Europa i världen: Att förstå samspel
  , interkulturella förbindelser,
  inbördes beroenden under förändring mellan regionerna i världen
  , inbegripet interkulturella förbindelser och inbördes beroenden i utvecklingsregionerna,
  och följderna för de regioner som berörs, särskilt Europa
  , framför allt genom forskning i historia och språk
  ; hantering av nya hot och risker utan att undergräva mänskliga rättigheter, frihet och välbefinnande.

| — | Medborgarskap i Europeiska unionen: Frågor i samband med EU:s framtida utveckling om hur
  man kan skapa
  en känsla av
  demokratiskt inflytande
  och
  aktivt och lika deltagande
  bland människorna i Europa;
  kontinuerlig uppbyggnad av det civila samhället i ett utvidgat Europa;
  effektiva och demokratiska styrelseformer, inbegripet ekonomiska
  styrelseformer. |
| --- | --- |

—

Medborgarskap i Europeiska unionen: Frågor i samband med EU:s framtida utveckling om hur
  man kan skapa
  en känsla av
  demokratiskt inflytande
  och
  aktivt och lika deltagande
  bland människorna i Europa;
  kontinuerlig uppbyggnad av det civila samhället i ett utvidgat Europa;
  effektiva och demokratiska styrelseformer, inbegripet ekonomiska
  styrelseformer.

| — | Arv och identitet i ett multikulturellt Europa: Skapa en delad förståelse av europeiska kulturer när det gäller institutioner, historia, språk, värderingar och handlingssätt; studera likheter och olikheter och historiska faktorer för dessa; undersöka hur den europeiska kulturella mångfalden och pluralismen kan stödja EU:s framtida utveckling och fortsatta integration. |
| --- | --- |

—

Arv och identitet i ett multikulturellt Europa: Skapa en delad förståelse av europeiska kulturer när det gäller institutioner, historia, språk, värderingar och handlingssätt; studera likheter och olikheter och historiska faktorer för dessa; undersöka hur den europeiska kulturella mångfalden och pluralismen kan stödja EU:s framtida utveckling och fortsatta integration.

| — | Socioekonomiska och vetenskapliga indikatorer: Användande av dessa i politiken samt genomförande och kontroll av den, förbättring av befintliga indikatorer och utveckling av nya sådana i detta syfte och för utvärdering av forskningsprogram, inbegripet indikatorer grundade på officiell statistik. |
| --- | --- |

—

Socioekonomiska och vetenskapliga indikatorer: Användande av dessa i politiken samt genomförande och kontroll av den, förbättring av befintliga indikatorer och utveckling av nya sådana i detta syfte och för utvärdering av forskningsprogram, inbegripet indikatorer grundade på officiell statistik.

| — | Verksamheter för framsyn inom viktiga vetenskapliga, tekniska och därmed relaterade socioekonomiska områden som t.ex. framtida demografiska tendenser och globaliseringen av kunskap
  , spridningen av kunskap
  och utvecklingen av forskningssystem, liksom den framtida utvecklingen inom viktiga forskningsområden och vetenskapliga discipliner. |
| --- | --- |

—

Verksamheter för framsyn inom viktiga vetenskapliga, tekniska och därmed relaterade socioekonomiska områden som t.ex. framtida demografiska tendenser och globaliseringen av kunskap
  , spridningen av kunskap
  och utvecklingen av forskningssystem, liksom den framtida utvecklingen inom viktiga forskningsområden och vetenskapliga discipliner.

| — | Utvidgning av EU: Forskning som syftar till att tackla problemen i samband med EU:s utvidgning, inklusive ekonomisk omvandling, utlokalisering av företag, demografiska förändringar, migration, sjukdomars (åter)uppkomst och spridning, demokratifostran, utveckling av självstyre och bevarande av kulturarv. |
| --- | --- |

—

Utvidgning av EU: Forskning som syftar till att tackla problemen i samband med EU:s utvidgning, inklusive ekonomisk omvandling, utlokalisering av företag, demografiska förändringar, migration, sjukdomars (åter)uppkomst och spridning, demokratifostran, utveckling av självstyre och bevarande av kulturarv.

| — | Fredsfrågor inom EU och i världen: Freden som en grundläggande värdering, dess positiva konsekvenser för EU och resten av världen, problem till följd av avsaknaden av fred (krig, osäkerhet) och förbindelserna mellan områden som en följd av fredsbevarande. |
| --- | --- |

—

Fredsfrågor inom EU och i världen: Freden som en grundläggande värdering, dess positiva konsekvenser för EU och resten av världen, problem till följd av avsaknaden av fred (krig, osäkerhet) och förbindelserna mellan områden som en följd av fredsbevarande.

| — | Forskning om humaniora: Språk - språkstruktur och språkinlärning - litteratur, historia, konsthistoria, geografi och geologi, lokalhistoria, filosofi och kulturarv i förhållande till bildkonsten och hantverk, arkitektur och städer. |
| --- | --- |

—

Forskning om humaniora: Språk - språkstruktur och språkinlärning - litteratur, historia, konsthistoria, geografi och geologi, lokalhistoria, filosofi och kulturarv i förhållande till bildkonsten och hantverk, arkitektur och städer.

| — | Stadsforskning: Bättre förståelse för det tematiska (miljömässiga, transportrelaterade, sociala, ekonomiska, m.m.) och geografiska (stadsrelaterade och regionala) samspelet i storstaden och utveckla (i) såväl innovativa planeringsåtgärder för att bemöta problem på ett integrerat och hållbart sätt som (ii) innovativa styrningsprocesser för att främja allmänhetens deltagande och samarbete mellan offentliga och privata aktörer; att bättre förstå europeiska städers roll i ett globalt sammanhang (konkurrensen i städer); stödja lokala myndigheter när det gäller att förbättra den sociala sammanhållningen och bekämpa marginaliseringen i städerna där orättvisorna ökar trots en ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

—

Stadsforskning: Bättre förståelse för det tematiska (miljömässiga, transportrelaterade, sociala, ekonomiska, m.m.) och geografiska (stadsrelaterade och regionala) samspelet i storstaden och utveckla (i) såväl innovativa planeringsåtgärder för att bemöta problem på ett integrerat och hållbart sätt som (ii) innovativa styrningsprocesser för att främja allmänhetens deltagande och samarbete mellan offentliga och privata aktörer; att bättre förstå europeiska städers roll i ett globalt sammanhang (konkurrensen i städer); stödja lokala myndigheter när det gäller att förbättra den sociala sammanhållningen och bekämpa marginaliseringen i städerna där orättvisorna ökar trots en ekonomisk tillväxt.

10.
     Säkerhet

Syfte

Att utveckla den teknik och kunskap som krävs för utvecklingen av den förmåga som behövs för att skydda medborgarna mot hot som t.ex. terrorism, naturkatastrofer och brottslighet, och samtidigt respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna och privatlivet. Att främja konfliktförebyggande och fredlig konfliktlösning. Att säkerställa att den teknik som finns används optimalt och samordnat på ett sätt som gynnar säkerheten i Europa samt att stimulera samarbetet mellan tillhandahållare och användare av säkerhetslösningar samtidigt som insyn och ansvarsskyldighet garanteras, bland annat genom samråd med Europaparlamentet
  .

Bakgrund

Säkerhet i Europa är en förutsättning för välstånd och frihet. EU:s säkerhetsstrategi ”A Secure Europe in a Better World” som antogs av Europeiska rådet tar upp behovet av en heltäckande säkerhetsstrategi där både civila och försvarsrelaterade säkerhetsåtgärder ingår.

Den säkerhetsrelaterade forskningen är en betydelsefull byggsten i stödet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt för att få till stånd en hög säkerhetsnivå inom ett EU-täckande område med frihet, säkerhet och rättvisa (11),, vilket bekräftas i Haagprogrammet. Det bidrar också till utvecklingen av teknik och förmåga till stöd för annan EU-politik på områden som t.ex. transport, räddningstjänst, energi
  ,
  miljö
  och hälsa
  .

Den befintliga säkerhetsrelaterade forskningsverksamheten i Europa lider av splittring, brist på kritisk massa när det gäller omfattning och räckvidd samt bristande förbindelser och kompatibilitet. Europa måste se till att insatserna blir mer enhetliga genom att utveckla effektiva institutionella lösningar och genom att uppmana olika nationella och internationella aktörer att samarbeta och samordna sina insatser för att undvika dubbelarbete och för att utforska samverkanseffekterna närhelst sådana är möjliga. Säkerhetsforskningen på gemenskapsnivå skall inriktas på verksamhet med tydligt nationellt mervärde. Som en följd därav kommer säkerhetsforskningen på gemenskapsnivå att stärka den europeiska säkerhetsindustrins konkurrenskraft.
  Säkerhetsforskningen skall betona unionens möjligheter när det gäller övervakning, spridning av information och kunskap om hot och incidenter samt system för bättre utvärdering och situationskontroll genom bättre användning av allmänna IKT-system vid olika operationer. Forskningen skall organiseras så att den bidrar till den allmänna försvarsmarknaden i Europa.

Rapporten från högnivågruppen för säkerhetsforskning från mars 2004 samt slutsatserna från Europeiska säkerhetsforskningsrådet följas har beaktats vid utarbetandet av reglerna för deltagande. De särskilda kraven på sekretess har respekterats men insynen i forskningsresultat har inte i onödan begränsats. Dessutom har de områden identifierats där insyn i forskningsresultat för närvarande tillåts.

Särskilda krav skall fastställas för ekonomiskt stöd från det sjunde ramprogrammet till säkerhetsforskning till följd av marknadens struktur. Kommissionens förberedande åtgärder för säkerhetsforskning bör vara riktgivande i detta fall.

De verksamheter som beskrivs nedan skall komplettera och integrera den teknik- och systeminriktade forskning som är relevant för säkerheten och som utförs inom andra teman. De skall vara uppdragsorienterade och utveckla teknik och förmåga i enlighet med vad som krävs av de särskilda säkerhetsuppdragen. De är flexibelt utformade för att kunna omfatta hittills okända framtida säkerhetshot och därmed relaterade behov av strategier som kan uppkomma. Den europeiska säkerhetsforskningen skall också uppmuntra utvecklingen av teknik med flera syften genom att stimulera idéutbyte och användande av befintlig teknik för den civila säkerhetssektorn i syfte att maximera tillämpningen av sådan teknik.

Definitionen av små och medelstora företag för säkerhetsforskningen gör inte tillräcklig rättvisa åt målet att främja små företag. Skillnaderna i företagsstrukturen inom denna sektor jämfört med andra forskningsområden har beaktats vid utarbetandet av reglerna för deltagande genom en anpassning av sysselsättnings- och omsättningssiffrorna.

Verksamheter

| — | Skydd mot terrorism och brottslighet: Utveckling av tekniska lösningar för medvetenhet om hot (t.ex. CBRN), upptäckt, förebyggande, identifiering, skydd, neutralisering och begränsning av följderna av terroristattacker och brottslighet
  , inklusive genom utveckling av strategiska reserver och strategisk kapacitet för snabb produktion av medicinska motmedel
  . |
| --- | --- |

—

Skydd mot terrorism och brottslighet: Utveckling av tekniska lösningar för medvetenhet om hot (t.ex. CBRN), upptäckt, förebyggande, identifiering, skydd, neutralisering och begränsning av följderna av terroristattacker och brottslighet
  , inklusive genom utveckling av strategiska reserver och strategisk kapacitet för snabb produktion av medicinska motmedel
  .

| — | Säkerhet i infrastrukturer och tjänster: Analysera och säkra befintliga och framtida offentliga och privata kritiska nätverksuppbyggda infrastrukturer (t.ex. för transport, energi och IKT), system och tjänster (inbegripet finansiella och administrativa tjänster). |
| --- | --- |

—

Säkerhet i infrastrukturer och tjänster: Analysera och säkra befintliga och framtida offentliga och privata kritiska nätverksuppbyggda infrastrukturer (t.ex. för transport, energi och IKT), system och tjänster (inbegripet finansiella och administrativa tjänster).

| — | Gränssäkerhet: Med inriktning på teknik och förmåga att höja effektiviteten i alla system, utrustning, verktyg
  ,
  processer
  och metoder för snabb identifiering
  som krävs för att förbättra säkerheten längs Europas land- och kustgränser, inbegripet frågor om gränskontroll och övervakning. |
| --- | --- |

—

Gränssäkerhet: Med inriktning på teknik och förmåga att höja effektiviteten i alla system, utrustning, verktyg
  ,
  processer
  och metoder för snabb identifiering
  som krävs för att förbättra säkerheten längs Europas land- och kustgränser, inbegripet frågor om gränskontroll och övervakning.

| — | Återställa säkerhetenoch tryggheten i samband med kris: Tonvikten skall ligga på teknik
  som ger överblick över och stöd till
  olika katastrofhanteringsinsatser (t.ex. räddningstjänst,
  humanitärt bistånd, naturkatastrofer
  och räddningsinsatser, stöd till GUSP) och på frågor om t.ex. samordning och kommunikation mellan organisationer, delad arkitektur och mänskliga faktorer. |
| --- | --- |

—

Återställa säkerhetenoch tryggheten i samband med kris: Tonvikten skall ligga på teknik
  som ger överblick över och stöd till
  olika katastrofhanteringsinsatser (t.ex. räddningstjänst,
  humanitärt bistånd, naturkatastrofer
  och räddningsinsatser, stöd till GUSP) och på frågor om t.ex. samordning och kommunikation mellan organisationer, delad arkitektur och mänskliga faktorer.

Följande mera övergripande teman skall tjäna som stöd för ovanstående fyra områden:

| — | Kompatibilitet och samverkan mellan och integrering av säkerhetssystem: Underrättelseverksamhet, informationsinsamling och terroristskydd
  med inriktning på teknik för ökad kompatibilitet mellan system, utrustning, tjänster och processer, inbegripet strukturer för information om brottsbekämpning, liksom på tillförlitlighet, organisatoriska aspekter, skydd av konfidentialitet och integritet avseende information och spårbarhet för alla transaktioner och all behandling.
  Ökad integration och kompatibilitet är en prioritet för att EU till fullo skall kunna använda det som uppnåtts på de ovannämnda områdena. |
| --- | --- |

—

Kompatibilitet och samverkan mellan och integrering av säkerhetssystem: Underrättelseverksamhet, informationsinsamling och terroristskydd
  med inriktning på teknik för ökad kompatibilitet mellan system, utrustning, tjänster och processer, inbegripet strukturer för information om brottsbekämpning, liksom på tillförlitlighet, organisatoriska aspekter, skydd av konfidentialitet och integritet avseende information och spårbarhet för alla transaktioner och all behandling.
  Ökad integration och kompatibilitet är en prioritet för att EU till fullo skall kunna använda det som uppnåtts på de ovannämnda områdena.

| — | Säkerhet och samhälle: Uppdragsorienterad forskning med fokus
  på analyser av kulturella, sociala, politiska och ekonomiska aspekter och konsekvenser av terrorism och brottslighet, betydelsen av mänskliga värden, beslutsfattande, mediernas roll och påverkan, konfliktlösning
  , framtagande av scenarier och verksamheter avseende brottslighet,
  terrorismens psykologi och dess sociala miljö,
  medborgarnas uppfattning om säkerhet, etik, skydd av den personliga integriteten och framsyn på samhällsområdet. Forskningen skall också omfatta teknik som skyddar den personliga integriteten och friheten bättre samt sårbarhet och nya hot, liksom hantering och konsekvensbedömning av eventuella konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Säkerhet och samhälle: Uppdragsorienterad forskning med fokus
  på analyser av kulturella, sociala, politiska och ekonomiska aspekter och konsekvenser av terrorism och brottslighet, betydelsen av mänskliga värden, beslutsfattande, mediernas roll och påverkan, konfliktlösning
  , framtagande av scenarier och verksamheter avseende brottslighet,
  terrorismens psykologi och dess sociala miljö,
  medborgarnas uppfattning om säkerhet, etik, skydd av den personliga integriteten och framsyn på samhällsområdet. Forskningen skall också omfatta teknik som skyddar den personliga integriteten och friheten bättre samt sårbarhet och nya hot, liksom hantering och konsekvensbedömning av eventuella konsekvenser.

| — | Samordning och strukturering av säkerhetsforskningen: Samordning av europeiska och internationella insatser för säkerhetsforskning och utveckling av synergieffekter mellan civil forskning, säkerhetsoch försvarsforskning, förbättring av rättsliga förutsättningar och uppmuntran till optimal användning av befintliga infrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Samordning och strukturering av säkerhetsforskningen: Samordning av europeiska och internationella insatser för säkerhetsforskning och utveckling av synergieffekter mellan civil forskning, säkerhetsoch försvarsforskning, förbättring av rättsliga förutsättningar och uppmuntran till optimal användning av befintliga infrastrukturer.

11.   Rymdteknik

Syfte

Stödja ett europeiskt rymdprogram med inriktning på tillämpningar som t.ex. global övervakning för miljö och säkerhet (GMES), till nytta för medborgarna och för den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft. Detta skall bidra till utvecklingen av en europeisk rymdpolitik som kompletterar de insatser som görs av medlemsstaterna och av andra nyckelaktörer, inbegripet Europeiska rymdorganisationen.

Bakgrund

På detta område kan EU bidra till att förbättra definitionen av gemensamma mål på grundval av användarnas krav och strategiska mål, samordna verksamheterna för att, undvika dubbelarbete och maximera kompatibiliteten samt utforma standarder. Offentliga myndigheter och beslutsfattare är viktiga potentiella användare, och den europeiska industrin gynnas också av en väldefinierad europeisk rymdstrategi som genomförs med hjälp av ett europeiskt rymdprogram med visst stöd från de föreslagna åtgärderna för forskning och teknisk utveckling. Åtgärder på europeisk nivå behövs också för att stödja EU:s politiska mål, t.ex. inom områdena jordbruk,
  skogsbruk,
  fiske, miljö,
  hälsa,
  telekommunikationer, säkerhet och transport, liksom för att se till att Europa är en respekterad partner i det regionala och internationella samarbetet.

Under de senaste fyrtio åren har Europa byggt upp enastående teknisk kompetens. Att upprätthålla en konkurrenskraftig industri (inbegripet tillverkare, tjänstetillhandahållare och operatörer) kräver ny forskning och teknik. Rymdtillämpningar gynnar medborgarna i stor utsträckning
  i form av tekniska spin-off-effekter, och är oumbärliga i ett högteknologiskt samhälle
  .

Nedanstående verksamheter syftar till att utforska rymdtillgångar
  (i samarbete med in situ-tillgångar, däribland luftburna tillgångar)
  för införande av tillämpningar - GMES - och användningen av dem för brottsbekämpningsaspekterna inom EU:s politik. Verksamheterna syftar också till utforskning av rymden
  och serviceinfrastruktur i omloppsbana
  med möjligheter till internationellt samarbete och stora tekniska genombrott
  samt kostnadseffektiva projekt
  , och till utnyttjande och utforskning av rymden med hjälp av möjliga verksamheter som garanterar EU:s strategiska roll. Dessa verksamheter skall kompletteras med andra åtgärder som ingår i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt i utbildningsprogrammet. De politiska fördelarna av verksamheterna nedan skall också utnyttjas till fullo. I det ingår även kompletterande stöd för behov av nya strategier som kan uppkomma, t.ex. rymdbaserade lösningar till stöd för utvecklingsländer, användande av verktyg för rymdobservation och metoder för att stödja utvecklingen inom gemenskapens politik.

Nedanstående gemenskapsverksamheter skall bedrivas med den kapacitet som redan finns i Europa, eventuellt genom utläggning på entreprenad. En splittring av resurserna genom skapandet av nya enheter och förvaltningsstrukturer skall undvikas.

Verksamheter

| — | Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst







  — | GMES: Utveckling av satellitbaserade övervakningssystem och
  in situ-övervakningssystem samt
  satellitbaserad teknik
  och in situ-teknik
  för förvaltning av miljön och säkerheten, och integreringen av sådana system och sådan teknik med komponenter på mark, fartyg och i luften; stöd till
  integrering, harmonisering,
  användning och leverans av
  GMES-data (både satellitbaserade och in situ, däribland markbaserade, fartygsburna och luftburna) och GMES-tjänster
  . |
| --- | --- | --- |

—

Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst

—

GMES: Utveckling av satellitbaserade övervakningssystem och
  in situ-övervakningssystem samt
  satellitbaserad teknik
  och in situ-teknik
  för förvaltning av miljön och säkerheten, och integreringen av sådana system och sådan teknik med komponenter på mark, fartyg och i luften; stöd till
  integrering, harmonisering,
  användning och leverans av
  GMES-data (både satellitbaserade och in situ, däribland markbaserade, fartygsburna och luftburna) och GMES-tjänster
  .

| — | Innovativa tjänster för satellitkommunikation som är skarvlöst integrerade i de globala näten för elektronisk kommunikation för medborgare och företag i tillämpande sektorer - räddningstjänst, e-förvaltning, telemedicin, distansundervisning och övriga användare. |
| --- | --- |

—

Innovativa tjänster för satellitkommunikation som är skarvlöst integrerade i de globala näten för elektronisk kommunikation för medborgare och företag i tillämpande sektorer - räddningstjänst, e-förvaltning, telemedicin, distansundervisning och övriga användare.

| — | Utveckling av teknik för att minska sårbarheten hos rymdbaserade tjänster och för att bidra till övervakningen av rymden. |
| --- | --- |

—

Utveckling av teknik för att minska sårbarheten hos rymdbaserade tjänster och för att bidra till övervakningen av rymden.

| — | Utveckling av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system. |
| --- | --- |

—

Utveckling av rymdbaserade system för riskförebyggande arbete och riskhantering och för alla typer av nödsituationer samt förbättring av konvergensen med icke rymdbaserade system.

| — | Utforskning av rymden







  — | Maximering av det vetenskapliga mervärdet genom samverkan med Europeiska rymdorganisationen och initiativ från medlemsstaternas rymdorganisationer på rymdutforskningens område; enklare tillgång till vetenskapliga data
  . |
| --- | --- | --- |

—

Utforskning av rymden

—

Maximering av det vetenskapliga mervärdet genom samverkan med Europeiska rymdorganisationen och initiativ från medlemsstaternas rymdorganisationer på rymdutforskningens område; enklare tillgång till vetenskapliga data
  .

| — | Samordning av arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen. |
| --- | --- |

—

Samordning av arbetet med att utveckla rymdburna teleskop och detektorer samt dataanalys i rymdforskningen.

| — | FoTU för att stärka rymdrelaterat företagande







  — | Teknik för rymdtransport: Forskning i syfte att öka konkurrenskraften hos den europeiska sektorn för rymdtransport. |
| --- | --- | --- |

—

FoTU för att stärka rymdrelaterat företagande

—

Teknik för rymdtransport: Forskning i syfte att öka konkurrenskraften hos den europeiska sektorn för rymdtransport.

| — | Rymdforskning, inbegripet
  biomedicin och biovetenskap
  i rymden. |
| --- | --- |

—

Rymdforskning, inbegripet
  biomedicin och biovetenskap
  i rymden.

II.   IDÉER

Syfte

Detta program skall öka dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser. Detta görs genom stöd till forskardrivna forskningsprojekt som genomförs inom alla områden av enskilda forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. Projekten finansieras på grundval av förslag som lämnas av forskare från både den privata och offentliga sektorn om ämnen som de själva väljer, och utvärderas med vetenskaplig kvalitet som enda kriterium genom s.k. peer review. Forskningsresultaten skall alltid meddelas och spridas.

Bakgrund

Forskardriven spetsforskning är en viktigt drivkraft för välstånd och social utveckling eftersom den skapar nya möjligheter för vetenskapliga och tekniska framsteg. Den bidrar även till att alstra ny kunskap som leder till framtida tillämpningar och marknader.

Trots många prestationer och goda resultat på många områden gör inte Europa det bästa av den forskningspotential och de resurser som finns - det finns ett akut behov av större kapacitet att ta fram kunskap
  och omsätta kunskap i ekonomiska värden och tillväxt
  .

En europatäckande konkurrenskraftig
  finansieringsstruktur
  för spetsforskning som verkställs av enskilda forskarlag är ett nyckelinslag i det europeiska området för forskningsverksamhet och kompletterar annan verksamhet på EU-nivå och nationell nivå. Den kan bidra till att göra Europa mer dynamiskt och attraktivt för de mest framstående forskarna från både Europa och tredjeländer samt för industriinvesteringar.

Verksamheter

Denna åtgärd skall betjäna de mest lovande och produktiva forskningsområdena och utnyttja de bästa möjligheterna för vetenskapliga och tekniska framsteg, inom och mellan ämnesområden, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Den skall genomföras oberoende av temainriktningarna i andra delar i ramprogrammet. Forskare
  i början av sin yrkesbana
  och nya grupper liksom etablerade forskarlag skall uppmärksammas.

EU-verksamheten inom spetsforskningen skall genomföras av ett europeiskt forskningsråd
  , som inledningsvis skall inrättas som ett genomförandeorgan som skall bli en oberoende struktur inrättad genom förfarandet i enlighet med artikel 251 i fördraget. Det skall bestå
  av ett vetenskapligt råd och
  en styrelse. Det vetenskapliga rådet skall understödjas av tillfälligt anställd forskningspersonal som utses av det vetenskapliga rådets medlemmar. Förvaltningen av forskningsrådet skall skötas av personal som antingen har anställts särskilt för detta ändamål eller flyttats från EU:s institutioner, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv förvaltning.

Det vetenskapliga rådet skall bestå av företrädare för det europeiska forskarsamfundet på högsta nivå vilka skall agera som individer, oberoende av politiska eller andra intressen.
  Rådet skall välja sina
  medlemmar
  från forskarsamfundet och därvidlag säkra mångfalden när det gäller forskarnas forskningsområden och tillämpa allmänna kriterier som fastställts av den europeiska lagstiftaren enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget. Medlemmarna av det vetenskapliga rådet skall utses för en period på fyra år som kan förnyas en gång för högst tre år enligt ett rotationssystem som skall garantera kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete
  . Det vetenskapliga rådet skall bl.a.
  till fullo ansvara för
  beslut om vilken typ av forskning som skall finansieras och fungera som garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv
  och för antagandet av en uppförandekod om undvikande av intressekonflikter
  . Dess uppgifter skall framför allt omfatta utvecklingen av det årliga arbetsprogrammet, inrättandet av förfarandet för Peer Review liksom övervakning och kvalitetskontroll avseende programmets genomförande ur ett vetenskapligt perspektiv.

Ansvaret för alla aspekter rörande genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av förfarandet för peer review och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av det vetenskapliga rådet, liksom säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen skall framför allt ske inom ramen för denna struktur.
  Kostnader för administration och personal inom det europeiska forskningsrådet (det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen) får inte uppgå till mer än tre procent av det europeiska forskningsrådets årliga budget.

Det vetenskapliga rådet och styrelsen skall årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om
  genomförandet och förvaltningen av
  verksamheten för
  att bedöma resultaten och ändra och förbättra förfarandena utifrån erfarenheterna.

Under den inledande övergångsperioden skall
  kommissionen
  se till att inrättandet av det europeiska forskningsrådet är förenligt med principerna om vetenskaplig excellens,
  självständighet
  , effektivitet och öppenhet och att det vetenskapliga rådets strategi och genomförandemetod efterlevs fullt ut. Samtidigt skall kommissionen, genom förfarandet enligt artikel 251 i fördraget, vidta alla nödvändiga åtgärder för att inrätta det europeiska forskningsrådet som en permanent och rättsligt oberoende struktur. Inrättandet och förvaltningen av det europeiska forskningsrådet skall fortlöpande ses över och utvärderas i syfte att bedöma resultaten och ändra och förbättra förfarandena utifrån erfarenheterna. Senast 2008 skall en oberoende översyn av det europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer göras utifrån kriterierna för vetenskaplig excellens, självständighet, effektivitet, ansvarsskyldighet och öppenhet, varvid det vetenskapliga rådet skall delta fullt ut. Efter översynen får det europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer ändras. Kommissionen skall se till att det förberedande arbete som krävs för en övergång till denna förändrade struktur utförs
  .

Det europeiska forskningsrådet skall ha befogenhet att genomföra egna strategiska studier i syfte att förbereda och stödja verksamheten. Det skall särskilt ha befogenhet att samråda med europeiska, mellanstatliga och nationella initiativ för att undvika dubbelfinansiering av forskning på EU-nivå och nationell nivå.

III.   MÄNNISKOR

Syfte

Att stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa kvantitativt och kvalitativt genom att uppmuntra människor att slå in på forskarbanan, uppmuntra europeiska forskare att stanna i Europa, att locka forskare från hela världen till Europa och göra Europa mer attraktivt för de mest framstående forskarna. Detta skall göras genom tillämpning av samma uppsättning instrument som när det gäller det sjätte ramprogrammet, med mindre justeringar där så är nödvändigt, och genom en sammanhängande uppsättning Marie Curie-åtgärder, med särskild betoning på det europeiska mervärde de genererar genom sin strukturerande effekt på det europeiska forskningsområdet. Dessa åtgärder kommer att riktas mot forskare inom alla stadier av karriären, från grundläggande forskarutbildning särskilt avsedd för unga människor till livslångt lärande och karriärutveckling såväl inom den offentliga som den privata sektorn. Insatser skall även göras för att se till att en avsevärd del av resurserna går till åtgärder som syftar till att öka de kvinnliga forskarnas deltagande, eftersom kvinnor fortfarande deltar i långt mindre utsträckning än män på dessa områden.

Bakgrund

Rik tillgång på högt kvalificerade forskare är en nödvändig förutsättning för vetenskaplig utveckling och för att stödja innovativ verksamhet, men också en viktig faktor för att locka och hålla kvar offentliga och privata forskningsinvesteringar. Mot bakgrund av den ökande konkurrensen på global nivå är utvecklingen av en öppen europeisk arbetsmarknad för forskare
  utan någon form av särbehandling
  och diversifieringen av kunskaper och karriärvägar för forskare av avgörande betydelse för att en fördelaktig rörlighet för forskare och deras kunskaper skall kunna gynnas, både inom Europa och globalt.

De åtgärder som avses i sjunde ramprogrammet skall lägga särskild vikt vid forskare i början av sin yrkesbana och erbjuda stöd i början av den vetenskapliga karriären samt åtgärder för att minska kompetensflykten, till exempel i form av återvändande- och återintegreringsstöd för forskare.

Rörlighet, både över nationsgränser och mellan sektorer, samt stimulans av industriellt deltagande och öppnande av forskningskarriärer och akademiska poster på europeisk nivå är viktiga komponenter för det europeiska området för forskningsverksamhet, och nödvändiga för att den europeiska forskningskapaciteten och de europeiska forskningsresultaten skall kunna stärkas.
  Programmet ”Människor” kommer att samordnas nära med utbildningsprogrammen samt med andra delar av sjunde ramprogrammet. En annan viktig faktor är införandet av rimliga anställningsvillkor, både för att garantera forskningens oberoende och anpassa lönenivån till högsta internationella standarder samt för att se till att forskarna omfattas av socialförsäkringssystemen. Att öka forskarnas rörlighet och stärka resurserna för de institutioner som drar till sig forskare från andra medlemsstater kommer att gynna starka europeiska forskningsmiljöer och sprida deras spetskompetens inom Europeiska unionen.

Rörlighet för forskare är tillämpligt inom alla sektorer av vetenskaplig och teknisk forskning inom det sjunde ramprogrammet, samtidigt som även framtida vetenskaplig utveckling beaktas.

Mot bakgrund av att andelen kvinnor i vetenskapliga yrken i flera europeiska länder är låg skall programmet Människor innehålla bestämmelser om åtgärder för att avhjälpa denna anakronistiska obalans mellan könen.

EU och medlemsstaterna bör lansera verksamhet på europeisk, nationell och regional nivå för att inrätta tjänster som gör det möjligt att förena yrkes- och familjeliv. En sådan socialpolitik kommer även att ha stor inverkan på politiken för vetenskap och teknik.

För att uppfylla målet om åtta forskare per tusen anställda krävs det att åtgärderna omfattar frågor som kursuppläggning och undervisningsmetoder, för att locka unga människor att intressera sig för en vetenskaplig karriär.

Marie Curie-åtgärderna anses allmänt vara den bästa delen av tidigare ramprogram och de har varit mycket framgångsrika. En hämmande faktor för deltagande i Marie Curie-programmet har emellertid varit överteckning, vilket får konsekvenser för i synnerhet forskarsamfundet och affärsvärlden. En betydande ökning av budgeten för sjunde ramprogrammet är i högsta grad motiverad.

Verksamheter

| — | Grundutbildning för forskare i syfte att förbättra deras karriärmöjligheter, inom både offentlig och privat sektor, inbegripet genom att bredda deras vetenskapliga och allmänna kunskaper
  , däribland kunskaper om tekniköverföring och företagande,
  och locka fler
  forskare i början av sin yrkesbana
  till vetenskapliga yrkesbanor.
  Genomförandet skall ske genom Marie Curie-nätverk där huvudsyftet är att forskarnas grundutbildning och karriärutveckling skall stärkas på europeisk nivå och inte splittras upp.
  Nätverk för partnersamverkan som förutsätter en närmare integrering av ett fåtal partner skall upprättas i enlighet med Erasmussystemet. Rörlighet för forskare skall uppmuntras genom ökad kommunikation och länkar mellan programmet Människor och programmet Kapacitet.
  Medlemmarna i gränsöverskridande nätverk skall utnyttja sina kompletterande kunskaper med hjälp av integrerade utbildningsprogram. Stödet omfattar rekrytering av forskare i karriär, organisering av utbildning som även är öppen för forskare utanför nätverket och högre ämbeten och/eller positioner inom industrin för kunskapsöverföring och övervakning
  , samtidigt som man tar till vara de viktigaste och mest karakteristiska dragen i gäststipendierna inom industrin under det femte ramprogrammet. Forskare i början av sin yrkesbana skall beviljas återintegreringsbidrag efter grundutbildningen. Dessutom skall det inrättas en permanent mekanism för horisontell samordning mellan programmet Människor och programmet Erasmus för högre utbildning. |
| --- | --- |

—

Grundutbildning för forskare i syfte att förbättra deras karriärmöjligheter, inom både offentlig och privat sektor, inbegripet genom att bredda deras vetenskapliga och allmänna kunskaper
  , däribland kunskaper om tekniköverföring och företagande,
  och locka fler
  forskare i början av sin yrkesbana
  till vetenskapliga yrkesbanor.

Genomförandet skall ske genom Marie Curie-nätverk där huvudsyftet är att forskarnas grundutbildning och karriärutveckling skall stärkas på europeisk nivå och inte splittras upp.
  Nätverk för partnersamverkan som förutsätter en närmare integrering av ett fåtal partner skall upprättas i enlighet med Erasmussystemet. Rörlighet för forskare skall uppmuntras genom ökad kommunikation och länkar mellan programmet Människor och programmet Kapacitet.
  Medlemmarna i gränsöverskridande nätverk skall utnyttja sina kompletterande kunskaper med hjälp av integrerade utbildningsprogram. Stödet omfattar rekrytering av forskare i karriär, organisering av utbildning som även är öppen för forskare utanför nätverket och högre ämbeten och/eller positioner inom industrin för kunskapsöverföring och övervakning
  , samtidigt som man tar till vara de viktigaste och mest karakteristiska dragen i gäststipendierna inom industrin under det femte ramprogrammet. Forskare i början av sin yrkesbana skall beviljas återintegreringsbidrag efter grundutbildningen. Dessutom skall det inrättas en permanent mekanism för horisontell samordning mellan programmet Människor och programmet Erasmus för högre utbildning.

| — | Livslångt lärande och karriärutveckling för att
  stödja forskares
  karriärutveckling. I syfte att komplettera eller förvärva ny kunskap och kompetens eller öka den tvärvetenskapliga rörligheten och/eller rörligheten mellan sektorer skall stöd ges
  till de bästa doktoranderna, som skulle kunna delta i väletablerade forskarlag för att arbeta på sina doktorsavhandlingar. Detta kommer att kräva ett ömsesidigt erkännande av utbildningens kvalitet och av diplom och andra utbildningsbevis som utfärdas i samband med programmen i fråga. Stöd skall även ges
  till forskare med särskilda behov av ytterligare/ kompletterande kompetens och kunskap, till forskare som återupptar en forskarkarriär efter ett uppehåll,
  exempelvis efter mamma- eller föräldraledighet,
  och för (åter)integrering av forskare i en forskningstjänst på längre sikt i Europa, även i ursprungslandet, efter gränsöverskridande/internationell erfarenhet. Denna åtgärd
  genomförs genom
  individuella stipendier som tilldelas direkt på gemenskapsnivå
  . Kommissionen skall genom ett pilotprojekt undersöka möjligheterna till
  delfinansiering av regionala, nationella eller internationella program
  , under förutsättning att detta svarar mot kriterierna för europeiskt mervärde, transparens och öppenhet
  . |
| --- | --- |

—

Livslångt lärande och karriärutveckling för att
  stödja forskares
  karriärutveckling. I syfte att komplettera eller förvärva ny kunskap och kompetens eller öka den tvärvetenskapliga rörligheten och/eller rörligheten mellan sektorer skall stöd ges
  till de bästa doktoranderna, som skulle kunna delta i väletablerade forskarlag för att arbeta på sina doktorsavhandlingar. Detta kommer att kräva ett ömsesidigt erkännande av utbildningens kvalitet och av diplom och andra utbildningsbevis som utfärdas i samband med programmen i fråga. Stöd skall även ges
  till forskare med särskilda behov av ytterligare/ kompletterande kompetens och kunskap, till forskare som återupptar en forskarkarriär efter ett uppehåll,
  exempelvis efter mamma- eller föräldraledighet,
  och för (åter)integrering av forskare i en forskningstjänst på längre sikt i Europa, även i ursprungslandet, efter gränsöverskridande/internationell erfarenhet. Denna åtgärd
  genomförs genom
  individuella stipendier som tilldelas direkt på gemenskapsnivå
  . Kommissionen skall genom ett pilotprojekt undersöka möjligheterna till
  delfinansiering av regionala, nationella eller internationella program
  , under förutsättning att detta svarar mot kriterierna för europeiskt mervärde, transparens och öppenhet
  .

| — | Inrättande av ett självständigt och oberoende europeiskt universitetsnätverk under ledning av det europeiska forskningsrådet. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett självständigt och oberoende europeiskt universitetsnätverk under ledning av det europeiska forskningsrådet.

| — | Partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen: Stöd till program för samarbete på längre sikt mellan organisationer från den akademiska världen och industrin, i synnerhet små och medelstora företag
  och traditionell tillverkningsindustri
  . Syftet är att öka spridningen av kunskap med hjälp av gemensamma partnerskap för forskning som grundas på rekrytering av erfarna forskare
  , med erfarenhet av partnerskap mellan industrin och den akademiska världen, och forskare i början av sin yrkesbana
  till partnerskapet, utbyte av personal mellan båda sektorerna och på organisering av arrangemang
  , samtidigt som de viktigaste och mest karakteristiska dragen i gäststipendierna inom industrin under det femte ramprogrammet skall tas till vara i samband med rekrytering och utbyte av det här slaget. Vidare bör man underlätta forskares möjligheter att flytta över från offentliga till privata forskningsinstitutioner och omvänt. |
| --- | --- |

—

Partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen: Stöd till program för samarbete på längre sikt mellan organisationer från den akademiska världen och industrin, i synnerhet små och medelstora företag
  och traditionell tillverkningsindustri
  . Syftet är att öka spridningen av kunskap med hjälp av gemensamma partnerskap för forskning som grundas på rekrytering av erfarna forskare
  , med erfarenhet av partnerskap mellan industrin och den akademiska världen, och forskare i början av sin yrkesbana
  till partnerskapet, utbyte av personal mellan båda sektorerna och på organisering av arrangemang
  , samtidigt som de viktigaste och mest karakteristiska dragen i gäststipendierna inom industrin under det femte ramprogrammet skall tas till vara i samband med rekrytering och utbyte av det här slaget. Vidare bör man underlätta forskares möjligheter att flytta över från offentliga till privata forskningsinstitutioner och omvänt.

| — | Den internationella dimensionen: Att öka den europeiska forskningens kvalitet genom att locka forskningstalanger från länder utanför Europa och främja ömsesidigt gynnsamt forskningssamarbete med forskare från länder utanför Europa. Detta skall ske med hjälp av internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder (med en inbyggd fas för obligatoriskt återvändande), internationellastipendier för forskare från tredje land och partnerskap för stöd till utbyte av forskare. Gemensamma initiativ mellan europeiska organisationer och organisationer i EU:s grannländer och länder som EU har ett vetenskaps- och teknikavtal med skall också stödjas. Verksamheten skall omfatta åtgärder för att motverka risken för kompetensflykt från utvecklingsländer och tillväxtekonomier samt åtgärder för att upprätta nätverk med europeiska forskare som är verksamma utomlands. Dessa åtgärder skall genomföras i linje med de internationella verksamheterna inom programmen Samarbete och Kapacitet. |
| --- | --- |

—

Den internationella dimensionen: Att öka den europeiska forskningens kvalitet genom att locka forskningstalanger från länder utanför Europa och främja ömsesidigt gynnsamt forskningssamarbete med forskare från länder utanför Europa. Detta skall ske med hjälp av internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder (med en inbyggd fas för obligatoriskt återvändande), internationellastipendier för forskare från tredje land och partnerskap för stöd till utbyte av forskare. Gemensamma initiativ mellan europeiska organisationer och organisationer i EU:s grannländer och länder som EU har ett vetenskaps- och teknikavtal med skall också stödjas. Verksamheten skall omfatta åtgärder för att motverka risken för kompetensflykt från utvecklingsländer och tillväxtekonomier samt åtgärder för att upprätta nätverk med europeiska forskare som är verksamma utomlands. Dessa åtgärder skall genomföras i linje med de internationella verksamheterna inom programmen Samarbete och Kapacitet.

| — | Särskilda åtgärder Till stöd för upprättandet av en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare skall genomföras genom att hindren för rörlighet undanröjs och karriärmöjligheterna för forskare i Europa förbättras.
  Incitament skall ges till offentliga institutioner som främjar sina forskares rörlighet, kvalitet och yrkesprofil
  . Dessutom kommer priser att instiftas för att höja allmänhetens medvetenhet om Marie Curie-åtgärderna och målen för dessa. |
| --- | --- |

—

Särskilda åtgärder Till stöd för upprättandet av en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare skall genomföras genom att hindren för rörlighet undanröjs och karriärmöjligheterna för forskare i Europa förbättras.
  Incitament skall ges till offentliga institutioner som främjar sina forskares rörlighet, kvalitet och yrkesprofil
  . Dessutom kommer priser att instiftas för att höja allmänhetens medvetenhet om Marie Curie-åtgärderna och målen för dessa.

För att ytterligare underlätta forskares rörlighet, däribland den interregionala rörligheten (även inom ett och samma land), skall den verksamhet som finansieras via strukturfonderna och andra instrument samordnas med verksamheten inom sjunde ramprogrammet.

IV.   KAPACITET

Denna del av sjunde ramprogrammet kommer att främja forsknings- och innovationskapacitet i hela Europa och se till att den utnyttjas på ett optimalt sätt. Målet kommer att uppnås på följande sätt:

| — | Effektivast tänkbara användning och utveckling av forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

Effektivast tänkbara användning och utveckling av forskningsinfrastruktur.

| — | De små och medelstora företagens innovativa kapacitet skall stärkas liksom deras möjligheter att dra nytta av forskningen. |
| --- | --- |

—

De små och medelstora företagens innovativa kapacitet skall stärkas liksom deras möjligheter att dra nytta av forskningen.

| — | Stöd till utveckling av regionala forskningsdrivna kluster
  och forskningsdrivna teknopoler inom ramen för de europeiska teknikplattformarna
  . |
| --- | --- |

—

Stöd till utveckling av regionala forskningsdrivna kluster
  och forskningsdrivna teknopoler inom ramen för de europeiska teknikplattformarna
  .

| — | Forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden skall frigöras. |
| --- | --- |

—

Forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden skall frigöras.

| — | Vetenskap och samhälle skall närma sig varandra så att vetenskap och teknik kan integreras i det europeiska samhället på ett harmoniskt sätt.
  De befintliga helpdeskar som informerar på europeisk, nationell och regional nivå skall ha möjlighet att förse små och medelstora företag, industrin och kunskapsinstitutioner med all relevant information om sjunde ramprogrammet
  ,
  ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt strukturfonderna. |
| --- | --- |

—

Vetenskap och samhälle skall närma sig varandra så att vetenskap och teknik kan integreras i det europeiska samhället på ett harmoniskt sätt.
  De befintliga helpdeskar som informerar på europeisk, nationell och regional nivå skall ha möjlighet att förse små och medelstora företag, industrin och kunskapsinstitutioner med all relevant information om sjunde ramprogrammet
  ,
  ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt strukturfonderna.

| — | Övergripande åtgärder skall vidtas för att stödja det internationella
  , gränsöverskridande och interregionala
  samarbetet. |
| --- | --- |

—

Övergripande åtgärder skall vidtas för att stödja det internationella
  , gränsöverskridande och interregionala
  samarbetet.

| — | Kontakter skall skapas inom forskning och innovation och mellan industrin och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Kontakter skall skapas inom forskning och innovation och mellan industrin och små och medelstora företag.

| — | Den europeiska spetsforskningen skall göras synligare. |
| --- | --- |

—

Den europeiska spetsforskningen skall göras synligare.

Verksamheten i denna del av sjunde ramprogrammet kommer också att stödja en samstämmig politisk utveckling, utgöra en del av samordningen inom ramen för programmet Samarbete och bidra till den del av gemenskapens politik och initiativ som syftar till att förbättra samstämmigheten för och effekterna av medlemsstaternas politik. Detta kommer att ske på följande sätt:

| — | Det europeiska vetenskapsystemet kommer att stärkas och förbättras, bl.a. när det gäller frågor som rör vetenskapliga råd och expertis samt förbättrade bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Det europeiska vetenskapsystemet kommer att stärkas och förbättras, bl.a. när det gäller frågor som rör vetenskapliga råd och expertis samt förbättrade bestämmelser.

| — | Övervakning och
  politisk utvärderingsanalys
  av forskningsrelaterad politik och industristrategier. |
| --- | --- |

—

Övervakning och
  politisk utvärderingsanalys
  av forskningsrelaterad politik och industristrategier.

| — | Samordning av forskningspolitik, även gränsöverskridande samarbetsinitiativ på nationell eller regional nivå i frågor av allmänt intresse.
  Särskild vikt skall läggas vid a) en samverkansmetod vid utvecklingen av forskningspotential i kombination med innovationsdrivna strukturfondsprogram och andra program och b) en minskning av de administrativa och praktiska hindren för ett effektivt gränsöverskridande samarbete mellan regioner från olika medlemsstater och för framväxten av en kombinerad forsknings- och innovationskapacitet. |
| --- | --- |

—

Samordning av forskningspolitik, även gränsöverskridande samarbetsinitiativ på nationell eller regional nivå i frågor av allmänt intresse.
  Särskild vikt skall läggas vid a) en samverkansmetod vid utvecklingen av forskningspotential i kombination med innovationsdrivna strukturfondsprogram och andra program och b) en minskning av de administrativa och praktiska hindren för ett effektivt gränsöverskridande samarbete mellan regioner från olika medlemsstater och för framväxten av en kombinerad forsknings- och innovationskapacitet.

FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Syfte

Att optimera användning och utveckling av Europas bästa forskningsinfrastruktur, och bidra till att på alla vetenskapliga och tekniska områden skapa ny forskningsinfrastruktur som är av intresse för hela Europa, som Europas vetenskapsmän behöver för att vara med och leda forskningsutvecklingen och som kan vara till hjälp för industrin när den behöver ökade kunskaper och mer teknisk know-how.

Bakgrund

Forskningsinfrastrukturerna får en alltmer ökande betydelse för kunskapsutvecklingen och hur vi utnyttjar den. Forskningens kärna utgörs av till exempel strålkällor, databaser för genomik och samhällsvetenskap, observatorier för miljö- och rymdstudier, system för bildframställning eller renrum för studier och utveckling av nya material eller nanoelektronik. Allt detta är dyrt, kräver bred expertis och bör användas ochutnyttjas av en stor del av Europas vetenskapsmän och konsumenter.

Utarbetandet av ett europeiskt förhållningssätt gentemot forskningsinfrastruktur, bland annat datorer och elektronisk kommunikation, och verksamhet på unionsnivå kan ha stor betydelse för tillväxten av europeisk forskning och användandet av den
  samt bidra till utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet
  .

EU både kan och bör agera katalysator och hävstång genom att se till att tillträde till och användning av infrastrukturer i de olika medlemsstaterna garanteras. Detta kan ske genom att utvecklingen av infrastrukturerna stimuleras på ett samordnat sätt och att man banar väg för ny forskningsinfrastruktur av europeiskt intresse på medellång och lång sikt.

Verksamheter

Verksamhet på detta område kommer att genomföras för hela det vetenskapliga och tekniska området. Genomförandet kommer att ske i samverkan med de tematiska områdena så att all verksamhet i EU-sammanhang motsvarar de behov som finns av forskningsinfrastruktur inom de olika områdena, även internationellt.

Tillämpningen av ett system med ”kunskapsvoucher” för små och medelstora företag som finansieras på medlemsstatsnivå kan visa sig vara ett användbart instrument när det gäller att stödja spridningen av kunskap. Kunskap och know-how som direkt kan omvandlas till innovativa kommersiella produkter får erbjudas avgiftsfritt till små och medelstora företag genom ett nationellt eller regionalt system med ”kunskapsvoucher” för små och medelstora företag, vilket bidrar till att stärka dessa företags innovationsförmåga. ”Kunskapsvoucher” får finansieras med EU-medel inom ramen för det sjunde ramprogrammet och strukturfonderna (enligt målet om ”regional konkurrenskraft och sysselsättning”).

Följande arbete skall genomföras:

| — | Stöd till befintliga infrastrukturer för forskning







  — | Gränsöverskridande tillträde så att europeiska forskare
  , även forskare från industrin och små och medelstora företag,
  kan få tillgång till de bästa infrastrukturerna och kan bedriva sin forskning, oberoende av var infrastrukturen finns. |
| --- | --- | --- |

—

Stöd till befintliga infrastrukturer för forskning

—

Gränsöverskridande tillträde så att europeiska forskare
  , även forskare från industrin och små och medelstora företag,
  kan få tillgång till de bästa infrastrukturerna och kan bedriva sin forskning, oberoende av var infrastrukturen finns.

| — | Integrerad verksamhet så att man på EU-nivå på ett bättre sätt kan strukturera forskningsinfrastrukturen inom ett visst område
  , såsom infrastruktur för klinisk forskning eller nätverk för barnsjukdomar,
  samt främja en samordnad användning och utveckling. |
| --- | --- |

—

Integrerad verksamhet så att man på EU-nivå på ett bättre sätt kan strukturera forskningsinfrastrukturen inom ett visst område
  , såsom infrastruktur för klinisk forskning eller nätverk för barnsjukdomar,
  samt främja en samordnad användning och utveckling.

| — | Elektronisk forskningsinfrastruktur skall främjas genom vidare utveckling
  och global uppkoppling
  av högeffektiv grid- och kommunikationsinfrastruktur med hög kapacitet, stärkande av den mest avancerade europeiska datakapaciteten samt stimulation av användningen. Den globala betydelsen skall ökas och förtroendenivån höjas genom att man bygger på resultaten från infrastrukturerna för Geant och Grid
  på grundval av öppna standarder för driftskompatibilitet
  . |
| --- | --- |

—

Elektronisk forskningsinfrastruktur skall främjas genom vidare utveckling
  och global uppkoppling
  av högeffektiv grid- och kommunikationsinfrastruktur med hög kapacitet, stärkande av den mest avancerade europeiska datakapaciteten samt stimulation av användningen. Den globala betydelsen skall ökas och förtroendenivån höjas genom att man bygger på resultaten från infrastrukturerna för Geant och Grid
  på grundval av öppna standarder för driftskompatibilitet
  .

| — | Stöd till ny infrastruktur för forskning







  — | Inrättande av ny infrastruktur och omfattande modernisering av befintlig infrastruktur för att främja ny forskningsinfrastruktur,
  till exempel för att främja vetenskap, teknik och kulturarv,
  grundat på det arbete som utförts av
  exempelvis
  ESFRI (12)

  , utan att detta på något sätt skall vara en förutsättning för att erhålla stöd
  . Beslut om detta kan fattas på grundval av artikel 171 i fördraget eller på grundval av särskilda program enligt artikel 166 i fördraget. |
| --- | --- | --- |

—

Stöd till ny infrastruktur för forskning

—

Inrättande av ny infrastruktur och omfattande modernisering av befintlig infrastruktur för att främja ny forskningsinfrastruktur,
  till exempel för att främja vetenskap, teknik och kulturarv,
  grundat på det arbete som utförts av
  exempelvis
  ESFRI (12)

  , utan att detta på något sätt skall vara en förutsättning för att erhålla stöd
  . Beslut om detta kan fattas på grundval av artikel 171 i fördraget eller på grundval av särskilda program enligt artikel 166 i fördraget.

| — | Inrättande av en server för vetenskapliga metoder som på ett betydande sätt kan bidra till forskningens effektivitet genom att göra resultaten från vissa forskningsstadier tillgängliga under jämförbara förhållanden. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en server för vetenskapliga metoder som på ett betydande sätt kan bidra till forskningens effektivitet genom att göra resultaten från vissa forskningsstadier tillgängliga under jämförbara förhållanden.

| — | Förberedande studier genom ansökningsomgångar för att skapa ny infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Förberedande studier genom ansökningsomgångar för att skapa ny infrastruktur.

| — | Centrum för ”öppen innovation” som skall göra det möjligt att genomföra större industriella samarbetsprojekt för forskning och utveckling på en enda plats genom att konsortiepartner sänder ut sin personal på tillfälliga uppdrag och/eller ger fritt tillträde till forskningsinfrastruktur och tjänster på grundval av principen om gemensamt utnyttjande av anläggningar. |
| --- | --- |

—

Centrum för ”öppen innovation” som skall göra det möjligt att genomföra större industriella samarbetsprojekt för forskning och utveckling på en enda plats genom att konsortiepartner sänder ut sin personal på tillfälliga uppdrag och/eller ger fritt tillträde till forskningsinfrastruktur och tjänster på grundval av principen om gemensamt utnyttjande av anläggningar.

De infrastrukturprojekt som föreslås omfattas av dessa åtgärder kommer att väljas ut
  uteslutande
  enligt följande kriterier:

| — | Först och främst: vetenskaplig excellens |
| --- | --- |

—

Först och främst: vetenskaplig excellens

| — | Mervärde av EU:s ekonomiska stöd |
| --- | --- |

—

Mervärde av EU:s ekonomiska stöd

| — | Förmåga att erbjuda en tjänst till användare från vetenskapssamfundet (akademiska och industriella) på EU-nivå |
| --- | --- |

—

Förmåga att erbjuda en tjänst till användare från vetenskapssamfundet (akademiska och industriella) på EU-nivå

| — | Internationell betydelse |
| --- | --- |

—

Internationell betydelse

| — | Teknisk
  och organisatorisk
  genomförbarhet
  och teknisk utvecklingskapacitet |
| --- | --- |

—

Teknisk
  och organisatorisk
  genomförbarhet
  och teknisk utvecklingskapacitet

| — | Möjligheter till europeiskt partnerskap och de viktigaste aktörernas insatser,
  Europeiska investeringsbanken och strukturfonderna |
| --- | --- |

—

Möjligheter till europeiskt partnerskap och de viktigaste aktörernas insatser,
  Europeiska investeringsbanken och strukturfonderna

| — | Utvärdering av bygg- och driftskostnader |
| --- | --- |

—

Utvärdering av bygg- och driftskostnader

| — | Bidrag till ett europeiskt område för forskningsverksamhet |
| --- | --- |

—

Bidrag till ett europeiskt område för forskningsverksamhet

| — | Bidrag till målet om att utveckla ”forskningsbaserade kompetenskluster” |
| --- | --- |

—

Bidrag till målet om att utveckla ”forskningsbaserade kompetenskluster”

När det gäller uppbyggnaden av ny infrastruktur
  bör potentialen för vetenskaplig excellens i konvergensregionerna och de yttersta randområdena beaktas.
  Gemenskapens stödinstrument, ramprogram och strukturfonder
  kommer
  att samordnas på ett effektivt sätt.

FORSKNING TILL FÖRMÅN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Syften

Att stärka europeiska små och medelstora företags innovationskraft liksom deras bidrag till utveckling av nya tekniska produkter och marknader genom att hjälpa dem att lägga ut forskning på entreprenad, öka forskningsansträngningarna, få bättre tillgång till förhandsfinansiering, utvidga deras nätverk, bättre utnyttja forskningsresultat och förvärva teknisk know-how för att överbrygga klyftan mellan forskning och innovation
  .

Bakgrund

De små och medelstora företagen är kärnan i europeiskt näringsliv. De bör vara en nyckelkomponent i innovationssystemet och i den kedja som leder från kunskap till nya produkter, processer och tjänster. Europas små och medelstora företag står inför ökad konkurrens både på den inhemska marknaden och världsmarknaden och måste därför öka sitt kunnande och sin forskning,
  utveckla projekt som underlättar forskningens marknadstillträde,
  utöka sin verksamhet på större marknader och internationalisera sina kunskapsnätverk. De flesta åtgärder i medlemsstaterna som avser små och medelstora företag varken främjar eller stödjer gränsöverskridande forskningssamarbete eller tekniköverföring. Det krävs åtgärder på EU-nivå för att komplettera och förbättra effekterna av åtgärder som vidtagits på nationell och regional nivå. Utöver åtgärderna nedan kommer små och medelstora företags deltagande att uppmuntras och underlättas och hänsyn kommer att tas till företagens behov. Detta förhållningssätt präglar hela sjunde ramprogrammet.
  Om de särskilda instrumenten för små och medelstora företag överutnyttjas kommer finansieringen av de olika instrumenten inom ramprogrammet att ses över så att finansieringen inriktas på de mest efterfrågade instrumenten. Synergieffekterna mellan sjunde ramprogrammet och Eureka kan utnyttjas till att stödja partnerskap mellan storföretag och små och medelstora företag

Verksamheter

Särskilda åtgärder som stöd till små och medelstora företag tas fram för små och medelstora företag eller sammanslutningar av sådana företag som behöver lägga ut forskning på entreprenad till universitet och forskningscentrer. Detta gäller främst låg- och medelhögtekniska små och medelstora företag med liten eller obefintlig forskningskapacitet. Även forskningsintensiva små och medelstora företag som behöver lägga forskning på entreprenad för att komplettera sin huvudsakliga forskningskapacitet får delta.
  De får även fungera som forskningsleverantörer för andra projektpartner. Stöd kommer även att ges till skapandet av spin-off-effekter som ett sätt att kommersialisera forskningsresultat.
  Åtgärder kommer att vidtas på hela det vetenskapliga och tekniska området
  genom tillämpning av en nedifrån-och-upp-strategi. Åtgärderna kommer att omfatta forsknings- och demonstrationsverksamhet, varvid resultaten förs närmare marknaden samtidigt som denna typ av åtgärder kopplas till de instrument som erbjuds av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.
  Ekonomiska medel kommer att tilldelas
  enligt följande
  :

| — | Forskning för små och medelstora företag: För att stödja små grupper av innovativa små och medelstora företag
  och hantverksföretag i Europa
  att lösa vanliga eller mer komplexa tekniska problem
  genom ramprogrammet och/eller mellanstatliga finansieringsåtgärder, såsom kommissionens, EIB:s och EBRD:s initiativ Jeremie och Jasper
  . |
| --- | --- |

—

Forskning för små och medelstora företag: För att stödja små grupper av innovativa små och medelstora företag
  och hantverksföretag i Europa
  att lösa vanliga eller mer komplexa tekniska problem
  genom ramprogrammet och/eller mellanstatliga finansieringsåtgärder, såsom kommissionens, EIB:s och EBRD:s initiativ Jeremie och Jasper
  .

| — | Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag: Att stödja sammanslutningar av små och medelstora företag och grupperingar av sådana företag för att utveckla tekniska lösningar på problem som är vanligt förekommande hos många små och medelstora företag i särskilda industrisektorer eller segment av värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag: Att stödja sammanslutningar av små och medelstora företag och grupperingar av sådana företag för att utveckla tekniska lösningar på problem som är vanligt förekommande hos många små och medelstora företag i särskilda industrisektorer eller segment av värdekedjan.

| — | Forskning för det civila samhällets organisationer: För att hjälpa det civila samhällets organisationer eller nätverk av det civila samhällets organisationer att dra nytta av forskning från forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Forskning för det civila samhällets organisationer: För att hjälpa det civila samhällets organisationer eller nätverk av det civila samhällets organisationer att dra nytta av forskning från forskningsinstitutioner.

Dessa tre system kommer att ersätta den forskningssamverkan och kollektiva forskning som genomförs för små och medelstora företag inom ramen för det sjätte ramprogrammet. Inga ändringar kommer att göras i de administrativa och förvaltningsmässiga reglerna förutom då det är nödvändigt för att åstadkomma en förenkling.

Dessutom kommer stöd att ges till system med ”nationella priser för ny forskning” som ställer finansiella medel till förfogande för små och medelstora företag eller deras branschorganisationer för att de skall kunna utarbeta förslag till ramprogrammet.

Åtgärder kommer att vidtas för att underlätta små och medelstora företags deltagande, såsom skapande eller vidareutveckling av organ som särskilt inriktar sig på att underlätta för små och medelstora företag att delta i sjunde ramprogrammet

Genom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kommer stöd att ges till nätverk av ”mellanhänder” och nationella
  och regionala
  åtgärder
  med följande mål:

| — | att uppmuntra små och medelstora företag att delta i sjunde ramprogrammet och att underlätta deras tillgång till det, och |
| --- | --- |

—

att uppmuntra små och medelstora företag att delta i sjunde ramprogrammet och att underlätta deras tillgång till det, och

| — | att se till att de små och medelstora företagen fullt ut utnyttjar finansieringsmöjligheterna inom ramen för ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

att se till att de små och medelstora företagen fullt ut utnyttjar finansieringsmöjligheterna inom ramen för ramprogrammet.

KUNSKAPSREGIONER

Syften

Att stärka de europeiska regionernas forskningspotential, särskilt genom att främja och stödja utvecklingen i hela Europa av forskningsdrivna kluster som binder samman universitet, forskningscentrer, företag och regionala myndigheter.

Bakgrund

Regionernas betydelse för forskningen och utvecklingen i EU erkänns mer och mer. Forskningspolitik och - verksamhet på regional
  , interregional och gränsöverskridande
  nivå är ofta beroende av kluster bestående av både offentliga och privata aktörer. Pilotåtgärden ”Kunskapsregioner” visade hur dynamisk denna utveckling har blivit och att det är nödvändigt att stödja och stimulera utvecklingen av sådana strukturer.

Åtgärderna på detta område kommer att göra det möjligt för Europas regioner att förbättra sin förmåga att investera i FoTU och genomföra forskningsverksamhet, samtidigt som de maximerar sina möjligheter att framgångsrikt delta i europeiska forskningsprojekt
  och underlättar upprättandet av regionala center/kluster, vilket kommer att främja den regionala utvecklingen i Europa och utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet
  .

Samarbete mellan angränsande gränsregioner är ett specialfall och måste uppmärksammas på samma sätt som i Interreg III-programmen och enligt de regler som styr det territoriala målet. Initiativet ”kunskapsregioner” måste innehålla lösningar för gränsöverskridande problem och mekanismer som uppmuntrar gränsöverskridande regionalt samarbete inom forskning, oavsett om de berörda regionerna omfattas av konvergensmålet eller målet om regional konkurrenskraft.

Verksamheter

Initiativet Kunskapsregioner kommer att föra samman regionala aktörer som är verksamma inom forskning: universitet, forskningscentrer, industri, myndigheter (regionala myndigheter eller regionala utvecklingsorgan). Projekten kommer att innefatta
  åtgärder till stöd för genomförandet av regionala innovationsstrategier,
  gemensamma analyser av de regionala
  eller gränsöverskridande
  klustrens forskning (i samordning med annan, bredare, verksamhet som rör de regionala innovationsklustren) och utarbetande av en rad instrument för särskild forskning, även genom mentorsverksamhet i regioner som inte har satsat så mycket på forskning som andra
  och genom direkt stöd till framväxande kunskapsregioner
  . Detta kommer att innefatta åtgärder som syftar till att förbättra forskningsnätverkens arbete, tillträdet till finansiering av forskning och integrationen av aktörer och institutioner inom forskningen i de regionala ekonomierna. Denna verksamhet kommer att genomföras med hänsyn till EU:s regionalpolitik
  (särskilt när det gäller användning av strukturfonder)
  och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt utbildningsprogrammen.

I samband med genomförandet av den särskilda verksamheten Kunskapsregioner kommer man att söka efter beröringspunkter med EU:s regionalpolitik,
  samt med större nationella och regionala program
  , särskilt för konvergensregioner och de yttersta randområdena.
  Ytterligare medel kommer i detta sammanhang att tillhandahållas från strukturfonderna och eventuellt EIB-gruppen för att stärka regionala strukturer för tekniköverföring och i synnerhet parker och komplex för vetenskap och teknik samt zoner för innovation, inkubatorer och högteknologiska enheter.

FORSKNINGSPOTENTIAL

Syfte

Att stimulera genomförandet av det utvidgade EU:s hela forskningspotential genom att frigöra och utveckla forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden
   (13)
  ), samt bidra till att stärka forskarnas förmåga att framgångsrikt delta i forskningsverksamhet på EU-nivå.

Bakgrund

Europa utnyttjar inte till fullo sin forskningspotential, i synnerhet inte i mindre gynnade områden långt bort från kärnan i Europas forskning och industriella utveckling. Forskare och institutioner i dessa regioner behöver hjälp för att kunna bidra till europeisk forskning samtidigt som man drar nytta av den kunskap och de erfarenheter som finns i andra europeiska regioner. Syftet med denna åtgärd är därför att skapa villkor som gör det möjligt för dessa forskare och institutioner att utnyttja hela sin potential och fullt ut skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet i den utvidgade unionen.

Verksamheter

Åtgärden på detta område kommer att innebära stöd till följande:

| — | Gränsöverskridande utbyte av forskare mellan utvalda organisationer i konvergensregionerna och en eller flera partnerorganisationer. Utvalda centrer rekryterar erfarna forskare
  och förvaltare
  från
  medlemsstaterna, associerade länder, grannländer och tredje länder
  . |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande utbyte av forskare mellan utvalda organisationer i konvergensregionerna och en eller flera partnerorganisationer. Utvalda centrer rekryterar erfarna forskare
  och förvaltare
  från
  medlemsstaterna, associerade länder, grannländer och tredje länder
  .

| — | Förvärvande och utveckling av forskningsutrustning och utveckling av en omgivning som gör det möjligt att fullt ut utnyttja den intellektuella potential som finns på de utvalda centrerna i konvergensregionerna. |
| --- | --- |

—

Förvärvande och utveckling av forskningsutrustning och utveckling av en omgivning som gör det möjligt att fullt ut utnyttja den intellektuella potential som finns på de utvalda centrerna i konvergensregionerna.

| — | Organisation av workshops och konferenser för att underlätta kunskapsutbyte. Främjande av spridning och överföring av forskningsresultat i andra länder och på internationella marknader. |
| --- | --- |

—

Organisation av workshops och konferenser för att underlätta kunskapsutbyte. Främjande av spridning och överföring av forskningsresultat i andra länder och på internationella marknader.

| — | Utvärderingsmöjligheter för forskningscentrer i konvergensregioner som behöver internationell oberoende expertutvärdering av nivån på deras allmänna forskningskvalitet och infrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Utvärderingsmöjligheter för forskningscentrer i konvergensregioner som behöver internationell oberoende expertutvärdering av nivån på deras allmänna forskningskvalitet och infrastrukturer.

Man kommer att sträva efter att samordna åtgärderna med EU:s regionalpolitik. Genom åtgärderna under denna rubrik kommer behov och möjligheter att fastställas för stärkande av forskningskapacitet för kommande och befintliga spetsforskningscentrer i konvergensregioner för eventuellt stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna.

Man kommer också att sträva efter synergieffekter med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation för att i samarbete med industrin främja den kommersiella användningen av FoU på regional nivå.

VETENSKAP I SAMHÄLLET

Syfte

Med målet att bygga ett effektivt och demokratiskt europeiskt kunskapssamhälle syftar åtgärden till främja en harmonisk integration av de vetenskapliga och tekniska ansträngningarna liksom tillhörande vetenskapspolitik i det europeiska samhället, genom att på europeisk nivå stimulera reflektion och debatt om vetenskap och teknik samt relationerna till samhälle och kultur.

Miljöpolitik kommer i synnerhet att utgöra mötespunkten mellan vetenskapligt kunnande och social utveckling.

Bakgrund

Vetenskap och teknik får allt större betydelse för vårt dagliga liv. Trots att de är produkter av socialt liv och har formats av sociala och kulturella faktorer befinner sig vetenskapen och teknik långt ifrån både allmänhetens och beslutsfattarnas vardag, och förblir föremål för missförstånd och ogrundade farhågor och förhoppningar. Omtvistade frågor som rör kommande teknik bör behandlas av samhället på grundval av välgrundad information i en debatt som leder till sunda val och beslut.

Verksamheter

Det omfattande och integrerade initiativet på detta område kommer att innefatta stöd till följande:

| — | Förstärkning och förbättring av det europeiska vetenskapssystemet, även frågor om vetenskapliga råd och expertis,
  skapandet av en europeisk kunskapsbank,
  framtiden för vetenskapliga publikationer,
  stöd för indexering och bevarande av vetenskapliga publikationer och främjande av en lättare tillgång till vetenskapliga publikationer för de intresserade bland allmänheten,
  skydd av vetenskapliga områden som riskerar att utnyttjas i felaktigt syfte och genom bedrägerier; förtroende samt självreglering. |
| --- | --- |

—

Förstärkning och förbättring av det europeiska vetenskapssystemet, även frågor om vetenskapliga råd och expertis,
  skapandet av en europeisk kunskapsbank,
  framtiden för vetenskapliga publikationer,
  stöd för indexering och bevarande av vetenskapliga publikationer och främjande av en lättare tillgång till vetenskapliga publikationer för de intresserade bland allmänheten,
  skydd av vetenskapliga områden som riskerar att utnyttjas i felaktigt syfte och genom bedrägerier; förtroende samt självreglering.

| — | Ett bredare engagemang av forskare och allmänhet, även det organiserade civila samhället, i vetenskapliga frågor. Detta för att förekomma och klargöra politiska och samhälleliga frågor, även av etisk natur
  , såsom utnyttjande av djur i försök och forskning
  . |
| --- | --- |

—

Ett bredare engagemang av forskare och allmänhet, även det organiserade civila samhället, i vetenskapliga frågor. Detta för att förekomma och klargöra politiska och samhälleliga frågor, även av etisk natur
  , såsom utnyttjande av djur i försök och forskning
  .

| — | Reflektion och debatt om vetenskap och teknik och deras plats i samhället, med utgångspunkt i vetenskapens och teknikens historia, sociologi och filosofi. |
| --- | --- |

—

Reflektion och debatt om vetenskap och teknik och deras plats i samhället, med utgångspunkt i vetenskapens och teknikens historia, sociologi och filosofi.

| — | Riskbedömning och riskhantering som verktyg för beslutsfattande. |
| --- | --- |

—

Riskbedömning och riskhantering som verktyg för beslutsfattande.

| — | Genusforskning, med ett genusperspektiv på alla forskningsområden och
  främjande av
  kvinnors roll i vetenskapen
  och i beslutsfattande vetenskapliga organ
  . |
| --- | --- |

—

Genusforskning, med ett genusperspektiv på alla forskningsområden och
  främjande av
  kvinnors roll i vetenskapen
  och i beslutsfattande vetenskapliga organ
  .

| — | Skapande av en
  fördomsfri
  omgivning som stimulerar nyfikenhet inför vetenskapen hos unga människor, genom att man lägger större vikt vid den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer (inklusive skolor), samt främjande av de ungas intresse för och
  fulla
  deltagande i vetenskaplig verksamhet. Utarbetande av en politik om universitetens roll och nödvändiga reformer av universiteten för en anpassning till globaliseringen. |
| --- | --- |

—

Skapande av en
  fördomsfri
  omgivning som stimulerar nyfikenhet inför vetenskapen hos unga människor, genom att man lägger större vikt vid den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer (inklusive skolor), samt främjande av de ungas intresse för och
  fulla
  deltagande i vetenskaplig verksamhet. Utarbetande av en politik om universitetens roll och nödvändiga reformer av universiteten för en anpassning till globaliseringen.

| — | Utarbetande av en politik om universitetens roll och nödvändiga reformer av universiteten för en anpassning till globaliseringen. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en politik om universitetens roll och nödvändiga reformer av universiteten för en anpassning till globaliseringen.

| — | Förbättrad
  interkommunikation och ömsesidig förståelse
  mellan den vetenskapliga världen och den bredare publiken bestående av beslutsfattare, media och allmänheten, genom att vetenskapsmännen får hjälp att
  presentera och
  föra ut sitt arbete och genom att stödja vetenskapsinformation
  , -publikationer
  och -media. |
| --- | --- |

—

Förbättrad
  interkommunikation och ömsesidig förståelse
  mellan den vetenskapliga världen och den bredare publiken bestående av beslutsfattare, media och allmänheten, genom att vetenskapsmännen får hjälp att
  presentera och
  föra ut sitt arbete och genom att stödja vetenskapsinformation
  , -publikationer
  och -media.

Verksamheten kommer att ta sig uttryck i bl.a. forskningsprojekt, studier, nätverk och utbyten, offentliga evenemang och initiativ, priser, undersökningar och uppgiftsinsamling. I många fall kommer detta att innebära internationella partnerskap med organisationer från tredje länder.

INTERNATIONELLT SAMARBETE

Gemenskapen behöver en kraftfull och koherent internationell politik för vetenskap och teknik för att kunna vara konkurrenskraftig och spela en ledande internationell roll.
  En övergripande strategi för internationellt samarbete som omfattar alla internationella verksamheter som utförs i de olika programmen inom sjunde ramprogrammet kommer att utarbetas.

Den internationella politiken har
  tre
  oberoende mål:

| — | Att stödja Europas konkurrenskraft genom strategiska partnerskap med tredje länder på utvalda vetenskapsområden och genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredje land till EU:s forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Att stödja Europas konkurrenskraft genom strategiska partnerskap med tredje länder på utvalda vetenskapsområden och genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredje land till EU:s forskningsverksamhet.

| — | Att bidra till kunskapsproduktionen i Europa genom att möjliggöra för universitet, forskningsinstitut och europeiska företag att komma i kontakt med partner i tredjeländer och på så sätt underlätta deras tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen och genom att bidra till att öppna externa marknader för europeiska företag. |
| --- | --- |

—

Att bidra till kunskapsproduktionen i Europa genom att möjliggöra för universitet, forskningsinstitut och europeiska företag att komma i kontakt med partner i tredjeländer och på så sätt underlätta deras tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen och genom att bidra till att öppna externa marknader för europeiska företag.

| — | Att åtgärda särskilda problem som tredje länder står inför eller som är av global natur, på grundval av ett gemensamt intresse och till nytta för alla parter. |
| --- | --- |

—

Att åtgärda särskilda problem som tredje länder står inför eller som är av global natur, på grundval av ett gemensamt intresse och till nytta för alla parter.

Samarbetet med tredje land inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer främst att avse följande grupper av länder:

| — | Anslutningsländer och kandidatländer. |
| --- | --- |

—

Anslutningsländer och kandidatländer.

| — | EU:s grannländer, partnerländer i Medelhavsregionen, västra Balkan och de nya oberoende staterna |
| --- | --- |

—

EU:s grannländer, partnerländer i Medelhavsregionen, västra Balkan och de nya oberoende staterna

| — | Utvecklingsländer, med fokus på deras särskilda behov |
| --- | --- |

—

Utvecklingsländer, med fokus på deras särskilda behov

| — | Tillväxtekonomier |
| --- | --- |

—

Tillväxtekonomier

De tematiska internationella samarbetsåtgärderna vidtas inom ramen för samarbetsprogrammet. Internationella åtgärder på området för mänskliga resurser vidtas inom ramen för delprogrammet människor.

Inom ramen för delprogrammet kapacitet kommer
  åtgärder för att stödja genomförandet av den europeiska strategin för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik att genomföras. I synnerhet kommer åtgärder som inte omfattas av delprogrammen samarbete och människor att stödjas, och vid behov kompletteras av särskilda samarbetsåtgärder av ömsesidigt intresse.

Fokus kommer att ligga på ett tvärregionalt vetenskapligt och tekniskt samarbete, inklusive fastställande av strategier för det vetenskapliga och tekniska samarbetet, och på stöd till samordning av nationella strategier för vetenskapligt och teknologiskt samarbete.

Med tanke på den erfarenhet som den internationella sammanslutningen för främjande av samarbete med forskare från de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen (INTAS) samlat under samarbetet med de östeuropeiska och centralasiatiska länderna, kommer INTAS verksamhet att fortsätta. Åtgärderna kommer att finansieras via delprogrammen samarbete, människor och kapacitet.

De internationella samarbetsåtgärder som vidtas inom ramen för sjunde ramprogrammets olika delprogram kommer att samordnas.

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS (GFC) ICKE-NUKLEÄRA ÅTGÄRDER

Syfte

Att ge kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s politiska process, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintlig politik och reagera på nya politiska frågor.

Bakgrund

Gemensamma forskningscentret är fristående från särintressen, både privata och nationella. Detta i kombination med teknisk expertis gör att man kan underlätta kommunikation och samstämmighet mellan olika aktörer (industriföretag, miljöaktivister, medlemsstaternas behöriga myndigheter, andra forskningscentrer osv.) och politiker, särskilt på EU-nivå. Med hjälp av vetenskapligt och tekniskt stöd bidrar Gemensamma forskningscentret till att göra EU:s beslutsprocess mer effektiv, öppen och grundad på sund vetenskap.
  I detta sammanhang skall gemensamma forskarcentret erbjuda stöd till Europaparlamentet och stärka sina kontakter med parlamentets utskott och ledamöter. Parlamentets beställningar av studier och andra förfrågningar kommer att riktas till gemensamma forskarcentret via en arbetsgrupp för kontakterna mellan parlamentet och gemensamma forskarcentret. All forskning som utförs vid gemensamma forskarcentret kommer att samordnas med den forskning som bedrivs enligt de tematiska prioriteringarna, så att överlappning och dubbelarbete kan undvikas.

För att Gemensamma forskningscentrets stöd till EU-politiken skall kunna vara användbart och trovärdigt måste de vetenskapliga experternas arbete vara av hög kvalitet, och de måste ingå i det internationella vetenskapssamfundet. Gemensamma forskningscentret kommer därför att fortsätta att investera i forskning och nätverkssamarbete med andra spetsforskningscenter på relevanta områden. Centret kommer att delta i alla aspekter av indirekta åtgärder med särskild inriktning på gemensamma vetenskapliga referenssystem, nätverk, utbildning och rörlighet, forskningsinfrastruktur och deltagande i teknikplattformar och samordningsinstrument om man kan bidra med lämplig expertis.

Gemensamma forskningscentret kommer aktivt att verka för att de nya medlemsstaterna och kandidatländerna utvecklar sin forskning upp till samma nivå som för de femton gamla medlemsstaterna.

Gemensamma forskningscentret kommer att stärka sin unika ställning inom det europeiska forskningsområdet i hjärtat av den europeiska vetenskapskulturen. Om europeiska och utomeuropeiska forskare, särskilt forskare i början av sin yrkesbana, får bättre tillgång till centrets resurser kommer detta att förstärka dess samarbete med andra offentliga och privata forskningsorganisationer, fortlöpande förbättra den vetenskapliga kvaliteten i dess egen verksamhet och bidra på ett mer vetenskapligt sätt till högre utbildning och yrkesutbildning, något som skall förbli en hög prioritet för gemensamma forskarcentret.

Verksamheter

Gemensamma forskningscentret kommer att prioritera verksamhet på områden som är av strategisk betydelse för EU och där man kan bidra med sina kunskaper. EU-politiken kommer även i fortsättningen att ges vetenskapligt och tekniskt stöd på kärnområden som hållbar utveckling, klimatförändring, livsmedel, energi, transport, kemikalier, alternativ till djurförsök, forskningspolitik, informationsteknik, referensmetoder och material, bioteknik, risker och samhällsekonomisk inverkan. Tillväxten är av stor betydelse för EU.

| — | Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle







  — | Att genomföra och utveckla avancerade ekonometriska beräkningsmodeller och analystekniker i samband med att politik fastställs och uppföljning av Lissabon-agendan, inre marknaden och utbildningspolitiken. |
| --- | --- | --- |

—

Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle

—

Att genomföra och utveckla avancerade ekonometriska beräkningsmodeller och analystekniker i samband med att politik fastställs och uppföljning av Lissabon-agendan, inre marknaden och utbildningspolitiken.

| — | Att utveckla modeller för att finna en ny balans mellan hållbarhetsmålen och konkurrenskraften som innebär ansvarstagande. |
| --- | --- |

—

Att utveckla modeller för att finna en ny balans mellan hållbarhetsmålen och konkurrenskraften som innebär ansvarstagande.

| — | Att utveckla förfaranden för riskbedömning och riskhantering som verktyg för beslutsfattande, särskilt med tanke på Europaparlamentets, kommissionens, rådets och EU-organens uppgifter. |
| --- | --- |

—

Att utveckla förfaranden för riskbedömning och riskhantering som verktyg för beslutsfattande, särskilt med tanke på Europaparlamentets, kommissionens, rådets och EU-organens uppgifter.

| — | Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurserna







  — | Att bli ett erkänt referenscenter för vetenskap och teknik när det gäller ett hållbart jordbruk med inriktning på livsmedelskvalitet, spårbarhet och säkerhet (även genetiskt modifierat livsmedel och foder), fysisk planering och tvärvillkor och för att stödja genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- | --- |

—

Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurserna

—

Att bli ett erkänt referenscenter för vetenskap och teknik när det gäller ett hållbart jordbruk med inriktning på livsmedelskvalitet, spårbarhet och säkerhet (även genetiskt modifierat livsmedel och foder), fysisk planering och tvärvillkor och för att stödja genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| — | Att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till den gemensamma fiskeripolitiken.

| — | Att förbättra tillgången till harmoniserade europeiska georefererade uppgifter och geografiska informationssystem (stöd till Inspire) och att fortsätta att utveckla nya förhållningssätt till global övervakning av miljö och resurser (stöd till GMES). |
| --- | --- |

—

Att förbättra tillgången till harmoniserade europeiska georefererade uppgifter och geografiska informationssystem (stöd till Inspire) och att fortsätta att utveckla nya förhållningssätt till global övervakning av miljö och resurser (stöd till GMES).

| — | Att tillhandahålla expertis och spela en central roll i GMES-forskningen och i utvecklingen av nya tillämpningar på detta område. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla expertis och spela en central roll i GMES-forskningen och i utvecklingen av nya tillämpningar på detta område.

| — | Att stödja genomförandet av EU:s handlingsplan om miljö och hälsa, samt ge stöd till pågående verksamhet för att upprätta ett integrerat system i gemenskapen för miljö- och folkhälsoinformation. |
| --- | --- |

—

Att stödja genomförandet av EU:s handlingsplan om miljö och hälsa, samt ge stöd till pågående verksamhet för att upprätta ett integrerat system i gemenskapen för miljö- och folkhälsoinformation.

| — | Att främja och stärka utveckling och validering av alternativa strategier, särskilt metoder där djur inte används, på alla relevanta forskningsområden (säkerhetsbedömning, testning av vaccin, hälsoforskning och biomedicinsk forskning). |
| --- | --- |

—

Att främja och stärka utveckling och validering av alternativa strategier, särskilt metoder där djur inte används, på alla relevanta forskningsområden (säkerhetsbedömning, testning av vaccin, hälsoforskning och biomedicinsk forskning).

| — | Säkerhet och frihet







  — | Att utveckla verksamhet som bidrar till frihet, rättvisa och säkerhet, särskilt när det gäller bekämpning av terrorism, organiserad brottslighet och bedrägerier, gränssäkerhet samt förhindrande av större risker. Verksamheten gäller brottsbekämpande organ och berörda EU-organ. |
| --- | --- | --- |

—

Säkerhet och frihet

—

Att utveckla verksamhet som bidrar till frihet, rättvisa och säkerhet, särskilt när det gäller bekämpning av terrorism, organiserad brottslighet och bedrägerier, gränssäkerhet samt förhindrande av större risker. Verksamheten gäller brottsbekämpande organ och berörda EU-organ.

| — | Att stödja gemenskapens reaktioner på naturkatastrofer och tekniska katastrofer. |
| --- | --- |

—

Att stödja gemenskapens reaktioner på naturkatastrofer och tekniska katastrofer.

| — | Europa som partner i världen







  — | Att stärka stödet till EU:s utrikespolitik på särskilda områden som inre säkerhet, utvecklingssamarbete och humanitärt stöd. |
| --- | --- | --- |

—

Europa som partner i världen

—

Att stärka stödet till EU:s utrikespolitik på särskilda områden som inre säkerhet, utvecklingssamarbete och humanitärt stöd.

---

(1)  Här ingår även finansiellt stöd för administration och samordningsverksamhet inom COST.

(2)  Begreppet ”bioekonomi” innefattar all industri och alla ekonomiska sektorer där biologiska resurser produceras, förvaltas eller på annat sätt utnyttjas och därmed relaterade tjänster, leverantörer eller konsumtionsindustri som t.ex. jordbruk, livsmedel, fiske, skogsbruk osv.

(3)  Biovetenskap och bioteknik - En strategi för Europa - KOM(2002)0027.

(4)  Kompletterande forskning om hållbar förvaltning och bevarande av naturresurserna ingår i temat ”Miljö (inbegripet klimatförändringar)”.

(5)  KOM(2000)0769.

(6)  Kompletterande forskning om produktion och användning av biologiska resurser ingår i temat ”Livsmedel, jordbruk och bioteknik”.

(7)  Forskningsagendorna för dessa Europeiska tekniska plattformar kommer att beaktas i de olika verksamheterna.

(8)  KOM(2001)0370.

(9)  Den europeiska flygteknikindustrin investerar 14 % av omsättningen i forskning, den europeiska bilindustrin nästan 5 %. Konkurrensfördelen hos EU:s varvsindustri bygger helt och hållet på FoTU.

(10)  ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe. ACARE inledde verksamheten 2001 och är det första praktiska exemplet på en teknikplattform; ERRAC: European Rail Research Advisory Council; ERTRAC: European Road Transport Research Advisory Council; teknikplattformen WATERBORNE.

(11)  Terroristattacker - förebyggande, beredskap och insatser - KOM(2004) 0698, 0700, 0701, 0702; solidaritetsprogrammet/ CBRN-programmet.

(12)  Det Europeiska forumet för strategi och forskningsinfrastruktur (ESFRI) startade i april 2002. Inom ESFRI träffas representanter för de 25 medlemsstaterna, utsedda av de ministrar som är ansvariga för forskning, och en representant från kommissionen. De länder som är knutna till forskningsprogrammet för forskning erbjöds 2004 att delta.

(13)  Konvergensregioner är de regioner som anges i artikel 5 i förslaget till rådets förordning (EG) nr [.../...] av den [...] om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L ...). Detta innefattar regioner som omfattas av konvergensmålet, regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden och randområden.

BILAGA II

VÄGLEDANDE FÖRDELNING MELLAN PROGRAMMEN

Den vägledande uppdelning mellan programmen ser ut som följer (i miljoner euro):

| Samarbete
   (1)
   (2) | 32 492 |
| --- | --- |
| Hälsa | 6 134 |
| Livsmedel, jordbruk och bioteknik | 1 935 |
| Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven | ... |
| Informations- och kommunikationsteknik | 9 020 |
| Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | 3 467 |
| Energi | 2 385 |
| Miljö (inbegripet klimatförändringar) | 1 886 |
| Transport (inbegripet flygteknik) | 4 150 |
| Samhällsvetenskap och humaniora | 657 |
| Säkerhetsforskning | 1 429 |
| Rymdforskning | 1 429 |
| Idéer | 7 560 |
| Människor | 4 777 |
| Kapacitet | 3 944 |
| Forskningsinfrastruktur (1) | 1 708 |
| Forskning till förmån för små och medelstora företag | 1 328 |
| Kunskapsregioner | 126 |
| Forskningspotential | 320 |
| Vetenskap i samhället | 329 |
| Internationellt samarbete | 133 |
| Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder | 1 751 |
| TOTALT | 50 524 |

Samarbete
   (1)
   (2)

32 492

Hälsa

6 134

Livsmedel, jordbruk och bioteknik

1 935

Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven

...

Informations- och kommunikationsteknik

9 020

Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

3 467

Energi

2 385

Miljö (inbegripet klimatförändringar)

1 886

Transport (inbegripet flygteknik)

4 150

Samhällsvetenskap och humaniora

657

Säkerhetsforskning

1 429

Rymdforskning

1 429

Idéer

7 560

Människor

4 777

Kapacitet

3 944

Forskningsinfrastruktur (1)

1 708

Forskning till förmån för små och medelstora företag

1 328

Kunskapsregioner

126

Forskningspotential

320

Vetenskap i samhället

329

Internationellt samarbete

133

Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder

1 751

TOTALT

50 524

---

(1)  Även ett bidrag till Europeiska investeringsbanken för upprättande av den finansieringsfacilitet med riskdelning som avses i bilaga III. I rådets beslut om antagande av särskilda program skall följande fastställas: (a) Bidragets högsta belopp och (b) bestämmelser om hur kommissionen skall besluta om fördelning av inkomster från bidraget och eventuell återstod under sjunde ramprogrammets löptid.

(2)  Även gemensamma teknikinitiativ (med finansiell plan etc.) och den del av samordningen och det internationella samarbetet som skall finansieras inom tematiska områden.

BILAGA III

FINANSIERINGSMETODER

Indirekta åtgärder

Den verksamhet som omfattas av sjunde ramprogrammet kommer att finansieras genom en rad olika metoder. Metoderna kommer att användas enskilt eller i kombination för att finansiera olika typer av åtgärder som omfattas av ramprogrammet.

Besluten rörande särskilda program, arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer att innehålla följande uppgifter:

| — | Typ(er) av finansiering som används för olika typer av åtgärder. |
| --- | --- |

—

Typ(er) av finansiering som används för olika typer av åtgärder.

| — | Typ av deltagare (t.ex. forskningsorganisationer, universitet, industri, myndigheter) som kan få stöd. |
| --- | --- |

—

Typ av deltagare (t.ex. forskningsorganisationer, universitet, industri, myndigheter) som kan få stöd.

| — | Typ av verksamhet (forskning, utveckling, demonstration, utbildning, spridning, kunskapsöverföring och annan verksamhet i samband med dessa) som får finansieras. |
| --- | --- |

—

Typ av verksamhet (forskning, utveckling, demonstration, utbildning, spridning, kunskapsöverföring och annan verksamhet i samband med dessa) som får finansieras.

I princip skall forskarna få välja typ av finansiering och endast för vissa bestämda områden
  får det i arbetsprogrammet anges vilken typ av finansiering som bör användas för det ämne som förslagen gäller.

Finansieringsmetoder:

| a) | Stöd till åtgärder som primärt genomförs på grundval av ansökningsomgångar:
  1.   Samarbetsprojekt
  Stöd till forskningsprojekt som genomförs av konsortier med deltagare från olika länder och som syftar till att utveckla nytt kunnande, ny teknik, produkter eller gemensamma forskningsresurser. Projektens omfattning, tillämpningsområde och interna organisation kan variera från område till område och mellan olika ämnen. Projekten kan variera mellan små eller medelstora inriktade forskningsprojekt och stora integrerade projekt som tar stora resurser i anspråk för att nå ett fastställt mål.
  Tyngdpunkten skall ligga på mindre projektkonsortier och små och medelstora företag. Därför skall projekt med enkla, korta och snabba förfaranden, utan komplicerade ekonomiska principer och onödig rapportering införas.


  2.   Expertnätverk
  Stöd till gemensamma forskningsprogram, som genomförs av ett antal forskningsorganisationer som integrerar sin verksamhet på ett visst område, och som genomförs av forskningsteam i samarbete under lång tid. För att dessa gemensamma program skall kunna genomföras krävs formella åtaganden från de organisationer som bidrar med resurser och verksamhet.
  3.   Samordnings- och stödåtgärder
  Stöd till verksamhet som samordnar eller stödjer forskningsverksamhet och -politik (nätverksbyggande, utbyten, gränsöverskridande tillgång till forskningsinfrastruktur, studier, konferenser etc). Dessa åtgärder får också genomföras på annat sätt än genom ansökningsomgångar.
  4.   Enskilda projekt
  Stöd till projekt som genomförs av enskilda forskarlag. Denna metod kommer främst att användas för att stödja forskardrivna spetsforskningsprojekt som finansieras
  genom överförbart stöd
  via Europeiska forskningsrådet.
  5.   Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling
  Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling
  i alla program, projekt och initiativ samt
  för åtgärder inom ramen för Marie Curie.
  Förutsättningar för att kvinnor lättare skall kunna påbörja och fullfölja en forskningskarriär skall främjas.


  6.   Forskning till förmån för särskilda grupper (särskilt små och medelstora företag)
  Stöd till forskningsprojekt där större delen av forskningen bedrivs av universitet, forskningscentrer eller andra rättssubjekt till förmån för särskilda grupper, särskilt små och medelstora företag och sammanslutningar av sådana.
  Ansträngningar kommer att göras för att frigöra ytterligare medel från EIB-gruppen. |
| --- | --- |

a)

Stöd till åtgärder som primärt genomförs på grundval av ansökningsomgångar:

1.   Samarbetsprojekt

Stöd till forskningsprojekt som genomförs av konsortier med deltagare från olika länder och som syftar till att utveckla nytt kunnande, ny teknik, produkter eller gemensamma forskningsresurser. Projektens omfattning, tillämpningsområde och interna organisation kan variera från område till område och mellan olika ämnen. Projekten kan variera mellan små eller medelstora inriktade forskningsprojekt och stora integrerade projekt som tar stora resurser i anspråk för att nå ett fastställt mål.
  Tyngdpunkten skall ligga på mindre projektkonsortier och små och medelstora företag. Därför skall projekt med enkla, korta och snabba förfaranden, utan komplicerade ekonomiska principer och onödig rapportering införas.

2.   Expertnätverk

Stöd till gemensamma forskningsprogram, som genomförs av ett antal forskningsorganisationer som integrerar sin verksamhet på ett visst område, och som genomförs av forskningsteam i samarbete under lång tid. För att dessa gemensamma program skall kunna genomföras krävs formella åtaganden från de organisationer som bidrar med resurser och verksamhet.

3.   Samordnings- och stödåtgärder

Stöd till verksamhet som samordnar eller stödjer forskningsverksamhet och -politik (nätverksbyggande, utbyten, gränsöverskridande tillgång till forskningsinfrastruktur, studier, konferenser etc). Dessa åtgärder får också genomföras på annat sätt än genom ansökningsomgångar.

4.   Enskilda projekt

Stöd till projekt som genomförs av enskilda forskarlag. Denna metod kommer främst att användas för att stödja forskardrivna spetsforskningsprojekt som finansieras
  genom överförbart stöd
  via Europeiska forskningsrådet.

5.   Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling

Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling
  i alla program, projekt och initiativ samt
  för åtgärder inom ramen för Marie Curie.
  Förutsättningar för att kvinnor lättare skall kunna påbörja och fullfölja en forskningskarriär skall främjas.

6.   Forskning till förmån för särskilda grupper (särskilt små och medelstora företag)

Stöd till forskningsprojekt där större delen av forskningen bedrivs av universitet, forskningscentrer eller andra rättssubjekt till förmån för särskilda grupper, särskilt små och medelstora företag och sammanslutningar av sådana.
  Ansträngningar kommer att göras för att frigöra ytterligare medel från EIB-gruppen.

| b) | För att stödja åtgärder som genomförs på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut efter
  förslag från kommissionen kommer gemenskapen att ge ekonomiskt stöd till storskaliga initiativ med finansiering från flera håll.






  — | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till ett gemensamt genomförande av utvalda nationella forskningsprogram, på grundval av artikel 169 i fördraget. Det behövs en struktur för hur programmen skall kunna genomföras gemensamt. Gemenskapsstödet kommer att betalas ut om det finns en finansieringsplan grundad på formella åtaganden från behöriga nationella myndigheter. |
| --- | --- | --- |

b)

För att stödja åtgärder som genomförs på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut efter
  förslag från kommissionen kommer gemenskapen att ge ekonomiskt stöd till storskaliga initiativ med finansiering från flera håll.

—

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till ett gemensamt genomförande av utvalda nationella forskningsprogram, på grundval av artikel 169 i fördraget. Det behövs en struktur för hur programmen skall kunna genomföras gemensamt. Gemenskapsstödet kommer att betalas ut om det finns en finansieringsplan grundad på formella åtaganden från behöriga nationella myndigheter.

| — | Ekonomiskt bidrag från gemenskapen till gemensamma teknikinitiativ för att uppnå mål som inte kan uppnås genom de finansieringsmetoder som anges i punkt 1. De gemensamma teknikinitiativen kommer att omfatta en kombination av olika typer av finansiering från olika källor, både privata och offentliga från både EU och medlemsländerna. Finansieringen kan se ut på olika sätt: stöd från ramprogrammet, lån från Europeiska investeringsbanken, stöd till riskkapital. Beslut om och genomförande av gemensamma teknikinitiativ får ske på grundval av artikel 171 i fördraget (även skapande av gemensamma företag) eller genom beslut om särskilda program. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut efter fastställande av en övergripande finansieringsteknisk plan, baserad på formella åtagande från alla berörda parter.
  Reglerna för deltagande kommer att inbegripa särskilda åtgärder för att, när det gäller genomförandet av gemensamma teknikinitiativ, uppmuntra och stödja små och medelstora företags och små forskningsgruppers tillträde och deltagande samt deras medverkan i beslutsprocesserna. Denna aspekt av de gemensamma teknikinitiativen måste beaktas i den regelbundna utvärdering som skall ske efter deras inrättande
  . |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt bidrag från gemenskapen till gemensamma teknikinitiativ för att uppnå mål som inte kan uppnås genom de finansieringsmetoder som anges i punkt 1. De gemensamma teknikinitiativen kommer att omfatta en kombination av olika typer av finansiering från olika källor, både privata och offentliga från både EU och medlemsländerna. Finansieringen kan se ut på olika sätt: stöd från ramprogrammet, lån från Europeiska investeringsbanken, stöd till riskkapital. Beslut om och genomförande av gemensamma teknikinitiativ får ske på grundval av artikel 171 i fördraget (även skapande av gemensamma företag) eller genom beslut om särskilda program. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut efter fastställande av en övergripande finansieringsteknisk plan, baserad på formella åtagande från alla berörda parter.
  Reglerna för deltagande kommer att inbegripa särskilda åtgärder för att, när det gäller genomförandet av gemensamma teknikinitiativ, uppmuntra och stödja små och medelstora företags och små forskningsgruppers tillträde och deltagande samt deras medverkan i beslutsprocesserna. Denna aspekt av de gemensamma teknikinitiativen måste beaktas i den regelbundna utvärdering som skall ske efter deras inrättande
  .

| — | Ekonomiskt bidrag från gemenskapen för utveckling av nya infrastrukturer av europeiskt intresse. Beslut om detta stöd får fattas på grundval av artikel 171 i fördraget eller genom beslut om särskilda program. Nya infrastrukturer kommer att utvecklas med hjälp av en kombination av olika typer av finansiering från olika källor: nationell finansiering, stöd från ramprogrammet, strukturfonderna, lån från Europeiska investeringsbanken och annat. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut efter fastställande av en övergripande finansiell plan, baserad på formella åtagande från alla berörda parter. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt bidrag från gemenskapen för utveckling av nya infrastrukturer av europeiskt intresse. Beslut om detta stöd får fattas på grundval av artikel 171 i fördraget eller genom beslut om särskilda program. Nya infrastrukturer kommer att utvecklas med hjälp av en kombination av olika typer av finansiering från olika källor: nationell finansiering, stöd från ramprogrammet, strukturfonderna, lån från Europeiska investeringsbanken och annat. Gemenskapsstöd kommer att betalas ut efter fastställande av en övergripande finansiell plan, baserad på formella åtagande från alla berörda parter.

Gemenskapen skall stödja tekniköverföring och bidra till att överbrygga klyftan mellan forskningen och dess kommersialisering genom att ställa finansiella medel till förfogande för Europeiska investeringsfonden (EIF) i syfte att förvalta en ”tekniköverföringsfacilitet”. I enlighet med villkor som skall specificeras i de särskilda programmen och reglerna för deltagande, skall denna facilitet finansiera tekniköverföring från universitet, forskningscenter eller andra rättssubjekt som är verksamma på tekniköverföringsområdet.

Gemenskapen kommer att genomföra finansieringsmetoderna i samverkan med reglerna för deltagande, relevanta bestämmelser om statligt stöd, särskilt gemenskapens ramar om statligt stöd till forskning och utveckling, samt internationella bestämmelser på området. För att kunna uppfylla kraven i denna internationella struktur måste man kunna anpassa den finansiella medverkans omfattning och former från fall till fall, särskilt om finansieringen genomförs med hjälp av andra genomslagsmedel som bidrag från EIB.

Utöver det direkta ekonomiska stödet till deltagarna kommer gemenskapen att förbättra deras möjligheter att få lån från EIB genom finansieringsfaciliteten med riskdelning genom ett bidrag till banken. Banken skall använda gemenskapsbidraget tillsammans med sina egna medel för att täcka försörjning och kapitaltilldelning för sin lånefinansiering. I enlighet med de arrangemang som skall fastställas i reglerna för deltagande och rådets beslut om antagande av särskilda program kommer denna facilitet att innebära mer omfattande lånemöjligheter från EIB till EU:s FoTU-åtgärder (som gemensamma teknikinitiativ, stora projekt - även Eureka
  ,
  ny forskningsinfrastruktur
  och projekt som drivs av små och medelstora företag
  ).
  Regionala utvecklingsaktörer skall rådfrågas vid utvecklingen av denna finansieringsfacilitet med riskdelning för att underlätta investeringar från den privata sektorn i FoU-projekt.

Om deltagarna i en indirekt åtgärd är etablerade i en region som släpar efter i utvecklingen (konvergensregioner och de yttersta randområdena (1)) kan kompletterande stöd betalas ut från strukturfonderna om så är möjligt och lämpligt. För den händelse att organisationer från kandidatländerna medverkar får ytterligare bidrag från de finansiella föranslutningsinstrument beviljas på liknande villkor. När det gäller åtgärder i den del av programmet kapacitet som heter forskningsinfrastrukturer i sjunde ramprogrammet kommer närmare bestämmelser som finansiering att fastställas i syfte att se till att gemenskapens forskningspengar kompletterar andra EU-instrument och nationella medel, särskilt strukturfonderna.

Direkta åtgärder

Gemenskapen kommer att genomföra verksamhet inom ramen för Gemensamma forskningscentret, och denna verksamhet kommer att benämnas direkta åtgärder.

---

(1)  Konvergensregioner är de regioner som anges i artikel 5 i förslaget till förordning (EG) nr [.../...][om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden]. Detta innefattar regioner som omfattas av konvergensmålet, regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden och randområden.

P6_TA(2006)0266

Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0119) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0119) (1),

| — | med beaktande av artikel 7 i Euratomfördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0112/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i Euratomfördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0112/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0203/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0203/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 13 |
| (13) Gemensamma forskningscentret
  bör bidra till att målen uppnås genom direkt verksamhet och kundorienterat stöd till genomförandet av EU-politiken
  . | (13) Gemensamma forskningscentret
  har den viktiga rollen att tillhandahålla ett kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU-politiken. Gemensamma forskningscentret bör få kontinuerligt stöd för att kunna fungera som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för EU, oberoende av privata och nationella intressen
  . |
| Ändring 2 |
| Skäl 16 |
| (16) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). | (16) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).
  Under alla omständigheter bör stöd som återkrävs på grund av bedrägerier och andra oegentligheter som strider mot dessa förordningar återföras till sjunde ramprogrammet och huvudsakligen reserveras för utbildning av forskningspersonal och spridning av vetenskapliga uppgifter. |
| Ändring 3 |
| Artikel 3, punkt 1, inledningen |
| Det totala beloppet för genomförandet av sjunde ramprogrammet
  under perioden 2007-2011
  skall vara
  3 103 miljoner euro
  . Beloppet skall fördelas enligt följande (i miljoner euro): | Det
  vägledande
  totala beloppet för genomförandet av sjunde ramprogrammet skall vara
  2 751 000 000 euro för femårsperioden från och med den 1 januari 2007
  . Beloppet skall fördelas enligt följande (i miljoner euro): |
| Ändring 4 |
| Artikel 3, punkt 1, tabellen |
| (a) Forskning om fusionsenergi
  2159 | (a) Forskning om fusionsenergi
  1947 |
| (b) Kärnklyvning och strålskydd 394 | (b Kärnklyvning och strålskydd 394 |
| (c) Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet
  539 | (c) Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet
  517 |
| Ändring 5 |
| Artikel 3, punkt 1a (ny) |
| | 1a. Av det belopp som föreskrivs för forskning om fusionsenergi skall minst 900 000 000 euro avsättas för annan verksamhet än genomförandet av forskningsinfrastrukturen ITER enligt förteckningen i bilaga I. |
| Ändring 6 |
| Artikel 3, punkt 2a (ny) |
| | 2a. Kommissionen skall i förväg informera budgetmyndigheten om den avser att avvika från den fördelning av utgifter som anges i anmärkningarna och bilagan till EU:s årliga budget. |
| Ändring 7 |
| Artikel 5 |
| All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer. | All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer
  och prioritera säkerhetsrelaterade aspekter
  . |
| Ändring 8 |
| Artikel 6, punkt 2, stycke 2 |
| Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  samt
  Regionkommittén. | Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  ,
  Regionkommittén
  samt Europeiska ombudsmannen
  . |
| Ändring 10 |
| Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Bakgrund, stycke 2 |
| Fusion
  kan inom några decennier
  komma att bli ett viktigt bidrag till
  hållbarheten
  och
  försörjningstryggheten
  i EU. Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga. | Oavsett de insatser som EU gör och bör fortsätta att göra i utforskningen av förnybara energikällor kan
  fusion
  om 50
  -
  60 år, när kommersiella fusionsreaktorer slagit igenom på marknaden,
  komma att bli ett viktigt bidrag till
  en hållbar
  och
  trygg energiförsörjning
  i EU.
  Ett ”snabbspår” till fusionsenergi kommer därför att följas så att man så snart som möjligt kan få till stånd ett verkligt fusionskraftverk.
  Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att
  om cirka 30
  -
  35 år
  gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga. |
| Ändring 11 |
| Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 1 |
| Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER (som en internationell forskningsinfrastruktur), särskilt när det gäller platsförberedelser, upprättande av ITER-organisationen och Europeiska gemensamma företaget för ITER, ledning och anställande av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, byggande av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet. | Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER (som en internationell forskningsinfrastruktur), särskilt när det gäller platsförberedelser, upprättande av ITER-organisationen och Europeiska gemensamma företaget för ITER, ledning och anställande av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, byggande av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet.
  Europeiska gemensamma företaget för ITER skall svara för ledningen och förvaltningen av det europeiska bidraget till ITER och fullgöra skyldigheterna enligt de internationella avtalen om ITER. Resten av fusionsprogrammet, som syftar till att förbättra de vetenskapliga och tekniska kunskaperna för en snabb utveckling av fusionsenergi, skall genomföras under direkt ansvar av kommissionen, som skall bistås av en rådgivande kommitté i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (2) (reglerna för deltagande). |
| Ändring 12 |
| Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 2 |
| Ett särskilt inriktat program för fysik och teknik kommer att studera anläggningar och resurser i fusionsprogrammet,
  även
  JET. Programmet kommer att bedöma teknik av särskild betydelse för ITER, konsolidera projektval inom ITER och förbereda driften av ITER genom experimentell och teoretisk verksamhet. | Ett särskilt inriktat program för fysik och teknik kommer att studera anläggningar och resurser i fusionsprogrammet,
  det vill säga
  JET
  och de anläggningar för magnetisk inneslutning
  -
  tokamaker, stellaratorer och RFP
  -
  som redan finns eller är under uppförande i samtliga medlemsstater
  . Programmet kommer att bedöma teknik av särskild betydelse för ITER, konsolidera projektval inom ITER och förbereda driften av ITER genom experimentell och teoretisk verksamhet. |
| Ändring 13 |
| Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 4 |
| Åtgärderna kommer att inbegripa vidare utveckling av förbättrade koncept för magnetisk inneslutning med möjliga fördelar för fusionskraftverk (inriktade på ett slutförande av W7-X stellaratorn), teori och modellering i syfte att få en komplett förståelse av hur fusionsplasma fungerar
  och samordningen av medlemsstaternas civila forskningsverksamhet om tröghetsinneslutning
  . | Åtgärderna kommer att inbegripa vidare utveckling av förbättrade koncept för magnetisk inneslutning med möjliga fördelar för fusionskraftverk (inriktade på ett slutförande av W7-X stellaratorn), teori och modellering i syfte att få en komplett förståelse av hur fusionsplasma fungerar. |
| Ändring 14 |
| Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 5 |
| När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för ITER, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att det skall finnas tillräcklig personalstyrka, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet. | När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för ITER, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att det skall finnas tillräcklig personalstyrka, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet
  , bland annat genom inrättandet av en europeisk doktorsexamen i fusionsfysik och fusionsteknik
  . |
| Ändring 15 |
| Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 6a (ny) |
| | Tekniköverföring




  ITER kommer att behöva nya och flexiblare organisationsstrukturer så att innovationsprocessen och de tekniska framsteg som ITER för med sig snabbt kan överföras till industrin, vilket gör att utmaningarna kan mötas och den europeiska industrin därigenom kan bli verkligt konkurrenskraftig. |
| Ändring 16 |
| Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Bakgrund, stycke 2 |
| Det finns dock problem i samband med en fortsatt användning av denna energikälla i EU. Nyckelfrågorna är driftsäkerheten och hanteringen av det långlivade avfallet, som båda behandlas genom fortgående arbete på teknisk nivå, även om det också krävs politiska och samhälleliga insatser. Vid all användning av strålning, både inom industri och medicin, är skydd av människa och miljö den allra viktigaste aspekten. Alla temaområden som behandlas här kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög skyddsnivå. På samma sätt finns det tydligt identifierbara behov inom kärn- och ingenjörsvetenskapen som avser tillgängligheten för forskningsinfrastruktur och expertis. De enskilda tekniska områden har beröringspunkter med varandra som kärnbränslecykeln, aktinidkemi, riskanalys, säkerhetsbedömning och även frågor av samhällelig art eller ledningsfrågor. | Det finns dock problem i samband med en fortsatt användning av denna energikälla i EU.
  Det behövs alltjämt insatser för att befästa och förbättra de nuvarande säkerhetsnivåerna och för att se till att ett förbättrat strålskydd förblir en av prioriteringarna i gemenskapens verksamhet.
  Nyckelfrågorna är driftsäkerheten och hanteringen av det långlivade avfallet, som båda behandlas genom fortgående arbete på teknisk nivå, även om det också krävs politiska och samhälleliga insatser. Vid all användning av strålning, både inom industri och medicin, är skydd av människa och miljö den allra viktigaste aspekten. Alla temaområden som behandlas här kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög skyddsnivå. På samma sätt finns det tydligt identifierbara behov inom kärn- och ingenjörsvetenskapen som avser tillgängligheten för forskningsinfrastruktur och expertis. De enskilda tekniska områden har beröringspunkter med varandra som kärnbränslecykeln, aktinidkemi, riskanalys, säkerhetsbedömning och även frågor av samhällelig art eller ledningsfrågor. |
| Ändring 17 |
| Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 1 |
| Med inriktning på genomförande bedrivs forskning och utveckling av djupförvar av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på frågorna om hantering och slutförvar av avfall. Forskning om separation och transmutation och andra möjliga vägar att minska det farliga avfallet. | Med inriktning på genomförande bedrivs forskning och utveckling av djupförvar av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på frågorna om hantering och slutförvar av avfall.
  Särskilda insatser inriktade på en karakterisering av denna typ av avfall och dess beteende vid längre förvaring.
  Forskning om separation och transmutation och andra möjliga vägar att minska det farliga avfallet. |
| Ändring 18 |
| Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 2 |
| Forskning för att underbygga en fortsatt säker användning av befintliga reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar), med beaktande av nya aspekter som förlängd livslängd och utveckling av nya avancerade metoder för säkerhetsbedömning (både den tekniska och den mänskliga faktorn), och bedöma framtida reaktorsystems potential och säkerhetsaspekter på kort och medellång sikt för att
  bibehålla
  dagens höga säkerhetsnormer i EU. | Forskning för att
  kontinuerligt
  underbygga en fortsatt säker användning av befintliga reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar)
  och den nya generationens reaktorer och för att minimera risken för mänskliga och organisatoriska fel
  , med beaktande av nya aspekter som förlängd livslängd och utveckling av nya avancerade metoder för säkerhetsbedömning (både den tekniska och den mänskliga faktorn), och bedöma framtida reaktorsystems potential och säkerhetsaspekter på kort och medellång sikt för att
  ytterligare förbättra
  dagens höga säkerhetsnormer i EU. |
| | I detta sammanhang läggs särskild vikt vid att utforska och införa metoder som kan förebygga mänskliga och organisatoriska fel (individuella eller kollektiva). Vidare uppmuntras en verklig ”säkerhetskultur” inom alla företag så att både anläggningens ägare och dess anställda har säkerheten som ett grundläggande och prioriterat mål.




  Forskning om reaktorsäkerhet och svåra olyckor avseende både västerländska och ryska reaktorer. |
| Ändring 19 |
| Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 4 |
| Forskningsinfrastrukturer som materialtestreaktorer,
  underjordiska
  forskningslaboratorier, radiobiologiska anläggningar och vävnadsbanker skall bli mer tillgängliga, eftersom de behövs för att bibehålla de höga normerna för tekniska framsteg, innovation och säkerhet i Europas kärnsektor. | Forskningsinfrastrukturer som materialtestreaktorer
  och kärnreaktorer för utbildning
  , forskningslaboratorier, radiobiologiska anläggningar och vävnadsbanker skall bli mer tillgängliga, eftersom de behövs för att bibehålla de höga normerna för tekniska framsteg, innovation och säkerhet i Europas kärnsektor. |
| Ändring 20 |
| Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 5, rubrik och stycke |
| Mänskliga resurser och utbildning | Mänskliga resurser
  , rörlighet
  och utbildning |
| Man skall söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det
  även på lång sikt
  skall finnas kvalificerade forskare och anställda i kärnsektorn. | Man skall söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det
  så snart som möjligt
  skall finnas kvalificerade forskare
  , ingenjörer, fysiker, psykologer med specialisering i organisationssystem
  och anställda i kärnsektorn
  , framför allt genom fortsatta utbildningsinsatser på universiteten med särskilt fokus på inrättandet av gemensamma doktorandstudier inom kärnenergi och strålskydd, samt för att främjandet av säkerheten skall vara en prioritet
  . |
| Ändring 21 |
| Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Bakgrund, stycke 1 |
| Gemensamma forskningscentret
  stödjer målen för den europeiska strategin för energiförsörjning, i synnerhet för att bidra till att Kyoto-målen uppnås. EU har ett erkänt kunnande på många områden som rör kärntekniken, tack vare solida erfarenheter på området. Gemensamma forskningscentrets stöd till EU-politiken och dess bidrag till ny kärnforskning är värdefulla, eftersom de bygger på vetenskaplig expertis och centrets ställning i det internationella vetenskapliga samfundet.
  Gemensamma forskningscentret har kunnig personal och
  modern
  utrustning för genomförande av erkänt vetenskapligt och tekniskt arbete
  och man
  stödjer EU:s politik genom att upprätthålla grundläggande kompetens och expertis inför framtiden genom att utbilda unga forskare och hjälpa dem att sprida sitt kunnande. Ny efterfrågan har uppstått särskilt när det gäller yttre förbindelser och säkerhetspolitik. I dessa fall krävs inhemsk och säker information, liksom analyser och system som inte alltid finns tillgängliga på marknaden. | I arbetet med att stödja EU:s mål skall
  Gemensamma forskningscentret
  ha särskilda arbetsuppgifter avseende |
| | — | global säkerhet, framför allt genom att bidra till utvecklingen av teknik och metoder för effektiva säkerhetsåtgärder - i syfte att bekämpa illegal handel - och för nukleär kriminalteknik, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 13

(13) Gemensamma forskningscentret
  bör bidra till att målen uppnås genom direkt verksamhet och kundorienterat stöd till genomförandet av EU-politiken
  .

(13) Gemensamma forskningscentret
  har den viktiga rollen att tillhandahålla ett kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU-politiken. Gemensamma forskningscentret bör få kontinuerligt stöd för att kunna fungera som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för EU, oberoende av privata och nationella intressen
  .

Ändring 2

Skäl 16

(16) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

(16) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).
  Under alla omständigheter bör stöd som återkrävs på grund av bedrägerier och andra oegentligheter som strider mot dessa förordningar återföras till sjunde ramprogrammet och huvudsakligen reserveras för utbildning av forskningspersonal och spridning av vetenskapliga uppgifter.

Ändring 3

Artikel 3, punkt 1, inledningen

Det totala beloppet för genomförandet av sjunde ramprogrammet
  under perioden 2007-2011
  skall vara
  3 103 miljoner euro
  . Beloppet skall fördelas enligt följande (i miljoner euro):

Det
  vägledande
  totala beloppet för genomförandet av sjunde ramprogrammet skall vara
  2 751 000 000 euro för femårsperioden från och med den 1 januari 2007
  . Beloppet skall fördelas enligt följande (i miljoner euro):

Ändring 4

Artikel 3, punkt 1, tabellen

(a) Forskning om fusionsenergi
  2159

(a) Forskning om fusionsenergi
  1947

(b) Kärnklyvning och strålskydd 394

(b Kärnklyvning och strålskydd 394

(c) Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet
  539

(c) Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet
  517

Ändring 5

Artikel 3, punkt 1a (ny)

1a. Av det belopp som föreskrivs för forskning om fusionsenergi skall minst 900 000 000 euro avsättas för annan verksamhet än genomförandet av forskningsinfrastrukturen ITER enligt förteckningen i bilaga I.

Ändring 6

Artikel 3, punkt 2a (ny)

2a. Kommissionen skall i förväg informera budgetmyndigheten om den avser att avvika från den fördelning av utgifter som anges i anmärkningarna och bilagan till EU:s årliga budget.

Ändring 7

Artikel 5

All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer
  och prioritera säkerhetsrelaterade aspekter
  .

Ändring 8

Artikel 6, punkt 2, stycke 2

Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  samt
  Regionkommittén.

Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  ,
  Regionkommittén
  samt Europeiska ombudsmannen
  .

Ändring 10

Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Bakgrund, stycke 2

Fusion
  kan inom några decennier
  komma att bli ett viktigt bidrag till
  hållbarheten
  och
  försörjningstryggheten
  i EU. Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga.

Oavsett de insatser som EU gör och bör fortsätta att göra i utforskningen av förnybara energikällor kan
  fusion
  om 50
  -
  60 år, när kommersiella fusionsreaktorer slagit igenom på marknaden,
  komma att bli ett viktigt bidrag till
  en hållbar
  och
  trygg energiförsörjning
  i EU.
  Ett ”snabbspår” till fusionsenergi kommer därför att följas så att man så snart som möjligt kan få till stånd ett verkligt fusionskraftverk.
  Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att
  om cirka 30
  -
  35 år
  gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga.

Ändring 11

Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 1

Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER (som en internationell forskningsinfrastruktur), särskilt när det gäller platsförberedelser, upprättande av ITER-organisationen och Europeiska gemensamma företaget för ITER, ledning och anställande av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, byggande av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet.

Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER (som en internationell forskningsinfrastruktur), särskilt när det gäller platsförberedelser, upprättande av ITER-organisationen och Europeiska gemensamma företaget för ITER, ledning och anställande av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, byggande av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet.
  Europeiska gemensamma företaget för ITER skall svara för ledningen och förvaltningen av det europeiska bidraget till ITER och fullgöra skyldigheterna enligt de internationella avtalen om ITER. Resten av fusionsprogrammet, som syftar till att förbättra de vetenskapliga och tekniska kunskaperna för en snabb utveckling av fusionsenergi, skall genomföras under direkt ansvar av kommissionen, som skall bistås av en rådgivande kommitté i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (2) (reglerna för deltagande).

Ändring 12

Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 2

Ett särskilt inriktat program för fysik och teknik kommer att studera anläggningar och resurser i fusionsprogrammet,
  även
  JET. Programmet kommer att bedöma teknik av särskild betydelse för ITER, konsolidera projektval inom ITER och förbereda driften av ITER genom experimentell och teoretisk verksamhet.

Ett särskilt inriktat program för fysik och teknik kommer att studera anläggningar och resurser i fusionsprogrammet,
  det vill säga
  JET
  och de anläggningar för magnetisk inneslutning
  -
  tokamaker, stellaratorer och RFP
  -
  som redan finns eller är under uppförande i samtliga medlemsstater
  . Programmet kommer att bedöma teknik av särskild betydelse för ITER, konsolidera projektval inom ITER och förbereda driften av ITER genom experimentell och teoretisk verksamhet.

Ändring 13

Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 4

Åtgärderna kommer att inbegripa vidare utveckling av förbättrade koncept för magnetisk inneslutning med möjliga fördelar för fusionskraftverk (inriktade på ett slutförande av W7-X stellaratorn), teori och modellering i syfte att få en komplett förståelse av hur fusionsplasma fungerar
  och samordningen av medlemsstaternas civila forskningsverksamhet om tröghetsinneslutning
  .

Åtgärderna kommer att inbegripa vidare utveckling av förbättrade koncept för magnetisk inneslutning med möjliga fördelar för fusionskraftverk (inriktade på ett slutförande av W7-X stellaratorn), teori och modellering i syfte att få en komplett förståelse av hur fusionsplasma fungerar.

Ändring 14

Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 5

När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för ITER, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att det skall finnas tillräcklig personalstyrka, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet.

När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för ITER, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att det skall finnas tillräcklig personalstyrka, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet
  , bland annat genom inrättandet av en europeisk doktorsexamen i fusionsfysik och fusionsteknik
  .

Ändring 15

Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 6a (ny)

Tekniköverföring

ITER kommer att behöva nya och flexiblare organisationsstrukturer så att innovationsprocessen och de tekniska framsteg som ITER för med sig snabbt kan överföras till industrin, vilket gör att utmaningarna kan mötas och den europeiska industrin därigenom kan bli verkligt konkurrenskraftig.

Ändring 16

Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Bakgrund, stycke 2

Det finns dock problem i samband med en fortsatt användning av denna energikälla i EU. Nyckelfrågorna är driftsäkerheten och hanteringen av det långlivade avfallet, som båda behandlas genom fortgående arbete på teknisk nivå, även om det också krävs politiska och samhälleliga insatser. Vid all användning av strålning, både inom industri och medicin, är skydd av människa och miljö den allra viktigaste aspekten. Alla temaområden som behandlas här kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög skyddsnivå. På samma sätt finns det tydligt identifierbara behov inom kärn- och ingenjörsvetenskapen som avser tillgängligheten för forskningsinfrastruktur och expertis. De enskilda tekniska områden har beröringspunkter med varandra som kärnbränslecykeln, aktinidkemi, riskanalys, säkerhetsbedömning och även frågor av samhällelig art eller ledningsfrågor.

Det finns dock problem i samband med en fortsatt användning av denna energikälla i EU.
  Det behövs alltjämt insatser för att befästa och förbättra de nuvarande säkerhetsnivåerna och för att se till att ett förbättrat strålskydd förblir en av prioriteringarna i gemenskapens verksamhet.
  Nyckelfrågorna är driftsäkerheten och hanteringen av det långlivade avfallet, som båda behandlas genom fortgående arbete på teknisk nivå, även om det också krävs politiska och samhälleliga insatser. Vid all användning av strålning, både inom industri och medicin, är skydd av människa och miljö den allra viktigaste aspekten. Alla temaområden som behandlas här kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög skyddsnivå. På samma sätt finns det tydligt identifierbara behov inom kärn- och ingenjörsvetenskapen som avser tillgängligheten för forskningsinfrastruktur och expertis. De enskilda tekniska områden har beröringspunkter med varandra som kärnbränslecykeln, aktinidkemi, riskanalys, säkerhetsbedömning och även frågor av samhällelig art eller ledningsfrågor.

Ändring 17

Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 1

Med inriktning på genomförande bedrivs forskning och utveckling av djupförvar av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på frågorna om hantering och slutförvar av avfall. Forskning om separation och transmutation och andra möjliga vägar att minska det farliga avfallet.

Med inriktning på genomförande bedrivs forskning och utveckling av djupförvar av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på frågorna om hantering och slutförvar av avfall.
  Särskilda insatser inriktade på en karakterisering av denna typ av avfall och dess beteende vid längre förvaring.
  Forskning om separation och transmutation och andra möjliga vägar att minska det farliga avfallet.

Ändring 18

Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 2

Forskning för att underbygga en fortsatt säker användning av befintliga reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar), med beaktande av nya aspekter som förlängd livslängd och utveckling av nya avancerade metoder för säkerhetsbedömning (både den tekniska och den mänskliga faktorn), och bedöma framtida reaktorsystems potential och säkerhetsaspekter på kort och medellång sikt för att
  bibehålla
  dagens höga säkerhetsnormer i EU.

Forskning för att
  kontinuerligt
  underbygga en fortsatt säker användning av befintliga reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar)
  och den nya generationens reaktorer och för att minimera risken för mänskliga och organisatoriska fel
  , med beaktande av nya aspekter som förlängd livslängd och utveckling av nya avancerade metoder för säkerhetsbedömning (både den tekniska och den mänskliga faktorn), och bedöma framtida reaktorsystems potential och säkerhetsaspekter på kort och medellång sikt för att
  ytterligare förbättra
  dagens höga säkerhetsnormer i EU.

I detta sammanhang läggs särskild vikt vid att utforska och införa metoder som kan förebygga mänskliga och organisatoriska fel (individuella eller kollektiva). Vidare uppmuntras en verklig ”säkerhetskultur” inom alla företag så att både anläggningens ägare och dess anställda har säkerheten som ett grundläggande och prioriterat mål.

Forskning om reaktorsäkerhet och svåra olyckor avseende både västerländska och ryska reaktorer.

Ändring 19

Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 4

Forskningsinfrastrukturer som materialtestreaktorer,
  underjordiska
  forskningslaboratorier, radiobiologiska anläggningar och vävnadsbanker skall bli mer tillgängliga, eftersom de behövs för att bibehålla de höga normerna för tekniska framsteg, innovation och säkerhet i Europas kärnsektor.

Forskningsinfrastrukturer som materialtestreaktorer
  och kärnreaktorer för utbildning
  , forskningslaboratorier, radiobiologiska anläggningar och vävnadsbanker skall bli mer tillgängliga, eftersom de behövs för att bibehålla de höga normerna för tekniska framsteg, innovation och säkerhet i Europas kärnsektor.

Ändring 20

Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 5, rubrik och stycke

Mänskliga resurser och utbildning

Mänskliga resurser
  , rörlighet
  och utbildning

Man skall söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det
  även på lång sikt
  skall finnas kvalificerade forskare och anställda i kärnsektorn.

Man skall söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det
  så snart som möjligt
  skall finnas kvalificerade forskare
  , ingenjörer, fysiker, psykologer med specialisering i organisationssystem
  och anställda i kärnsektorn
  , framför allt genom fortsatta utbildningsinsatser på universiteten med särskilt fokus på inrättandet av gemensamma doktorandstudier inom kärnenergi och strålskydd, samt för att främjandet av säkerheten skall vara en prioritet
  .

Ändring 21

Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Bakgrund, stycke 1

Gemensamma forskningscentret
  stödjer målen för den europeiska strategin för energiförsörjning, i synnerhet för att bidra till att Kyoto-målen uppnås. EU har ett erkänt kunnande på många områden som rör kärntekniken, tack vare solida erfarenheter på området. Gemensamma forskningscentrets stöd till EU-politiken och dess bidrag till ny kärnforskning är värdefulla, eftersom de bygger på vetenskaplig expertis och centrets ställning i det internationella vetenskapliga samfundet.
  Gemensamma forskningscentret har kunnig personal och
  modern
  utrustning för genomförande av erkänt vetenskapligt och tekniskt arbete
  och man
  stödjer EU:s politik genom att upprätthålla grundläggande kompetens och expertis inför framtiden genom att utbilda unga forskare och hjälpa dem att sprida sitt kunnande. Ny efterfrågan har uppstått särskilt när det gäller yttre förbindelser och säkerhetspolitik. I dessa fall krävs inhemsk och säker information, liksom analyser och system som inte alltid finns tillgängliga på marknaden.

I arbetet med att stödja EU:s mål skall
  Gemensamma forskningscentret
  ha särskilda arbetsuppgifter avseende

—

global säkerhet, framför allt genom att bidra till utvecklingen av teknik och metoder för effektiva säkerhetsåtgärder - i syfte att bekämpa illegal handel - och för nukleär kriminalteknik,

| — | EU:s utvidgning, eftersom denna inneburit (och kommer att innebära) nya typer av reaktorer och andra kärnanläggningar, |
| --- | --- |

—

EU:s utvidgning, eftersom denna inneburit (och kommer att innebära) nya typer av reaktorer och andra kärnanläggningar,

| — | energiförsörjning, genom att bidra till ny teknik för en kärnbränslecykel som är förenlig med principerna om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

energiförsörjning, genom att bidra till ny teknik för en kärnbränslecykel som är förenlig med principerna om hållbar utveckling.

Gemensamma forskningscentret har kunnig personal och utrustning för genomförande av erkänt vetenskapligt och tekniskt arbete
  . Det skall se till att dess infrastruktur håller god kvalitet och förnyas vid behov så att den europeiska forskningen kan behålla sin ledande position.

Gemensamma forskningscentret
  stödjer EU:s politik genom att upprätthålla grundläggande kompetens och expertis inför framtiden genom att
  ge andra forskare tillträde till sin infrastruktur och
  utbilda unga forskare och hjälpa dem att sprida sitt kunnande
  för att på så vis befästa Europas kompetens på kärnenergiområdet
  . Ny efterfrågan har uppstått särskilt när det gäller yttre förbindelser och säkerhetspolitik. I dessa fall krävs inhemsk och säker information, liksom analyser och system som inte alltid finns tillgängliga på marknaden.

Ändring 22

Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Verksamheter, stycke 1

Kärnavfallshantering och miljöpåverkan i syfte att förstå kärnbränsleprocessen från energiproduktion till avfallsförvar och att utveckla effektiva lösningar för hantering av högaktivt kärnavfall genom de båda huvudlösningarna (direkt lagring eller separation och transmutation).

Kärnavfallshantering och miljöpåverkan i syfte att förstå kärnbränsleprocessen från energiproduktion till avfallsförvar och att utveckla effektiva lösningar för hantering av högaktivt kärnavfall genom de båda huvudlösningarna (direkt lagring eller separation och transmutation).
  I synnerhet kommer insatser att göras för att förbättra kunskaperna om och hanteringen och bearbetningen av långlivat avfall samt forskningen om aktinider.

Ändring 23

Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Verksamheter, stycke 2

Kärnsäkerhet,
  i genomförande av
  forskning om
  såväl
  befintliga
  som nya
  bränslecyklar och om reaktorsäkerhet för både västerländska och ryska reaktorer
  liksom
  nya reaktorkonstruktioner. Gemensamma forskningscentret kommar att bidra till och samordna Europas bidrag till fjärde generationens internationella forum för initiativ inom forskning och utveckling, där de mest framstående forskningssamfunden i världen deltar.

Kärnsäkerhet,
  genom
  forskning om befintliga bränslecyklar och om reaktorsäkerhet för både västerländska och ryska reaktorer
  samt genom utökad forskning om nya bränslecyklar och
  nya reaktorkonstruktioner. Gemensamma forskningscentret kommer att bidra till och samordna Europas bidrag till fjärde generationens internationella forum för initiativ inom forskning och utveckling, där de mest framstående forskningssamfunden i världen deltar.
  Gemensamma forskningscentret kommer att svara för integrationen av den europeiska forskningen på detta område och se till att Europa lämnar ett både kvalitativt och kvantitativt betydande bidrag till fjärde generationens internationella forum.

Ändring 24

Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Verksamheter, styckena 3a och 3b (nya)

Kampanjer för att öka kunskaperna om kärnenergi bland politiker och allmänhet, med tanke på att de flesta forskare, politiker och vanliga medborgare numera är övertygade om att den globala uppvärmningen är en realitet, att den orsakas av koldioxidutsläpp från fossila bränslen och att kärnkraften är en viktig beståndsdel i den energimix som krävs för att tillgodose världens energibehov utan några koldioxidutsläpp alls.

Spridning av information om kärnenergi till medborgarna och deras företrädare genom fleråriga informationskampanjer om kärnenergi för att främja debatten och underlätta beslutsfattandet och på så vis möjliggöra en objektiv och faktabaserad debatt och välunderbyggda beslut. För att dessa kampanjer skall vara så effektiva som möjligt kommer de att utarbetas i enlighet med samhällsvetenskapligt baserade metoder. Jämförelser med andra energikällor är viktiga för att man skall förstå kärnenergianvändningens följder, och därför kommer alla understödda informationskampanjer att innehålla en redogörelse för de insatser som EU gör på andra områden till förmån för andra energikällor, i synnerhet när det gäller förnybara energikällor.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  
  EUT L ....

P6_TA(2006)0267

Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0429) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0429) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0290/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0290/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0194/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0194/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0191

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att skydda personer och varor inom Europeiska unionen bör det införas gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten så att olagliga handlingar riktade mot den civila luftfarten, och
  som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten
  förhindras. Detta mål bör uppnås genom fastställande av gemensamma regler och gemensamma normer för luftfartsskydd samt av mekanismer för övervakning av att reglerna efterlevs. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att skydda personer och varor inom Europeiska unionen bör det införas gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten så att olagliga handlingar riktade mot den civila luftfarten, och
  som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten
  förhindras. Detta mål bör uppnås genom fastställande av gemensamma regler och gemensamma normer för luftfartsskydd samt av mekanismer för övervakning av att reglerna efterlevs.

| (2) | För luftfartsskyddet i allmänhet är det önskvärt att ta fram en grund för gemensam tolkning av utgåvan i april 2002 av bilaga I7 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart av den 7 december 1944. |
| --- | --- |

(2)

För luftfartsskyddet i allmänhet är det önskvärt att ta fram en grund för gemensam tolkning av utgåvan i april 2002 av bilaga I7 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart av den 7 december 1944.

| (3) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (3) antogs till följd av händelserna den 11 september 2001 i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (3) antogs till följd av händelserna den 11 september 2001 i Förenta staterna.

| (4) | Innehållet i förordning (EG) nr 2320/2002 bör ses över mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits, och den bör upphävas och ersättas med en ny rättsakt som förenklar, harmoniserar och förtydligar reglerna och förbättrar säkerhetsgraden. |
| --- | --- |

(4)

Innehållet i förordning (EG) nr 2320/2002 bör ses över mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits, och den bör upphävas och ersättas med en ny rättsakt som förenklar, harmoniserar och förtydligar reglerna och förbättrar säkerhetsgraden.

| (5) | Eftersom det behövs större flexibilitet vid antagandet av säkerhetsåtgärder och -förfaranden så att det blir möjligt att ta hänsyn till nya riskbedömningar och att införa ny teknik, bör den nya rättsakten innehålla de grundläggande principerna för vad som behöver göras för att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar utan att därför omfatta närmare föreskrifter för hur dessa skall genomföras. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det behövs större flexibilitet vid antagandet av säkerhetsåtgärder och -förfaranden så att det blir möjligt att ta hänsyn till nya riskbedömningar och att införa ny teknik, bör den nya rättsakten innehålla de grundläggande principerna för vad som behöver göras för att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar utan att därför omfatta närmare föreskrifter för hur dessa skall genomföras.

| (6) | Den nya rättsakten bör vara tillämplig på flygplatser med civil luftfart belägna i en medlemsstat, på operatörer som tillhandahåller tjänster vid sådana flygplatser och på enheter som tillhandahåller varor eller tjänster till eller via sådana flygplatser. |
| --- | --- |

(6)

Den nya rättsakten bör vara tillämplig på flygplatser med civil luftfart belägna i en medlemsstat, på operatörer som tillhandahåller tjänster vid sådana flygplatser och på enheter som tillhandahåller varor eller tjänster till eller via sådana flygplatser.

| (7) | Utan att det påverkar konventionen om brott och vissa andra handlingar begångna ombord på luftfartyg, Tokyo 1963, konventionen för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg, Haag 1970, och konventionen för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet, Montreal 1971, bör den nya rättsakten
  även
  omfatta säkerhetsåtgärder som skall gälla ombord på ett luftfartyg som tillhör eller under en flygning som utförs av lufttrafikföretag från gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Utan att det påverkar konventionen om brott och vissa andra handlingar begångna ombord på luftfartyg, Tokyo 1963, konventionen för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg, Haag 1970, och konventionen för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet, Montreal 1971, bör den nya rättsakten
  även
  omfatta säkerhetsåtgärder som skall gälla ombord på ett luftfartyg som tillhör eller under en flygning som utförs av lufttrafikföretag från gemenskapen.

| (8) | Olika typer av civil luftfart omfattas inte nödvändigtvis av samma grad av hot. När de gemensamma
  grundläggande
  standarderna om luftfartssäkerhet fastställs skall hänsyn tas till luftfartygets storlek samt till flygningarnas art och/eller frekvens vid flygplatserna, så att det blir möjligt att bevilja undantag. |
| --- | --- |

(8)

Olika typer av civil luftfart omfattas inte nödvändigtvis av samma grad av hot. När de gemensamma
  grundläggande
  standarderna om luftfartssäkerhet fastställs skall hänsyn tas till luftfartygets storlek samt till flygningarnas art och/eller frekvens vid flygplatserna, så att det blir möjligt att bevilja undantag.

| (9) | Medlemsstaterna skall också ges möjlighet att på grundval av riskbedömningen tillämpa strängare åtgärder än de som fastställs i den här förordningen.
  Det
  bör
  emellertid göras åtskillnad mellan gemensamma grundläggande standarder och
  strängare åtgärder
  , och en liknande åtskillnad bör också göras i finansieringen av
  dem. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna skall också ges möjlighet att på grundval av riskbedömningen tillämpa strängare åtgärder än de som fastställs i den här förordningen.
  Det
  bör
  emellertid göras åtskillnad mellan gemensamma grundläggande standarder och
  strängare åtgärder
  , och en liknande åtskillnad bör också göras i finansieringen av
  dem.

| (10) | Skillnad bör göras mellan post och traditionell frakt. Gemensamma säkerhetsregler anpassade till särdragen hos postförsändelser bör införas. |
| --- | --- |

(10)

Skillnad bör göras mellan post och traditionell frakt. Gemensamma säkerhetsregler anpassade till särdragen hos postförsändelser bör införas.

| (11) | Ett tredjeland får begära tillämpning av åtgärder som skiljer sig från åtgärderna enligt den här rättsakten i fråga om flygningar till eller över det berörda tredjelandet, från en flygplats i gemenskapen. Utan att det påverkar eventuella bilaterala avtal i vilka gemenskapen är part, bör kommissionen ges möjlighet att granska de åtgärder som begärs av tredjelandet och besluta om en medlemsstat, operatör eller annan berörd enhet kan fortsätta att tillämpa de krävda åtgärderna. |
| --- | --- |

(11)

Ett tredjeland får begära tillämpning av åtgärder som skiljer sig från åtgärderna enligt den här rättsakten i fråga om flygningar till eller över det berörda tredjelandet, från en flygplats i gemenskapen. Utan att det påverkar eventuella bilaterala avtal i vilka gemenskapen är part, bör kommissionen ges möjlighet att granska de åtgärder som begärs av tredjelandet och besluta om en medlemsstat, operatör eller annan berörd enhet kan fortsätta att tillämpa de krävda åtgärderna.

| (12) | Även om det inom en och samma medlemsstat kan finnas två eller fler organ eller enheter som ansvarar för luftfartssäkerhet, bör varje medlemsstat utse en enda myndighet med ansvar för samordning och övervakning av genomförandet av säkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

(12)

Även om det inom en och samma medlemsstat kan finnas två eller fler organ eller enheter som ansvarar för luftfartssäkerhet, bör varje medlemsstat utse en enda myndighet med ansvar för samordning och övervakning av genomförandet av säkerhetsstandarder.

| (13) | Varje medlemsstat bör utarbeta ett nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart, i syfte att definiera ansvarsfördelningen när det gäller genomförandet av gemensamma
  grundläggande
  standarder samt att beskriva vilka åtgärder som krävs av operatörer och andra enheter i detta avseende. Vidare bör varje flygplatsoperatör, lufttrafikföretag och enhet som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet utarbeta, tillämpa och underhålla ett säkerhetsprogram i enlighet både med den nya rättsakten och med det nationella säkerhetsprogram för civil luftfart som är i kraft. |
| --- | --- |

(13)

Varje medlemsstat bör utarbeta ett nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart, i syfte att definiera ansvarsfördelningen när det gäller genomförandet av gemensamma
  grundläggande
  standarder samt att beskriva vilka åtgärder som krävs av operatörer och andra enheter i detta avseende. Vidare bör varje flygplatsoperatör, lufttrafikföretag och enhet som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet utarbeta, tillämpa och underhålla ett säkerhetsprogram i enlighet både med den nya rättsakten och med det nationella säkerhetsprogram för civil luftfart som är i kraft.

| (14) | För att övervaka efterlevnaden av den nya rättsakten och det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart bör varje medlemsstat utarbeta och säkerställa genomförandet av ett nationellt program för kontroll av
  säkerhetsnivån
  inom den civila luftfarten. |
| --- | --- |

(14)

För att övervaka efterlevnaden av den nya rättsakten och det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart bör varje medlemsstat utarbeta och säkerställa genomförandet av ett nationellt program för kontroll av
  säkerhetsnivån
  inom den civila luftfarten.

| (15) | I syfte att övervaka medlemsstaternas tillämpning av den nya rättsakten, men också för att upptäcka svaga punkter i luftfartssäkerheten, bör kommissionen utföra inspektioner, även oanmälda sådana. |
| --- | --- |

(15)

I syfte att övervaka medlemsstaternas tillämpning av den nya rättsakten, men också för att upptäcka svaga punkter i luftfartssäkerheten, bör kommissionen utföra inspektioner, även oanmälda sådana.

| (16) | I samband med den kommande utökningen av dess befogenheter bör Europeiska byrån för luftfartssäkerhetgradvis involveras i kontrollerna av hur de gemensamma skyddsreglerna för den civila luftfarten efterlevs. |
| --- | --- |

(16)

I samband med den kommande utökningen av dess befogenheter bör Europeiska byrån för luftfartssäkerhetgradvis involveras i kontrollerna av hur de gemensamma skyddsreglerna för den civila luftfarten efterlevs.

| (17) | Rättsakter där det föreskrivs gemensamma åtgärder och förfaranden för genomförande av gemensamma
  grundläggande
  standarder som innehåller känslig säkerhetsinformation skall tillsammans med kommissionens inspektionsrapporter och svar från nationella
  behöriga
  myndigheter betraktas som ”Sekretessbelagda EU-uppgifter” i den mening som avses i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (4). Dessa uppgifter bör inte offentliggöras, utan bör endast vara tillgängliga för sådana operatörer och enheter som har legitimt intresse av dem. |
| --- | --- |

(17)

Rättsakter där det föreskrivs gemensamma åtgärder och förfaranden för genomförande av gemensamma
  grundläggande
  standarder som innehåller känslig säkerhetsinformation skall tillsammans med kommissionens inspektionsrapporter och svar från nationella
  behöriga
  myndigheter betraktas som ”Sekretessbelagda EU-uppgifter” i den mening som avses i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (4). Dessa uppgifter bör inte offentliggöras, utan bör endast vara tillgängliga för sådana operatörer och enheter som har legitimt intresse av dem.

| (18) | De åtgärder och förfaranden som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder och förfaranden som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

| (19) | För att transfererande passagerare och bagage skall kunna undantas från screening när de anländer med flyg från ett tredjeland, så kallad ”one stop security”, samt för att passagerare från en sådan flygning skall kunna uppehålla sig tillsammans med avresande passagerare som genomgått screening, är det lämpligt att uppmuntra till avtal mellan gemenskapen och tredjeländer om erkännande av att de säkerhetsstandarder som tillämpas i tredjelandet är likvärdiga med gemenskapens standarder. |
| --- | --- |

(19)

För att transfererande passagerare och bagage skall kunna undantas från screening när de anländer med flyg från ett tredjeland, så kallad ”one stop security”, samt för att passagerare från en sådan flygning skall kunna uppehålla sig tillsammans med avresande passagerare som genomgått screening, är det lämpligt att uppmuntra till avtal mellan gemenskapen och tredjeländer om erkännande av att de säkerhetsstandarder som tillämpas i tredjelandet är likvärdiga med gemenskapens standarder.

| (20) | Målet att införa en enda säkerhetskontroll måste främjas för alla flygningar inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(20)

Målet att införa en enda säkerhetskontroll måste främjas för alla flygningar inom Europeiska unionen.

| (21) | Det bör föreskrivas påföljder i samband med överträdelser av bestämmelserna i den här förordningen. Påföljderna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(21)

Det bör föreskrivas påföljder i samband med överträdelser av bestämmelserna i den här förordningen. Påföljderna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (22) | I en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar ingick Konungariket Spanien och Förenade kungariket ett avtal den 2 december 1987 i London om arrangemang för ökat samarbete när det gäller användningen av Gibraltars flygplats. Dessa arrangemang har ännu inte trätt i kraft. |
| --- | --- |

(22)

I en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar ingick Konungariket Spanien och Förenade kungariket ett avtal den 2 december 1987 i London om arrangemang för ökat samarbete när det gäller användningen av Gibraltars flygplats. Dessa arrangemang har ännu inte trätt i kraft.

| (23) | Inrättandet av en solidaritetsmekanism för att tillhandahålla hjälp efter terroristattacker med allvarliga konsekvenser på transportområdet bör övervägas. |
| --- | --- |

(23)

Inrättandet av en solidaritetsmekanism för att tillhandahålla hjälp efter terroristattacker med allvarliga konsekvenser på transportområdet bör övervägas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   I den här förordningen fastställs gemensamma bestämmelser för att skydda den civila luftfarten från olagliga handlingar
  som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten
  .

Det föreskrivs också en grund för gemensam tolkning av den i april 2002 utfärdade bilaga I7 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart.

2.   De syften som anges i punkt 1 skall uppnås genom

| a) | fastställande av gemensamma regler och gemensamma
  grundläggande
  standarder för luftfartssäkerhet, |
| --- | --- |

a)

fastställande av gemensamma regler och gemensamma
  grundläggande
  standarder för luftfartssäkerhet,

| b) | mekanismer för övervakning av att reglerna efterlevs. |
| --- | --- |

b)

mekanismer för övervakning av att reglerna efterlevs.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Förordningen skall tillämpas på följande:

| a) | Alla flygplatser
  eller delar av flygplatser
  med civil luftfart som är belägna i en medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Alla flygplatser
  eller delar av flygplatser
  med civil luftfart som är belägna i en medlemsstat.

| b) | Alla operatörer, inklusive lufttrafikföretag, som tillhandahåller tjänster på flygplatser enligt a). |
| --- | --- |

b)

Alla operatörer, inklusive lufttrafikföretag, som tillhandahåller tjänster på flygplatser enligt a).

| c) | Alla enheter med verksamhet i lokaler inom och utanför flygplatsens område och som tillhandahåller varor eller tjänster till eller via sådana flygplatser som avses i punkt a). |
| --- | --- |

c)

Alla enheter med verksamhet i lokaler inom och utanför flygplatsens område och som tillhandahåller varor eller tjänster till eller via sådana flygplatser som avses i punkt a).

2.
     
  Tillämpningen av denna förordning på Gibraltars flygplats skall inte anses påverka Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets rättsliga ståndpunkter i tvisten om suveräniteten över det territorium där flygplatsen är belägen.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de definitioner som här anges:

| 1) | ”civil luftfart”: alla lufttranssporter, reguljära och icke-reguljära, i kommersiellt såväl som i icke kommersiellt syfte, med undantag av lufttransporter utförda av statligt ägda luftfartyg enligt artikel 3 i Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart från 1944, |
| --- | --- |

1)

”civil luftfart”: alla lufttranssporter, reguljära och icke-reguljära, i kommersiellt såväl som i icke kommersiellt syfte, med undantag av lufttransporter utförda av statligt ägda luftfartyg enligt artikel 3 i Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart från 1944,

| 2) | ”luftfartsskydd”: en kombination av åtgärder och mänskliga och fysiska resurser som syftar till att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar
  som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten
  , |
| --- | --- |

2)

”luftfartsskydd”: en kombination av åtgärder och mänskliga och fysiska resurser som syftar till att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar
  som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten
  ,

| 3) | ”flygplats”: varje markområde [eller landområde] som är särskilt anpassat för landning, start och manövrar av luftfartyg, inbegripet de närliggande byggnader som kan behövas för flygtrafiken och flygplansservicen samt de byggnader som behövs till stöd för de kommersiella luftfartstjänsterna, |
| --- | --- |

3)

”flygplats”: varje markområde [eller landområde] som är särskilt anpassat för landning, start och manövrar av luftfartyg, inbegripet de närliggande byggnader som kan behövas för flygtrafiken och flygplansservicen samt de byggnader som behövs till stöd för de kommersiella luftfartstjänsterna,

| 4) | ”operatör”: en person, en organisation eller ett företag som deltar eller erbjuder sig att delta i en lufttransport, |
| --- | --- |

4)

”operatör”: en person, en organisation eller ett företag som deltar eller erbjuder sig att delta i en lufttransport,

| 5) | ”lufttrafikföretag”: ett lufttransportföretag med giltig operativ licens
  eller motsvarande
  , |
| --- | --- |

5)

”lufttrafikföretag”: ett lufttransportföretag med giltig operativ licens
  eller motsvarande
  ,

| 6) | ”EG-lufttrafikföretag”: ett lufttrafikföretag med en giltig licens utfärdad av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992
   (6), |
| --- | --- |

6)

”EG-lufttrafikföretag”: ett lufttrafikföretag med en giltig licens utfärdad av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992
   (6),

| 7) | ”förbjudna föremål”: vapen, sprängämnen eller andra farliga anordningar, föremål eller ämnen som kan användas för att begå en olaglig handling
  som äventyrar säkerheten
  , |
| --- | --- |

7)

”förbjudna föremål”: vapen, sprängämnen eller andra farliga anordningar, föremål eller ämnen som kan användas för att begå en olaglig handling
  som äventyrar säkerheten
  ,

| 8) | ”screening”: utnyttjande av tekniska eller andra hjälpmedel för att identifiera och/eller upptäcka förbjudna föremål, |
| --- | --- |

8)

”screening”: utnyttjande av tekniska eller andra hjälpmedel för att identifiera och/eller upptäcka förbjudna föremål,

| 9) | ”säkerhetskontroll”: tillämpning av åtgärder och hjälpmedel för att förhindra införande av förbjudna föremål, |
| --- | --- |

9)

”säkerhetskontroll”: tillämpning av åtgärder och hjälpmedel för att förhindra införande av förbjudna föremål,

| 10) | ”tillträdeskontroll”: tillämpning av åtgärder och hjälpmedel för att
  kunna
  förhindra tillträde för obehöriga personer och fordon, |
| --- | --- |

10)

”tillträdeskontroll”: tillämpning av åtgärder och hjälpmedel för att
  kunna
  förhindra tillträde för obehöriga personer och fordon,

| 11) | ”flygsida” (airside): rörelseområdet på en flygplats, angränsande mark och byggnader eller delar av dessa, med begränsat tillträde, |
| --- | --- |

11)

”flygsida” (airside): rörelseområdet på en flygplats, angränsande mark och byggnader eller delar av dessa, med begränsat tillträde,

| 12) | ”landsida” (landside): de delar av en flygplats, angränsande mark och byggnader eller delar av dessa som inte är flygsida, |
| --- | --- |

12)

”landsida” (landside): de delar av en flygplats, angränsande mark och byggnader eller delar av dessa som inte är flygsida,

| 13) | ”behörighetsområde” (security restricted area): den del av en flygplats flygsida som förutom att tillträdet är begränsat också kräver tillträdeskontroll, |
| --- | --- |

13)

”behörighetsområde” (security restricted area): den del av en flygplats flygsida som förutom att tillträdet är begränsat också kräver tillträdeskontroll,

| 14) | ”avgränsat område” (demarcated area): ett område som
  inte är tillgängligt för allmänheten och som
  är
  avgränsat från
  behörighetsområden eller (om det avgränsade området i sig självt är ett behörighetsområde) från andra behörighetsområden på flygplatsen, |
| --- | --- |

14)

”avgränsat område” (demarcated area): ett område som
  inte är tillgängligt för allmänheten och som
  är
  avgränsat från
  behörighetsområden eller (om det avgränsade området i sig självt är ett behörighetsområde) från andra behörighetsområden på flygplatsen,

| 15) | ”säkerhetsprövning” (background check): verifierbar kontroll av en persons identitet inklusive ett eventuellt kriminellt förflutet
  och underrättelseuppgifter
  , |
| --- | --- |

15)

”säkerhetsprövning” (background check): verifierbar kontroll av en persons identitet inklusive ett eventuellt kriminellt förflutet
  och underrättelseuppgifter
  ,

| 16) | ”transfererande passagerare, bagage,
  frakt eller post
  : passagerare, bagage,
  frakt eller post
  ”: som avreser/avsänds med ett annat luftfartyg än med vilket de anlände
  eller med samma luftfartyg men på en flygning med ett annat flygnummer
  , |
| --- | --- |

16)

”transfererande passagerare, bagage,
  frakt eller post
  : passagerare, bagage,
  frakt eller post
  ”: som avreser/avsänds med ett annat luftfartyg än med vilket de anlände
  eller med samma luftfartyg men på en flygning med ett annat flygnummer
  ,

| 17) | ”transiterande passagerare, bagage,
  frakt eller post
  ”: passagerare, bagage,
  frakt eller post
  som avreser/avsänds med samma luftfartyg som de anlände med
  och med samma flygnummer
  , |
| --- | --- |

17)

”transiterande passagerare, bagage,
  frakt eller post
  ”: passagerare, bagage,
  frakt eller post
  som avreser/avsänds med samma luftfartyg som de anlände med
  och med samma flygnummer
  ,

| 18) | ”passagerare som riskerar att uppträda störande”:
  en person vars uppenbart onormala beteende skulle kunna äventyra flygsäkerheten, eller
  en person som deporteras, nekas inträde
  i ursprungslandet
  av immigrationsskäl eller som är häktad, |
| --- | --- |

18)

”passagerare som riskerar att uppträda störande”:
  en person vars uppenbart onormala beteende skulle kunna äventyra flygsäkerheten, eller
  en person som deporteras, nekas inträde
  i ursprungslandet
  av immigrationsskäl eller som är häktad,

| 19) | ”kabinbagage” (cabin baggage): bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets kabin, |
| --- | --- |

19)

”kabinbagage” (cabin baggage): bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets kabin,

| 20) | ”lastrumsbagage” (hold baggage): bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets lastrum, |
| --- | --- |

20)

”lastrumsbagage” (hold baggage): bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets lastrum,

| 21) | ”beledsagat lastrumsbagage” (accompanied hold baggage): bagage som tas emot för transport i lastrummet på ett luftfartyg, och som checkats in av en passagerare som befinner sig ombord, |
| --- | --- |

21)

”beledsagat lastrumsbagage” (accompanied hold baggage): bagage som tas emot för transport i lastrummet på ett luftfartyg, och som checkats in av en passagerare som befinner sig ombord,

| 22) | ”lufttrafikföretagens post”: försändelser vars avsändare och mottagare båda är ett lufttrafikföretag, |
| --- | --- |

22)

”lufttrafikföretagens post”: försändelser vars avsändare och mottagare båda är ett lufttrafikföretag,

| 23) | ”lufttrafikföretagens materiel”: materiel vars avsändare och mottagare båda är ett lufttrafikföretag eller materiel som används av ett lufttrafikföretag, |
| --- | --- |

23)

”lufttrafikföretagens materiel”: materiel vars avsändare och mottagare båda är ett lufttrafikföretag eller materiel som används av ett lufttrafikföretag,

| 24) | ”post”: försändelser och andra föremål som är avsedda att levereras till postserviceföretag som ansvarar för deras hantering i enlighet med Världspostföreningens (UPU) bestämmelser, |
| --- | --- |

24)

”post”: försändelser och andra föremål som är avsedda att levereras till postserviceföretag som ansvarar för deras hantering i enlighet med Världspostföreningens (UPU) bestämmelser,

| 25) | ”frakt”: all egendom avsedd att fraktas med ett luftfartyg utom bagage,
  post,
  lufttrafikföretagens post och materiel samt förnödenheter ombord. |
| --- | --- |

25)

”frakt”: all egendom avsedd att fraktas med ett luftfartyg utom bagage,
  post,
  lufttrafikföretagens post och materiel samt förnödenheter ombord.

| 26) | ”säkerhetsgodkänd speditör” (regulated agent): ett lufttrafikföretag, ett ombud, ett fraktbolag eller någon annan enhet som
  ansvarar för
  säkerhetskontroller för frakt
  eller post
  i enlighet med den här förordningen, |
| --- | --- |

26)

”säkerhetsgodkänd speditör” (regulated agent): ett lufttrafikföretag, ett ombud, ett fraktbolag eller någon annan enhet som
  ansvarar för
  säkerhetskontroller för frakt
  eller post
  i enlighet med den här förordningen,

| 27) | ”känd avsändare” (known consignor): en avsändare av gods
  eller post
  vars förfaranden uppfyller gemensamma säkerhetsregler- och normer i tillräcklig grad för att godset
  eller posten
  skall få fraktas på alla
  luftfartyg, |
| --- | --- |

27)

”känd avsändare” (known consignor): en avsändare av gods
  eller post
  vars förfaranden uppfyller gemensamma säkerhetsregler- och normer i tillräcklig grad för att godset
  eller posten
  skall få fraktas på alla
  luftfartyg,

| 28) | ”betrodd avsändare” (account consignor): en avsändare av frakt eller post vars förfaranden uppfyller gemensamma säkerhetsregler- och normer i tillräcklig grad för att godset skall få fraktas på fraktluftfartyg
  och luftfartyg som uteslutande fraktar post
  , |
| --- | --- |

28)

”betrodd avsändare” (account consignor): en avsändare av frakt eller post vars förfaranden uppfyller gemensamma säkerhetsregler- och normer i tillräcklig grad för att godset skall få fraktas på fraktluftfartyg
  och luftfartyg som uteslutande fraktar post
  ,

| 29) | ”säkerhetskontroll av luftfartyg”: en inspektion av de områden inne i luftfartyget som passagerarna kan ha haft tillträde till samt en inspektion av lastrummet för att upptäcka förbjudna föremål och olagliga ingrepp
  som äventyrar luftfartygets säkerhet
  , |
| --- | --- |

29)

”säkerhetskontroll av luftfartyg”: en inspektion av de områden inne i luftfartyget som passagerarna kan ha haft tillträde till samt en inspektion av lastrummet för att upptäcka förbjudna föremål och olagliga ingrepp
  som äventyrar luftfartygets säkerhet
  ,

| 30) | ”
  säkerhetsgenomsökning
  av luftfartyg”: en inspektion inuti och utanpå flygplanet för att upptäcka förbjudna föremål och olagliga ingrepp
  som äventyrar luftfartygets säkerhet
  , |
| --- | --- |

30)

”
  säkerhetsgenomsökning
  av luftfartyg”: en inspektion inuti och utanpå flygplanet för att upptäcka förbjudna föremål och olagliga ingrepp
  som äventyrar luftfartygets säkerhet
  ,

| 31) | ”säkerhetsansvarig ombord” (in-flight security officer): en person som är anställd av en medlemsstat för att medfölja ett luftfartyg som ägs av ett lufttrafikföretag med licens i den medlemsstaten, i syfte att skydda luftfartyget och personer ombord mot olagliga handlingar
  som äventyrar säkerheten under flygningen
  , |
| --- | --- |

31)

”säkerhetsansvarig ombord” (in-flight security officer): en person som är anställd av en medlemsstat för att medfölja ett luftfartyg som ägs av ett lufttrafikföretag med licens i den medlemsstaten, i syfte att skydda luftfartyget och personer ombord mot olagliga handlingar
  som äventyrar säkerheten under flygningen
  ,

| 32) | ”kontinuerlig och slumpmässig kontroll”: en kontroll som utförs under hela verksamhetsperioden men på slumpmässiga grunder. |
| --- | --- |

32)

”kontinuerlig och slumpmässig kontroll”: en kontroll som utförs under hela verksamhetsperioden men på slumpmässiga grunder.

Artikel 4

Gemensamma
  grundläggande
  standarder

1.   De gemensamma
  grundläggande
  standarderna för skydd av civil luftfart mot olagliga handlingar
  som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten
  fastställs i bilagan.

2.
     
  Medlemsstaterna och användarna skall dela kostnaderna för tillämpningen av de gemensamma grundläggande standarderna för att hantera olagliga handlingar. För att undvika all snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstater och mellan flygplatser, lufttrafikföretag och andra berörda enheter inom gemenskapen samt mellan medlemsstater och tredjeländer, skall kommissionen så snart som möjligt lägga fram ett förslag om införande av enhetliga bestämmelser för finansieringen av dessa säkerhetsåtgärder.

3.   Närmare bestämmelser och förfaranden för genomförandet av de gemensamma
  grundläggande
  standarder som avses i punkt 1 skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 20.2.

Bestämmelserna skall framför allt omfatta

| a) | metoder för screening, tillträdeskontroll och andra säkerhetskontroller, |
| --- | --- |

a)

metoder för screening, tillträdeskontroll och andra säkerhetskontroller,

| b) | metoder för att utföra kontroller och genomsökningar av luftfartygen, |
| --- | --- |

b)

metoder för att utföra kontroller och genomsökningar av luftfartygen,

| c) | förbjudna föremål, |
| --- | --- |

c)

förbjudna föremål,

| d) | specifikationer för och acceptansprovning av utrustning, |
| --- | --- |

d)

specifikationer för och acceptansprovning av utrustning,

| e) | rekrytering och utbildning av personal, |
| --- | --- |

e)

rekrytering och utbildning av personal,

| f) | definition av känsliga delar av behörighetsområden, |
| --- | --- |

f)

definition av känsliga delar av behörighetsområden,

| g) | skyldigheter som åligger säkerhetsgodkända speditörer, kända avsändare och betrodda avsändare samt valideringsförfaranden för dessa, |
| --- | --- |

g)

skyldigheter som åligger säkerhetsgodkända speditörer, kända avsändare och betrodda avsändare samt valideringsförfaranden för dessa,

| h) | kategorier av personer och gods som av objektiva skäl skall omfattas av särskilda säkerhetsförfaranden eller som skall undantas från screening, tillträdeskontroll eller andra säkerhetskontroller, |
| --- | --- |

h)

kategorier av personer och gods som av objektiva skäl skall omfattas av särskilda säkerhetsförfaranden eller som skall undantas från screening, tillträdeskontroll eller andra säkerhetskontroller,

| i) | säkerhetsprövning (background check). |
| --- | --- |

i)

säkerhetsprövning (background check).

Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 20.2 fastställa kriterier för att ge medlemsstaterna rätt att bevilja
  undantag
  från
  de gemensamma
  grundläggande
  standarder som avses i punkt 1
  och att anta säkerhetsåtgärder
  som ger en tillräckligt hög skyddsnivå på flygplatser eller avgränsade områden på flygplatser
  på grundval av en lokal riskbedömning
  . Denna typ av alternativa åtgärder skall vara motiverade av skäl som rör luftfartygets storlek samt flygningarnas art och/eller frekvens vid de berörda flygplatserna.

4.   Medlemsstaterna skall se till att de gemensamma
  grundläggande
  standarder som avses i punkt 1 tillämpas.

5.
     
  Närmare bestämmelser och förfaranden för genomförandet av de gemensamma grundläggande standarder som avses i punkt 1 skall fastställas på grundval av en risk- och konsekvensbedömning. Bedömningen skall omfatta de beräknade kostnaderna.

Artikel 5

Öppenhet vid uttag av kostnader

Om kostnaderna för säkerhet på flygplatsen eller ombord är inkluderade i priset för en flygbiljett skall dessa kostnader anges separat på biljetten eller på annat sätt meddelas passageraren.

Artikel 6

Åtgärder vid säkerhetsöverträdelser

Om de har anledning att tro att säkerhetsnivån har äventyrats till följd av en säkerhetsöverträdelse skall medlemsstaterna se till att lämpliga åtgärder snabbt vidtas för att reglera denna överträdelse och säkerställa fortsatt säkerhet inom den civila luftfarten.

Medlemsstaterna skall samråda med den kommitté som avses i artikel 20 innan sådana åtgärder vidtas.

Artikel 7

Strängare åtgärder som tillämpas av medlemsstaterna

1.   Medlemsstaterna får tillämpa strängare åtgärder än de gemensamma
  grundläggande
  standarderna enligt artikel 4. När de gör detta skall det ske på grundval av en riskbedömning och i enlighet med gemenskapslagstiftningen. De strängare åtgärderna skall vara relevanta, objektiva, icke diskriminerande och stå i proportion till den risk som avses.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen
  och den kommitté som avses i artikel 20
  om sådana åtgärder
  innan de tillämpas
  .

2.   Kommissionen får granska tillämpningen av punkt 1 och får, efter samråd med den kommitté som avses i artikel 20.1, besluta om medlemsstaten skall få fortsätta att tillämpa åtgärderna.

Kommissionen skall underrätta rådet och medlemsstaterna om sitt beslut.

Medlemsstaten får föra ärendet vidare till rådet inom en månad från det att kommissionen meddelat sitt beslut. Rådet får genom ett beslut som fattas med kvalificerad majoritet inom tre månader ändra kommissionens beslut.

3.   Andra stycket i punkt 1 och punkt 2 skall inte gälla om de strängare åtgärderna begränsas till en viss flygning och ett visst datum.

4.
     
  Medlemsstaterna skall bära kostnaderna för tillämpningen av strängare åtgärder i enlighet med punkt 1.

Artikel 8

Öronmärkning av säkerhetsskatter och säkerhetsavgifter

Säkerhetsskatter och säkerhetsavgifter, oavsett om det är medlemsstaterna, luftfartsföretagen eller andra enheter som tar ut dem, skall vara öppna för insyn och uteslutande användas för att täcka säkerhetskostnaderna på flygplatsen eller ombord och får inte överskrida kostnaderna för tillämpningen av de gemensamma grundläggande standarder som avses i artikel 4.

Artikel 9

Säkerhetsåtgärder som begärs av tredjeländer

1.   Utan att de påverkar eventuella bilaterala avtal som gemenskapen är part i skall en medlemsstat meddela kommissionen åtgärder som begärs av ett tredjeland i samband med flygningar från en flygplats i en medlemsstat till eller över det tredjelandet, om dessa åtgärder skiljer sig från de gemensamma
  grundläggande
  standarderna enligt artikel 4.

2.   Kommissionen skall på den berörda medlemsstatens begäran eller på eget initiativ granska tillämpningen av punkt 1 och får,
  i enlighet med förfarandet i artikel 20.2 och efter samråd med tredjelandet, ge ett lämpligt svar till det berörda tredjelandet
  .

Kommissionen skall underrätta rådet och medlemsstaterna om sitt beslut.

3.   Punkterna 1 och 2 skall inte tillämpas om

| a) | den berörda medlemsstaten tillämpar de aktuella åtgärderna i enlighet med artikel 7 eller |
| --- | --- |

a)

den berörda medlemsstaten tillämpar de aktuella åtgärderna i enlighet med artikel 7 eller

| b) | tredjelandets begäran endast gäller en viss flygning och ett visst datum. |
| --- | --- |

b)

tredjelandets begäran endast gäller en viss flygning och ett visst datum.

Artikel 10

Nationell myndighet

När det är två eller fler organ eller enheter som ansvarar för luftfartssäkerheten i en medlemsstat skall den medlemsstaten utse en enda myndighet (nedan kallad ”den
  lämpliga
  myndigheten”) som skall ha ansvaret för att samordna och övervaka genomförandet av de gemensamma
  grundläggande
  standarder som avses i artikel 4.

Artikel 11

Program

Medlemsstater, flygplatsoperatörer, lufttrafikföretag och andra enheter som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet är ansvariga för att utarbeta, tillämpa och upprätthålla sina respektive säkerhetsprogram på det sätt som fastställs i artiklarna 12-16.

Medlemsstaterna skall dessutom ha ansvaret bred kvalitetskontroll enligt artikel 17.

Artikel 12

Nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart

1.   Varje medlemsstat skall utarbeta, tillämpa och upprätthålla ett nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart.

I programmet skall ansvaret för genomförandet av de gemensamma
  grundläggande
  standarderna enligt artikel 4 fastställas, och det skall innehålla en beskrivning av de åtgärder som skall genomföras av operatörer och andra enheter i detta syfte.

2.   Den
  lämpliga
  myndigheten skall
  , vid behov,
  se till att operatörer och enheter med legitimt intresse har tillgång till en skriftlig utgåva av lämpliga avsnitt av det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart.

Artikel 13

Nationellt program för kvalitetskontroll

1.
     
  Varje medlemsstat skall utarbeta och säkerställa genomförandet av ett nationellt program för kvalitetskontroll.

Programmet skall göra det möjligt för medlemsstaten att kontrollera säkerhetskvaliteten inom den civila luftfarten så att förenligheten med den här förordningen samt med medlemsstatens nationella säkerhetsprogram för civil luftfart kan övervakas.

2.
     
  Specifikationerna för det nationella programmet för kvalitetskontroll skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2.

Programmet skall göra det möjligt att snabbt upptäcka och åtgärda brister. Det skall också innehålla bestämmelser om att alla flygplatser, operatörer och andra enheter med ansvar för tillämpningen av säkerhetsstandarder som finns i den berörda medlemsstaten regelbundet skall övervakas av den nationella myndigheten eller under överinsyn av denna.

Artikel 14

Säkerhetsprogram för flygplatser

1.   Varje flygplatsoperatör skall utarbeta, tillämpa och upprätthålla ett säkerhetsprogram för flygplatsen i fråga.

Programmet skall innehålla en beskrivning av de metoder och förfaranden som flygplatsoperatören skall tillämpa för att följa bestämmelserna enligt den här förordningen och enligt det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart i den medlemsstat där flygplatsen är belägen.

I programmet skall det också finnas en beskrivning av hur efterlevnaden av dessa metoder och förfaranden övervakas av flygplatsoperatören.

2.   Säkerhetsprogrammet för flygplatsen till lämnas in till den
  lämpliga
  myndigheten.

Artikel 15

Säkerhetsprogram för lufttrafikföretag

1.   Varje
  medlemsstat skall se till att de
  lufttrafikföretag
  som tillhandahåller tjänster från deras territorium tillämpar och upprätthåller
  säkerhetsprogram
  som uppfyller kraven i det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart
  .

Programmet skall innehålla en beskrivning av de metoder och förfaranden som lufttrafikföretaget skall tillämpa för att följa bestämmelserna enligt den här förordningen och enligt det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart i den medlemsstat från vilken det tillhandahåller tjänster.

I programmet skall det också finnas en beskrivning av hur efterlevnaden av dessa metoder och förfaranden övervakas av lufttrafikföretaget.

2.   Säkerhetsprogrammet för lufttrafikföretaget skall på begäran lämnas in till den
  lämpliga
  myndigheten.

3.
     
  Om ett gemenskapslufttrafikföretags säkerhetsprogram har godkänts av den lämpliga myndigheten i den medlemsstat som utfärdat den operativa licensen, skall det erkännas av alla övriga medlemsstater. Detta godkännande och erkännande skall inte omfatta de delar av programmet som gäller eventuella strängare åtgärder som skall tillämpas i en annan medlemsstat än den som har utfärdat den operativa licensen.

Artikel 16

Säkerhetsprogram för en
  säkerhetsgodkänd speditör
  som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet

1.   Varje enhet som
  i enlighet med det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart skall tillämpa
  standarder för luftfartssäkerhet skall utarbeta, tillämpa och underhålla ett säkerhetsprogram.

Programmet skall innehålla en beskrivning av de metoder och förfaranden som enheten skall tillämpa
  på sin verksamhet i den berörda medlemsstaten
  för att
  i första hand uppfylla kraven i
  det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart i den
  medlemsstaten samt för att uppfylla kraven i denna förordning
  .

I programmet skall det också finnas en beskrivning av hur enheten kommer att övervaka efterlevnaden av dessa metoder och förfaranden.

2.   Säkerhetsprogrammet för enheten som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet skall på begäran lämnas in till den
  lämpliga myndigheten
  .

Artikel 17

Kommissionens inspektioner

1.   Kommissionen skall
  ge Europeiska byrån för luftfartssäkerhet,
  i samarbete med den
  lämpliga
  myndigheten
  i den berörda medlemsstaten, i uppdrag att
  utföra inspektioner - även inklusive inspektioner av flygplatser, operatörer och enheter som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet - i syfte att övervaka medlemsstaternas tillämpning av den här
  förordningen, att
  upptäcka eventuella svaga punkter i luftfartssäkerheten
  och vid behov utfärda rekommendationer för att förbättra luftfartssäkerheten
  . Den
  lämpliga
  myndigheten skall i detta syfte skriftligen informera kommissionen om alla flygplatser med civil luftfart på dess territorium som inte omfattas av tredje stycket i artikel 4.3.

Villkoren för genomförandet av kommissionens inspektioner skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2.

2.   Kommissionens inspektioner av flygplatser, operatörer och andra enheter som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet skall ske oanmälda.

3.   Kommissionens inspektionsrapporter skall meddelas den
  lämpliga
  myndigheten i den berörda medlemsstaten, vilken i sitt svar skall ange de åtgärder som vidtagits för att åtgärda de konstaterade bristerna.

Rapporten och den
  lämpliga
  myndighetens svar skall sedan meddelas alla övriga
  medlemsstaters lämpliga
  myndigheter.

4.
     
  Kommissionen skall se till att alla europeiska flygplatser som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning inspekteras minst en gång inom ... (7).

Artikel 18

Spridning av information

Följande dokument skall betraktas som ”Sekretessbelagda EU-dokument” i den mening som avses i beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom, och skall inte vara offentliga:

| a) | Åtgärder och förfaranden enligt artikel 4.3, om de innehåller känslig säkerhetsinformation. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder och förfaranden enligt artikel 4.3, om de innehåller känslig säkerhetsinformation.

| b) | Kommissionens inspektionsrapporter och svaren från
  lämpliga
  myndigheter enligt artikel 17.3. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens inspektionsrapporter och svaren från
  lämpliga
  myndigheter enligt artikel 17.3.

Artikel 19

Rapport

Kommissionen skall varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, medlemsstaterna och de nationella parlamenten om hur denna förordning tillämpats och dess effekter för att förbättra flygsäkerheten samt om de svagheter och brister som kommissionen upptäckt vid sina kontroller och inspektioner.

Artikel 20

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 21

Rådgivande grupp för berörda parter

Utan att det inverkar på den roll som innehas av den kommitté som avses i artikel 20, skall kommissionen inrätta en rådgivande grupp om luftfartssäkerhet för berörda parter bestående av europeiska representantorganisationer som är verksamma på området för eller direkt berörs av luftfartssäkerheten. Gruppen skall endast ha en rådgivande roll gentemot kommissionen. Den kommitté som avses i artikel 20 skall hålla den rådgivande gruppen för berörda parter informerad under hela det lagstiftningsförfarandet.

Artikel 22

Offentliggörande av information

Kommissionen skall varje år på grundval av inspektionsrapporterna och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (8), offentliggöra en rapport om genomförandet av denna förordning och om läget när det gäller luftfartssäkerheten i gemenskapen.

Artikel 23

Tredjeländer

Avtal enligt vilka de säkerhetsstandarder som tillämpas i ett tredjeland erkänns som likvärdiga med gemenskapens standarder
  bör införas i globala luftfartsavtal
  mellan gemenskapen och ett tredjeland i enlighet med artikel 300 i fördraget
  för att främja målet att införa en enda säkerhetskontroll för alla flygningar mellan Europeiska unionen och tredjeländer
  .

Artikel 24

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om påföljder för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 25

Upphävande

Förordning (EG) nr 2320/2002 skall upphöra att gälla.

Artikel 26

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den ... (9), med undantag av artiklarna 4.3, 17.1 och artikel 20 som skall tillämpas från och med den.... (10)

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C.

1

EUT

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt den 15 juni 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt den 15 juni 2006.

(3)  EGT L 355, 30.12.2002, s. 1.

3

(4)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.

6

(7)  Fyra år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

7

(8)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

8

(9)  
  Ett år efter datum för förordningens ikraftträdande
  .

9

Ett år efter datum för förordningens ikraftträdande

(10)  Det datum då denna förordning träder i kraft.

10

Det datum då denna förordning träder i kraft.

BILAGA

GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDER FÖR ATT SKYDDA DEN CIVILA LUFTFARTEN MOT OLAGLIGA HANDLINGAR (ARTIKEL 4)

1.   SÄKERHETEN PÅ FLYGPLATSER

1.1   Krav på planeringen av flygplatser

| 1. | Vid utformning och byggnation av nya flygplatsanläggningar eller vid ändringar av redan befintliga flygplatsanläggningar skall full hänsyn tas till de krav för genomförande av gemensamma
  grundläggande
  standarder som avses i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.

Vid utformning och byggnation av nya flygplatsanläggningar eller vid ändringar av redan befintliga flygplatsanläggningar skall full hänsyn tas till de krav för genomförande av gemensamma
  grundläggande
  standarder som avses i denna bilaga.

| 2. | Vid flygplatserna skall följande områden upprättas:






  a) | landsida (landside), |
| --- | --- | --- |

2.

Vid flygplatserna skall följande områden upprättas:

a)

landsida (landside),

| b) | flygsida (airside), |
| --- | --- |

b)

flygsida (airside),

| c) | behörighetsområden (security restricted areas), samt |
| --- | --- |

c)

behörighetsområden (security restricted areas), samt

| d) | känsliga delar av behörighetsområden. |
| --- | --- |

d)

känsliga delar av behörighetsområden.

1.2   Tillträdeskontroll

| 1. | Tillträdet till flygsidan skall vara begränsat i syfte att förhindra att obehöriga personer och fordon kommer in på dessa områden. |
| --- | --- |

1.

Tillträdet till flygsidan skall vara begränsat i syfte att förhindra att obehöriga personer och fordon kommer in på dessa områden.

| 2. | Tillträdet till behörighetsområdena skall kontrolleras i syfte att säkerställa att inga obehöriga personer eller fordon kommer in på dessa områden. |
| --- | --- |

2.

Tillträdet till behörighetsområdena skall kontrolleras i syfte att säkerställa att inga obehöriga personer eller fordon kommer in på dessa områden.

| 3. | Personer och fordon får endast beviljas tillträde till flygsida och behörighetsområden om de uppfyller de föreskrivna
  säkerhetsvillkoren
  . |
| --- | --- |

3.

Personer och fordon får endast beviljas tillträde till flygsida och behörighetsområden om de uppfyller de föreskrivna
  säkerhetsvillkoren
  .

| 4. | Hela personalen, även medlemmar av flygbesättningen, skall
  ha
  genomgått
  en säkerhetsprövning med tillfredsställande resultat
  innan behörighetskort eller besättningsidentitetskort som tillåter oeskorterat tillträde till behörighetsområden utfärdas till dem. Identitetskorten kan erkännas av en annan lämplig myndighet än den som utfärdat det berörda identitetskortet
  . |
| --- | --- |

4.

Hela personalen, även medlemmar av flygbesättningen, skall
  ha
  genomgått
  en säkerhetsprövning med tillfredsställande resultat
  innan behörighetskort eller besättningsidentitetskort som tillåter oeskorterat tillträde till behörighetsområden utfärdas till dem. Identitetskorten kan erkännas av en annan lämplig myndighet än den som utfärdat det berörda identitetskortet
  .

1.3   Screening av andra personer än passagerare och föremål som dessa medför

| 1. | Andra personer än passagerare som inträder i behörighetsområden skall tillsammans med de föremål de medför kontinuerligt och slumpmässigt genomgå screening i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden. |
| --- | --- |

1.

Andra personer än passagerare som inträder i behörighetsområden skall tillsammans med de föremål de medför kontinuerligt och slumpmässigt genomgå screening i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden.

| 2. | Alla andra personer än passagerare som inträder i känsliga delar av behörighetsområden skall tillsammans med föremål de medför genomgå screening i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden. |
| --- | --- |

2.

Alla andra personer än passagerare som inträder i känsliga delar av behörighetsområden skall tillsammans med föremål de medför genomgå screening i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden.

1.4   Undersökning av fordon

Fordon som inträder i behörighetsområden skall undersökas i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden.

1.5   Övervakning, patrullering och andra fysiska kontroller

Övervakning, patrullering och andra fysiska kontroller skall förekomma i behörighetsområden och alla angränsande områden med offentligt tillträde, så att det blir möjligt att upptäcka personer som uppträder misstänkt och svagheter som skulle kunna utnyttjas för att begå olagliga handlingar samt att hindra personer från att begå sådana handlingar.

2.   AVGRÄNSADE OMRÅDEN PÅ FLYGPLATSERNA

För att
  säkerställa att
  de säkerhetsstandarder som tillämpas på luftfartyg, passagerare, bagage och frakt
  inte
  äventyras, skall luftfartyg som står parkerade i avgränsade områden på flygplatser och som omfattas av alternativa bestämmelser i enlighet med tredje stycket i artikel 4.3 tredje stycket hållas åtskilda från luftfartyg som till fullo omfattas av de gemensamma
  grundläggande
  standarder som fastställs i bilagan.

3.   SÄKERHETSÅTGÄRDER AVSEENDE LUFTFARTYG

| 1. | Om passagerarna stiger av ett luftfartyg skall luftfartyget genomgå en säkerhetskontroll före avgång så att det kan konstateras att det inte finns några förbjudna föremål ombord.
  Ett luftfartyg kan undantas från säkerhetskontrollen om det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att passagerarna och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma grundläggande standarderna i artikel 4. |
| --- | --- |

1.

Om passagerarna stiger av ett luftfartyg skall luftfartyget genomgå en säkerhetskontroll före avgång så att det kan konstateras att det inte finns några förbjudna föremål ombord.
  Ett luftfartyg kan undantas från säkerhetskontrollen om det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att passagerarna och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma grundläggande standarderna i artikel 4.

| 2. | Passagerare som måste stiga av ett luftfartyg vid en godkänd flygplats av tekniska orsaker, och som därefter förs till ett säkerhetsområde vid den berörda flygplatsen, bör inte på nytt genomgå screening. |
| --- | --- |

2.

Passagerare som måste stiga av ett luftfartyg vid en godkänd flygplats av tekniska orsaker, och som därefter förs till ett säkerhetsområde vid den berörda flygplatsen, bör inte på nytt genomgå screening.

| 3. | Varje luftfartyg skall skyddas från obehörig åtkomst.
  Närvaron av luftfartyg i de känsliga delarna av behörighetsområdet skall betraktas som tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

3.

Varje luftfartyg skall skyddas från obehörig åtkomst.
  Närvaron av luftfartyg i de känsliga delarna av behörighetsområdet skall betraktas som tillräckligt skydd.

| 4. | En genomsökning skall göras av alla luftfartyg som inte har skyddats från obehörig åtkomst. |
| --- | --- |

4.

En genomsökning skall göras av alla luftfartyg som inte har skyddats från obehörig åtkomst.

4.   PASSAGERARE OCH KABINBAGAGE

4.1   Screening av passagerare och kabinbagage

| 1. | Alla passagerare som påbörjar en resa, transfererar eller transiterar och deras kabinbagage skall genomgå screening så att förbjudna föremål hindras från att föras in i behörighetsområden eller ombord på ett luftfartyg. |
| --- | --- |

1.

Alla passagerare som påbörjar en resa, transfererar eller transiterar och deras kabinbagage skall genomgå screening så att förbjudna föremål hindras från att föras in i behörighetsområden eller ombord på ett luftfartyg.

| 2. | Transferpassagerare och deras kabinbagage får undantas från screening förutsatt att






  a) | de anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att dessa passagerare och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Transferpassagerare och deras kabinbagage får undantas från screening förutsatt att

a)

de anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att dessa passagerare och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna, eller

| b) | de anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket dessa passagerare och deras kabinbagage anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder. |
| --- | --- |

b)

de anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket dessa passagerare och deras kabinbagage anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder.

| 3. | Transitpassagerare och deras kabinbagage får undantas från screening förutsatt att






  a) | de inte lämnar luftfartyget, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Transitpassagerare och deras kabinbagage får undantas från screening förutsatt att

a)

de inte lämnar luftfartyget, eller

| b) | de inte uppehåller sig tillsammans med andra avresande passagerare än de som befinner sig ombord på samma luftfartyg, eller |
| --- | --- |

b)

de inte uppehåller sig tillsammans med andra avresande passagerare än de som befinner sig ombord på samma luftfartyg, eller

| c) | de anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att dessa passagerare och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna, eller |
| --- | --- |

c)

de anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att dessa passagerare och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna, eller

| d) | de anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket dessa passagerare och deras kabinbagage anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder. |
| --- | --- |

d)

de anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket dessa passagerare och deras kabinbagage anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder.

4.2   Skydd av passagerare och kabinbagage

| 1. | Passagerare och deras kabinbagage skall skyddas från obehörig åtkomst från det ögonblick de genomgår screening fram till dess att det luftfartyg med vilket de skall resa avgår. |
| --- | --- |

1.

Passagerare och deras kabinbagage skall skyddas från obehörig åtkomst från det ögonblick de genomgår screening fram till dess att det luftfartyg med vilket de skall resa avgår.

| 2. | Avresande passagerare som genomgått screening får inte uppehålla sig tillsammans med anländande passagerare om






  a) | passagerarna inte anländer från en medlemsstat, såvida kommissionen eller den medlemsstaten inte har meddelat information om att dessa passagerare och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Avresande passagerare som genomgått screening får inte uppehålla sig tillsammans med anländande passagerare om

a)

passagerarna inte anländer från en medlemsstat, såvida kommissionen eller den medlemsstaten inte har meddelat information om att dessa passagerare och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna, eller

| b) | passagerarna inte anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket dessa passagerare anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder. |
| --- | --- |

b)

passagerarna inte anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket dessa passagerare anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder.

4.3   Passagerare som riskerar att uppträda störande

Det skall vidtas lämpliga säkerhetsåtgärder före avgång i fråga om passagerare som riskerar att uppträda störande.

5.   LASTRUMSBAGAGE

5.1   Screening av lastrumsbagage

| 1. | Allt lastrumsbagage skall genomgå screening innan det får lastas på luftfartyget. |
| --- | --- |

1.

Allt lastrumsbagage skall genomgå screening innan det får lastas på luftfartyget.

| 2. | Transfererande lastrumsbagage får undantas från screening förutsatt att






  a) | det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att detta lastrumsbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna eller |
| --- | --- | --- |

2.

Transfererande lastrumsbagage får undantas från screening förutsatt att

a)

det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att detta lastrumsbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma
  grundläggande
  standarderna eller

| b) | det anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket detta lastrumsbagage anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder. |
| --- | --- |

b)

det anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket detta lastrumsbagage anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder.

| 3. | Transiterande lastrumsbagage får undantas från screening om det stannar ombord på luftfartyget. |
| --- | --- |

3.

Transiterande lastrumsbagage får undantas från screening om det stannar ombord på luftfartyget.

5.2   Skydd av lastrumsbagage

Lastrumsbagage som skall transporteras på ett luftfartyg skall skyddas mot obehörig åtkomst från och med det ögonblick det genomgår screening eller tas om hand av flygföretaget, beroende på vilket som sker först, fram till dess att det luftfartyg med vilket det skall transporteras avgår.

5.3   Bagagets anknytning till passagerare

| 1. | Varje enskilt lastrumsbagageföremål skall identifieras som beledsagat eller obeledsagat bagage. Lastrumsbagage tillhörande en passagerare som checkat in på en flygning men som inte befinner sig ombord på luftfartyget skall identifieras som obeledsagat bagage. |
| --- | --- |

1.

Varje enskilt lastrumsbagageföremål skall identifieras som beledsagat eller obeledsagat bagage. Lastrumsbagage tillhörande en passagerare som checkat in på en flygning men som inte befinner sig ombord på luftfartyget skall identifieras som obeledsagat bagage.

| 2. | Obeledsagat lastrumsbagage får inte transporteras, under förutsättning att det berörda bagaget inte skilts från passageraren på grund av omständigheter utanför dennes kontroll eller genomgått tillfredsställande
  säkerhetskontroller. |
| --- | --- |

2.

Obeledsagat lastrumsbagage får inte transporteras, under förutsättning att det berörda bagaget inte skilts från passageraren på grund av omständigheter utanför dennes kontroll eller genomgått tillfredsställande
  säkerhetskontroller.

6.   FRAKT
  OCH POST

6.1   Säkerhetskontroller för frakt

| 1. | Allt fraktgods skall genomgå säkerhetskontroll innan det lastas på ett luftfartyg. Ett lufttrafikföretag får endast ta emot gods för frakt på ett luftfartyg om
  ett annat lufttrafikföretags säkerhetsgodkända
  speditör, en känd avsändare eller en betrodd avsändare kan bekräfta och redovisa uppgifter om att godset har genomgått säkerhetskontroll. |
| --- | --- |

1.

Allt fraktgods skall genomgå säkerhetskontroll innan det lastas på ett luftfartyg. Ett lufttrafikföretag får endast ta emot gods för frakt på ett luftfartyg om
  ett annat lufttrafikföretags säkerhetsgodkända
  speditör, en känd avsändare eller en betrodd avsändare kan bekräfta och redovisa uppgifter om att godset har genomgått säkerhetskontroll.

| 2. | Transfererande fraktgods skall omfattas av säkerhetskontroller enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt.
  Godset kan undantas från säkerhetskontroller










  a) | om det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att det transfererande fraktgodset inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma grundläggande standarderna som avses i artikel 4, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Transfererande fraktgods skall omfattas av säkerhetskontroller enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt.
  Godset kan undantas från säkerhetskontroller

a)

om det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att det transfererande fraktgodset inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma grundläggande standarderna som avses i artikel 4, eller

| b) | om det anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket det transfererande fraktgodset anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder, eller |
| --- | --- |

b)

om det anländer från ett tredjeland med vilket gemenskapen har ett avtal enligt artikel 23, enligt vilket det transfererande fraktgodset anses ha genomgått screening som uppfyller säkerhetsstandarder som är likvärdiga med gemenskapens standarder, eller

| c) | i fall som definieras i en genomföranderättsakt. |
| --- | --- |

c)

i fall som definieras i en genomföranderättsakt.

| 3. | Transiterande fraktgods får undantas från säkerhetskontroll om det stannar ombord på luftfartyget. |
| --- | --- |

3.

Transiterande fraktgods får undantas från säkerhetskontroll om det stannar ombord på luftfartyget.

6.2
     
  Säkerhetskontroller för post

| 1. | All post skall genomgå säkerhetskontroll innan den lastas på ett luftfartyg. Ett lufttrafikföretag får endast ta emot post för frakt på ett luftfartyg om det kan bekräftas att lämpliga säkerhetskontroller för post, enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt, har genomförts. |
| --- | --- |

1.

All post skall genomgå säkerhetskontroll innan den lastas på ett luftfartyg. Ett lufttrafikföretag får endast ta emot post för frakt på ett luftfartyg om det kan bekräftas att lämpliga säkerhetskontroller för post, enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt, har genomförts.

| 2. | Transfererande post skall genomgå säkerhetskontroll enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt. Post kan undantas säkerhetskontrollerna enligt de undantagskriterier som fastställs i kapitel 5.1 punkt 2. |
| --- | --- |

2.

Transfererande post skall genomgå säkerhetskontroll enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt. Post kan undantas säkerhetskontrollerna enligt de undantagskriterier som fastställs i kapitel 5.1 punkt 2.

| 3. | Transiterande post får undantas från säkerhetskontroll om den stannar ombord på luftfartyget. |
| --- | --- |

3.

Transiterande post får undantas från säkerhetskontroll om den stannar ombord på luftfartyget.

6.3   Skydd av fraktgods

| 1. | Gods som skall fraktas med ett luftfartyg skall skyddas mot obehörig åtkomst från det ögonblick det genomgår säkerhetskontroll fram till dess att det luftfartyg med vilket det skall fraktas avgår. |
| --- | --- |

1.

Gods som skall fraktas med ett luftfartyg skall skyddas mot obehörig åtkomst från det ögonblick det genomgår säkerhetskontroll fram till dess att det luftfartyg med vilket det skall fraktas avgår.

| 2. | Fraktgods som efter säkerhetskontroll inte på lämpligt sätt skyddas mot obehörig åtkomst skall genomgå screening. |
| --- | --- |

2.

Fraktgods som efter säkerhetskontroll inte på lämpligt sätt skyddas mot obehörig åtkomst skall genomgå screening.

7.   LUFTTRAFIKFÖRETAGENS POST OCH MATERIEL

Lufttrafikföretagens post och materiel skall genomgå säkerhetskontroll och sedan skyddas fram till dess att de lastas på luftfartyget, så att inga förbjudna föremål kan föras ombord på luftfartyget.

8.   FÖRNÖDENHETER OMBORD

Förnödenheter ombord, inklusive catering, som är avsedda att användas ombord på luftfartyget under flygningen skall genomgå säkerhetskontroller och sedan skyddas fram till dess att de lastas på flygplanet, så att inga förbjudna föremål kan föras ombord på luftfartyget.

9.   FLYGPLATSVAROR

Varor avsedda att säljas eller användas inom flygplatsernas behörighetsområden, inklusive varor till taxfreebutiker och restauranger, skall genomgå säkerhetskontroller så att inga förbjudna föremål kan föras in i dessa områden.

10.   SÄKERHETSÅTGÄRDER UNDER FLYGNING

| 1. | Utan att det påverkar tillämpliga luftfartssäkerhetsregler






  — | skall obehöriga personer hindras från att komma in i flygbesättningens kabin under flygning
  , |
| --- | --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpliga luftfartssäkerhetsregler

—

skall obehöriga personer hindras från att komma in i flygbesättningens kabin under flygning
  ,

| — | skall passagerare
  som riskerar att uppträda störande omfattas av lämpliga säkerhetsåtgärder under flygning. |
| --- | --- |

—

skall passagerare
  som riskerar att uppträda störande omfattas av lämpliga säkerhetsåtgärder under flygning.

| 2. | Om en passagerare under flygning försöker begå en olaglig handling skall lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas för att förhindra en sådan handling. |
| --- | --- |

2.

Om en passagerare under flygning försöker begå en olaglig handling skall lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas för att förhindra en sådan handling.

| 3. | Vapen
  , med undantag av vapen som deklarerats som frakt,
  får inte bäras ombord på ett
  luftfartyg, om inte de
  föreskrivna säkerhetsvillkoren har uppfyllts
  och










  a) | tillstånd har beviljats av den stat som utfärdat den operativa licensen till det berörda lufttrafikföretaget och |
| --- | --- | --- |

3.

Vapen
  , med undantag av vapen som deklarerats som frakt,
  får inte bäras ombord på ett
  luftfartyg, om inte de
  föreskrivna säkerhetsvillkoren har uppfyllts
  och

a)

tillstånd har beviljats av den stat som utfärdat den operativa licensen till det berörda lufttrafikföretaget och

| b) | avgångs- och bestämmelseländerna och i förekommande fall de länder som överflygs eller där mellanlandningar görs på förhand givit sitt godkännande
  . |
| --- | --- |

b)

avgångs- och bestämmelseländerna och i förekommande fall de länder som överflygs eller där mellanlandningar görs på förhand givit sitt godkännande
  .

| 4. | Säkerhetsansvariga ombord får endast utöva sitt uppdrag ombord på ett luftfartyg om föreskrivna säkerhetsvillkor är uppfyllda och föreskriven utbildning har genomgåtts. Medlemsstaterna har rätt att inte tillåta säkerhetsansvariga ombord på flygningar som utförs av lufttrafikföretag som de utfärdat licens till. |
| --- | --- |

4.

Säkerhetsansvariga ombord får endast utöva sitt uppdrag ombord på ett luftfartyg om föreskrivna säkerhetsvillkor är uppfyllda och föreskriven utbildning har genomgåtts. Medlemsstaterna har rätt att inte tillåta säkerhetsansvariga ombord på flygningar som utförs av lufttrafikföretag som de utfärdat licens till.

| 5. | Punkterna 1-4 skall gälla
  gemenskapens lufttrafikföretag
  och lufttrafikföretag som har sitt huvudsakliga verksamhetsställe i en eller flera medlemsstater
  . |
| --- | --- |

5.

Punkterna 1-4 skall gälla
  gemenskapens lufttrafikföretag
  och lufttrafikföretag som har sitt huvudsakliga verksamhetsställe i en eller flera medlemsstater
  .

| 6. | Ansvaret för att vidta lämpliga åtgärder i händelse av att olagliga handlingar begås ombord på ett civilt luftfartyg eller under en flygning skall klart fastställas, utan att det inverkar på principen om flygkaptenens ansvar. |
| --- | --- |

6.

Ansvaret för att vidta lämpliga åtgärder i händelse av att olagliga handlingar begås ombord på ett civilt luftfartyg eller under en flygning skall klart fastställas, utan att det inverkar på principen om flygkaptenens ansvar.

11.   REKRYTERING OCH UTBILDNING AV PERSONAL

| 1. | Personer som genomför eller ansvarar för genomförandet av screening, tillträdeskontroller eller andra säkerhetskontroller skall rekryteras, utbildas och
  när så är lämpligt
  certifieras på så sätt att de är lämpliga för anställning och har den kompetens som krävs för att utföra de uppdrag de kommer att tilldelas. |
| --- | --- |

1.

Personer som genomför eller ansvarar för genomförandet av screening, tillträdeskontroller eller andra säkerhetskontroller skall rekryteras, utbildas och
  när så är lämpligt
  certifieras på så sätt att de är lämpliga för anställning och har den kompetens som krävs för att utföra de uppdrag de kommer att tilldelas.

| 2. | Andra personer än passagerare
  och eskorterade personer med tillfälligt utfärdade tillstånd för tillträde till flygplatsen
  som behöver ha tillträde till behörighetsområden skall genomgå säkerhetsutbildning innan vare sig behörighetskort eller besättningsidentitetskort får utfärdas
  , såvida de inte kontinuerligt eskorteras av en eller flera personer som har behörighetskort eller besättningsidentitetskort
  . |
| --- | --- |

2.

Andra personer än passagerare
  och eskorterade personer med tillfälligt utfärdade tillstånd för tillträde till flygplatsen
  som behöver ha tillträde till behörighetsområden skall genomgå säkerhetsutbildning innan vare sig behörighetskort eller besättningsidentitetskort får utfärdas
  , såvida de inte kontinuerligt eskorteras av en eller flera personer som har behörighetskort eller besättningsidentitetskort
  .

| 3. | Sådan utbildning som avses i punkterna 1 och 2 skall ske initialt och fortlöpande. |
| --- | --- |

3.

Sådan utbildning som avses i punkterna 1 och 2 skall ske initialt och fortlöpande.

| 4. | Instruktörer som ansvarar för utbildning av sådana personer som avses i punkterna 1 och 2 skall ha erforderlig kompetens. |
| --- | --- |

4.

Instruktörer som ansvarar för utbildning av sådana personer som avses i punkterna 1 och 2 skall ha erforderlig kompetens.

12.   SÄKERHETSUTRUSTNING

Den utrustning som används för screening, tillträdeskontroll eller annan säkerhetskontroll skall
  överensstämma med godkända specifikationer och
  uppfylla de krav som ställs för att kontrollerna skall kunna utföras.

13.
     
  SÄKERHETSPRÖVNING

Alla piloter och personer som ansökt om pilotlicens för motoriserade luftfartyg skall regelbundet genomgå en enhetlig säkerhetsprövning. De behöriga myndigheternas beslut om säkerhetsprövning skall fattas på grundval av samma kriterier.

P6_TA(2006)0268

Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0225) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0225) (1),

| — | med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2006 för Slovenien (KOM(2006)0224) och Europeiska centralbankens konvergensrapport från maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2006 för Slovenien (KOM(2006)0224) och Europeiska centralbankens konvergensrapport från maj 2006,

| — | med beaktande av artikel 122.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0164/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0164/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (2),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0200/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0200/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet understödjer Sloveniens införande av euron i januari 2007. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understödjer Sloveniens införande av euron i januari 2007.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta kommissionen bedöma om Maastrichtkriterierna uppfylls på grundval av exakta, aktuella, tillförlitliga och högkvalitativa uppgifter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta kommissionen bedöma om Maastrichtkriterierna uppfylls på grundval av exakta, aktuella, tillförlitliga och högkvalitativa uppgifter.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0240.

P6_TA(2006)0269

Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien

Europaparlamentets resolution om Tunisien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien, särskilt de som antogs den 29 september 2005 (1) och den 15 december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien, särskilt de som antogs den 29 september 2005 (1) och den 15 december 2005 (2),

| — | med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 mars 1998 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 mars 1998 (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 med titeln ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna” (KOM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 med titeln ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna” (KOM(2003)0294),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 12 april 2005 med titeln ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de kommande fem åren” (KOM(2005)0139, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 12 april 2005 med titeln ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de kommande fem åren” (KOM(2005)0139,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0373) och handlingsplanen för EU-Tunisien som trädde i kraft den 4 juli 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0373) och handlingsplanen för EU-Tunisien som trädde i kraft den 4 juli 2005,

| — | med beaktande av rådets rådets riktlinjer om skydd för människorättsaktivister som antogs i juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rådets riktlinjer om skydd för människorättsaktivister som antogs i juni 2004,

| — | med beaktande av uttalandena av rådets nuvarande ordförandeskap och kommissionens ordförande vid debatten den 13 december 2005 om de mänskliga rättigheterna i Tunisien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av rådets nuvarande ordförandeskap och kommissionens ordförande vid debatten den 13 december 2005 om de mänskliga rättigheterna i Tunisien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (4),

| — | med beaktande av de insatser som gjorts av rådets ordförandeländer på området för mänskliga rättigheter i Tunisien mellan september 2005 och maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de insatser som gjorts av rådets ordförandeländer på området för mänskliga rättigheter i Tunisien mellan september 2005 och maj 2006,

| — | med beaktande av utnämningen av Tunisien som ordförandeland för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet den 1 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utnämningen av Tunisien som ordförandeland för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet den 1 april 2006,

| — | med beaktande av det sammanträde som anordnades den 7 juni 2006 av det politiska utskottet vid den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sammanträde som anordnades den 7 juni 2006 av det politiska utskottet vid den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av valet av Tunisien till FN:s råd för mänskliga rättigheter och landets åtaganden på området för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av valet av Tunisien till FN:s råd för mänskliga rättigheter och landets åtaganden på området för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De mänskliga rättigheterna är en avgörande faktor i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Tunisien i enlighet med artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Tunisien och handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

A.

De mänskliga rättigheterna är en avgörande faktor i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Tunisien i enlighet med artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Tunisien och handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken.

| B. | Tunisien har i denna handlingsplan, åtagit sig att främja demokratin och respekten för de grundläggande rättigheterna i enlighet med internationella konventioner. Uppfyllandet av dessa åtaganden utgör ett grundläggande inslag i arbetet med att utveckla förbindelserna mellan Europeiska unionen och Tunisien. |
| --- | --- |

B.

Tunisien har i denna handlingsplan, åtagit sig att främja demokratin och respekten för de grundläggande rättigheterna i enlighet med internationella konventioner. Uppfyllandet av dessa åtaganden utgör ett grundläggande inslag i arbetet med att utveckla förbindelserna mellan Europeiska unionen och Tunisien.

| C. | Kommissionen har ställt tre krav på de tunisiska myndigheterna, nämligen att omedelbart frigöra de EU-medel som beviljats projekt inom det civila samhället, att genomföra programmet för reformering av rättssystemet och att inrätta en underkommitté för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har ställt tre krav på de tunisiska myndigheterna, nämligen att omedelbart frigöra de EU-medel som beviljats projekt inom det civila samhället, att genomföra programmet för reformering av rättssystemet och att inrätta en underkommitté för mänskliga rättigheter.

| D. | Det enda resultat som kommissionen uppnått är att det ingåtts ett avtal om finansiering av reformen av rättssystemet. |
| --- | --- |

D.

Det enda resultat som kommissionen uppnått är att det ingåtts ett avtal om finansiering av reformen av rättssystemet.

| E. | Lagen om inrättande av ett högre utbildningsinstitut för advokater, som föreskrivs i detta avtal, antogs i början av maj 2006 av det tunisiska parlamentet. I detta sammanhang beaktades emellertid inte resultaten av samråden med advokatsamfundet. Det bör noteras att FN:s särskilde rapportör för domares och advokaters oberoende fortfarande inte har fått en inbjudan från den tunisiska regeringen. |
| --- | --- |

E.

Lagen om inrättande av ett högre utbildningsinstitut för advokater, som föreskrivs i detta avtal, antogs i början av maj 2006 av det tunisiska parlamentet. I detta sammanhang beaktades emellertid inte resultaten av samråden med advokatsamfundet. Det bör noteras att FN:s särskilde rapportör för domares och advokaters oberoende fortfarande inte har fått en inbjudan från den tunisiska regeringen.

| F. | Förbudet för den tunisiska organisationen för de mänskliga rättigheterna (LTDH) att genomföra sin kongress som planerats till den 27 och 28 maj 2006 och användningen av tvång och våldshandlingar mot människorättsaktivister och internationella observatörer är oroande. |
| --- | --- |

F.

Förbudet för den tunisiska organisationen för de mänskliga rättigheterna (LTDH) att genomföra sin kongress som planerats till den 27 och 28 maj 2006 och användningen av tvång och våldshandlingar mot människorättsaktivister och internationella observatörer är oroande.

| G. | LTDH är den främsta arabiska och afrikanska människorättsorganisationen och en av pelarna i det oberoende civila samhället i Tunisien. |
| --- | --- |

G.

LTDH är den främsta arabiska och afrikanska människorättsorganisationen och en av pelarna i det oberoende civila samhället i Tunisien.

| H. | Situationen för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Tunisien är fortfarande mycket oroande och de åtgärder som rådet och kommissionen hittills vidtagit har klart och tydligt visat sig vara otillräckliga. |
| --- | --- |

H.

Situationen för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Tunisien är fortfarande mycket oroande och de åtgärder som rådet och kommissionen hittills vidtagit har klart och tydligt visat sig vara otillräckliga.

| I. | Tunisien innehar ordförandeskapet i den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet sedan den 1 april 2006 och detta innebär ett stort ansvar för landet när det gäller främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet |
| --- | --- |

I.

Tunisien innehar ordförandeskapet i den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet sedan den 1 april 2006 och detta innebär ett stort ansvar för landet när det gäller främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet

| J. | Tunisien spelar en pådrivande roll i utvecklingen av ett Europa-Medelhavsområde med fred, välstånd och demokrati. |
| --- | --- |

J.

Tunisien spelar en pådrivande roll i utvecklingen av ett Europa-Medelhavsområde med fred, välstånd och demokrati.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att ett Europa-Medelhavsavtal om associering ingicks 1998 mellan Europeiska unionen och Tunisien. En avgörande del i detta avtal är klausulen om mänskliga rättigheter i artikel 2. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att ett Europa-Medelhavsavtal om associering ingicks 1998 mellan Europeiska unionen och Tunisien. En avgörande del i detta avtal är klausulen om mänskliga rättigheter i artikel 2.

| 2. | Europaparlamentet beklagar den fortfarande mycket oroande situationen för friheterna och de mänskliga rättigheterna i Tunisien och kräver att de tunisiska myndigheterna uppfyller sina internationella åtaganden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar den fortfarande mycket oroande situationen för friheterna och de mänskliga rättigheterna i Tunisien och kräver att de tunisiska myndigheterna uppfyller sina internationella åtaganden.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att de tunisiska myndigheterna ger en förklaring till förbudet för LTDH att genomföra sin kongress och till eventuella våldshandlingar mot människorättsaktivister och företrädare för det tunisiska rättsväsendet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förväntar sig att de tunisiska myndigheterna ger en förklaring till förbudet för LTDH att genomföra sin kongress och till eventuella våldshandlingar mot människorättsaktivister och företrädare för det tunisiska rättsväsendet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att avge en offentlig förklaring till förbudet för LTDH att genomföra sin kongress och till de våldshandlingar som förekommer mot tunisiska människorättsaktivister, advokater och domare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att avge en offentlig förklaring till förbudet för LTDH att genomföra sin kongress och till de våldshandlingar som förekommer mot tunisiska människorättsaktivister, advokater och domare.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet och kommissionen att anordna ett sammanträde med associeringsrådet för att diskutera situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet och kommissionen att anordna ett sammanträde med associeringsrådet för att diskutera situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att snarast vidta alla nödvändiga åtgärder gentemot de tunisiska myndigheterna så att de EU-medel som beviljats projekt inom det civila samhället kan frigöras och advokat Mohammed Abbou frisläppas. Parlamentet kräver fulla garantier för människorättsaktivisternas verksamhet i Tunisien i enlighet med EU:s riktlinjer på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att snarast vidta alla nödvändiga åtgärder gentemot de tunisiska myndigheterna så att de EU-medel som beviljats projekt inom det civila samhället kan frigöras och advokat Mohammed Abbou frisläppas. Parlamentet kräver fulla garantier för människorättsaktivisternas verksamhet i Tunisien i enlighet med EU:s riktlinjer på detta område.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt för att projektet till stöd för reformeringen av rättssystemet garanterar rättsväsendets oberoende och domarkårens handlingsfrihet. Parlamentet uppmanar samtidigt de tunisiska myndigheterna att acceptera besöket av FN:s särskilda rapportör för domares och advokaters oberoende. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt för att projektet till stöd för reformeringen av rättssystemet garanterar rättsväsendets oberoende och domarkårens handlingsfrihet. Parlamentet uppmanar samtidigt de tunisiska myndigheterna att acceptera besöket av FN:s särskilda rapportör för domares och advokaters oberoende.

| 8. | Europaparlamentet anser att genomförandet av de pågående reformerna måste ses som en prioritering inom partnerskapet mellan EU och Tunisien och utgöra ett grundläggande inslag i den harmoniska utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Tunisien. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att genomförandet av de pågående reformerna måste ses som en prioritering inom partnerskapet mellan EU och Tunisien och utgöra ett grundläggande inslag i den harmoniska utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Tunisien.

| 9. | Europaparlamentet kräver att arbetet inom ramen för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet underlättas genom ett bättre samarbete med det tunisiska ordförandeskapet när det gäller iakttagandet av de mänskliga rättigheterna, och förväntar sig påtagliga förbättringar på detta område, särskilt med hänsyn till det kommande plenarsammanträdet i den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att arbetet inom ramen för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet underlättas genom ett bättre samarbete med det tunisiska ordförandeskapet när det gäller iakttagandet av de mänskliga rättigheterna, och förväntar sig påtagliga förbättringar på detta område, särskilt med hänsyn till det kommande plenarsammanträdet i den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Tunisiens regering och parlament samt till presidiet för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Tunisiens regering och parlament samt till presidiet för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0368.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0525.

(3)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0056.

P6_TA(2006)0270

Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland

Europaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan (1), vilket trädde i kraft den 1 december 1997 och kommer att löpa ut 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan (1), vilket trädde i kraft den 1 december 1997 och kommer att löpa ut 2007,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Tjetjenien, särskilt sin rekommendation av den 26 februari 2004 till rådet om förbindelserna mellan EU och Ryssland (2) samt sin resolution av den 15 december 2004 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Haag den 25 november 2004 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Tjetjenien, särskilt sin rekommendation av den 26 februari 2004 till rådet om förbindelserna mellan EU och Ryssland (2) samt sin resolution av den 15 december 2004 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Haag den 25 november 2004 (3),

| — | med beaktande av resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av Rysslands internationella och europeiska ansvar idag, i dess egenskap av tjänstgörande ordförande för G8 och Europarådets ministerutskott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands internationella och europeiska ansvar idag, i dess egenskap av tjänstgörande ordförande för G8 och Europarådets ministerutskott,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ett ökat samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och välfärden i hela Europa. |
| --- | --- |

A.

Ett ökat samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och välfärden i hela Europa.

| B. | Båda sidorna betonar hur viktigt det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland är. Båda ämnar ytterligare intensifiera sitt samarbete i och utanför Europa på grundval av gemensamma intressen och värderingar, särskilt demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

Båda sidorna betonar hur viktigt det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland är. Båda ämnar ytterligare intensifiera sitt samarbete i och utanför Europa på grundval av gemensamma intressen och värderingar, särskilt demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| C. | Vid toppmötet mellan EU och Ryssland i Sankt Petersburg i maj 2003 beslutades att anta fyra samarbetsområden. Man lade då till ett område för frihet, säkerhet och rättvisa, ett område för yttre säkerhet och ett område för forskning, utbildning och kultur till det ekonomiska samarbetsområde som man kom överens om två år tidigare. Båda parterna såg då över de framsteg som dittills gjorts för att införa de fyra samarbetsområdena. |
| --- | --- |

C.

Vid toppmötet mellan EU och Ryssland i Sankt Petersburg i maj 2003 beslutades att anta fyra samarbetsområden. Man lade då till ett område för frihet, säkerhet och rättvisa, ett område för yttre säkerhet och ett område för forskning, utbildning och kultur till det ekonomiska samarbetsområde som man kom överens om två år tidigare. Båda parterna såg då över de framsteg som dittills gjorts för att införa de fyra samarbetsområdena.

| D. | Förbindelserna måste ytterligare förbättras särskilt på energiområdet genom större öppenhet och förbättrad styrning inom denna sektor, ökad leveranssäkerhet, icke-diskriminerande tillgång till transitinfrastruktur och förbättrat investeringsklimat. |
| --- | --- |

D.

Förbindelserna måste ytterligare förbättras särskilt på energiområdet genom större öppenhet och förbättrad styrning inom denna sektor, ökad leveranssäkerhet, icke-diskriminerande tillgång till transitinfrastruktur och förbättrat investeringsklimat.

| E. | EU är efter sin senaste utvidgning fast beslutet att genomföra den europeiska grannskapspolitiken som ett prioriterat område inom ramen för sina externa åtgärder och att sålunda fortsätta arbeta för en lösning på konflikterna i Transnistrien och Södra Kaukasus. EU och Ryssland har ett gemensamt ansvar för att finna fredliga lösningar på konflikter i deras omedelbara närhet. |
| --- | --- |

E.

EU är efter sin senaste utvidgning fast beslutet att genomföra den europeiska grannskapspolitiken som ett prioriterat område inom ramen för sina externa åtgärder och att sålunda fortsätta arbeta för en lösning på konflikterna i Transnistrien och Södra Kaukasus. EU och Ryssland har ett gemensamt ansvar för att finna fredliga lösningar på konflikter i deras omedelbara närhet.

| F. | Demokratins försvagade ställning i Ryssland, den ökade statliga kontrollen över medierna, det allt svårare klimat inom vilket icke-statliga organisationer verkar, den ökade politiska kontrollen över rättsväsendet, de försvårade verksamhetsmöjligheterna för den politiska oppositionen och andra åtgärder som i ansenlig mån har stärkt Kremls makt väcker fortsättningsvis oro, och oron ökar allt mer. |
| --- | --- |

F.

Demokratins försvagade ställning i Ryssland, den ökade statliga kontrollen över medierna, det allt svårare klimat inom vilket icke-statliga organisationer verkar, den ökade politiska kontrollen över rättsväsendet, de försvårade verksamhetsmöjligheterna för den politiska oppositionen och andra åtgärder som i ansenlig mån har stärkt Kremls makt väcker fortsättningsvis oro, och oron ökar allt mer.

| G. | Samarbetet bör intensifieras för att stärka demokratin, säkerheten och stabiliteten i det gemensamma grannskapet, framför allt genom gemensamma åtgärder för att inrätta demokrati och skapa respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna i Vitryssland. |
| --- | --- |

G.

Samarbetet bör intensifieras för att stärka demokratin, säkerheten och stabiliteten i det gemensamma grannskapet, framför allt genom gemensamma åtgärder för att inrätta demokrati och skapa respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna i Vitryssland.

| H. | Sedan maj 2006 innehar Ryssland det roterande ordförandeskapet i Europarådets ministerutskott. Rysslands högsta prioritet under ordförandeskapet presenterades av Rysslands utrikesminister Sergei Lavrov som ”Stärkande av nationella mekanismer för skydd av mänskliga rättigheter, utveckling av utbildningen i anslutning till frågor kring mänskliga rättigheter samt nationella minoriteters rättigheter”. |
| --- | --- |

H.

Sedan maj 2006 innehar Ryssland det roterande ordförandeskapet i Europarådets ministerutskott. Rysslands högsta prioritet under ordförandeskapet presenterades av Rysslands utrikesminister Sergei Lavrov som ”Stärkande av nationella mekanismer för skydd av mänskliga rättigheter, utveckling av utbildningen i anslutning till frågor kring mänskliga rättigheter samt nationella minoriteters rättigheter”.

| 1. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka och förbättra partnerskapet mellan EU och Ryssland på grundval av ömsesidighet och gemensamma intressen då de fyra samarbetsområdena utvecklas. Europaparlamentet anser emellertid att det nuvarande partnerskapet med Ryssland snarare är pragmatiskt än strategiskt eftersom det i första rummet återspeglar gemensamma ekonomiska intressen utan att bidra till några som helst större resultat rörande de mänskliga rättigheterna eller rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka och förbättra partnerskapet mellan EU och Ryssland på grundval av ömsesidighet och gemensamma intressen då de fyra samarbetsområdena utvecklas. Europaparlamentet anser emellertid att det nuvarande partnerskapet med Ryssland snarare är pragmatiskt än strategiskt eftersom det i första rummet återspeglar gemensamma ekonomiska intressen utan att bidra till några som helst större resultat rörande de mänskliga rättigheterna eller rättsstatsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det pågående arbetet med det gemensamma ekonomiska området som har som övergripande mål att sänka hindren för handel och investeringar och främja reformer och konkurrenskraft på grundval av principerna om icke-diskriminering, insyn och god förvaltning. Parlamentet beklagar ändå bristerna på betydande framsteg vid det praktiska genomförandet av färdplanerna för de andra tre samarbetsområdena. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det pågående arbetet med det gemensamma ekonomiska området som har som övergripande mål att sänka hindren för handel och investeringar och främja reformer och konkurrenskraft på grundval av principerna om icke-diskriminering, insyn och god förvaltning. Parlamentet beklagar ändå bristerna på betydande framsteg vid det praktiska genomförandet av färdplanerna för de andra tre samarbetsområdena.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öppet och i god tid ge en fullständig redogörelse för sin politik beträffande Rysslands anslutning till WTO innefattande samtliga områden och sektorer som man förhandlat om. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öppet och i god tid ge en fullständig redogörelse för sin politik beträffande Rysslands anslutning till WTO innefattande samtliga områden och sektorer som man förhandlat om.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka ryska myndigheters handelsdiskriminering av jordbruksprodukter från EU-medlemsstater, såsom Polen, men också från gemensamma grannländer såsom Moldavien och Georgien. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka ryska myndigheters handelsdiskriminering av jordbruksprodukter från EU-medlemsstater, såsom Polen, men också från gemensamma grannländer såsom Moldavien och Georgien.

| 5. | Europaparlamentet understryker energisamarbetets strategiska betydelse och behovet av att stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland på energiområdet. Parlamentet beklagar därför att toppmötet misslyckades med att nå en överenskommelse på detta område och betonar att principen om ömsesidigt beroende, insyn och ömsesidighet när det gäller tillträde till marknader, infrastruktur och investeringar bör vara grunden för fortsatta förhandlingar i syfte att undvika uppkomsten av oligopol på energimarknaderna och diversifiera EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar därför Ryssland att ratificera energistadgefördraget och att öka samarbetet om energibesparing och förnybara energier. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker energisamarbetets strategiska betydelse och behovet av att stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland på energiområdet. Parlamentet beklagar därför att toppmötet misslyckades med att nå en överenskommelse på detta område och betonar att principen om ömsesidigt beroende, insyn och ömsesidighet när det gäller tillträde till marknader, infrastruktur och investeringar bör vara grunden för fortsatta förhandlingar i syfte att undvika uppkomsten av oligopol på energimarknaderna och diversifiera EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar därför Ryssland att ratificera energistadgefördraget och att öka samarbetet om energibesparing och förnybara energier.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av överenskommelserna om visumlättnader och återtagande i syfte att lätta på visumrestriktionerna vid resor för vissa kategorier av medborgare och underlätta utvisningen av immigranter som kommit illegalt till EU via Ryssland. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av överenskommelserna om visumlättnader och återtagande i syfte att lätta på visumrestriktionerna vid resor för vissa kategorier av medborgare och underlätta utvisningen av immigranter som kommit illegalt till EU via Ryssland.

| 7. | Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att samarbeta med Ryssland som en viktig strategisk partner för att bevara freden, stabiliteten och säkerheten och för att bekämpa internationell terrorism och våldsbenägen extremism samt att behandla ”mjuka” säkerhetsproblem som rör exempelvis miljö- och kärnkraftshot, narkotika, vapen, människohandel och gränsöverskridande organiserad brottslighet inom det europeiska grannskapet i samarbete med Organisationen för samarbete och säkerhet i Europa (OSSE) och andra internationella fora. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att samarbeta med Ryssland som en viktig strategisk partner för att bevara freden, stabiliteten och säkerheten och för att bekämpa internationell terrorism och våldsbenägen extremism samt att behandla ”mjuka” säkerhetsproblem som rör exempelvis miljö- och kärnkraftshot, narkotika, vapen, människohandel och gränsöverskridande organiserad brottslighet inom det europeiska grannskapet i samarbete med Organisationen för samarbete och säkerhet i Europa (OSSE) och andra internationella fora.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om villkoren för kommissionens program omfattande 20 000 000 EUR för bistånd till socioekonomisk återhämtning i Norra Kaukasien som ytterligare ett tecken på EU:s och Rysslands vilja att samarbeta inom detta område. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om villkoren för kommissionens program omfattande 20 000 000 EUR för bistånd till socioekonomisk återhämtning i Norra Kaukasien som ytterligare ett tecken på EU:s och Rysslands vilja att samarbeta inom detta område.

| 9. | Europaparlamentet stöder båda parternas arbete för att intensifiera det praktiska samarbetet inom krisförvaltningen och understryker behovet av samarbete också för att stärka multilaterala icke-spridningsmekanismer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder båda parternas arbete för att intensifiera det praktiska samarbetet inom krisförvaltningen och understryker behovet av samarbete också för att stärka multilaterala icke-spridningsmekanismer.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar det kommande finska ordförandeskapets förslag om att prioritera den nordliga dimensionen i det kommande programmet för ordförandeskapet i rådet. Parlamentet betonar att detta skulle kunna utgöra ett viktigt verktyg för att stärka partnerskapet mellan EU och Ryssland, för vilket konkreta förslag och projekt bör utarbetas med tillhörande finansieringsplan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar det kommande finska ordförandeskapets förslag om att prioritera den nordliga dimensionen i det kommande programmet för ordförandeskapet i rådet. Parlamentet betonar att detta skulle kunna utgöra ett viktigt verktyg för att stärka partnerskapet mellan EU och Ryssland, för vilket konkreta förslag och projekt bör utarbetas med tillhörande finansieringsplan.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att inga framsteg gjorts för att lösa konflikterna i Transnistrien och Södra Kaukasien inom samarbetsområdet för yttre säkerhet. Inga förbättringar har skett i Tjetjenien, och Ryssland har inte visat någon vilja att samarbeta med Vitryssland för att inleda en genuin demokratiseringsprocess i landet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att inga framsteg gjorts för att lösa konflikterna i Transnistrien och Södra Kaukasien inom samarbetsområdet för yttre säkerhet. Inga förbättringar har skett i Tjetjenien, och Ryssland har inte visat någon vilja att samarbeta med Vitryssland för att inleda en genuin demokratiseringsprocess i landet.

Människorättsdialogen

| 12. | Europaparlamentet erkänner vikten av de olika dialogerna för att samarbetet och partnerskapet mellan EU och Ryssland skall fungera bättre och framhäver särskilt behovet av en effektiv människorättsdialog. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner vikten av de olika dialogerna för att samarbetet och partnerskapet mellan EU och Ryssland skall fungera bättre och framhäver särskilt behovet av en effektiv människorättsdialog.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar även den ryska regeringen att i detta sammanhang medverka till att människorättsdialogen mellan EU och Ryssland intensifieras och se till att denna ges en avgörande roll i partnerskapet mellan EU och Ryssland samt tillåta att inhemska och internationella människorättsorganisationer och andra icke-statliga organisationer får verka fritt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar även den ryska regeringen att i detta sammanhang medverka till att människorättsdialogen mellan EU och Ryssland intensifieras och se till att denna ges en avgörande roll i partnerskapet mellan EU och Ryssland samt tillåta att inhemska och internationella människorättsorganisationer och andra icke-statliga organisationer får verka fritt.

| 14. | Europaparlamentet noterar det österrikiska ordförandeskapets förklaring om resultaten av dialogen mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, vilken ägde rum i mars 2006. Parlamentet välkomnar i detta avseende det österrikiska ordförandeskapets beslut att tillsätta utredningar om fall av försvinnanden och tortyr i Tjetjenien. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar det österrikiska ordförandeskapets förklaring om resultaten av dialogen mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, vilken ägde rum i mars 2006. Parlamentet välkomnar i detta avseende det österrikiska ordförandeskapets beslut att tillsätta utredningar om fall av försvinnanden och tortyr i Tjetjenien.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att som medlem av Europarådet förbättra villkoren för fångar och att hitta en lösning på advokaters svårigheter att få besöka vissa av fångarna. Europaparlamentet påpekar att fångar enligt den ryska strafflagen skall sitta fängslade nära sin hemort eller nära den plats där rättegången ägt rum, såsom skedde med fångarna Mikhail Khodorkovsky och Platon Lebedev. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att som medlem av Europarådet förbättra villkoren för fångar och att hitta en lösning på advokaters svårigheter att få besöka vissa av fångarna. Europaparlamentet påpekar att fångar enligt den ryska strafflagen skall sitta fängslade nära sin hemort eller nära den plats där rättegången ägt rum, såsom skedde med fångarna Mikhail Khodorkovsky och Platon Lebedev.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar parterna att förstärka människorättsdialogen i det nya avtalet till ett välstrukturerat instrument med mer insyn som är inriktat på en gemensam människorättspolitik efter det att partnerskaps- och samarbetsavtalet gått ut. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar parterna att förstärka människorättsdialogen i det nya avtalet till ett välstrukturerat instrument med mer insyn som är inriktat på en gemensam människorättspolitik efter det att partnerskaps- och samarbetsavtalet gått ut.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att den nuvarande versionen av partnerskaps- och samarbetsavtalet som går ut 2007 och som också är inriktat på mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter kommer att tjäna som grund för det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes vid toppmötet om att det nuvarande avtalet skall gälla tills det nya avtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att den nuvarande versionen av partnerskaps- och samarbetsavtalet som går ut 2007 och som också är inriktat på mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter kommer att tjäna som grund för det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes vid toppmötet om att det nuvarande avtalet skall gälla tills det nya avtalet träder i kraft.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar den ryska regeringen att i egenskap av ordförande för G8-gruppen och ordförande för Europarådets ministerutskott ta sitt ansvar för att åstadkomma konkreta resultat för att ytterligare utveckla öppna och tillförlitliga ekonomiska förbindelser och uppnå stabilitet, säkerhet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar den ryska regeringen att i egenskap av ordförande för G8-gruppen och ordförande för Europarådets ministerutskott ta sitt ansvar för att åstadkomma konkreta resultat för att ytterligare utveckla öppna och tillförlitliga ekonomiska förbindelser och uppnå stabilitet, säkerhet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.

*

- *

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Rysslands president samt regering, OSSE och Europarådet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Rysslands president samt regering, OSSE och Europarådet.

---

(1)  EGT L 327, 28.11.1997, s. 1.

(2)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 182.

(3)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 224.

P6_TA(2006)0271

Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2)

Europaparlamentets resolution om förslaget till genomförandeåtgärder för marknader för finansiella instrument

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till kommissionens direktiv och förslaget till kommissionens förordning av den 6 februari 2006 om genomförandet av direktiv 2004/39/EG (1) (förslaget till genomförandedirektiv och förslaget till genomförandeförordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till kommissionens direktiv och förslaget till kommissionens förordning av den 6 februari 2006 om genomförandet av direktiv 2004/39/EG (1) (förslaget till genomförandedirektiv och förslaget till genomförandeförordning),

| — | med beaktande av de informella förslagen av de ovan nämnda genomförandebestämmelserna som har skickats till Europaparlamentet efter 6 februari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de informella förslagen av de ovan nämnda genomförandebestämmelserna som har skickats till Europaparlamentet efter 6 februari 2006,

| — | med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska kommissionens ordförande, Romani Prodi, till Europaparlamentet den 5 februari 2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska kommissionens ordförande, Romani Prodi, till Europaparlamentet den 5 februari 2002 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (4),

| — | med beaktande av artikel 64 i direktiv 2004/39/EG, den artikel som innehåller en förfalloklausul, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 64 i direktiv 2004/39/EG, den artikel som innehåller en förfalloklausul,

| — | med beaktande av de förslag till ändring av genomförandeåtgärder som antogs av utskottet för ekonomi och valutafrågor den 30 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förslag till ändring av genomförandeåtgärder som antogs av utskottet för ekonomi och valutafrågor den 30 maj 2006,

| — | med beaktande av kommissionens svar beträffande dessa förslag till ändringar som vidarebefordrades till parlamentet genom en skrivelse av den 9 juni 2006 och riktades till föredraganden och ordföranden för det ansvariga utskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens svar beträffande dessa förslag till ändringar som vidarebefordrades till parlamentet genom en skrivelse av den 9 juni 2006 och riktades till föredraganden och ordföranden för det ansvariga utskottet,

| — | med beaktande av resultatet av Europeiska värdepapperskommitténs möte den 8-9 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av Europeiska värdepapperskommitténs möte den 8-9 juni 2006,

| — | med beaktande av rådets (ekonomiska och finansiella frågor) slutsatser av den 5 maj 2006 där vikten av övervakning, samordning och konvergens inom EU betonades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (ekonomiska och finansiella frågor) slutsatser av den 5 maj 2006 där vikten av övervakning, samordning och konvergens inom EU betonades,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den rättsliga grunden för direktiv 2004/39/EG, artikel 47 i fördraget, ger inte uttryckligen utrymme för genomförandebestämmelser. Parlamentet strävar efter att åstadkomma bättre lagstiftning och skapa lika villkor för finansmarknaderna och stöder därför på det stora hela införandet av genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

A.

Den rättsliga grunden för direktiv 2004/39/EG, artikel 47 i fördraget, ger inte uttryckligen utrymme för genomförandebestämmelser. Parlamentet strävar efter att åstadkomma bättre lagstiftning och skapa lika villkor för finansmarknaderna och stöder därför på det stora hela införandet av genomförandebestämmelser.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verkligen hålla sig inom ramen för sina befogenheter enligt direktiv 2004/39/EG och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i fördraget för att garantera rättslig säkerhet för aktörerna på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verkligen hålla sig inom ramen för sina befogenheter enligt direktiv 2004/39/EG och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i fördraget för att garantera rättslig säkerhet för aktörerna på finansmarknaderna.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att förslaget till genomförandeåtgärderna är en fungerande lösning för att uppnå målen och skapa bättre villkor för verksamheten i värdepappersföretagen och på andra handelsplatser samt effektiva, öppna och säkra finansmarknader i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att förslaget till genomförandeåtgärderna är en fungerande lösning för att uppnå målen och skapa bättre villkor för verksamheten i värdepappersföretagen och på andra handelsplatser samt effektiva, öppna och säkra finansmarknader i Europeiska unionen.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det arbete som parlamentet har utfört sedan genomförandeåtgärderna offentliggjordes har stimulerats av behovet att respektera den lagstiftning som syftar till att åstadkomma en balans mellan konkurrens och öppenhet för finansmarknader, aktörer (aktieägare, emittenter och användare), tillsynsmyndigheter och demokratiskt valda representanter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det arbete som parlamentet har utfört sedan genomförandeåtgärderna offentliggjordes har stimulerats av behovet att respektera den lagstiftning som syftar till att åstadkomma en balans mellan konkurrens och öppenhet för finansmarknader, aktörer (aktieägare, emittenter och användare), tillsynsmyndigheter och demokratiskt valda representanter.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den vilja som kommissionens har visat i sitt arbete med parlamentet för att åstadkomma ett så bra resultat som möjligt för alla berörda parter. Parlamentet påminner om att kommissionen måste involvera och informera parlamentet så snart som utskottet har börjat sitt arbete. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den vilja som kommissionens har visat i sitt arbete med parlamentet för att åstadkomma ett så bra resultat som möjligt för alla berörda parter. Parlamentet påminner om att kommissionen måste involvera och informera parlamentet så snart som utskottet har börjat sitt arbete.

| 5. | Parlamentet noterar att förfarandet avseende genomförandeåtgärderna nästan aldrig har genomförts tidigare och det skiljer sig från hur gemenskapslagstiftning brukar utarbetas. Parlamentet framhåller därför behovet av att nå ett resultat som alla berörda institutioner är nöjda med så att de interinstitutionella relationerna kan utvecklas i positiv riktning. |
| --- | --- |

5.

Parlamentet noterar att förfarandet avseende genomförandeåtgärderna nästan aldrig har genomförts tidigare och det skiljer sig från hur gemenskapslagstiftning brukar utarbetas. Parlamentet framhåller därför behovet av att nå ett resultat som alla berörda institutioner är nöjda med så att de interinstitutionella relationerna kan utvecklas i positiv riktning.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionsledamoten för den inre marknaden och tjänster, Charlie McCreevy, i en skrivelse av den 23 mars 2006 till ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor förklarar att bakgrundsdokumentet för genomförandeåtgärderna bara är ett vanligt arbetsdokument som tagits fram av kommissionen i diskussionssyfte. Det innehåller inte på något vis formella ändringar till förslaget till åtgärder. Parlamentet anser därför att bakgrundsdokumentet inte kan lägga till nya villkor som går utöver dem i förslag till genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionsledamoten för den inre marknaden och tjänster, Charlie McCreevy, i en skrivelse av den 23 mars 2006 till ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor förklarar att bakgrundsdokumentet för genomförandeåtgärderna bara är ett vanligt arbetsdokument som tagits fram av kommissionen i diskussionssyfte. Det innehåller inte på något vis formella ändringar till förslaget till åtgärder. Parlamentet anser därför att bakgrundsdokumentet inte kan lägga till nya villkor som går utöver dem i förslag till genomförandeåtgärder.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att, trots den allmänna samarbetsviljan mellan EU-institutionerna, finns det strukturella brister när det gäller sättet att delegera lagstiftningsbefogenheter till kommissionen, vilket kan äventyra resultatet av viktiga rättsakter, såsom genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att, trots den allmänna samarbetsviljan mellan EU-institutionerna, finns det strukturella brister när det gäller sättet att delegera lagstiftningsbefogenheter till kommissionen, vilket kan äventyra resultatet av viktiga rättsakter, såsom genomförandeåtgärderna.

| 8. | Europaparlamentet betonar sin vilja att fortsätta få de interinstitutionella relationerna att fungera bättre på alla politikområden, och särskilt inom Lamfalussy-förfarandet, för att åstadkomma en långsiktig lösning där alla parter är nöjda och där parlamentet är jämställt med rådet när det gäller att återkalla delegering av lagstiftningsbefogenheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar sin vilja att fortsätta få de interinstitutionella relationerna att fungera bättre på alla politikområden, och särskilt inom Lamfalussy-förfarandet, för att åstadkomma en långsiktig lösning där alla parter är nöjda och där parlamentet är jämställt med rådet när det gäller att återkalla delegering av lagstiftningsbefogenheter.

| 9. | Europaparlamentet anser att genomförandet av antagandet av direktiv 2004/39/EG genom medbeslutandeförfarandet ger parlamentet en viktig roll när det gäller att fastställa vad genomförandeåtgärderna skall och inte skall bestå av. Parlamentet anser att rådets beslut 1999/468/EG inte bara ger parlamentet mandat att förkasta förslag till genomförandeåtgärder som går utanför behörighetsområdet, men också att ändra den i linje med den underliggande medbeslutanderätten och den interinstitutionella andan som måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att genomförandet av antagandet av direktiv 2004/39/EG genom medbeslutandeförfarandet ger parlamentet en viktig roll när det gäller att fastställa vad genomförandeåtgärderna skall och inte skall bestå av. Parlamentet anser att rådets beslut 1999/468/EG inte bara ger parlamentet mandat att förkasta förslag till genomförandeåtgärder som går utanför behörighetsområdet, men också att ändra den i linje med den underliggande medbeslutanderätten och den interinstitutionella andan som måste respekteras fullt ut.

| 10. | Europaparlamentet noterar vikten av att befästa Europeiska värdepapperstillsynskommitténs roll vid koordineringen av nationella myndigheters verksamhet och vid främjandet av en enhetlig tillsyn och som oumbärlig rådgivare på europeisk nivå i frågor som ligger inom dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar vikten av att befästa Europeiska värdepapperstillsynskommitténs roll vid koordineringen av nationella myndigheters verksamhet och vid främjandet av en enhetlig tillsyn och som oumbärlig rådgivare på europeisk nivå i frågor som ligger inom dess behörighetsområde.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att samordnande verksamhet mellan nationella tillsynsmyndigheter därför generellt skall diskuteras inom Europeiska värdepapperstillsynskommittén. Parlamentet noterar att detta framför allt berör följande punkter:






  — | Utformningen och upprättandet av system för utbyte av transaktionsinformation mellan nationella behöriga myndigheter enligt direktiv 2004/39/EG i enlighet med artikel 13.1 i förslaget till genomförandeförordning. |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att samordnande verksamhet mellan nationella tillsynsmyndigheter därför generellt skall diskuteras inom Europeiska värdepapperstillsynskommittén. Parlamentet noterar att detta framför allt berör följande punkter:

—

Utformningen och upprättandet av system för utbyte av transaktionsinformation mellan nationella behöriga myndigheter enligt direktiv 2004/39/EG i enlighet med artikel 13.1 i förslaget till genomförandeförordning.

| — | Fastställandet av och diskussionen mellan nationella behöriga myndigheter om den likviditetsmässigt mest relevanta marknaden eller alternativ till denna i enlighet med artiklarna 8 och 9 i förslaget till genomförandeförordning samt lösningen av potentiella konflikter i frågor behöriga myndigheter emellan. |
| --- | --- |

—

Fastställandet av och diskussionen mellan nationella behöriga myndigheter om den likviditetsmässigt mest relevanta marknaden eller alternativ till denna i enlighet med artiklarna 8 och 9 i förslaget till genomförandeförordning samt lösningen av potentiella konflikter i frågor behöriga myndigheter emellan.

| 12. | Europaparlamentet understryker att Europeiska värdepapperstillsynskommittén för tillfället saknar operativa resurser för att effektivt fylla sin funktion. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att Europeiska värdepapperstillsynskommittén för tillfället saknar operativa resurser för att effektivt fylla sin funktion.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse Europeiska värdepapperstillsynskommittén med de resurser som behövs för att den skall kunna verkställa direktiv 2004/39/EG och dess genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse Europeiska värdepapperstillsynskommittén med de resurser som behövs för att den skall kunna verkställa direktiv 2004/39/EG och dess genomförandeåtgärder.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den Europeiska värdepapperstillsynskommitténs demokratiska ansvar, särskilt gentemot Europaparlamentet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den Europeiska värdepapperstillsynskommitténs demokratiska ansvar, särskilt gentemot Europaparlamentet.

| 15. | Europaparlamentet anser att genomförandeåtgärderna, så som de nu är utformade, utgör den bästa lösningen för alla berörda parter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att genomförandeåtgärderna, så som de nu är utformade, utgör den bästa lösningen för alla berörda parter.

| 16. | Europaparlamentet godkänner genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet godkänner genomförandeåtgärderna.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska värdepapperstillsynskommittén. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska värdepapperstillsynskommittén.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1), senast ändrat genom direktiv 2006/31/EG (EUT L 114, 27.4.2006, s. 60).

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  SPEECH/02/44.

(4)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115.

P6_TA(2006)0272

Strategi för hållbar utveckling

Europaparlamentets resolution om den reviderade strategin för en hållbar utveckling

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av strategin för en hållbar utveckling som Europeiska rådet antog i Göteborg den 15-16 juni 2001 och handlingsplanen från Johannesburgkonferensen som toppmötet om hållbar utveckling antog 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för en hållbar utveckling som Europeiska rådet antog i Göteborg den 15-16 juni 2001 och handlingsplanen från Johannesburgkonferensen som toppmötet om hållbar utveckling antog 2002,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om översyn av strategin för en hållbar utveckling - Handlingsram (KOM(2005)0658). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om översyn av strategin för en hållbar utveckling - Handlingsram (KOM(2005)0658).

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte av den 16 och 17 juni 2005 och sina egna tidigare resolutioner angående denna fråga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte av den 16 och 17 juni 2005 och sina egna tidigare resolutioner angående denna fråga,

| — | med beaktande av de muntliga frågorna till kommissionen och rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de muntliga frågorna till kommissionen och rådet,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ohållbara trender förekommer på många områden, bland annat markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

A.

Ohållbara trender förekommer på många områden, bland annat markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden.

| B. | De tre viktiga huvudsakliga målen, som är nära knutna till varandra, är miljöskydd, social rättvisa och sammanhållning samt ekonomiskt välstånd. Man bör se till att dessa tre inslag i den hållbara utvecklingen integreras och tillämpas väl inom EU och globalt. |
| --- | --- |

B.

De tre viktiga huvudsakliga målen, som är nära knutna till varandra, är miljöskydd, social rättvisa och sammanhållning samt ekonomiskt välstånd. Man bör se till att dessa tre inslag i den hållbara utvecklingen integreras och tillämpas väl inom EU och globalt.

| C. | De politiska riktlinjerna måste stödja en hållbar utveckling, särskilt riktlinjerna för livskvalitet och solidaritet inom och mellan generationerna. |
| --- | --- |

C.

De politiska riktlinjerna måste stödja en hållbar utveckling, särskilt riktlinjerna för livskvalitet och solidaritet inom och mellan generationerna.

| D. | En attitydförändring behövs som gör att vi strävar efter ett samhälle som grundar sig på principerna för hållbar utveckling. Det krävs långsiktiga politiska riktlinjer som frikopplar ekonomisk tillväxt från användningen av naturresurser. |
| --- | --- |

D.

En attitydförändring behövs som gör att vi strävar efter ett samhälle som grundar sig på principerna för hållbar utveckling. Det krävs långsiktiga politiska riktlinjer som frikopplar ekonomisk tillväxt från användningen av naturresurser.

| E. | En betydande del av Europas befolkning lider fortfarande av allvarliga ekonomiska och sociala problem, såsom fattigdom, arbetslöshet och socialt utanförskap. De som är mest socialt marginaliserade har också de sämsta förutsättningarna när det gäller deras sociala miljö, inklusive dåliga bostadsförhållanden och dålig hälsa. Det har skett dramatiska demografiska förändringar inom EU och i de minst utvecklade länderna, även om utvecklingen där går i motsatt riktning jämfört med EU. |
| --- | --- |

E.

En betydande del av Europas befolkning lider fortfarande av allvarliga ekonomiska och sociala problem, såsom fattigdom, arbetslöshet och socialt utanförskap. De som är mest socialt marginaliserade har också de sämsta förutsättningarna när det gäller deras sociala miljö, inklusive dåliga bostadsförhållanden och dålig hälsa. Det har skett dramatiska demografiska förändringar inom EU och i de minst utvecklade länderna, även om utvecklingen där går i motsatt riktning jämfört med EU.

Allmän utvärdering

Brist på ambitioner

| 1. | Europaparlamentet är besviket över att det inte skett några framsteg i utvecklingen och uppföljningen av den strategi för hållbar utveckling som antogs i Göteborg 2001. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är besviket över att det inte skett några framsteg i utvecklingen och uppföljningen av den strategi för hållbar utveckling som antogs i Göteborg 2001.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionens handlingsram för översynen av strategin för en hållbar utveckling är alltför försiktig och svag. I sin nuvarande form kommer den inte att lyckas med att få allmänheten och politikerna att stödja de viktiga uppgifter som ligger framför oss. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att kommissionens handlingsram för översynen av strategin för en hållbar utveckling är alltför försiktig och svag. I sin nuvarande form kommer den inte att lyckas med att få allmänheten och politikerna att stödja de viktiga uppgifter som ligger framför oss.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar dock det värdefulla arbete som det österrikiska ordförandeskapet gjort då det försökt införa strategin för en hållbar utveckling, förbättrat kommissionens förslag, samlat nuvarande mål och indikatorer inom en enda och mer sammanhängande ram samt försökt lägga fram några nya koncept. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar dock det värdefulla arbete som det österrikiska ordförandeskapet gjort då det försökt införa strategin för en hållbar utveckling, förbättrat kommissionens förslag, samlat nuvarande mål och indikatorer inom en enda och mer sammanhängande ram samt försökt lägga fram några nya koncept.

Kopplingen till Lissabonstrategin

| 4. | Europaparlamentet anser att det inte lönar sig att anta övergripande strategier såsom de som antogs i Cardiff, Lissabon och Göteborg om de inte åtföljs av en sammanhängande och enhetlig överordnad process. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det inte lönar sig att anta övergripande strategier såsom de som antogs i Cardiff, Lissabon och Göteborg om de inte åtföljs av en sammanhängande och enhetlig överordnad process.

| 5. | Europaparlamentet noterar att Lissabonstrategins miljömål bör vara lika viktiga som konkurrenskraftoch skapande av arbetstillfällen, medan den ekonomiska hållbarheten och fattigdomsminskningen i strategin för en hållbar utveckling bör vara lika viktiga som miljömålen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att Lissabonstrategins miljömål bör vara lika viktiga som konkurrenskraftoch skapande av arbetstillfällen, medan den ekonomiska hållbarheten och fattigdomsminskningen i strategin för en hållbar utveckling bör vara lika viktiga som miljömålen.

| 6. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att den nya strategin för en hållbar utveckling och Lissabonstrategin överlappar varandra på många punkter, såsom att de båda har ökad konkurrenskraft, skapande av nya arbetstillfällen av bättre kvalitet, bättre social integrering, miljöskydd och riskförebyggande som mål. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att den nya strategin för en hållbar utveckling och Lissabonstrategin överlappar varandra på många punkter, såsom att de båda har ökad konkurrenskraft, skapande av nya arbetstillfällen av bättre kvalitet, bättre social integrering, miljöskydd och riskförebyggande som mål.

| 7. | Europaparlamentet föreslår att konkreta åtgärder skall vidtas så att de genomförs i rättan tid och samordnas väl, särskilt genom förfaranden för kontroll och översyn som är förenliga med varandra. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet föreslår att konkreta åtgärder skall vidtas så att de genomförs i rättan tid och samordnas väl, särskilt genom förfaranden för kontroll och översyn som är förenliga med varandra.

| 8. | Europaparlamentet föreslår dessutom som en konkret åtgärd för en effektiv samordning av Lissabonstrategin och strategin för en hållbar utveckling att den nödvändiga omvandlingen av energi- och transportsystemen borde användas som en hävstång för ökad tillväxt, sysselsättning och export inom Lissabonstrategin. Denna omvandling måste basera sig på en frikoppling av energikraven från ekonomisk tillväxt och på byte av transportslag till mer miljövänliga, ett nyckelmål i strategin för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår dessutom som en konkret åtgärd för en effektiv samordning av Lissabonstrategin och strategin för en hållbar utveckling att den nödvändiga omvandlingen av energi- och transportsystemen borde användas som en hävstång för ökad tillväxt, sysselsättning och export inom Lissabonstrategin. Denna omvandling måste basera sig på en frikoppling av energikraven från ekonomisk tillväxt och på byte av transportslag till mer miljövänliga, ett nyckelmål i strategin för en hållbar utveckling.

| 9. | Europaparlamentet noterar också det beslut som Europeiska rådets vårmöte 2006 fattade om att årligen se över energipolitiken vid sitt vårmöte. Detta arbete borde också infogas i den vidare ramen för strategin för en hållbar utveckling och Lissabonprocessen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar också det beslut som Europeiska rådets vårmöte 2006 fattade om att årligen se över energipolitiken vid sitt vårmöte. Detta arbete borde också infogas i den vidare ramen för strategin för en hållbar utveckling och Lissabonprocessen.

En förbättrad strategi

Bättre mål: klara mål på medellång och lång sikt

| 10. | Europaparlamentet noterar att fördelen med termen ”hållbar utveckling” är att den har ett verkligt övergripande ekonomiskt, socialt och miljömässigt mål. Parlamentet anser dessutom att termen bör definieras så exakt som möjligt i ljuset av de olika tolkningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att fördelen med termen ”hållbar utveckling” är att den har ett verkligt övergripande ekonomiskt, socialt och miljömässigt mål. Parlamentet anser dessutom att termen bör definieras så exakt som möjligt i ljuset av de olika tolkningsmöjligheterna.

| 11. | Europaparlamentet ställer sig i detta sammanhang bakom de sju viktigaste frågorna som lagts fram för att tas med i en reviderad strategi för hållbar utveckling (klimatförändringar och ren energi, folkhälsa, socialt utanförskap, demografi och migration, förvaltning av naturresurser, hållbara transporter, globala utmaningar när det gäller fattigdom och utveckling). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ställer sig i detta sammanhang bakom de sju viktigaste frågorna som lagts fram för att tas med i en reviderad strategi för hållbar utveckling (klimatförändringar och ren energi, folkhälsa, socialt utanförskap, demografi och migration, förvaltning av naturresurser, hållbara transporter, globala utmaningar när det gäller fattigdom och utveckling).

| 12. | Europaparlamentet begär att kommissionen ser över målen för att garantera högsta möjliga ambitionsnivå och ser till att de är mätbara och specifika så att framstegen kan utvärderas på ett exakt och detaljerat sätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att kommissionen ser över målen för att garantera högsta möjliga ambitionsnivå och ser till att de är mätbara och specifika så att framstegen kan utvärderas på ett exakt och detaljerat sätt.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att beakta folkhälsofrågor och skydda den biologiska mångfalden i ljuset av det ambitiösa målet att vända trenden med förlorade naturresurser i Europa och i världen fram till 2010 och föreslår att dessa punkter skall läggas till som en ny viktig fråga i strategin för en hållbar utveckling eller att den åtminstone skall ges särskild uppmärksamhet i de särskilda avsnitten om hälsa och förvaltning om naturresurser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av att beakta folkhälsofrågor och skydda den biologiska mångfalden i ljuset av det ambitiösa målet att vända trenden med förlorade naturresurser i Europa och i världen fram till 2010 och föreslår att dessa punkter skall läggas till som en ny viktig fråga i strategin för en hållbar utveckling eller att den åtminstone skall ges särskild uppmärksamhet i de särskilda avsnitten om hälsa och förvaltning om naturresurser.

| 14. | Europaparlamentet betonar jämställdhetens betydelse inom den hållbara utvecklingen. Parlamentet understryker att de gemensamma målen för Lissabonstrategin och strategin för hållbar utveckling inte kan nås utan att den nuvarande ojämställdheten diskuteras och såväl kvinnors som mäns resurser utnyttjas bättre. Parlamentet understryker därför att den sociala integreringen måste ses i ett bredare perspektiv, där jämställdhetsfrågor också tas med. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar jämställdhetens betydelse inom den hållbara utvecklingen. Parlamentet understryker att de gemensamma målen för Lissabonstrategin och strategin för hållbar utveckling inte kan nås utan att den nuvarande ojämställdheten diskuteras och såväl kvinnors som mäns resurser utnyttjas bättre. Parlamentet understryker därför att den sociala integreringen måste ses i ett bredare perspektiv, där jämställdhetsfrågor också tas med.

| 15. | Europaparlamentet anser därför att vissa mål på medellång och lång sikt skall bekräftas på nytt eller införas, grunda sig på försiktighetsprincipen, vara ambitiösa och realistiska till sin natur och skall därefter tillämpas och övervakas noggrant och systematiskt. Parlamentet anser att de särskilt bör gå in på aktuella negativa trender inom markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden. I målen bör man också försöka främja byte av transportslag, frikopplingen av ekonomisk tillväxt från transport och ett minskat utsläpp av växthusgaser som skulle leda till en uppvärmning på högst + 2°C jämfört med förindustriella nivåer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser därför att vissa mål på medellång och lång sikt skall bekräftas på nytt eller införas, grunda sig på försiktighetsprincipen, vara ambitiösa och realistiska till sin natur och skall därefter tillämpas och övervakas noggrant och systematiskt. Parlamentet anser att de särskilt bör gå in på aktuella negativa trender inom markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden. I målen bör man också försöka främja byte av transportslag, frikopplingen av ekonomisk tillväxt från transport och ett minskat utsläpp av växthusgaser som skulle leda till en uppvärmning på högst + 2°C jämfört med förindustriella nivåer.

| 16. | Europaparlamentet stöder att man föreslår att ny vikt skall läggas vid att försöka mäta hur effektiva resurserna är genom att använda sig av miljörevision. Europaparlamentet föreslår att särskilda ansträngningar skall göras för att närmare övervaka EU:s ekologiska fotspår i världen, analysera inverkan på miljön ur såväl konsumtions- som produktionssynvinkel och sätta som mål att EU:s fotspår systematiskt skall minskas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder att man föreslår att ny vikt skall läggas vid att försöka mäta hur effektiva resurserna är genom att använda sig av miljörevision. Europaparlamentet föreslår att särskilda ansträngningar skall göras för att närmare övervaka EU:s ekologiska fotspår i världen, analysera inverkan på miljön ur såväl konsumtions- som produktionssynvinkel och sätta som mål att EU:s fotspår systematiskt skall minskas.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar dessutom kommissionens förslag om ett europeiskt år för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram mer specifika initiativ och effektiva genomförandeåtgärder för att möjliggöra verkliga framsteg. Parlamentet vill i detta sammanhang med hjälp av ett exempel peka på ett initiativ från kommissionen som syftar till att analysera effekterna av ett åldrande samhälle där man försöker ta fram konkreta lösningar som baserar sig på deltagande av olika beslutsnivåer inom EU och det civila samhället. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar dessutom kommissionens förslag om ett europeiskt år för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram mer specifika initiativ och effektiva genomförandeåtgärder för att möjliggöra verkliga framsteg. Parlamentet vill i detta sammanhang med hjälp av ett exempel peka på ett initiativ från kommissionen som syftar till att analysera effekterna av ett åldrande samhälle där man försöker ta fram konkreta lösningar som baserar sig på deltagande av olika beslutsnivåer inom EU och det civila samhället.

Att förbättra kvaliteten på tillväxten som en förutsättning för strategin för en hållbar utveckling

| 18. | Europaparlamentet anser att den vikt som fästs vid BNP för att mäta framsteg i ett samhälle måste balanseras upp av en lika stor omsorg om tillväxtens kvalitativa aspekter eftersom dessa är en förutsättning för hållbar utveckling. Parlamentet anser därför att man bör komma överens om en rad viktiga indikatorer för hållbarhet som skall läggas fram och diskuteras grundligt vid den årliga översynen av strategin för en hållbar utveckling. Dessa indikatorer bör hänföra sig till grundläggande livskvalitetsaspekter och tillåta kvantitativa och snabba utvärderingar av hälsa (hälsovårdens kvalitet och omfattning, livslängd, barndödlighet etc.), medvetenhet (utbildning och kultur, tillgång till IKT, etc.), integration (deltagande i samhällsbeslut och socialt kapital, etc.) och miljökvalitet (vatten- och luftföroreningar etc.). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den vikt som fästs vid BNP för att mäta framsteg i ett samhälle måste balanseras upp av en lika stor omsorg om tillväxtens kvalitativa aspekter eftersom dessa är en förutsättning för hållbar utveckling. Parlamentet anser därför att man bör komma överens om en rad viktiga indikatorer för hållbarhet som skall läggas fram och diskuteras grundligt vid den årliga översynen av strategin för en hållbar utveckling. Dessa indikatorer bör hänföra sig till grundläggande livskvalitetsaspekter och tillåta kvantitativa och snabba utvärderingar av hälsa (hälsovårdens kvalitet och omfattning, livslängd, barndödlighet etc.), medvetenhet (utbildning och kultur, tillgång till IKT, etc.), integration (deltagande i samhällsbeslut och socialt kapital, etc.) och miljökvalitet (vatten- och luftföroreningar etc.).

| 19. | Europaparlamentet kräver att den europeiska sociala modellen skall utvecklas ytterligare och efterlyser rekommendationer, på basis av denna modell, om att medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att motverka ”ohållbara” trender såsom fattigdom, socialt utanförskap och följderna av ett åldrande samhälle. Parlamentet anser därför att sociala lägesindikatorer bör utvecklas som senare bör tas med i hållbarhetsbedömningen. Parlamentet betonar att Europa behöver en makroekonomisk ram för att stödja hållbar utveckling, öka miljövänlig nationell efterfrågan, sysselsättning och social sammanhållning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att den europeiska sociala modellen skall utvecklas ytterligare och efterlyser rekommendationer, på basis av denna modell, om att medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att motverka ”ohållbara” trender såsom fattigdom, socialt utanförskap och följderna av ett åldrande samhälle. Parlamentet anser därför att sociala lägesindikatorer bör utvecklas som senare bör tas med i hållbarhetsbedömningen. Parlamentet betonar att Europa behöver en makroekonomisk ram för att stödja hållbar utveckling, öka miljövänlig nationell efterfrågan, sysselsättning och social sammanhållning.

| 20. | Europaparlamentet anser att hållbar utveckling snarare skall ses som en ekonomisk möjlighet än som ett tvång och som en sporre till tekniska innovationer och investering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en effektiv koordinering av EU:s tillväxtstrategier, integrera informations- och kommunikationsteknologier och resurseffektiva teknologier för hållbar utveckling och ”intelligent tillväxt” både inom EU och i andra länder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att hållbar utveckling snarare skall ses som en ekonomisk möjlighet än som ett tvång och som en sporre till tekniska innovationer och investering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en effektiv koordinering av EU:s tillväxtstrategier, integrera informations- och kommunikationsteknologier och resurseffektiva teknologier för hållbar utveckling och ”intelligent tillväxt” både inom EU och i andra länder.

| 21. | Europaparlamentet anser att man bör främja ett samhälle byggt på kunskap, medvetenhet och deltagande samt integrering och social kompetens som går utöver Lissabonagendan. Europaparlamentet tror att detta kommer att vara ett samhälle av högre kvalitet och ett samhälle där man med hjälp av större IKT-stöd kan minska efterfrågan på energi och andra naturresurser. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man bör främja ett samhälle byggt på kunskap, medvetenhet och deltagande samt integrering och social kompetens som går utöver Lissabonagendan. Europaparlamentet tror att detta kommer att vara ett samhälle av högre kvalitet och ett samhälle där man med hjälp av större IKT-stöd kan minska efterfrågan på energi och andra naturresurser.

Förbättrad förvaltning av hållbarhet på nationell och internationell nivå samt på EU-nivå

| 22. | Europaparlamentet anser att strategin för en hållbar utveckling kräver systematisk övervakning om den skall kunna genomföras effektivt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att strategin för en hållbar utveckling kräver systematisk övervakning om den skall kunna genomföras effektivt.

| 23. | Europaparlamentet föresätter sig att anordna en vanlig plenumdebatt om målen i strategin för en hållbar utveckling som skulle grunda sig på bidrag från alla berörda utskott i parlamentet så att det kan lämna sina åsikter om framsteg och prioriteter för strategin för en hållbar utveckling i god tid så att dessa skall kunna tas med i Europeiska rådets översyner av strategin. Parlamentet anser dessutom att regelbundna dialoger bör hållas med medlemsstaternas nationella parlament och konstitutionella regioners parlament, på allmän eller bilateral basis, i syfte att undersöka bästa praxis för en hållbar utveckling, samt för att utbyta erfarenheter om genomförandet av strategin för en hållbar utveckling både inom EU och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet föresätter sig att anordna en vanlig plenumdebatt om målen i strategin för en hållbar utveckling som skulle grunda sig på bidrag från alla berörda utskott i parlamentet så att det kan lämna sina åsikter om framsteg och prioriteter för strategin för en hållbar utveckling i god tid så att dessa skall kunna tas med i Europeiska rådets översyner av strategin. Parlamentet anser dessutom att regelbundna dialoger bör hållas med medlemsstaternas nationella parlament och konstitutionella regioners parlament, på allmän eller bilateral basis, i syfte att undersöka bästa praxis för en hållbar utveckling, samt för att utbyta erfarenheter om genomförandet av strategin för en hållbar utveckling både inom EU och i medlemsstaterna.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av nationella strategier för hållbar utveckling i samtliga medlemsstater och behovet av utbyte av bästa praxis mellan dessa. Parlamentet understryker också behovet av att vidta åtgärder i samband med strategin för en hållbar utveckling på regional och lokal nivå, samt när det gäller enskilda medborgare, och öka utbildningen, deltagandet och allmänhetens medvetenhet om hållbara utvecklingsprinciper. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vikten av nationella strategier för hållbar utveckling i samtliga medlemsstater och behovet av utbyte av bästa praxis mellan dessa. Parlamentet understryker också behovet av att vidta åtgärder i samband med strategin för en hållbar utveckling på regional och lokal nivå, samt när det gäller enskilda medborgare, och öka utbildningen, deltagandet och allmänhetens medvetenhet om hållbara utvecklingsprinciper.

| 25. | Europaparlamentet anser att översynen av hållbarheten skall vara en central fråga i alla konsekvensbedömningar av EU:s nya politiska åtgärder och vid efterhandskontroller av hur de politiska åtgärderna genomförts. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att översynen av hållbarheten skall vara en central fråga i alla konsekvensbedömningar av EU:s nya politiska åtgärder och vid efterhandskontroller av hur de politiska åtgärderna genomförts.

| 26. | Europaparlamentet anser att EU-åtgärder bör kompletteras med internationella åtgärder i syfte att uppmuntra främjandet av hållbara utvecklingsprinciper i världen, inte minst i länder som utvecklas snabbt i syfte att främja ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen samtidigt som man sparar på knappa resurser och skyddar miljön i världen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att EU-åtgärder bör kompletteras med internationella åtgärder i syfte att uppmuntra främjandet av hållbara utvecklingsprinciper i världen, inte minst i länder som utvecklas snabbt i syfte att främja ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen samtidigt som man sparar på knappa resurser och skyddar miljön i världen.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser därför en mer systematisk årlig övervakning av de framsteg som görs för att uppfylla målen i handlingsplanen från Johannesburgkonferensen och millenniemålen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterlyser därför en mer systematisk årlig övervakning av de framsteg som görs för att uppfylla målen i handlingsplanen från Johannesburgkonferensen och millenniemålen.

| 28. | Europaparlamentet anser att u-länderna inte behöver upprepa i-ländernas förorenande misstag när de utvecklar sina ekonomier. Europaparlamentet kräver dessutom att hållbarhetsprinciperna skall införlivas i EU:s utvecklingssamarbete och att ändamålsenliga medel skall finnas tillgängliga för att möta de globala utmaningarna och behoven på miljöområdet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att u-länderna inte behöver upprepa i-ländernas förorenande misstag när de utvecklar sina ekonomier. Europaparlamentet kräver dessutom att hållbarhetsprinciperna skall införlivas i EU:s utvecklingssamarbete och att ändamålsenliga medel skall finnas tillgängliga för att möta de globala utmaningarna och behoven på miljöområdet.

Kompletterande åtgärder

| 29. | Europaparlamentet efterlyser kompletterande åtgärder, såsom hållbara skatteåtgärder och allmän upphandling, och ett omedelbart avskaffande av ohållbart statligt stöd, särskilt på energi- och jordbruksområdet. Parlamentet anser att hållbarhet inte kan nås utan att skattebördan flyttas från arbete till resursanvändning och föroreningar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser kompletterande åtgärder, såsom hållbara skatteåtgärder och allmän upphandling, och ett omedelbart avskaffande av ohållbart statligt stöd, särskilt på energi- och jordbruksområdet. Parlamentet anser att hållbarhet inte kan nås utan att skattebördan flyttas från arbete till resursanvändning och föroreningar.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av landsbygdsutvecklingsprogram och konventionella och ekologiska jordbruk som satsar på hållbar utveckling, eftersom endast ekonomiskt och ekologiskt livskraftiga landsbygdsområden kan vända trenden med avfolkning av landsbygden och sålunda bevara grundläggande infrastrukturer. Parlamentet efterlyser särskilda forskningsansträngningar för att undersöka de eventuella effekterna av klimatförändringarna på vattentillgången och markkvaliteten i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av landsbygdsutvecklingsprogram och konventionella och ekologiska jordbruk som satsar på hållbar utveckling, eftersom endast ekonomiskt och ekologiskt livskraftiga landsbygdsområden kan vända trenden med avfolkning av landsbygden och sålunda bevara grundläggande infrastrukturer. Parlamentet efterlyser särskilda forskningsansträngningar för att undersöka de eventuella effekterna av klimatförändringarna på vattentillgången och markkvaliteten i Medelhavsområdet.

| 31. | Europaparlamentet fäster vikt vid den viktiga roll som vetenskap och innovation spelar för att möta många uppmaningar i strategin för en hållbar utveckling, inbegripet konkurrenskraft. Parlamentet beklagar att statsstödet till energiforskning inom EU och dess medlemsstater minskats kraftigt nyligen och kräver en betydande ökning, till stöd för förnybara energier och energieffektivitet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet fäster vikt vid den viktiga roll som vetenskap och innovation spelar för att möta många uppmaningar i strategin för en hållbar utveckling, inbegripet konkurrenskraft. Parlamentet beklagar att statsstödet till energiforskning inom EU och dess medlemsstater minskats kraftigt nyligen och kräver en betydande ökning, till stöd för förnybara energier och energieffektivitet.

| 32. | Europaparlamentet anser att klimatsäkerhet och behovet av att bryta beroendet av fossilt bränsle skall ges högsta prioritet inom EU:s politik, något som inte enbart kräver ambitiösa åtgärder på hemmaplan för att minska växthusgaserna utan också betydande ekonomiskt stöd för tekniskt samarbete med u-länderna för att uppmuntra till investeringar i energieffektivitet och koldioxidsnål teknik. Parlamentet betonar energibesparingens betydelse som den enskilda mest betydande energiresursen i Europa som inte har några negativa miljöeffekter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att klimatsäkerhet och behovet av att bryta beroendet av fossilt bränsle skall ges högsta prioritet inom EU:s politik, något som inte enbart kräver ambitiösa åtgärder på hemmaplan för att minska växthusgaserna utan också betydande ekonomiskt stöd för tekniskt samarbete med u-länderna för att uppmuntra till investeringar i energieffektivitet och koldioxidsnål teknik. Parlamentet betonar energibesparingens betydelse som den enskilda mest betydande energiresursen i Europa som inte har några negativa miljöeffekter.

| 33. | Europaparlamentet anser att målen i strategin för en hållbar utveckling måste återspeglas i hur EU-budgeten för 2007-2013 används och bidra till hur tidsplanen för den fulla översynen av EU:s budget 2008-2009 fastställs. Europaparlamentet välkomnar därför att det i förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492) uttryckligen sägs att målen för fonderna skall nås med respekt för en hållbar utveckling. Parlamentet beklagar samtidigt att öronmärkningen av det stöd som samfinansieras av fonderna inte motsvarar stödet i strategin för en hållbar utveckling och anser att denna punkt bör ses över. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att målen i strategin för en hållbar utveckling måste återspeglas i hur EU-budgeten för 2007-2013 används och bidra till hur tidsplanen för den fulla översynen av EU:s budget 2008-2009 fastställs. Europaparlamentet välkomnar därför att det i förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492) uttryckligen sägs att målen för fonderna skall nås med respekt för en hållbar utveckling. Parlamentet beklagar samtidigt att öronmärkningen av det stöd som samfinansieras av fonderna inte motsvarar stödet i strategin för en hållbar utveckling och anser att denna punkt bör ses över.

| 34. | Europaparlamentet insisterar slutligen på att åtgärder för att stödja hållbara utvecklingsmål inte enbart skall bedömas i ljuset av deras kortsiktiga kostnader utan också i ljuset av deras långsiktiga fördelar. Kostnaderna för att man inte gör något bör också beaktas till fullo. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet insisterar slutligen på att åtgärder för att stödja hållbara utvecklingsmål inte enbart skall bedömas i ljuset av deras kortsiktiga kostnader utan också i ljuset av deras långsiktiga fördelar. Kostnaderna för att man inte gör något bör också beaktas till fullo.

*

- *

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

P6_TA(2006)0273

Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa

Europaparlamentets resolution om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de internationella människorättsinstrument som förbjuder diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, särskilt den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ECHR), som båda har undertecknats av samtliga EU-medlemsstater och av ett stort antal tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella människorättsinstrument som förbjuder diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, särskilt den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ECHR), som båda har undertecknats av samtliga EU-medlemsstater och av ett stort antal tredjeländer,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6, 7 och 29 i EU-fördraget och artikel 13 i EG-fördraget, som ålägger EU och dess medlemsstater att försvara de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och utarbeta europeiska instrument för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6, 7 och 29 i EU-fördraget och artikel 13 i EG-fördraget, som ålägger EU och dess medlemsstater att försvara de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och utarbeta europeiska instrument för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och diskriminering,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 i denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens verksamhet i kampen mot rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi, i synnerhet direktiven mot diskriminering, det vill säga direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) och direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandlingi arbetslivet (2), samt förslaget till ramdirektiv om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens verksamhet i kampen mot rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi, i synnerhet direktiven mot diskriminering, det vill säga direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) och direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandlingi arbetslivet (2), samt förslaget till ramdirektiv om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi, skydd av minoriteter, icke-diskrimineringsinsatser och situationen för romerna i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi, skydd av minoriteter, icke-diskrimineringsinsatser och situationen för romerna i EU,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi fientlighet mot zigenare grundar sig på irrationella orsaker och är ibland kopplade till social marginalisering, utslagning och arbetslöshet samt till en vägran att betrakta mångfalden i våra samhällen som en tillgång. |
| --- | --- |

A.

Rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi fientlighet mot zigenare grundar sig på irrationella orsaker och är ibland kopplade till social marginalisering, utslagning och arbetslöshet samt till en vägran att betrakta mångfalden i våra samhällen som en tillgång.

| B. | Många medlemsstater har drabbats av våldsamheter och/eller mord orsakade av rasistiskt, främlingsfientligt och antisemitistiskt hat, men även andra direkta eller indirekta former av rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi lever kvar både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

B.

Många medlemsstater har drabbats av våldsamheter och/eller mord orsakade av rasistiskt, främlingsfientligt och antisemitistiskt hat, men även andra direkta eller indirekta former av rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi lever kvar både inom och utanför EU.

| C. | De ryska myndigheterna förbjöd den parad för jämlikhet och tolerans för homo-, bi- och transsexuella personer, som skulle genomföras den 27 maj 2006 i Moskva. Förbudet strider mot den rätt till fredliga sammankomster och demonstrationer som garanteras genom ECHR. Dessutom förvärrade, uppmuntrade och deltog flera politiska och religiösa ledare i de våldsamheter som följde. |
| --- | --- |

C.

De ryska myndigheterna förbjöd den parad för jämlikhet och tolerans för homo-, bi- och transsexuella personer, som skulle genomföras den 27 maj 2006 i Moskva. Förbudet strider mot den rätt till fredliga sammankomster och demonstrationer som garanteras genom ECHR. Dessutom förvärrade, uppmuntrade och deltog flera politiska och religiösa ledare i de våldsamheter som följde.

| D. | Politiskt ansvariga på europeisk, nationell och regional nivå är skyldiga att vara ett föredöme genom att främja tolerans, förståelse, respekt och fredlig samlevnad. |
| --- | --- |

D.

Politiskt ansvariga på europeisk, nationell och regional nivå är skyldiga att vara ett föredöme genom att främja tolerans, förståelse, respekt och fredlig samlevnad.

| E. | Vissa politiska partier, bland annat en del partier i regeringsställning i vissa länder eller partier som är välrepresenterade på lokal nivå, har medvetet fört upp frågor som rör rasistisk, etnisk, nationell och religiös intolerans samt intolerans gentemot homosexuella som centrala punkter i sina program, vilket uppmuntrat politikerna till att använda ett språkbruk som väcker olika former av hat, bland annat rasistiskt, och underblåser extremismen i samhället. |
| --- | --- |

E.

Vissa politiska partier, bland annat en del partier i regeringsställning i vissa länder eller partier som är välrepresenterade på lokal nivå, har medvetet fört upp frågor som rör rasistisk, etnisk, nationell och religiös intolerans samt intolerans gentemot homosexuella som centrala punkter i sina program, vilket uppmuntrat politikerna till att använda ett språkbruk som väcker olika former av hat, bland annat rasistiskt, och underblåser extremismen i samhället.

| F. | En medlem av ett av de polska regeringspartierna har uppmanat till homofobiskt grundat våld i samband med planerna att anordna demonstrationer för homosexuellas rättigheter i Warszawa. |
| --- | --- |

F.

En medlem av ett av de polska regeringspartierna har uppmanat till homofobiskt grundat våld i samband med planerna att anordna demonstrationer för homosexuellas rättigheter i Warszawa.

| G. | Medlemsstaterna har utarbetat olika åtgärder mot de politiska partier som stöder program och verksamheter som strider mot de värderingar som garanteras genom till exempel att frysa det statliga stödet till sådana partier. |
| --- | --- |

G.

Medlemsstaterna har utarbetat olika åtgärder mot de politiska partier som stöder program och verksamheter som strider mot de värderingar som garanteras genom till exempel att frysa det statliga stödet till sådana partier.

| H. | Skandalösa och allvarliga rasistiska incidenter äger rum i samband med fotbollsmatcher, och det finns en viss oro över att liknande incidenter kan komma att inträffa under det pågående världsmästerskapet i fotboll. |
| --- | --- |

H.

Skandalösa och allvarliga rasistiska incidenter äger rum i samband med fotbollsmatcher, och det finns en viss oro över att liknande incidenter kan komma att inträffa under det pågående världsmästerskapet i fotboll.

| I. | Utbildning, särskilt på grundskolenivå, är mycket viktigt för att förebygga rasistiska attityder och fördomar senare i livet. De politiska beslutsfattarna måste ta vederbörlig hänsyn till fördelarna med en offentlig grundskoleutbildning grundad på en balanserad social och etnisk blandning. |
| --- | --- |

I.

Utbildning, särskilt på grundskolenivå, är mycket viktigt för att förebygga rasistiska attityder och fördomar senare i livet. De politiska beslutsfattarna måste ta vederbörlig hänsyn till fördelarna med en offentlig grundskoleutbildning grundad på en balanserad social och etnisk blandning.

| J. | Medierna spelar en viktig och framträdande roll när det gäller allmänhetens syn på rasistiskt våld och i vissa medlemsstater tenderar beskrivningen av våldet att vara endimensionell och ensidig, vilket leder till att vilseledande uppgifter sprids om rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

J.

Medierna spelar en viktig och framträdande roll när det gäller allmänhetens syn på rasistiskt våld och i vissa medlemsstater tenderar beskrivningen av våldet att vara endimensionell och ensidig, vilket leder till att vilseledande uppgifter sprids om rasism och främlingsfientlighet.

| K. | Det stora antalet hemsidor på nätet, som utgör den huvudsakliga informationsskällan om rasistiska grupper och grupper som förespråkar hat, väcker frågor om hur detta problem kan hanteras utan att yttrandefriheten kränks. |
| --- | --- |

K.

Det stora antalet hemsidor på nätet, som utgör den huvudsakliga informationsskällan om rasistiska grupper och grupper som förespråkar hat, väcker frågor om hur detta problem kan hanteras utan att yttrandefriheten kränks.

| L. | Medlemsstaternas polis och rättsväsenden är av avgörande betydelse när det gäller att beivra och förebygga våld med rasistiska motiv. Ibland misslyckas de dock med att skydda medborgarna mot rasistiskt motiverat våld och avskräcka extremisterna från att begå sådana brott, och i detta avseende måste medlemsstaterna ifrågasätta om ”institutionell rasism” förekommer inom deras polis och rättsväsenden. I vissa länder riktar sig polisvåldet särskilt mot etniska, rasmässiga och sexuella minoriteter och kränker direkt deras rätt till föreningsfrihet. |
| --- | --- |

L.

Medlemsstaternas polis och rättsväsenden är av avgörande betydelse när det gäller att beivra och förebygga våld med rasistiska motiv. Ibland misslyckas de dock med att skydda medborgarna mot rasistiskt motiverat våld och avskräcka extremisterna från att begå sådana brott, och i detta avseende måste medlemsstaterna ifrågasätta om ”institutionell rasism” förekommer inom deras polis och rättsväsenden. I vissa länder riktar sig polisvåldet särskilt mot etniska, rasmässiga och sexuella minoriteter och kränker direkt deras rätt till föreningsfrihet.

| M. | Det saknas statistiska uppgifter om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi i medlemsstaterna, särskilt när det gäller våld och diskriminering med sådana motiv. |
| --- | --- |

M.

Det saknas statistiska uppgifter om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi i medlemsstaterna, särskilt när det gäller våld och diskriminering med sådana motiv.

| N. | Efter fem års förhandlingar har rådet fortfarande inte antagit kommissionens förslag till rambeslut om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet, vilket fått kommissionen att hota att dra tillbaka förslaget. Detta instrument skulle ha varit ett användbart instrument för att vidta åtgärder mot och straffa de ansvariga för brott med rasistiska förtecken. |
| --- | --- |

N.

Efter fem års förhandlingar har rådet fortfarande inte antagit kommissionens förslag till rambeslut om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet, vilket fått kommissionen att hota att dra tillbaka förslaget. Detta instrument skulle ha varit ett användbart instrument för att vidta åtgärder mot och straffa de ansvariga för brott med rasistiska förtecken.

| O. | Fyra medlemsstater - Tyskland, Luxemburg, Österrike och Finland - har dragits inför Europeiska gemenskapernas domstol på grund av deras misslyckande att uppfylla kraven i direktiv 2000/43/EG. |
| --- | --- |

O.

Fyra medlemsstater - Tyskland, Luxemburg, Österrike och Finland - har dragits inför Europeiska gemenskapernas domstol på grund av deras misslyckande att uppfylla kraven i direktiv 2000/43/EG.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat anta rådets ovannämnda förslag till rambeslut om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet från 2001, och uppmanar det kommande finländska ordförandeskapet att återuppta arbetet med detta förslag och att försöka uppnå en överenskommelse i rådet om att uttryckligen utvidga förslaget till att också omfatta homofobi, antisemitism, islamofobi och annat våld grundat på fobi eller hat med etniska, rasmässiga, sexuella, religiösa eller andra irrationella förtecken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka de straffrättsliga åtgärder som har som mål att harmonisera straffen för sådana brott inom hela EU. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra antidiskrimineringsdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra de medlemsstater som underlåter att göra så inför domstolen och att senast i mitten av 2007 lägga fram förslag till nya rättsliga instrument som omfattar alla de grunder för diskriminering som fastställs i artikel 13 i EG-fördraget och som har samma tillämpningsområde som direktiv 2000/43/EG. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat anta rådets ovannämnda förslag till rambeslut om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet från 2001, och uppmanar det kommande finländska ordförandeskapet att återuppta arbetet med detta förslag och att försöka uppnå en överenskommelse i rådet om att uttryckligen utvidga förslaget till att också omfatta homofobi, antisemitism, islamofobi och annat våld grundat på fobi eller hat med etniska, rasmässiga, sexuella, religiösa eller andra irrationella förtecken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka de straffrättsliga åtgärder som har som mål att harmonisera straffen för sådana brott inom hela EU. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra antidiskrimineringsdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra de medlemsstater som underlåter att göra så inför domstolen och att senast i mitten av 2007 lägga fram förslag till nya rättsliga instrument som omfattar alla de grunder för diskriminering som fastställs i artikel 13 i EG-fördraget och som har samma tillämpningsområde som direktiv 2000/43/EG.

| 2. | Europaparlamentet fördömer bestämt alla rasistiska och hatbetingade angrepp, uppmanar med kraft samtliga nationella myndigheter att göra allt i sin makt för att straffa de ansvariga och motverka straffrihet för dessa angrepp och uttrycker sin solidaritet med samtliga offer för sådana angrepp och deras familjer. Till sådana angrepp hör bl.a. följande:






  — | Det överlagda mordet på en svart kvinna av malisk nationalitet och på det belgiska barn hon passade, som genomfördes av en ung belgisk högerextremist i Antwerpen den 12 maj 2006; samme man hade en kort stund dessförinnan även skadat en turkisk kvinna allvarligt i ett försök att mörda henne. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer bestämt alla rasistiska och hatbetingade angrepp, uppmanar med kraft samtliga nationella myndigheter att göra allt i sin makt för att straffa de ansvariga och motverka straffrihet för dessa angrepp och uttrycker sin solidaritet med samtliga offer för sådana angrepp och deras familjer. Till sådana angrepp hör bl.a. följande:

—

Det överlagda mordet på en svart kvinna av malisk nationalitet och på det belgiska barn hon passade, som genomfördes av en ung belgisk högerextremist i Antwerpen den 12 maj 2006; samme man hade en kort stund dessförinnan även skadat en turkisk kvinna allvarligt i ett försök att mörda henne.

| — | Mordet på en 16-årig pojke i januari 2006 och på en 17-årig pojke i april 2006 i Bryssel; en del av medietäckningen av dessa mord, vilken tidvis ledde till ogrundad kriminalisering av hela samfund i allmänhetens ögon, är mycket upprörande. |
| --- | --- |

—

Mordet på en 16-årig pojke i januari 2006 och på en 17-årig pojke i april 2006 i Bryssel; en del av medietäckningen av dessa mord, vilken tidvis ledde till ogrundad kriminalisering av hela samfund i allmänhetens ögon, är mycket upprörande.

| — | Kidnappningen av, tortyren och mordet på Ilan Halimi i februari 2006 i Frankrike av ett gäng på 22 personer med olika ursprung; detta brotts antisemitiska dimension är särskilt oroväckande. |
| --- | --- |

—

Kidnappningen av, tortyren och mordet på Ilan Halimi i februari 2006 i Frankrike av ett gäng på 22 personer med olika ursprung; detta brotts antisemitiska dimension är särskilt oroväckande.

| — | et etniskt motiverade mordet på Chaïb Zehaf i mars 2006 i Frankrike. |
| --- | --- |

—

et etniskt motiverade mordet på Chaïb Zehaf i mars 2006 i Frankrike.

| — | Det brutala övergreppet den 9 januari 2006 på Kevin K, en tysk medborgare av etiopisk härkomst, i byn Poemmelte i Sachsen-Anhalt, i synnerhet på grund av övergreppets rasistiska karaktär. |
| --- | --- |

—

Det brutala övergreppet den 9 januari 2006 på Kevin K, en tysk medborgare av etiopisk härkomst, i byn Poemmelte i Sachsen-Anhalt, i synnerhet på grund av övergreppets rasistiska karaktär.

| — | Mordet i februari 2006 på Gisberta (en transsexuell som levde i den portugisiska staden Porto) efter en fasansfull tortyr, av ett gäng tonåringar och barn. |
| --- | --- |

—

Mordet i februari 2006 på Gisberta (en transsexuell som levde i den portugisiska staden Porto) efter en fasansfull tortyr, av ett gäng tonåringar och barn.

| — | Det angrepp som utfördes i Warszawa mot Michael Schudrich, som är högste rabbi i Polen, och de uttalanden som gjorts av en ledargestalt inom det ultrakonservativa partiet League of Polish Families (LPR), med uppmaningar till våld mot homo-, bi- och transsexuella personer i samband med paraden för tolerans och jämlikhet. |
| --- | --- |

—

Det angrepp som utfördes i Warszawa mot Michael Schudrich, som är högste rabbi i Polen, och de uttalanden som gjorts av en ledargestalt inom det ultrakonservativa partiet League of Polish Families (LPR), med uppmaningar till våld mot homo-, bi- och transsexuella personer i samband med paraden för tolerans och jämlikhet.

| — | Det övergrepp som Fernando Ujiguilete, portugis av guineansk härkomst, utsattes för den 8 april 2006 i Castellar del Vallès i Spanien; till följd av detta angrepp, som bar rasistiska förtecken, låg Ujiguilete inlagd på sjukhus i flera dagar. |
| --- | --- |

—

Det övergrepp som Fernando Ujiguilete, portugis av guineansk härkomst, utsattes för den 8 april 2006 i Castellar del Vallès i Spanien; till följd av detta angrepp, som bar rasistiska förtecken, låg Ujiguilete inlagd på sjukhus i flera dagar.

| — | Det ökade antalet rasistiska övergrepp som begås av nynazistiska fotbollsanhängare på fotbollsarenor samt de slagord och ramsor med rasistiska förtecken de skanderar. |
| --- | --- |

—

Det ökade antalet rasistiska övergrepp som begås av nynazistiska fotbollsanhängare på fotbollsarenor samt de slagord och ramsor med rasistiska förtecken de skanderar.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig över att tusentals personer deltog i massdemonstrationerna i Antwerpen och Paris för att uttrycka allmänhetens avsky för de handlingar som beskrivits ovan och ge offentligt stöd till kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. Parlamentet välkomnar även de demonstrationer för tolerans som hölls i Polen och inte minst det varma välkomnande som 2006 års Gay Pride-parad fick i Warszawa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig över att tusentals personer deltog i massdemonstrationerna i Antwerpen och Paris för att uttrycka allmänhetens avsky för de handlingar som beskrivits ovan och ge offentligt stöd till kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. Parlamentet välkomnar även de demonstrationer för tolerans som hölls i Polen och inte minst det varma välkomnande som 2006 års Gay Pride-parad fick i Warszawa.

| 4. | Europaparlamentet är mycket oroat över de allmänt ökande rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska tendenserna i Polen, som delvis underblåses av religiösa forum såsom Radio Maryja som också har kritiserats av Vatikanen för sina antisemitiska uttalanden. Parlamentet anser att EU bör vidta lämpliga åtgärder för att ge uttryck för sin oro och i synnerhet behandla det faktum att det ultrakonservativa partiet League of Polish Families (LPR) är i regeringsställning, med tanke på att ledarna för dessa partier uppmuntrar till hat och våld. Parlamentet påminner Polen om landets åtaganden och skyldigheter enligt fördragen, i synnerhet artikel 6 i EU-fördraget, och de sanktioner som kan komma i fråga vid eventuella överträdelser. Parlamentet uppmanar den polska regeringen att i detta sammanhang ompröva beslutet om att avskaffa generalsekretariatet för jämställdhetsfrågor. Parlamentet begär att Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet skall genomföra en studie om det intoleranta klimat kännetecknat av rasism, främlingsfientlighet och homofobi som håller på att växa fram i Polen, och uppmanar kommissionen att kontrollera att den polske utbildningsministerns agerande och uttalanden är förenliga med artikel 6 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är mycket oroat över de allmänt ökande rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska tendenserna i Polen, som delvis underblåses av religiösa forum såsom Radio Maryja som också har kritiserats av Vatikanen för sina antisemitiska uttalanden. Parlamentet anser att EU bör vidta lämpliga åtgärder för att ge uttryck för sin oro och i synnerhet behandla det faktum att det ultrakonservativa partiet League of Polish Families (LPR) är i regeringsställning, med tanke på att ledarna för dessa partier uppmuntrar till hat och våld. Parlamentet påminner Polen om landets åtaganden och skyldigheter enligt fördragen, i synnerhet artikel 6 i EU-fördraget, och de sanktioner som kan komma i fråga vid eventuella överträdelser. Parlamentet uppmanar den polska regeringen att i detta sammanhang ompröva beslutet om att avskaffa generalsekretariatet för jämställdhetsfrågor. Parlamentet begär att Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet skall genomföra en studie om det intoleranta klimat kännetecknat av rasism, främlingsfientlighet och homofobi som håller på att växa fram i Polen, och uppmanar kommissionen att kontrollera att den polske utbildningsministerns agerande och uttalanden är förenliga med artikel 6 i EU-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet fördömer med eftertryck de ryska myndigheternas beslut att förbjuda den första Gay Pride-paraden i Moskva den 27 maj 2006, liksom deras misslyckande när det gäller att säkerställa säkerheten för de fredliga demonstranterna och människorättsaktivisterna. Parlamentet påminner de ryska myndigheterna om att mötesrätten är en grundläggande mänsklig rättighet som skall garanteras enligt artikel 31 i Rysslands konstitution. Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den roll som ryska politiker och trossamfund har spelat för att driva fram våld och hat mot homo-, bi- och transsexuella personer. Parlamentet hoppas att liknande händelser inte kommer att inträffa i framtiden, och uppmuntrar de ryska myndigheterna att tillåta Gay Pride-paraden 2007 och att garantera de deltagandes säkerhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer med eftertryck de ryska myndigheternas beslut att förbjuda den första Gay Pride-paraden i Moskva den 27 maj 2006, liksom deras misslyckande när det gäller att säkerställa säkerheten för de fredliga demonstranterna och människorättsaktivisterna. Parlamentet påminner de ryska myndigheterna om att mötesrätten är en grundläggande mänsklig rättighet som skall garanteras enligt artikel 31 i Rysslands konstitution. Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den roll som ryska politiker och trossamfund har spelat för att driva fram våld och hat mot homo-, bi- och transsexuella personer. Parlamentet hoppas att liknande händelser inte kommer att inträffa i framtiden, och uppmuntrar de ryska myndigheterna att tillåta Gay Pride-paraden 2007 och att garantera de deltagandes säkerhet.

| 6. | Europaparlamentet är djupt besviket över att EU:s ledare inte tog upp denna fråga under toppmötet mellan EU och Ryssland den 26 maj 2006. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är djupt besviket över att EU:s ledare inte tog upp denna fråga under toppmötet mellan EU och Ryssland den 26 maj 2006.

| 7. | Europaparlamentet är också besviket över att man, vid det möte som hölls den 30 maj 2006 mellan kommissionens ordförande Barroso, kommissionsledamöterna Frattini och Spidla och flera av Europas religiösa ledare, inte fördömde de ryska ortodoxa prästernas deltagande i den våldsamma homofobiska och nynazistiska demonstrationen i Moskva den 27 maj 2006. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är också besviket över att man, vid det möte som hölls den 30 maj 2006 mellan kommissionens ordförande Barroso, kommissionsledamöterna Frattini och Spidla och flera av Europas religiösa ledare, inte fördömde de ryska ortodoxa prästernas deltagande i den våldsamma homofobiska och nynazistiska demonstrationen i Moskva den 27 maj 2006.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin förvåning och oro över reaktionen från Europarådets parlamentariska församlings ordförande rörande incidenterna i Moskva, i det att han gratulerade Ryssland till landets framsteg i fråga om de mänskliga rättigheterna, i stället för att fördöma den kränkning av de grundläggande mänskliga rättigheterna, som ägde rum den 27 maj 2006. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin förvåning och oro över reaktionen från Europarådets parlamentariska församlings ordförande rörande incidenterna i Moskva, i det att han gratulerade Ryssland till landets framsteg i fråga om de mänskliga rättigheterna, i stället för att fördöma den kränkning av de grundläggande mänskliga rättigheterna, som ägde rum den 27 maj 2006.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU:s representanter vid nästa G8-toppmöte att i ett så tidigt skede som möjligt ta upp frågan om de mänskliga rättigheterna med Ryssland, och i synnerhet rätten till fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU:s representanter vid nästa G8-toppmöte att i ett så tidigt skede som möjligt ta upp frågan om de mänskliga rättigheterna med Ryssland, och i synnerhet rätten till fredliga sammankomster.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner, medlemsstaterna och samtliga europeiska demokratiska politiska partier att fördöma alla handlingar som uttrycker intolerans och anstiftan till rashat samt alla former av trakasserier eller rasistiskt våld. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner, medlemsstaterna och samtliga europeiska demokratiska politiska partier att fördöma alla handlingar som uttrycker intolerans och anstiftan till rashat samt alla former av trakasserier eller rasistiskt våld.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att man i flera medlemsstater noterar ett ökat stöd för extremistiska partier med ett tydligt främlingsfientligt, rasistiskt, antisemitiskt och homofobiskt manifest, av vilka vissa nyligen hamnat i regeringsställning i Polen. Parlamentet betonar behovet av att man tar itu med orsakerna till detta fenomen, såsom social marginalisering, utslagning och arbetslöshet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att man i flera medlemsstater noterar ett ökat stöd för extremistiska partier med ett tydligt främlingsfientligt, rasistiskt, antisemitiskt och homofobiskt manifest, av vilka vissa nyligen hamnat i regeringsställning i Polen. Parlamentet betonar behovet av att man tar itu med orsakerna till detta fenomen, såsom social marginalisering, utslagning och arbetslöshet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar bestämt alla medlemsstater att åtminstone beakta möjligheten att dra in de statliga bidragen för de politiska partier som inte respekterar de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen, såsom de föreskrivs i ECHR och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar samtidigt de länder som redan har möjligheten att dra in de statliga bidragen, att utan dröjsmål göra det. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar bestämt alla medlemsstater att åtminstone beakta möjligheten att dra in de statliga bidragen för de politiska partier som inte respekterar de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen, såsom de föreskrivs i ECHR och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar samtidigt de länder som redan har möjligheten att dra in de statliga bidragen, att utan dröjsmål göra det.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda kampanjer och projekt på alla nivåer och inom alla sektorer, särskilt i media och i skolor, för att främja kulturell mångfald som en form av tillgång och ekonomisk drivkraft, jämställdhet mellan könen, kampen mot diskriminering, tolerans, dialog och integration, exempelvis inom ramen för Europeiska åren för lika möjligheter för alla (2007) och för interkulturell dialog (2008). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda kampanjer och projekt på alla nivåer och inom alla sektorer, särskilt i media och i skolor, för att främja kulturell mångfald som en form av tillgång och ekonomisk drivkraft, jämställdhet mellan könen, kampen mot diskriminering, tolerans, dialog och integration, exempelvis inom ramen för Europeiska åren för lika möjligheter för alla (2007) och för interkulturell dialog (2008).

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till kampen mot rasism, sexism, främlingsfientlighet och homofobi, både i förbindelserna med varandra och i bilaterala förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till kampen mot rasism, sexism, främlingsfientlighet och homofobi, både i förbindelserna med varandra och i bilaterala förbindelser med tredjeländer.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att utveckla en politik mot diskriminering vid sidan av den integrationspolitik som håller på att utvecklas. För att jämlikhet skall uppnås anser parlamentet att det måste vidtas integrationsfrämjande åtgärder och andra icke-lagstiftningsåtgärder, såsom främjande av interaktion och delaktighet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att utveckla en politik mot diskriminering vid sidan av den integrationspolitik som håller på att utvecklas. För att jämlikhet skall uppnås anser parlamentet att det måste vidtas integrationsfrämjande åtgärder och andra icke-lagstiftningsåtgärder, såsom främjande av interaktion och delaktighet.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja initiativ för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet i samband med det pågående världsmästerskapet i fotboll i Tyskland, och uppmanar myndigheterna att nära övervaka, samt vidta straffrättsliga åtgärder mot och fördöma dem som gör sig skyldiga till rasistiska handlingar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja initiativ för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet i samband med det pågående världsmästerskapet i fotboll i Tyskland, och uppmanar myndigheterna att nära övervaka, samt vidta straffrättsliga åtgärder mot och fördöma dem som gör sig skyldiga till rasistiska handlingar.

| 17. | Europaparlamentet påminner om behovet av sunda och tydliga definitioner och statistik om rasism och främlingsfientlighet, särskilt om våld med rasistiska och främlingsfientliga motiv, för att effektivt kunna bekämpa dessa fenomen. Detta underströks redan i årsrapporten för 2005 från Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, där man betonade bristen på statistisk registrering av våld med rasistiska förtecken i Italien, Portugal och Grekland. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om behovet av sunda och tydliga definitioner och statistik om rasism och främlingsfientlighet, särskilt om våld med rasistiska och främlingsfientliga motiv, för att effektivt kunna bekämpa dessa fenomen. Detta underströks redan i årsrapporten för 2005 från Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, där man betonade bristen på statistisk registrering av våld med rasistiska förtecken i Italien, Portugal och Grekland.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Europarådet och Rysslands regering. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Europarådet och Rysslands regering.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EGT C 75 E, 26.3.2002, s. 269.

P6_TA(2006)0274

Handeldvapen

Europaparlamentets resolution om eldhandvapen och lätta vapen, inför konferensen 2006 för översyn av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med eldhandvapen och lätta vapen i alla avseenden, och i riktning mot att utarbeta ett internationellt vapenhandelsfördrag

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2001 (1), den 15 november 2001 (2), den 19 juni 2003 (3) och den 26 maj 2005 (4) om att bekämpa spridning och missbruk av eldhandvapen och lätta vapen (SALW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2001 (1), den 15 november 2001 (2), den 19 juni 2003 (3) och den 26 maj 2005 (4) om att bekämpa spridning och missbruk av eldhandvapen och lätta vapen (SALW),

| — | med beaktande av sin tidigare resolution av den 17 november 2005 om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin tidigare resolution av den 17 november 2005 om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (5),

| — | med beaktande av EU:s program av den 26 juni 1997 för att förhindra och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen (6), rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (7), rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (8) och EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa som antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s program av den 26 juni 1997 för att förhindra och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen (6), rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (7), rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (8) och EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa som antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005 (9),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet med rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser den 3 oktober 2005, där man gav uttryck för EU:s stöd för att internationell vapenhandel skall ske inom FN:s ramar, vilket skulle medföra bindande gemensamma normer för den världsomspännande handeln med konventionella vapen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet med rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser den 3 oktober 2005, där man gav uttryck för EU:s stöd för att internationell vapenhandel skall ske inom FN:s ramar, vilket skulle medföra bindande gemensamma normer för den världsomspännande handeln med konventionella vapen (10),

| — | med beaktande av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, som antogs i juli 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, som antogs i juli 2001,

| — | med beaktande av FN:s andra mellanstatliga tvåårsmöte för överläggningar om genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, som hölls den 11-15 juli 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s andra mellanstatliga tvåårsmöte för överläggningar om genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, som hölls den 11-15 juli 2005,

| — | med beaktande av att FN:s generalförsamling i december 2005 antog ett internationellt instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga SALW (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att FN:s generalförsamling i december 2005 antog ett internationellt instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga SALW (11),

| — | med beaktande av att protokollet från 2001 om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar och komponenter till dessa och ammunition trädde i kraft den 6 juli 2005 (FN:s protokoll om skjutvapen) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att protokollet från 2001 om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar och komponenter till dessa och ammunition trädde i kraft den 6 juli 2005 (FN:s protokoll om skjutvapen) (12),

| — | med beaktande av FN:s översynskonferens om organisationens handlingsprogram, som enligt planerna skall äga rum mellan den 26 juni och den 7 juli 2006, och behovet av att se till att denna konferens och dess uppföljning blir lyckade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s översynskonferens om organisationens handlingsprogram, som enligt planerna skall äga rum mellan den 26 juni och den 7 juli 2006, och behovet av att se till att denna konferens och dess uppföljning blir lyckade,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är välkommet att det internationella stödet ökar för ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag som förbjuder transaktioner som riskerar att undergräva de mänskliga rättigheterna eller den internationella humanitära rätten eller som hotar stabiliteten i länder eller regioner som sannolikt kommer att bidra till att väpnade konflikter bryter ut eller trappas upp. |
| --- | --- |

A.

Det är välkommet att det internationella stödet ökar för ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag som förbjuder transaktioner som riskerar att undergräva de mänskliga rättigheterna eller den internationella humanitära rätten eller som hotar stabiliteten i länder eller regioner som sannolikt kommer att bidra till att väpnade konflikter bryter ut eller trappas upp.

| B. | Den olagliga vapenhandeln förser även terroristiska och narkotikasmugglande organisationer med leveranser. Den leder till förstörelse och påtvingar människor en ordning med död och korruption. Den stöder organiserad brottslighet som bär ansvar för kapningar, våldsbrott och underminering av den allmänna säkerheten. Den levererar även till internationella terrororganisationer som strävar efter att förhindra demokrati och som förhärligar dogmatism och intolerans. |
| --- | --- |

B.

Den olagliga vapenhandeln förser även terroristiska och narkotikasmugglande organisationer med leveranser. Den leder till förstörelse och påtvingar människor en ordning med död och korruption. Den stöder organiserad brottslighet som bär ansvar för kapningar, våldsbrott och underminering av den allmänna säkerheten. Den levererar även till internationella terrororganisationer som strävar efter att förhindra demokrati och som förhärligar dogmatism och intolerans.

| C. | Det är oroväckande att spridningen av SALW fortsätter. Dessa vapen skapar onödigt mänskligt lidande, förvärrar väpnade konflikter och ökar instabiliteten, underlättar terrorism, underminerar en hållbar utveckling, god förvaltnings- och rättsstatsprincipen och bidrar till allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

C.

Det är oroväckande att spridningen av SALW fortsätter. Dessa vapen skapar onödigt mänskligt lidande, förvärrar väpnade konflikter och ökar instabiliteten, underlättar terrorism, underminerar en hållbar utveckling, god förvaltnings- och rättsstatsprincipen och bidrar till allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| D. | Man bör stärka FN:s handlingsprogram och ytterligare väcka regeringarnas engagemang för att komma överens om bindande bestämmelser för kontroll av SALW (däribland vapenförmedling och transaktioner) genom internationell, regional och nationell lagstiftning. Man bör även kraftfullt stödja uppmaningen att ställa ekonomiskt och tekniskt stöd till förfogande i enlighet med punkt 6 i avsnitt III i FN:s handlingsprogram. |
| --- | --- |

D.

Man bör stärka FN:s handlingsprogram och ytterligare väcka regeringarnas engagemang för att komma överens om bindande bestämmelser för kontroll av SALW (däribland vapenförmedling och transaktioner) genom internationell, regional och nationell lagstiftning. Man bör även kraftfullt stödja uppmaningen att ställa ekonomiskt och tekniskt stöd till förfogande i enlighet med punkt 6 i avsnitt III i FN:s handlingsprogram.

| E. | Tiden är mogen för att det internationella samfundet skall ta itu med spridning och missbruk av SALW med hjälp av bindande internationella normer som grundas på allomfattande respekt för internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

E.

Tiden är mogen för att det internationella samfundet skall ta itu med spridning och missbruk av SALW med hjälp av bindande internationella normer som grundas på allomfattande respekt för internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| F. | Det är oroväckande att ammunition och sprängmedel uteslutits från det internationella instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga SALW. Det är också oroande att detta instrument inte kommer att bli rättsligt bindande. |
| --- | --- |

F.

Det är oroväckande att ammunition och sprängmedel uteslutits från det internationella instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga SALW. Det är också oroande att detta instrument inte kommer att bli rättsligt bindande.

| G. | Det är beklagligt att FN:s breda samråd om att bekämpa olaglig förmedlingsverksamhet med SALW gjort så få framsteg samt att det saknas vilja att förhandla om ett rättsligt bindande internationellt instrument om vapenförmedling. |
| --- | --- |

G.

Det är beklagligt att FN:s breda samråd om att bekämpa olaglig förmedlingsverksamhet med SALW gjort så få framsteg samt att det saknas vilja att förhandla om ett rättsligt bindande internationellt instrument om vapenförmedling.

| H. | FN:s handlingsprogram ålägger staterna att bedöma ansökningar om exporttillstånd i enlighet med stränga nationella bestämmelser och förfaranden som täcker alla SALW och överensstämmer med staternas befintliga ansvar och relevant internationell rätt och som särskilt beaktar risken för att dessa vapen skall dirigeras om till den olagliga handeln. |
| --- | --- |

H.

FN:s handlingsprogram ålägger staterna att bedöma ansökningar om exporttillstånd i enlighet med stränga nationella bestämmelser och förfaranden som täcker alla SALW och överensstämmer med staternas befintliga ansvar och relevant internationell rätt och som särskilt beaktar risken för att dessa vapen skall dirigeras om till den olagliga handeln.

| I. | Strategier för minskning och kontroll av SALW måste på ett lämpligt sätt integreras och bli en väsentlig del av internationella program för konfliktförebyggande verksamhet och fredsbyggande efter konflikter. |
| --- | --- |

I.

Strategier för minskning och kontroll av SALW måste på ett lämpligt sätt integreras och bli en väsentlig del av internationella program för konfliktförebyggande verksamhet och fredsbyggande efter konflikter.

| J. | De pågående kampanjinsatserna från civilsamhällets sida välkomnas och stöds. |
| --- | --- |

J.

De pågående kampanjinsatserna från civilsamhällets sida välkomnas och stöds.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter i konferensen 2006 om översyn av FN:s handlingsprogram att komma överens om en uppsättning övergripande principer om vapentransaktioner, i överensstämmelse med deras befintliga ansvar i enlighet med internationell, regional och nationell lagstiftning, inbegripet ett krav på att inte sända vapen som sannolikt kommer att bidra till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot mänskligheten eller som främjar regional eller nationell instabilitet och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter i konferensen 2006 om översyn av FN:s handlingsprogram att komma överens om en uppsättning övergripande principer om vapentransaktioner, i överensstämmelse med deras befintliga ansvar i enlighet med internationell, regional och nationell lagstiftning, inbegripet ett krav på att inte sända vapen som sannolikt kommer att bidra till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot mänskligheten eller som främjar regional eller nationell instabilitet och väpnade konflikter.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att påbörja förhandlingar om ett internationellt fördrag om vapenhandel inom FN:s ramar omedelbart efter översynskonferensen 2006 om FN:s handlingsprogram, i syfte att upprätta ett rättsligt bindande instrument för att reglera vapentransaktioner såsom de beskrivs i föregående punkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att påbörja förhandlingar om ett internationellt fördrag om vapenhandel inom FN:s ramar omedelbart efter översynskonferensen 2006 om FN:s handlingsprogram, i syfte att upprätta ett rättsligt bindande instrument för att reglera vapentransaktioner såsom de beskrivs i föregående punkt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de stater som deltar i 2006 års översynskonferens att ta upp den humanitära dimensionen och utvecklingsdimensionen i FN:s handlingsprogram och understryka vikten av det samband som finns mellan å ena sidan människohandel, spridning och missbruk av SALW, å den andra sidan utveckling, fattigdomsminskning och humanitär hjälp. Program och åtgärder som avser SALW bör på lämpligt sätt integreras i internationella, regionala och nationella strategier för utveckling och fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de stater som deltar i 2006 års översynskonferens att ta upp den humanitära dimensionen och utvecklingsdimensionen i FN:s handlingsprogram och understryka vikten av det samband som finns mellan å ena sidan människohandel, spridning och missbruk av SALW, å den andra sidan utveckling, fattigdomsminskning och humanitär hjälp. Program och åtgärder som avser SALW bör på lämpligt sätt integreras i internationella, regionala och nationella strategier för utveckling och fattigdomsminskning.

| 4. | Europaparlamentet betonar att de skyldigheter som redan existerar i enlighet med internationell rätt när det gäller vapentransaktioner, särskilt sådana som omfattar kriterier för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, bör kodifieras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att de skyldigheter som redan existerar i enlighet med internationell rätt när det gäller vapentransaktioner, särskilt sådana som omfattar kriterier för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, bör kodifieras.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla stater som undertecknat FN-protokollet om skjutvapen att utan dröjsmål ratificera protokollet och införliva det med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla stater som undertecknat FN-protokollet om skjutvapen att utan dröjsmål ratificera protokollet och införliva det med nationell lagstiftning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att se till att brott mot vapenembargon (inklusive ekonomiskt eller logistiskt stöd) definieras som brott i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla stater att se till att brott mot vapenembargon (inklusive ekonomiskt eller logistiskt stöd) definieras som brott i nationell lagstiftning.

| 7. | Europaparlamentet understryker att reformer som syftar till att förbättra funktionssätt, öppenheten och ansvarigheten hos militären samt inom de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet, kan bidra till en trygg miljö där medborgarna inte längre känner behov av att äga vapen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att reformer som syftar till att förbättra funktionssätt, öppenheten och ansvarigheten hos militären samt inom de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet, kan bidra till en trygg miljö där medborgarna inte längre känner behov av att äga vapen.

| 8. | Europaparlamentet anser att nationell lagstiftning bör tillämpas, för att reglera privata militära tjänsters och säkerhetstjänsters verksamhet utomlands. Där sådan lagstiftning saknas bör den utvecklas och tillämpas för att förbättra regleringen av och ansvarigheten inom denna ökande säkerhetssektor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att nationell lagstiftning bör tillämpas, för att reglera privata militära tjänsters och säkerhetstjänsters verksamhet utomlands. Där sådan lagstiftning saknas bör den utvecklas och tillämpas för att förbättra regleringen av och ansvarigheten inom denna ökande säkerhetssektor.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att med sin nationella lagstiftning införliva uppförandekoden för personal vid brottsbekämpande myndigheter (13) och de grundläggande principerna för sådan personals användning av våld och skjutvapen (14). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar alla stater att med sin nationella lagstiftning införliva uppförandekoden för personal vid brottsbekämpande myndigheter (13) och de grundläggande principerna för sådan personals användning av våld och skjutvapen (14).

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar mycket starkt att regeringarna






  a) | förbjuder att civilpersoner att utan tillstånd inneha och använda SALW och automatiska och halvautomatiska gevär och kulsprutor, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar mycket starkt att regeringarna

a)

förbjuder att civilpersoner att utan tillstånd inneha och använda SALW och automatiska och halvautomatiska gevär och kulsprutor,

| b) | utvecklar program för information och utbyte mellan stater som önskar samarbeta i frågor som rör kontroll av civilpersoners innehav av SALW, |
| --- | --- |

b)

utvecklar program för information och utbyte mellan stater som önskar samarbeta i frågor som rör kontroll av civilpersoners innehav av SALW,

| c) | tar upp frågan om att minska den överdrivna och inte önskvärda efterfrågan efter SALW i samhället och att de därför främjar program och åtgärder för att minska denna efterfrågan och förebygga eller minska våld och osäkerhet i städerna och på landsbygden samt koncentrera sig på grupper som är särskilt utsatta för våld som hänger samman med SALW. |
| --- | --- |

c)

tar upp frågan om att minska den överdrivna och inte önskvärda efterfrågan efter SALW i samhället och att de därför främjar program och åtgärder för att minska denna efterfrågan och förebygga eller minska våld och osäkerhet i städerna och på landsbygden samt koncentrera sig på grupper som är särskilt utsatta för våld som hänger samman med SALW.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar särskilt staterna att utveckla nationell lagstiftning för systematisk genomgång och licensiering av SALW och automatiska och halvautomatiska vapen och att förhindra att vapen skaffas av personer som har ett våldsamt förflutet, särskilt när det gäller våld i hemmet, eller har bestraffats för vapenhandelsbrott eller brott mot bestämmelser för vapenkontroll. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar särskilt staterna att utveckla nationell lagstiftning för systematisk genomgång och licensiering av SALW och automatiska och halvautomatiska vapen och att förhindra att vapen skaffas av personer som har ett våldsamt förflutet, särskilt när det gäller våld i hemmet, eller har bestraffats för vapenhandelsbrott eller brott mot bestämmelser för vapenkontroll.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och som kommer att bli parter i det framtida vapenhandelsfördraget att utveckla program för tekniskt stöd för att hjälpa tredjelandsorganisationer eller regionala organisationer som önskar utveckla lagstiftningskontroll för att reglera vapenhandeln. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och som kommer att bli parter i det framtida vapenhandelsfördraget att utveckla program för tekniskt stöd för att hjälpa tredjelandsorganisationer eller regionala organisationer som önskar utveckla lagstiftningskontroll för att reglera vapenhandeln.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar dessa stater att inrätta rapporterings- och övervakningsförfaranden för att stödja staterna när de genomför sina åtaganden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar dessa stater att inrätta rapporterings- och övervakningsförfaranden för att stödja staterna när de genomför sina åtaganden.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation att försvara principerna och rekommendationerna i denna resolution vid FN:s översynskonferens om organisationens handlingsprogram. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation att försvara principerna och rekommendationerna i denna resolution vid FN:s översynskonferens om organisationens handlingsprogram.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det parlamentariska forumet om SALW och Interparlamentariska unionens församling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det parlamentariska forumet om SALW och Interparlamentariska unionens församling.

---

(1)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 311.

(2)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 587.

(3)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 136.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0204.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2005)0436.

(6)  Antogs av rådet (allmänna frågor) den 26 juni 1997.

(7)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 1.

(8)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 79.

(9)  Europeiska unionens råd, 5319/06, den 13 januari 2006.

(10)  Europeiska unionens råd, 2678:e mötet med rådet (allmänna frågor) i Luxemburg den 3 oktober 2005.

(11)  Beslut A/60/463 (L.55), den 8 december 2005.

(12)  Protokoll antogs i maj 2001 genom generalförsamlingens resolution 55/255.

(13)  Antagen genom generalförsamlingens resolution 34/169 av den 17 december 1979.

(14)  Antagna av FN:s åttonde kongress om förebyggande av brott och behandling av gärningsmän i Havanna på Kuba den 27 augusti-7 september 1990.

P6_TA(2006)0275

Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS

Europaparlamentets resolution om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ ETCS (2005/2168(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (KOM(2005)0298) och av kommissionens åtföljande arbetsdokument (SEK(2005)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (KOM(2005)0298) och av kommissionens åtföljande arbetsdokument (SEK(2005)0903),

| — | med beaktande av den i Bryssel den 17 mars 2005 undertecknade överenskommelsen mellan kommissionen och de europeiska järnvägsorganisationerna (CER, UIC, UNIFE och EIM), den så kallade samförståndsförklaringen, om de viktigaste principerna för utbyggnaden av ERTMS, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den i Bryssel den 17 mars 2005 undertecknade överenskommelsen mellan kommissionen och de europeiska järnvägsorganisationerna (CER, UIC, UNIFE och EIM), den så kallade samförståndsförklaringen, om de viktigaste principerna för utbyggnaden av ERTMS,

| — | med beaktande av rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (1)och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet för konventionella tåg (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (1)och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet för konventionella tåg (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004)0475), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004)0475),

| — | med beaktande av utfrågningen i utskottet för transport och turism den 24 januari 2006 där företrädare för järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och järnvägsindustrin enhälligt uttalade sig för en utbyggnad av ERTMS, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen i utskottet för transport och turism den 24 januari 2006 där företrädare för järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och järnvägsindustrin enhälligt uttalade sig för en utbyggnad av ERTMS,

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapernas föregående och nuvarande sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapernas föregående och nuvarande sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| — | med beaktande av avtalet av den 27 januari 2004 mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om det europeiska förarbeviset för förare som utför gränsöverskridande driftskompatibla tjänster. |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 27 januari 2004 mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om det europeiska förarbeviset för förare som utför gränsöverskridande driftskompatibla tjänster.

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0183/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0183/2006), och av följande skäl:

| A. | Det finns i dag över 20 olika nationella järnvägssignalsystem. Detta utgör ett hinder för att bygga upp en europeisk järnvägssektor med full driftskompatibilitet som är konkurrenskraftig jämfört med andra transportsätt. |
| --- | --- |

A.

Det finns i dag över 20 olika nationella järnvägssignalsystem. Detta utgör ett hinder för att bygga upp en europeisk järnvägssektor med full driftskompatibilitet som är konkurrenskraftig jämfört med andra transportsätt.

| B. | ERTMS har framgångsrikt testats på olika pilotsträckor och föreligger nu i en första startversion i konsoliderad form. Den långa livslängden för den sträck- och fordonsbaserade säkerhetsutrustningen - i regel över 20 år - kan dock medföra att ERTMS och nationella system kommer att existera parallellt under många år framöver, bland annat på konventionella järnvägsnät som trafikeras av persontåg och godståg med olika hastighet. |
| --- | --- |

B.

ERTMS har framgångsrikt testats på olika pilotsträckor och föreligger nu i en första startversion i konsoliderad form. Den långa livslängden för den sträck- och fordonsbaserade säkerhetsutrustningen - i regel över 20 år - kan dock medföra att ERTMS och nationella system kommer att existera parallellt under många år framöver, bland annat på konventionella järnvägsnät som trafikeras av persontåg och godståg med olika hastighet.

| C. | De nationella järnvägssignalsystemen kommer att försvinna på grund av deras tekniska ålder eller litenhet på marknaden. Den framtida europeiska signalsystemindustrin kommer att vara beroende av sin förmåga att tillverka moderna, standardiserade utrustningar för världsmarknaden. ERTMS-projektet är även av väsentlig betydelse för utvecklingen av denna industri och dess 15 000 högt kvalificerade jobb på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

C.

De nationella järnvägssignalsystemen kommer att försvinna på grund av deras tekniska ålder eller litenhet på marknaden. Den framtida europeiska signalsystemindustrin kommer att vara beroende av sin förmåga att tillverka moderna, standardiserade utrustningar för världsmarknaden. ERTMS-projektet är även av väsentlig betydelse för utvecklingen av denna industri och dess 15 000 högt kvalificerade jobb på medellång till lång sikt.

| D. | ERTMS kommer att bli ett exportprojekt, eftersom även utomeuropeiska järnvägar redan beslutat att ersätta sina föråldrade system med ERTMS. Aktuella beställningar på lokomotiv från Korea, Taiwan, Indien, Saudiarabien och Kina samt infrastrukturprojekt i dessa länder pekar tydligt på marknadens möjligheter. Dessa projekt visar i hela världen på den mycket stora potential som dessa europeiska tekniker har att bli den globala standarden, eftersom de kan bygga på en tillräckligt stadig grund på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

D.

ERTMS kommer att bli ett exportprojekt, eftersom även utomeuropeiska järnvägar redan beslutat att ersätta sina föråldrade system med ERTMS. Aktuella beställningar på lokomotiv från Korea, Taiwan, Indien, Saudiarabien och Kina samt infrastrukturprojekt i dessa länder pekar tydligt på marknadens möjligheter. Dessa projekt visar i hela världen på den mycket stora potential som dessa europeiska tekniker har att bli den globala standarden, eftersom de kan bygga på en tillräckligt stadig grund på den europeiska marknaden.

| E. | Därför är det av särskild vikt att det fastställs en tydlig och samordnad migrationsstrategi som ger järnvägssektorn den nödvändiga planeringssäkerheten, samtidigt som man måste se till att den inte försämrar järnvägens yttre konkurrenskraft i förhållande till andra transportmedel. |
| --- | --- |

E.

Därför är det av särskild vikt att det fastställs en tydlig och samordnad migrationsstrategi som ger järnvägssektorn den nödvändiga planeringssäkerheten, samtidigt som man måste se till att den inte försämrar järnvägens yttre konkurrenskraft i förhållande till andra transportmedel.

| F. | Överenskommelsen som undertecknades i mars 2005 mellan järnvägssektorn och kommissionen, den så kallade samförståndsförklaringen, har gett en tydlig signal i denna fråga. |
| --- | --- |

F.

Överenskommelsen som undertecknades i mars 2005 mellan järnvägssektorn och kommissionen, den så kallade samförståndsförklaringen, har gett en tydlig signal i denna fråga.

| G. | Den konsoliderade versionen av de tekniska specifikationerna för ERTMS, som skall antas av kommissionen inom de närmaste månaderna, är en tillräcklig grund för färdigställandet av driftskompatibla system och upphandlingar om korridorerna. |
| --- | --- |

G.

Den konsoliderade versionen av de tekniska specifikationerna för ERTMS, som skall antas av kommissionen inom de närmaste månaderna, är en tillräcklig grund för färdigställandet av driftskompatibla system och upphandlingar om korridorerna.

| H. | Utbyggnaden av ERTMS är ett europeiskt, gränsöverskridande ekonomiskt projekt i stor skala. Framsteg för ett enhetligt järnvägssignalsystem kan spela en viktig roll i strategin för avlastning av vägarna och omflyttning av transportflöden till järnvägen samt för att driva en europeisk politik för harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika transportmedel. |
| --- | --- |

H.

Utbyggnaden av ERTMS är ett europeiskt, gränsöverskridande ekonomiskt projekt i stor skala. Framsteg för ett enhetligt järnvägssignalsystem kan spela en viktig roll i strategin för avlastning av vägarna och omflyttning av transportflöden till järnvägen samt för att driva en europeisk politik för harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika transportmedel.

Allmänt: Migration och strategi

| 1. | Europaparlamentet anser att ERTMS är ett järnvägssignalsystem som är överlägset de nationella systemen, t.ex. eftersom signalmaster inte längre behövs. Parlamentet konstaterar att det lär vara mindre kostsamt vid nyanskaffning och underhåll och, när det gäller felidentifiering och övervakning, öka säkerheten i alla hastigheter och situationer samt att det i många fall kan öka kapaciteten för sträckan avsevärt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ERTMS är ett järnvägssignalsystem som är överlägset de nationella systemen, t.ex. eftersom signalmaster inte längre behövs. Parlamentet konstaterar att det lär vara mindre kostsamt vid nyanskaffning och underhåll och, när det gäller felidentifiering och övervakning, öka säkerheten i alla hastigheter och situationer samt att det i många fall kan öka kapaciteten för sträckan avsevärt.

| 2. | Europaparlamentet noterar att den digitala tekniken genom ERTMS byggs ut även för Europas järnvägsinfrastruktur, vilket gör att trånga sektorer i knutpunkterna och flaskhalsar kan avhjälpas utan att det krävs kostsamma nybyggnationer. Parlamentet konstaterar att det under migrationsfasen dock uppstår avsevärda merkostnader som inte enbart skall bäras av järnvägsföretagen. Parlamentet utgår ifrån att man genom dragkraft utan avbrott för tidskrävande lok- och lokförarbyten vid gränsen reducerar kostnaderna och transporttiden samtidigt som tillförlitligheten ökar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att den digitala tekniken genom ERTMS byggs ut även för Europas järnvägsinfrastruktur, vilket gör att trånga sektorer i knutpunkterna och flaskhalsar kan avhjälpas utan att det krävs kostsamma nybyggnationer. Parlamentet konstaterar att det under migrationsfasen dock uppstår avsevärda merkostnader som inte enbart skall bäras av järnvägsföretagen. Parlamentet utgår ifrån att man genom dragkraft utan avbrott för tidskrävande lok- och lokförarbyten vid gränsen reducerar kostnaderna och transporttiden samtidigt som tillförlitligheten ökar.

| 3. | Europaparlamentet anser att järnvägssektorn med ERTMS-tekniken har en historisk möjlighet att nu även utnyttja den digitala teknikens fördelar fullt ut för järnvägen, öka konkurrenskraften och återvinna terräng gentemot andra transportsätt, främst på grund av att fördelen med långa sträckor kan utnyttjas fullt ut i den gränsöverskridande godstrafiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att järnvägssektorn med ERTMS-tekniken har en historisk möjlighet att nu även utnyttja den digitala teknikens fördelar fullt ut för järnvägen, öka konkurrenskraften och återvinna terräng gentemot andra transportsätt, främst på grund av att fördelen med långa sträckor kan utnyttjas fullt ut i den gränsöverskridande godstrafiken.

| 4. | Europaparlamentet noterar att ERTMS utvecklades med stöd av de föregående ramprogrammen för forskning och föreligger i en konsoliderad startversion, vilket möjliggör en bred utbyggnad. Parlamentet konstaterar att utbyggnaden av GSM-R också sker i snabb takt och att goda framsteg görs med ETCS. Parlamentet framhäver dock att det ännu inte har uppstått någon automatik som utan ekonomiska eller säkerhets- och kapacitetsfrämjande aspekter medför att ERTMS utan vidare får genomslag på hela det transeuropeiska järnvägsnätet. Parlamentet konstaterar att det inte finns någon automatik som medför att de mer än 20 olika järnvägssignalsystem som i dag ännu finns i medlemsstaterna om några år kommer att tillhöra historien och vara ersatta av ett enda system, ERTMS. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att ERTMS utvecklades med stöd av de föregående ramprogrammen för forskning och föreligger i en konsoliderad startversion, vilket möjliggör en bred utbyggnad. Parlamentet konstaterar att utbyggnaden av GSM-R också sker i snabb takt och att goda framsteg görs med ETCS. Parlamentet framhäver dock att det ännu inte har uppstått någon automatik som utan ekonomiska eller säkerhets- och kapacitetsfrämjande aspekter medför att ERTMS utan vidare får genomslag på hela det transeuropeiska järnvägsnätet. Parlamentet konstaterar att det inte finns någon automatik som medför att de mer än 20 olika järnvägssignalsystem som i dag ännu finns i medlemsstaterna om några år kommer att tillhöra historien och vara ersatta av ett enda system, ERTMS.

| 5. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att ETCS endast behöver s.k. Eurobalis för dataöverföring längs spåret och radioblockcentralen, medan en ETCS-dator i fordonet (s.k. ombordenhet) tar över dataöverföringen för tågdetekteringen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att ETCS endast behöver s.k. Eurobalis för dataöverföring längs spåret och radioblockcentralen, medan en ETCS-dator i fordonet (s.k. ombordenhet) tar över dataöverföringen för tågdetekteringen.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att de funktionella specifikationer som godkänts av medlemsstaternas kommitté för driftskompatibilitet gör version 2.3.0 till referensstandard, och att denna även tillämpas av Europeiska järnvägsbyrån. Parlamentet utgår ifrån att man med denna version kan ta internationella höghastighetskorridorer/korridorer med hög kapacitet i bruk i Europa redan 2007; den betraktas också som gemensam standard i de undersökningar som genomförts av den europeiska samordnaren. Parlamentet anser att ytterligare ansträngningar skulle göra det möjligt att man inom fyra eller fem år kan gå över till en högre standard. Parlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån i samband med sitt förfarande för hantering av ändringar (Change Control Management process) bör bedöma den tekniska och ekonomiska lämpligheten i en sådan vidareutveckling och samtidigt följa principen att version 2.3.0 skall vara kompatibel med högre och lägre versioner. Parlamentet konstaterar att stabilisering och standardisering som går ännu längre kommer att göra att systemkomponenterna kan tillverkas i längre serier så att skalfördelar uppnås och att prisnivån som i dag kan vara åtta gånger högre än de ursprungliga riktpriserna då kan sänkas och ERTMS tillämpas på en ekonomiskt förnuftig grund. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att de funktionella specifikationer som godkänts av medlemsstaternas kommitté för driftskompatibilitet gör version 2.3.0 till referensstandard, och att denna även tillämpas av Europeiska järnvägsbyrån. Parlamentet utgår ifrån att man med denna version kan ta internationella höghastighetskorridorer/korridorer med hög kapacitet i bruk i Europa redan 2007; den betraktas också som gemensam standard i de undersökningar som genomförts av den europeiska samordnaren. Parlamentet anser att ytterligare ansträngningar skulle göra det möjligt att man inom fyra eller fem år kan gå över till en högre standard. Parlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån i samband med sitt förfarande för hantering av ändringar (Change Control Management process) bör bedöma den tekniska och ekonomiska lämpligheten i en sådan vidareutveckling och samtidigt följa principen att version 2.3.0 skall vara kompatibel med högre och lägre versioner. Parlamentet konstaterar att stabilisering och standardisering som går ännu längre kommer att göra att systemkomponenterna kan tillverkas i längre serier så att skalfördelar uppnås och att prisnivån som i dag kan vara åtta gånger högre än de ursprungliga riktpriserna då kan sänkas och ERTMS tillämpas på en ekonomiskt förnuftig grund.

| 7. | Europaparlamentet är medvetet om att det inte vore önskvärt att gamla system och ERTMS existerar parallellt i årtionden, och att det därför verkligen gäller att samordna migrationen och förkorta migrationsfasen så mycket som möjligt. Parlamentet påpekar att en central roll kommer att spelas av en ändamålsenligt utarbetad migrationsstrategi som omfattar nätverken som helhet, något som också krävs i överenskommelsen mellan kommissionen och de europeiska järnvägsorganisationerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i samråd med Europeiska järnvägsbyrån, medlemsstaterna och näringslivet så snart som möjligt lägga fram en bindande ”masterplan” för ERTMS. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är medvetet om att det inte vore önskvärt att gamla system och ERTMS existerar parallellt i årtionden, och att det därför verkligen gäller att samordna migrationen och förkorta migrationsfasen så mycket som möjligt. Parlamentet påpekar att en central roll kommer att spelas av en ändamålsenligt utarbetad migrationsstrategi som omfattar nätverken som helhet, något som också krävs i överenskommelsen mellan kommissionen och de europeiska järnvägsorganisationerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i samråd med Europeiska järnvägsbyrån, medlemsstaterna och näringslivet så snart som möjligt lägga fram en bindande ”masterplan” för ERTMS.

| 8. | Europaparlamentet utgår ifrån att en framgångsrik migration till ERTMS kommer att bli en stor utmaning för samtliga berörda parter: medlemsstater, trafikministerier, järnvägstrafikföretag, infrastrukturförvaltare och järnvägsindustrin måste vara eniga om målen, och rollerna och ansvarsområdena bör vara klart definierade i denna process. Europaparlamentet välkomnar därför att kommissionen har utsett en samordnare för detta storskaliga projekt, nämligen Karel Vinck. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet utgår ifrån att en framgångsrik migration till ERTMS kommer att bli en stor utmaning för samtliga berörda parter: medlemsstater, trafikministerier, järnvägstrafikföretag, infrastrukturförvaltare och järnvägsindustrin måste vara eniga om målen, och rollerna och ansvarsområdena bör vara klart definierade i denna process. Europaparlamentet välkomnar därför att kommissionen har utsett en samordnare för detta storskaliga projekt, nämligen Karel Vinck.

| 9. | Europaparlamentet understryker att ett avgörande genombrott endast kommer till stånd om det inte uppstår ett slags lapptäcke av mindre ERTMS-öar som det åter krävs en mängd nationella system för att nå eller passera. För det första måste utvalda korridorer enligt parlamentet genomgående utrustas med ERTMS, och för det andra måste en kritisk massa omgående uppnås för de utvalda sträckorna och tågen så att ytterligare skalfördelar möjliggörs. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att ett avgörande genombrott endast kommer till stånd om det inte uppstår ett slags lapptäcke av mindre ERTMS-öar som det åter krävs en mängd nationella system för att nå eller passera. För det första måste utvalda korridorer enligt parlamentet genomgående utrustas med ERTMS, och för det andra måste en kritisk massa omgående uppnås för de utvalda sträckorna och tågen så att ytterligare skalfördelar möjliggörs.

| 10. | Europaparlamentet förutsätter att man för att kunna garantera ett fullständigt genomförande av ERTMS kommer att infoga en tidtabell och detaljerade instruktioner för en komplett migration av samtliga nationella nät i migrationsstrategin, vilket blir nästa steg sedan systemet installerats i korridorerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet förutsätter att man för att kunna garantera ett fullständigt genomförande av ERTMS kommer att infoga en tidtabell och detaljerade instruktioner för en komplett migration av samtliga nationella nät i migrationsstrategin, vilket blir nästa steg sedan systemet installerats i korridorerna.

| 11. | Europaparlamentet framhäver att den kostnadskrävande byggnationen och driften av fordon med en mängd ytterligare gamla system minskas eller undviks genom det enhetliga järnvägssignalsystemet ERTMS. Övergångsperioden för migrationen kräver enligt parlamentet dubbel utrustning som inledningsvis ökar belastningen på järnvägssektorn. Parlamentet betonar att detta system kommer att underlätta och påskynda driftskompatibiliteten avsevärt, och att endast 13 procent av godset transporteras på räls i unionen jämfört med ca 27 procent i Förenta staterna. Parlamentet anser emellertid att denna andel knappast kan utökas nämnvärt i dagens union, som är ett tekniskt och politiskt lapptäcke, och att det därför är motiverat att investera i ERTMS på ett prioriterat och eftertryckligt sätt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhäver att den kostnadskrävande byggnationen och driften av fordon med en mängd ytterligare gamla system minskas eller undviks genom det enhetliga järnvägssignalsystemet ERTMS. Övergångsperioden för migrationen kräver enligt parlamentet dubbel utrustning som inledningsvis ökar belastningen på järnvägssektorn. Parlamentet betonar att detta system kommer att underlätta och påskynda driftskompatibiliteten avsevärt, och att endast 13 procent av godset transporteras på räls i unionen jämfört med ca 27 procent i Förenta staterna. Parlamentet anser emellertid att denna andel knappast kan utökas nämnvärt i dagens union, som är ett tekniskt och politiskt lapptäcke, och att det därför är motiverat att investera i ERTMS på ett prioriterat och eftertryckligt sätt.

Prioriteringar

| 12. | Europaparlamentet menar därför att det kommer att vara av avgörande betydelse för att ERTMS skall lyckas att de sex korridorer som undersökts (A: Rotterdam-Genua, B: Neapel-Berlin-Stockholm, C: Antwerpen-Basel/Lyon, D: Sevilla-Lyon-Turin-Trieste-Ljubljana, E: Dresden-Prag-Brno-Wien-Budapest, F: Duisburg-Berlin-Warsawa) och de tåg som trafikerar där snabbt och utan undantag utrustas med ERTMS, detta också för att samtliga berörda parter därigenom uppmuntras till ett ”gemenskapstänkande” i stället för att orientera sig efter nationella ramar. Parlamentet anser i detta sammanhang att den avsiktsförklaring som transportministrarna undertecknade den 3 mars 2006 om utbyggnad av ERTMS i godskorridoren Rotterdam-Genua är ett bra exempel. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet menar därför att det kommer att vara av avgörande betydelse för att ERTMS skall lyckas att de sex korridorer som undersökts (A: Rotterdam-Genua, B: Neapel-Berlin-Stockholm, C: Antwerpen-Basel/Lyon, D: Sevilla-Lyon-Turin-Trieste-Ljubljana, E: Dresden-Prag-Brno-Wien-Budapest, F: Duisburg-Berlin-Warsawa) och de tåg som trafikerar där snabbt och utan undantag utrustas med ERTMS, detta också för att samtliga berörda parter därigenom uppmuntras till ett ”gemenskapstänkande” i stället för att orientera sig efter nationella ramar. Parlamentet anser i detta sammanhang att den avsiktsförklaring som transportministrarna undertecknade den 3 mars 2006 om utbyggnad av ERTMS i godskorridoren Rotterdam-Genua är ett bra exempel.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att man för att den nödvändiga kritiska massan uppnå måste stödja investeringar i korridorer där vissa sträckor redan är färdigställda och där infrastrukturförvaltare har åtagit sig att senast 2015 fullfölja resterande partier. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är övertygat om att man för att den nödvändiga kritiska massan uppnå måste stödja investeringar i korridorer där vissa sträckor redan är färdigställda och där infrastrukturförvaltare har åtagit sig att senast 2015 fullfölja resterande partier.

| 14. | Europaparlamentet intar vidare ståndpunkten att den senaste utvidgningen av unionen 2004 bör göra att de öst-västliga förbindelserna beaktas. Här är det enligt parlamentets mening viktigt att notera att det uppstår ringa merkostnader i de medlemsstater på vilkas linjer det ändå behöver utföras omfattande moderniseringsarbeten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet intar vidare ståndpunkten att den senaste utvidgningen av unionen 2004 bör göra att de öst-västliga förbindelserna beaktas. Här är det enligt parlamentets mening viktigt att notera att det uppstår ringa merkostnader i de medlemsstater på vilkas linjer det ändå behöver utföras omfattande moderniseringsarbeten.

| 15. | Europaparlamentet hänvisar till att divergerande nationella godkännandeförfaranden för rälsfordon utgör ett principiellt problem i den europeiska järnvägssektorn som ställs på sin spets i samband med ERTMS. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom att engagera Europeiska järnvägsbyrån (ERA) med eftertryck driva på arbetena för ett enhetligt och förenklat EU-omfattande godkännandeförfarande och för att etablera och stabilisera samtliga bindande standarder så att tillverknings- och utrustningskostnaderna kan sänkas betydligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet hänvisar till att divergerande nationella godkännandeförfaranden för rälsfordon utgör ett principiellt problem i den europeiska järnvägssektorn som ställs på sin spets i samband med ERTMS. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom att engagera Europeiska järnvägsbyrån (ERA) med eftertryck driva på arbetena för ett enhetligt och förenklat EU-omfattande godkännandeförfarande och för att etablera och stabilisera samtliga bindande standarder så att tillverknings- och utrustningskostnaderna kan sänkas betydligt.

Problemet med de sista metrarna

| 16. | Europaparlamentet anser att man när en sträcka utrustas med ERTMS bör säkerställa att detta görs från plattform till plattform eller från fraktcentral till fraktcentral och fram till landgränsen eller den ifrågavarande hamnen. Parlamentet anser även att stöd genom EU-medel bör vara uteslutet om detta kriterium inte uppfylls och uppmanar kommissionen att strikt beakta detta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man när en sträcka utrustas med ERTMS bör säkerställa att detta görs från plattform till plattform eller från fraktcentral till fraktcentral och fram till landgränsen eller den ifrågavarande hamnen. Parlamentet anser även att stöd genom EU-medel bör vara uteslutet om detta kriterium inte uppfylls och uppmanar kommissionen att strikt beakta detta.

| 17. | Europaparlamentet fordrar att integreringen av användarläget Limited Supervision snabbt skall analyseras för att se om det kan ersätta olika nationella system med ETCS eller om ETCS kan användas parallellt med dessa. Dessutom konstaterar parlamentet att man bör kontrollera huruvida luckor kan täppas till med Limited Supervision på ett ekonomiskt sätt, särskilt i knutpunkter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fordrar att integreringen av användarläget Limited Supervision snabbt skall analyseras för att se om det kan ersätta olika nationella system med ETCS eller om ETCS kan användas parallellt med dessa. Dessutom konstaterar parlamentet att man bör kontrollera huruvida luckor kan täppas till med Limited Supervision på ett ekonomiskt sätt, särskilt i knutpunkter.

| 18. | Europaparlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån i överenskommelse med de nationella trafikministerierna bör se till att nya lokomotiv i framtiden endast godkänns om de utöver det nationella järnvägssignalsystemet är utrustade med eller från början har utrustats med ERTMS. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån i överenskommelse med de nationella trafikministerierna bör se till att nya lokomotiv i framtiden endast godkänns om de utöver det nationella järnvägssignalsystemet är utrustade med eller från början har utrustats med ERTMS.

| 19. | Europaparlamentet understryker att ETCS i dag används med nationella anpassningar på höghastighetssträckor/sträckor med hög kapacitet (t.ex. Rom-Neapel, Madrid-Lleida eller Bern-Olten). Parlamentet noterar emellertid att användningen av systemet inom den konventionella järnvägssektorn (person- och godstrafik) och i synnerhet i den gränsöverskridande trafiken fortfarande är problematisk. Parlamentet anser att tillämpningen ännu bör utvidgas och förbättras för att avhjälpa de nuvarande problemen, och framhåller att lösningar snabbt måste hittas för nyckelfunktioner såsom bevakade järnvägsövergångar, parametriserade bromskurvor och Radio Infill, i enlighet med de lösningar som redan anges i 2.3.0-standarden och användarläget Limited Supervision. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att ETCS i dag används med nationella anpassningar på höghastighetssträckor/sträckor med hög kapacitet (t.ex. Rom-Neapel, Madrid-Lleida eller Bern-Olten). Parlamentet noterar emellertid att användningen av systemet inom den konventionella järnvägssektorn (person- och godstrafik) och i synnerhet i den gränsöverskridande trafiken fortfarande är problematisk. Parlamentet anser att tillämpningen ännu bör utvidgas och förbättras för att avhjälpa de nuvarande problemen, och framhåller att lösningar snabbt måste hittas för nyckelfunktioner såsom bevakade järnvägsövergångar, parametriserade bromskurvor och Radio Infill, i enlighet med de lösningar som redan anges i 2.3.0-standarden och användarläget Limited Supervision.

| 20. | Med tanke på att snabbspårförbindelsen Paris-östra Frankrike-sydvästra Tyskland och den nord-sydliga korridoren Rotterdam-Genua ännu inte genomgående kan trafikeras med ERTMS uppmanar Europaparlamentet samtliga berörda parter att täppa till de befintliga luckorna så snart som möjligt. |
| --- | --- |

20.

Med tanke på att snabbspårförbindelsen Paris-östra Frankrike-sydvästra Tyskland och den nord-sydliga korridoren Rotterdam-Genua ännu inte genomgående kan trafikeras med ERTMS uppmanar Europaparlamentet samtliga berörda parter att täppa till de befintliga luckorna så snart som möjligt.

| 21. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att järnvägsföretagen, järnvägsindustrin och Europeiska järnvägsbyrån gemensamt utvecklar den framtida standarden och att EU fastställer migrationen gemensamt och bindande för alla. Parlamentet kräver att nationella satsningar på vidareutveckling av systemet skall förhindras så att de befintliga 20 olika systemen inte ersätts med 20 inkompatibla system som baseras på ERTMS. Parlamentet uppmanar ERA att se till att den framtida standard som används i Europa totalt sett bör ha minst samma säkerhetsnivå som för närvarande gäller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att järnvägsföretagen, järnvägsindustrin och Europeiska järnvägsbyrån gemensamt utvecklar den framtida standarden och att EU fastställer migrationen gemensamt och bindande för alla. Parlamentet kräver att nationella satsningar på vidareutveckling av systemet skall förhindras så att de befintliga 20 olika systemen inte ersätts med 20 inkompatibla system som baseras på ERTMS. Parlamentet uppmanar ERA att se till att den framtida standard som används i Europa totalt sett bör ha minst samma säkerhetsnivå som för närvarande gäller i medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet känner till att medlemsstaterna och järnvägsföretagen befinner sig i mycket olika faser när det gäller investeringsbehov, nationella tågdetekterings- och signalsystem samt marknadsfas, men anser att sådana skillnader är ofrånkomliga i unionen och inte utgör något argument mot ERTMS. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet känner till att medlemsstaterna och järnvägsföretagen befinner sig i mycket olika faser när det gäller investeringsbehov, nationella tågdetekterings- och signalsystem samt marknadsfas, men anser att sådana skillnader är ofrånkomliga i unionen och inte utgör något argument mot ERTMS.

Finansiering

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att EU-finansiering, oavsett om den förmedlas via budgeten för de transeuropeiska transportnäten eller av berörda stater via Sammanhållningsfonden, är motiverad och nödvändig då ERTMS byggs ut med tanke på projektets europeiska dimension. Parlamentet anser att kostnaderna bör fördelas rättvist mellan medlemsstaterna, EU, järnvägsföretagen och järnvägsindustrin. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att prioritera ERTMS i sina trafik- och budgetbeslut de närmaste åren. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att EU-finansiering, oavsett om den förmedlas via budgeten för de transeuropeiska transportnäten eller av berörda stater via Sammanhållningsfonden, är motiverad och nödvändig då ERTMS byggs ut med tanke på projektets europeiska dimension. Parlamentet anser att kostnaderna bör fördelas rättvist mellan medlemsstaterna, EU, järnvägsföretagen och järnvägsindustrin. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att prioritera ERTMS i sina trafik- och budgetbeslut de närmaste åren.

| 24. | Europaparlamentet stöder således införandet av sådana bestämmelser i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004) 0475) - 2004/0154(COD), om vilken parlamentet avslutade sin första behandling (4) den 26 oktober 2005. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder således införandet av sådana bestämmelser i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004) 0475) - 2004/0154(COD), om vilken parlamentet avslutade sin första behandling (4) den 26 oktober 2005.

| 25. | Europaparlamentet stöder i detta sammanhang det förslag som parlamentet antog vid första behandlingen om att man genom denna förordning bör likställa investeringar i ERTMS med investeringar i infrastruktur. Parlamentet anser också att en stödsats på högst 50 procent bör fastställas för ERTMS åtminstone i gränsöverskridande områden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder i detta sammanhang det förslag som parlamentet antog vid första behandlingen om att man genom denna förordning bör likställa investeringar i ERTMS med investeringar i infrastruktur. Parlamentet anser också att en stödsats på högst 50 procent bör fastställas för ERTMS åtminstone i gränsöverskridande områden.

| 26. | Europaparlamentet anser att inte endast de tekniska argument som anges ovan utan även de begränsade budgetmedlen talar för att medlen bör koncentreras till de viktigaste korridorerna, i synnerhet till dem som den europeiska samordnaren undersökt. Parlamentet anser att detta stöd bör innefatta ett rimligt incitament de första åren för utrustning av fordon, eller konkret för utveckling av prototyper, serieinstalleringar och nyinstalleringar på befintliga fordon. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att inte endast de tekniska argument som anges ovan utan även de begränsade budgetmedlen talar för att medlen bör koncentreras till de viktigaste korridorerna, i synnerhet till dem som den europeiska samordnaren undersökt. Parlamentet anser att detta stöd bör innefatta ett rimligt incitament de första åren för utrustning av fordon, eller konkret för utveckling av prototyper, serieinstalleringar och nyinstalleringar på befintliga fordon.

| 27. | Europaparlamentet föreslår att ett regressivt stöd övervägs för att påskynda migrationsprocessen. Parlamentet framhåller att järnvägsföretag som tidigt beslutar sig för en utbyggnad av ERTMS bör beviljas mer stöd än eftersläntrare eftersom den förra kategorin tar en större investeringsrisk utan att genast kunna dra full nytta av fördelarna med det nya systemet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår att ett regressivt stöd övervägs för att påskynda migrationsprocessen. Parlamentet framhåller att järnvägsföretag som tidigt beslutar sig för en utbyggnad av ERTMS bör beviljas mer stöd än eftersläntrare eftersom den förra kategorin tar en större investeringsrisk utan att genast kunna dra full nytta av fördelarna med det nya systemet.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mer ingående överväga möjligheterna att bevilja stöd till modeller för leasing av rullande materiel, eftersom det skulle kunna bidra till att sänka de höga startkostnaderna och förenkla marknadstillträdet för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mer ingående överväga möjligheterna att bevilja stöd till modeller för leasing av rullande materiel, eftersom det skulle kunna bidra till att sänka de höga startkostnaderna och förenkla marknadstillträdet för små och medelstora företag.

| 29. | Europaparlamentet anser att EU bör stödja ERTMS genom att utnyttja budgeten för TEN-T, regional utveckling och sammanhållning, liksom medel från EU:s forskningsbudget. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att EU bör stödja ERTMS genom att utnyttja budgeten för TEN-T, regional utveckling och sammanhållning, liksom medel från EU:s forskningsbudget.

| 30. | Europaparlamentet anser att EU bör knyta finansieringen av järnvägsinfrastruktur via gemenskapens medel, t.ex. medel från TEN-T- och sammanhållningsbudgeten, till obligatorisk installering av ERTMS. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att EU bör knyta finansieringen av järnvägsinfrastruktur via gemenskapens medel, t.ex. medel från TEN-T- och sammanhållningsbudgeten, till obligatorisk installering av ERTMS.

| 31. | Europaparlamentet betonar att järnvägssektorn vid utbyggnaden av ERTMS förväntas ta vederbörlig hänsyn till de anställdas sociala och yrkesbetingade intressen samt utveckla lämpliga kvalifikations- och fortbildningsprogram. Parlamentet väntar sig att arbetstillfällena är tryggade på medellång sikt vid en utbyggnad av ERTMS, dels på grundval av de möjliga exportframgångarna, dels på grundval av de förväntat större marknadsandelarna för järnvägen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att järnvägssektorn vid utbyggnaden av ERTMS förväntas ta vederbörlig hänsyn till de anställdas sociala och yrkesbetingade intressen samt utveckla lämpliga kvalifikations- och fortbildningsprogram. Parlamentet väntar sig att arbetstillfällena är tryggade på medellång sikt vid en utbyggnad av ERTMS, dels på grundval av de möjliga exportframgångarna, dels på grundval av de förväntat större marknadsandelarna för järnvägen.

| 32. | Europaparlamentet erkänner slutligen att ERTMS kan bli ett viktigt bidrag till att göra de europeiska järnvägstransporterna effektiva och attraktiva, främst i fråga om långa godstransporter. Parlamentet betonar dock uttryckligt att flera andra harmoniseringsinitiativ kan vidtas utöver ERTMS för att på relativt kort sikt effektivisera de internationella järnvägstransporterna. Parlamentet uppmanar följaktligen den europeiska ERTMS-samordnaren och den nya Europeiska järnvägsbyrån (ERA) att även undersöka möjligheten att till exempel harmonisera tåglängder, axeltryck och lastprofiler osv. Parlamentet anser att de ekonomiska konsekvenserna av projekten troligen är relativt begränsade, men att resultatet kan bli rätt betydande ur effektivitetssynpunkt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erkänner slutligen att ERTMS kan bli ett viktigt bidrag till att göra de europeiska järnvägstransporterna effektiva och attraktiva, främst i fråga om långa godstransporter. Parlamentet betonar dock uttryckligt att flera andra harmoniseringsinitiativ kan vidtas utöver ERTMS för att på relativt kort sikt effektivisera de internationella järnvägstransporterna. Parlamentet uppmanar följaktligen den europeiska ERTMS-samordnaren och den nya Europeiska järnvägsbyrån (ERA) att även undersöka möjligheten att till exempel harmonisera tåglängder, axeltryck och lastprofiler osv. Parlamentet anser att de ekonomiska konsekvenserna av projekten troligen är relativt begränsade, men att resultatet kan bli rätt betydande ur effektivitetssynpunkt.

*

- *

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.

(2)  EGT L 110, 20.4.2001, s. 1.

(3)  EUT L 167, 30.4.2004, s. 1.

(4)  Antagna texter, 26.10.2005, P6_TA(2005)0403.

P6_TA(2006)0276

Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske

Europaparlamentets resolution om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (2004/2264(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den gemensamma fiskeripolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma fiskeripolitiken,

| — | med beaktande av bestämmelserna för Europeiska fiskerifonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna för Europeiska fiskerifonden,

| — | med beaktande av artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2001 om fiskeri: säkerhet och olycksorsaker (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2001 om fiskeri: säkerhet och olycksorsaker (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1421/2004 av den 19 juli 2004 om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1421/2004 av den 19 juli 2004 om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2005 om kvinnliga nätverk: fiskeri, jordbruk och diversifiering (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2005 om kvinnliga nätverk: fiskeri, jordbruk och diversifiering (5),

| — | med beaktande av Lissabonstrategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonstrategin,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0141/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0141/2006), och av följande skäl:

| A. | Kustfisket, särskilt småskaligt kustfiske och traditionellt fiske, ger betydande tillskott till kustsamhällenas socioekonomiska välfärd. Det bidrar till den lokala utvecklingen, bevarandet/skapandet av arbetstillfällen i alla led, tillgången på färsk fisk och bevarandet av traditionella lokala kulturer. |
| --- | --- |

A.

Kustfisket, särskilt småskaligt kustfiske och traditionellt fiske, ger betydande tillskott till kustsamhällenas socioekonomiska välfärd. Det bidrar till den lokala utvecklingen, bevarandet/skapandet av arbetstillfällen i alla led, tillgången på färsk fisk och bevarandet av traditionella lokala kulturer.

| B. | Den ekonomiska och sociala kris som har drabbat fiskerisektorn är särskilt kännbar för de mindre konkurrenskraftiga flottsegmenten, särskilt kustfisket. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska och sociala kris som har drabbat fiskerisektorn är särskilt kännbar för de mindre konkurrenskraftiga flottsegmenten, särskilt kustfisket.

| C. | För närvarande finns det en mängd olika åtgärder som rör olika aspekter av småskaligt fiske i flera olika gemenskapsförordningar. |
| --- | --- |

C.

För närvarande finns det en mängd olika åtgärder som rör olika aspekter av småskaligt fiske i flera olika gemenskapsförordningar.

| D. | Den gemensamma fiskeripolitiken och dess instrument, särskilt den framtida Europeiska fiskerifonden (EFF), måste ta hänsyn till kustfisket och anpassas till kustfiskets specifika problem, framför allt i samband med småskaligt och traditionellt fiske. |
| --- | --- |

D.

Den gemensamma fiskeripolitiken och dess instrument, särskilt den framtida Europeiska fiskerifonden (EFF), måste ta hänsyn till kustfisket och anpassas till kustfiskets specifika problem, framför allt i samband med småskaligt och traditionellt fiske.

| E. | Det är viktigt att säkerställa kustfiskets framtid i Europeiska unionen med tanke på dess viktiga bidrag till sysselsättningen i kustområdena, samtidigt som det är nödvändigt att förhindra överkapacitet i detta flottsegment och den uttömning av resurser som detta leder till. |
| --- | --- |

E.

Det är viktigt att säkerställa kustfiskets framtid i Europeiska unionen med tanke på dess viktiga bidrag till sysselsättningen i kustområdena, samtidigt som det är nödvändigt att förhindra överkapacitet i detta flottsegment och den uttömning av resurser som detta leder till.

| F. | Trots att arbetslösheten är hög och kustfiskebefolkningen åldras finns det en allvarlig brist på rekrytering av unga människor i vissa kustområden. |
| --- | --- |

F.

Trots att arbetslösheten är hög och kustfiskebefolkningen åldras finns det en allvarlig brist på rekrytering av unga människor i vissa kustområden.

| G. | Det finns ett stort beroende av fiske och därmed sammanhängande industrier i vissa kustområden, särskilt i öområden och i avlägsna kustområden. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett stort beroende av fiske och därmed sammanhängande industrier i vissa kustområden, särskilt i öområden och i avlägsna kustområden.

| H. | I de mest avlägsna regionerna utgör gemenskapsstöden en garanti för konkurrenskraft och ekonomisk livskraft hos en stor del av beredningsindustrin. |
| --- | --- |

H.

I de mest avlägsna regionerna utgör gemenskapsstöden en garanti för konkurrenskraft och ekonomisk livskraft hos en stor del av beredningsindustrin.

| I. | Det finns en allvarlig brist på tillförlitlig statistik om kustfiskesektorn i många medlemsstater, vilket omöjliggör seriösa analyser och jämförelser. |
| --- | --- |

I.

Det finns en allvarlig brist på tillförlitlig statistik om kustfiskesektorn i många medlemsstater, vilket omöjliggör seriösa analyser och jämförelser.

| J. | Ett nytt gemenskapsinitiativ kan gynna sektorns framtida utveckling. |
| --- | --- |

J.

Ett nytt gemenskapsinitiativ kan gynna sektorns framtida utveckling.

| K. | Med tanke på den viktiga roll som branschorganisationer och lokala myndigheter kan spela för att utveckla sektorn på lokal nivå, bör projekt och verksamheter som dessa utvecklar till stöd för kustfisket, framför allt småskaligt och traditionellt fiske, uppmuntras och stödjas på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

K.

Med tanke på den viktiga roll som branschorganisationer och lokala myndigheter kan spela för att utveckla sektorn på lokal nivå, bör projekt och verksamheter som dessa utvecklar till stöd för kustfisket, framför allt småskaligt och traditionellt fiske, uppmuntras och stödjas på gemenskapsnivå.

| L. | Det är viktigt för kustfiskarna att delta i handelsprocessen, förbättra mekanismerna för att marknadsföra sina produkter och främja en översyn av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter för att garantera ett rättvisare försäljningspris vid första försäljningstillfället och främja en bättre spridning av mervärdet längs hela värdekedjan. |
| --- | --- |

L.

Det är viktigt för kustfiskarna att delta i handelsprocessen, förbättra mekanismerna för att marknadsföra sina produkter och främja en översyn av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter för att garantera ett rättvisare försäljningspris vid första försäljningstillfället och främja en bättre spridning av mervärdet längs hela värdekedjan.

| M. | Det är oerhört viktigt att se till att kustfiskare och deras intresseorganisationer deltar i den gemensamma fiskeripolitikens beslutsprocess, skyddandet av havsmiljön och återhämtningen av fiskbestånden genom att främja tillämpningen av principen om samförvaltning och decentraliseringen av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

M.

Det är oerhört viktigt att se till att kustfiskare och deras intresseorganisationer deltar i den gemensamma fiskeripolitikens beslutsprocess, skyddandet av havsmiljön och återhämtningen av fiskbestånden genom att främja tillämpningen av principen om samförvaltning och decentraliseringen av den gemensamma fiskeripolitiken.

| N. | Sektorn präglas av osäkra inkomster och löner, vilket beror på dess marknadspraxis och prissättningsmetoder vid första försäljningstillfället samt verksamhetens oregelbundna karaktär. |
| --- | --- |

N.

Sektorn präglas av osäkra inkomster och löner, vilket beror på dess marknadspraxis och prissättningsmetoder vid första försäljningstillfället samt verksamhetens oregelbundna karaktär.

| O. | Att de rörliga kostnaderna ökar och bränslepriserna är mycket instabila påverkar också kustfiskesektorn. |
| --- | --- |

O.

Att de rörliga kostnaderna ökar och bränslepriserna är mycket instabila påverkar också kustfiskesektorn.

| P. | Det finns tilltagande spänningar och konkurrens om resurserna mellan kustfiskare som fiskar för sitt uppehälle och fritidsfiskare, vilket är ett problem som måste lösas. |
| --- | --- |

P.

Det finns tilltagande spänningar och konkurrens om resurserna mellan kustfiskare som fiskar för sitt uppehälle och fritidsfiskare, vilket är ett problem som måste lösas.

| Q. | Det är nödvändigt att se till att kustfiskets metoder även bidrar till bättre miljöskydd och till en hållbar utveckling av fiskesektorn. |
| --- | --- |

Q.

Det är nödvändigt att se till att kustfiskets metoder även bidrar till bättre miljöskydd och till en hållbar utveckling av fiskesektorn.

| R. | Yrkesutbildning för kustfiskare måste uppmuntras. |
| --- | --- |

R.

Yrkesutbildning för kustfiskare måste uppmuntras.

| 1. | Europaparlamentet betonar att kustfisket ger viktiga bidrag till de lokala ekonomierna och till att bibehålla den sociala strukturen i kustsamhällena med tanke på att dessa bidrar med fler arbetstillfällen per fångad fiskmängd än andra fiskeflottsegment, särskilt i öområden och avlägsna kustområden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att kustfisket ger viktiga bidrag till de lokala ekonomierna och till att bibehålla den sociala strukturen i kustsamhällena med tanke på att dessa bidrar med fler arbetstillfällen per fångad fiskmängd än andra fiskeflottsegment, särskilt i öområden och avlägsna kustområden.

| 2. | Europaparlamentet anser att kustfisket är viktigt för bevarandet av kulturella traditioner och förfaranden och att det är ett värn för den kulturella mångfalden i de berörda regionerna liksom för hela kustsamhällens överlevnad. Europaparlamentet anser vidare att dessa traditioner och förfaranden måste bevaras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att kustfisket är viktigt för bevarandet av kulturella traditioner och förfaranden och att det är ett värn för den kulturella mångfalden i de berörda regionerna liksom för hela kustsamhällens överlevnad. Europaparlamentet anser vidare att dessa traditioner och förfaranden måste bevaras.

| 3. | Europaparlamentet inser att kustfisket kan och måste fylla en viktig funktion när det gäller att skydda havsmiljön vid kusterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet inser att kustfisket kan och måste fylla en viktig funktion när det gäller att skydda havsmiljön vid kusterna.

| 4. | Europaparlamentet inser emellertid att om kustfiskeflottorna är för stora kan de även bidra till uttömningen av resurserna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet inser emellertid att om kustfiskeflottorna är för stora kan de även bidra till uttömningen av resurserna.

| 5. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna som en del av regionalpolitiken bör tillämpa gemensamma mekanismer för att skydda kustfisket så att detta kan fortsätta. De bör göra uppfyllandet av mål och genomförandet av specifika bestämmelser avhängiga av naturförhållandena i kustzonerna och bevarandet av resurserna. Kustzoner är områden där många fiskarter, inklusive industrifisk, leker och där fiskyngel föds upp. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna som en del av regionalpolitiken bör tillämpa gemensamma mekanismer för att skydda kustfisket så att detta kan fortsätta. De bör göra uppfyllandet av mål och genomförandet av specifika bestämmelser avhängiga av naturförhållandena i kustzonerna och bevarandet av resurserna. Kustzoner är områden där många fiskarter, inklusive industrifisk, leker och där fiskyngel föds upp.

| 6. | Europaparlamentet anser emellertid att det behövs fortsatt forskning om kustfiskets roll och konsekvenser, i syfte att se till att det, liksom all fiskeverksamhet, hålls på en hållbar nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser emellertid att det behövs fortsatt forskning om kustfiskets roll och konsekvenser, i syfte att se till att det, liksom all fiskeverksamhet, hålls på en hållbar nivå.

| 7. | Europaparlamentet anser att särskild forskning måste bedrivas om skyddet av det fiske som bedrivs inom tre sjömil från kusten av upp till tolv meter långa fartyg med passiv utrustning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att särskild forskning måste bedrivas om skyddet av det fiske som bedrivs inom tre sjömil från kusten av upp till tolv meter långa fartyg med passiv utrustning.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att sådan fiskeutrustning inte tillåts som hotar kustbeståndens hållbarhet och livskraften hos de delar av samhället som är beroende av fiskerisektorn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att sådan fiskeutrustning inte tillåts som hotar kustbeståndens hållbarhet och livskraften hos de delar av samhället som är beroende av fiskerisektorn.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar hur svårt det är att fastställa en gemensam definition av kustfiske på EU-nivå och anser därför att det finns ett trängande behov för de berörda parterna av att fastställa minimikriterier som alla kan acceptera och som fastställer den erforderliga balansen mellan kust-, högsjöoch fritidsfiske. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmärksammar hur svårt det är att fastställa en gemensam definition av kustfiske på EU-nivå och anser därför att det finns ett trängande behov för de berörda parterna av att fastställa minimikriterier som alla kan acceptera och som fastställer den erforderliga balansen mellan kust-, högsjöoch fritidsfiske.

| 10. | Europaparlamentet anser att åtminstone följande aspekter måste ingå i minimumkriterierna:






  a) | Småskaligt kustfiske. |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att åtminstone följande aspekter måste ingå i minimumkriterierna:

a)

Småskaligt kustfiske.

| b) | Fartygens längd. |
| --- | --- |

b)

Fartygens längd.

| c) | Det avstånd från hemmahamnen inom vilket fartyget bedriver sin verksamhet, med hänsyn till medlemsstaternas olika geografiska och maritima förhållanden. |
| --- | --- |

c)

Det avstånd från hemmahamnen inom vilket fartyget bedriver sin verksamhet, med hänsyn till medlemsstaternas olika geografiska och maritima förhållanden.

| d) | En maximitid under vilken fartygen är borta från hemmahamnen. |
| --- | --- |

d)

En maximitid under vilken fartygen är borta från hemmahamnen.

| e) | Fartyg som återvänder till hamnen varje dag för att sälja sin fångst färsk. |
| --- | --- |

e)

Fartyg som återvänder till hamnen varje dag för att sälja sin fångst färsk.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett harmoniserat synsätt på insamlingen av data om kustfisket är viktigt för att uppgifterna om kustfiskeverksamheten skall bli korrekta - en förutsättning för att en gemensam definition skall kunna upprättas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ett harmoniserat synsätt på insamlingen av data om kustfisket är viktigt för att uppgifterna om kustfiskeverksamheten skall bli korrekta - en förutsättning för att en gemensam definition skall kunna upprättas.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt föreslå sätt att harmonisera data om kustfisket i Europeiska unionen, så att särdragen i enskilda nationella och regionala fisken skyddas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt föreslå sätt att harmonisera data om kustfisket i Europeiska unionen, så att särdragen i enskilda nationella och regionala fisken skyddas.

| 13. | Europaparlamentet understryker att det finns ett trängande behov av att ta itu med de många problem som finns i kustfiskesektorn, nämligen i fråga om administration, strukturella förbättringar, utveckling och utbildning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att det finns ett trängande behov av att ta itu med de många problem som finns i kustfiskesektorn, nämligen i fråga om administration, strukturella förbättringar, utveckling och utbildning.

| 14. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kustfiskare och samhällen som är beroende av kustfisket blir mer direkt delaktiga i förädling och handel för att stärka deras vinstunderlag och höja deras levnadsstandard. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att kustfiskare och samhällen som är beroende av kustfisket blir mer direkt delaktiga i förädling och handel för att stärka deras vinstunderlag och höja deras levnadsstandard.

| 15. | Europaparlamentet föreslår fortsatt stöd inom sektorn till beredning av fiskeriprodukter i de mest avlägsna regionerna, framför allt stödet för användning av olivolja till tonfiskskonservering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet föreslår fortsatt stöd inom sektorn till beredning av fiskeriprodukter i de mest avlägsna regionerna, framför allt stödet för användning av olivolja till tonfiskskonservering.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna kustfiskets och det traditionella fiskets särskilda karaktär inom den gemensamma fiskeripolitiken, och att avgöra i hur hög grad de befintliga instrumenten är lämpade för att reagera på sektorns behov, samt anpassa dem på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna kustfiskets och det traditionella fiskets särskilda karaktär inom den gemensamma fiskeripolitiken, och att avgöra i hur hög grad de befintliga instrumenten är lämpade för att reagera på sektorns behov, samt anpassa dem på lämpligt sätt.

| 17. | Europaparlamentet uppmärksammar att det finns vissa bestämmelser i den nuvarande EU-lagstiftningen som särskilt handlar om administration och strukturella förbättringar i kustfiskesektorn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmärksammar att det finns vissa bestämmelser i den nuvarande EU-lagstiftningen som särskilt handlar om administration och strukturella förbättringar i kustfiskesektorn.

| 18. | Europaparlamentet anser att det nya EFF bör finansiera bränslesnåla motorer och miljövänliga fiskeredskap samt förbättrade arbetsförhållanden inom kustfisket, förutsatt att detta inte leder till att kapaciteten ökar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det nya EFF bör finansiera bränslesnåla motorer och miljövänliga fiskeredskap samt förbättrade arbetsförhållanden inom kustfisket, förutsatt att detta inte leder till att kapaciteten ökar.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera en modernisering av kustfiskefartygen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera en modernisering av kustfiskefartygen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att anta ett nytt gemenskapsinitiativ för detta viktiga verksamhetsområde. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att anta ett nytt gemenskapsinitiativ för detta viktiga verksamhetsområde.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att i det här sammanhanget se till att specifika och tillräckliga anslag tillhandahålls, så att nya politiska åtgärder kan genomföras ordentligt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att i det här sammanhanget se till att specifika och tillräckliga anslag tillhandahålls, så att nya politiska åtgärder kan genomföras ordentligt.

| 22. | Europaparlamentet understryker att de planer för kustområdena som finns i några medlemsstater har haft positiva effekter för sektorn och anser därför att sådana planer bör vara en viktig beståndsdel i nya EU-initiativ. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att de planer för kustområdena som finns i några medlemsstater har haft positiva effekter för sektorn och anser därför att sådana planer bör vara en viktig beståndsdel i nya EU-initiativ.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att yrkesutbildningen för sektorn i medlemsstaterna för närvarande antingen är helt otillräcklig eller obefintlig. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att yrkesutbildningen för sektorn i medlemsstaterna för närvarande antingen är helt otillräcklig eller obefintlig.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att det omgående måste inrättas ett utbildningsprogram som omfattar arbetssäkerhet i fiskeindustrin, skyddandet av havsmiljön, bevarandet av resurser, skyddandet av havs- och kustzoner, fångstkvalitet samt marknadsföring och administration inom fiskberedningssektorn. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att det omgående måste inrättas ett utbildningsprogram som omfattar arbetssäkerhet i fiskeindustrin, skyddandet av havsmiljön, bevarandet av resurser, skyddandet av havs- och kustzoner, fångstkvalitet samt marknadsföring och administration inom fiskberedningssektorn.

| 25. | Europaparlamentet slår fast att ändamålsenlig och specifik utbildning är avgörande för om ungdomarna i våra kustregioner skall uppmuntras att upprätthålla det traditionella kustfisket. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet slår fast att ändamålsenlig och specifik utbildning är avgörande för om ungdomarna i våra kustregioner skall uppmuntras att upprätthålla det traditionella kustfisket.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram särskilda utbildningsprogram för kustfiskesektorn, framför allt för att uppmuntra ungdomar att söka sig till sektorn, och tillhandahålla erforderlig finansiering för att programmen skall kunna förverkligas till fullo och bli framgångsrika. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram särskilda utbildningsprogram för kustfiskesektorn, framför allt för att uppmuntra ungdomar att söka sig till sektorn, och tillhandahålla erforderlig finansiering för att programmen skall kunna förverkligas till fullo och bli framgångsrika.

| 27. | Europaparlamentet kräver vidare i det här sammanhanget att åtgärderna ges erforderlig publicitet för att se till att alla berörda parter med lätthet har tillgång till heltäckande information om utbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver vidare i det här sammanhanget att åtgärderna ges erforderlig publicitet för att se till att alla berörda parter med lätthet har tillgång till heltäckande information om utbildningsmöjligheter.

| 28. | Europaparlamentet anser att man i ny lagstiftning för kustfisket måste ta särskild hänsyn till behovet av att skapa och bibehålla en säkerhetskultur där säkerheten prioriteras högst, och se till att de säkerhetsregler som är tillämpliga på kustfiskesektorn tillämpas ordentligt. Parlamentet framhåller att en sådan säkerhetskultur måste starta med att garantera en säkrare och modernare flotta med kapacitet att inkludera ny säkerhetsutrustning och material. För att möjliggöra detta måste beviljandet av stöd till förnyande och modernisering av flottan fortsätta i den nya Europeiska fiskerifonden, något som parlamentet redan har godkänt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att man i ny lagstiftning för kustfisket måste ta särskild hänsyn till behovet av att skapa och bibehålla en säkerhetskultur där säkerheten prioriteras högst, och se till att de säkerhetsregler som är tillämpliga på kustfiskesektorn tillämpas ordentligt. Parlamentet framhåller att en sådan säkerhetskultur måste starta med att garantera en säkrare och modernare flotta med kapacitet att inkludera ny säkerhetsutrustning och material. För att möjliggöra detta måste beviljandet av stöd till förnyande och modernisering av flottan fortsätta i den nya Europeiska fiskerifonden, något som parlamentet redan har godkänt.

| 29. | Europaparlamentet inser att kvinnor spelar en stor roll i kustfiskesektorn, särskilt inom områdena administration, försäljning och marknadsföring, vattenbruk, förädling och forskning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser att kvinnor spelar en stor roll i kustfiskesektorn, särskilt inom områdena administration, försäljning och marknadsföring, vattenbruk, förädling och forskning.

| 30. | Europaparlamentet anser att kvinnliga nätverk i stor utsträckning kan bidra till fiskeberoende samhällens socioekonomiska utveckling, särskilt kustsamhällens. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att kvinnliga nätverk i stor utsträckning kan bidra till fiskeberoende samhällens socioekonomiska utveckling, särskilt kustsamhällens.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid behandlingen av alla situationer och problem som rör kustfisket samt i samband med pilotprojekt som finansieras genom den gemensamma fiskeripolitiken och strukturfonderna systematiskt ta hänsyn till köns- och jämställdhetsaspekter, eftersom denna typ av fiske karaktäriseras av en ekonomisk struktur som i huvudsak baseras på små familjeföretag där kvinnorna spelar en avgörande roll som bör erkännas både rättsligt och socialt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid behandlingen av alla situationer och problem som rör kustfisket samt i samband med pilotprojekt som finansieras genom den gemensamma fiskeripolitiken och strukturfonderna systematiskt ta hänsyn till köns- och jämställdhetsaspekter, eftersom denna typ av fiske karaktäriseras av en ekonomisk struktur som i huvudsak baseras på små familjeföretag där kvinnorna spelar en avgörande roll som bör erkännas både rättsligt och socialt.

| 32. | Europaparlamentet menar att de förändringar som för närvarande sker i de samhällen som är beroende av kustfisket berör kvinnorna både direkt och indirekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja särskilda projekt som har som mål att se till att kvinnors verksamhet på områden som rör fiske erkänns, stimuleras och diversifieras och att finna sådana lösningar för diversifieringen av verksamheten och omställningen inom dessa fiskesamhällen som inte bara ges stöd av lokala, regionala och nationella regeringar eller EU utan som också kvinnor och män kan medverka till på lika villkor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet menar att de förändringar som för närvarande sker i de samhällen som är beroende av kustfisket berör kvinnorna både direkt och indirekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja särskilda projekt som har som mål att se till att kvinnors verksamhet på områden som rör fiske erkänns, stimuleras och diversifieras och att finna sådana lösningar för diversifieringen av verksamheten och omställningen inom dessa fiskesamhällen som inte bara ges stöd av lokala, regionala och nationella regeringar eller EU utan som också kvinnor och män kan medverka till på lika villkor.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med det framtida europeiska jämställdhetsinstitutet dels samla in och analysera könsrelaterade uppgifter om kustfisket, dels fastställa och föreslå lösningar på kvinnors specifika problem i kustfiskesamhällen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med det framtida europeiska jämställdhetsinstitutet dels samla in och analysera könsrelaterade uppgifter om kustfisket, dels fastställa och föreslå lösningar på kvinnors specifika problem i kustfiskesamhällen.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att de ofta svåra arbetsvillkoren för de kvinnor som är direkt involverade i kustfisket kan påverka deras hälsa, men att de oftast saknar rättslig arbetsstatus och därför inte kan få tillgång till hälso- och sjukvårdssystemet på lika villkor. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att finna en snar lösning på detta problem genom att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa dessa kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter, framför allt deras rätt till social trygghet och hälsovård, och även vidta åtgärder för att öka deras säkerhet och bevara deras hälsa i arbetet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att de ofta svåra arbetsvillkoren för de kvinnor som är direkt involverade i kustfisket kan påverka deras hälsa, men att de oftast saknar rättslig arbetsstatus och därför inte kan få tillgång till hälso- och sjukvårdssystemet på lika villkor. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att finna en snar lösning på detta problem genom att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa dessa kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter, framför allt deras rätt till social trygghet och hälsovård, och även vidta åtgärder för att öka deras säkerhet och bevara deras hälsa i arbetet.

| 35. | Europaparlamentet anser av princip att kustfiskare, småskaliga förädlare och andra som är direkt verksamma inom eller påverkas av kustfisket skall vara delaktiga i administrationen av sektorn. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser av princip att kustfiskare, småskaliga förädlare och andra som är direkt verksamma inom eller påverkas av kustfisket skall vara delaktiga i administrationen av sektorn.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med kustfiskesektorn och se till att denna sektor blir aktivt involverad på lämplig politisk nivå i beslutsprocessen, som påverkar dem direkt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med kustfiskesektorn och se till att denna sektor blir aktivt involverad på lämplig politisk nivå i beslutsprocessen, som påverkar dem direkt.

| 37. | Europaparlamentet anser att de regionala rådgivande nämnderna har en viktig funktion i det här sammanhanget. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att de regionala rådgivande nämnderna har en viktig funktion i det här sammanhanget.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till Europaparlamentet rapportera om alla eventuella initiativ som innebär särbehandling av kustfisket. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till Europaparlamentet rapportera om alla eventuella initiativ som innebär särbehandling av kustfisket.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EGT L 337, 30.12.1999, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 485/2005 (EUT L 81, 30.3.2005, s. 1).

(2)  EGT C 21 E, 24.1.2002, s. 359.

(3)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(4)  EUT L 260, 6.8.2004, s. 1.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2005)0532.

P6_TA(2006)0277

Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004)

Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 (2005/2184(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner om tidigare årliga rapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om tidigare årliga rapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 19 juli 2005 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier - Årsrapport 2004 (KOM (2005)0323), inklusive bilagorna (SEK(2005)0973 och SEK(2005)0974), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 19 juli 2005 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier - Årsrapport 2004 (KOM (2005)0323), inklusive bilagorna (SEK(2005)0973 och SEK(2005)0974),

| — | med beaktande av OLAF:s kompletterande verksamhetsrapport för perioden juli-december 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OLAF:s kompletterande verksamhetsrapport för perioden juli-december 2004 (1),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2004 (2),

| — | med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0185/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0185/2006).

Anmälda fall av oegentligheter och bedrägerier

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att rapportperioderna för kommissionens årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och OLAF:s verksamhetsrapport äntligen har harmoniserats och att jämförbarheten dem emellan därmed har förbättrats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att rapportperioderna för kommissionens årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och OLAF:s verksamhetsrapport äntligen har harmoniserats och att jämförbarheten dem emellan därmed har förbättrats.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna under 2004 har anmält fall av oegentligheter och bedrägerier inom de olika områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturpolitiska åtgärder som sammanlagt uppgår till ca 982,3 miljoner euro (jämfört med 922 miljoner euro 2003 och 1,15 miljarder euro 2002). Enligt de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat till Bryssel fördelar sig dessa fall enligt följande:






  — | Egna medel: 205,7 miljoner euro (jämfört med 269,9 miljoner euro 2003 och 341,9 miljoner euro 2002). |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna under 2004 har anmält fall av oegentligheter och bedrägerier inom de olika områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturpolitiska åtgärder som sammanlagt uppgår till ca 982,3 miljoner euro (jämfört med 922 miljoner euro 2003 och 1,15 miljarder euro 2002). Enligt de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat till Bryssel fördelar sig dessa fall enligt följande:

—

Egna medel: 205,7 miljoner euro (jämfört med 269,9 miljoner euro 2003 och 341,9 miljoner euro 2002).

| — | EUGFJ:s garantisektion: 82,1 miljoner euro (jämfört med 169,7 miljoner euro 2003 och 198,1 miljoner euro 2002). |
| --- | --- |

—

EUGFJ:s garantisektion: 82,1 miljoner euro (jämfört med 169,7 miljoner euro 2003 och 198,1 miljoner euro 2002).

| — | Strukturåtgärder: 694,5 miljoner euro (jämfört med 482,2 miljoner euro 2003 och 614,1 miljoner euro 2002). |
| --- | --- |

—

Strukturåtgärder: 694,5 miljoner euro (jämfört med 482,2 miljoner euro 2003 och 614,1 miljoner euro 2002).

| 3. | Europaparlamentet understryker att man inte skall övervärdera betydelsen av variationer i den anmälda skadevolymen från ett år till ett annat, eftersom de kan bero på en mängd olika faktorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att man inte skall övervärdera betydelsen av variationer i den anmälda skadevolymen från ett år till ett annat, eftersom de kan bero på en mängd olika faktorer.

| 4. | Europaparlamentet anser att det är helt oacceptabelt att några ”gamla” medlemsstater (Tyskland, Grekland och Spanien) fortfarande inte översänder sina meddelanden om oegentligheter i elektronisk form till kommissionen, att uppgifterna är ofullständiga och att översändandet ibland försenas med flera år. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är helt oacceptabelt att några ”gamla” medlemsstater (Tyskland, Grekland och Spanien) fortfarande inte översänder sina meddelanden om oegentligheter i elektronisk form till kommissionen, att uppgifterna är ofullständiga och att översändandet ibland försenas med flera år.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att skadeanmälningarna på området egna medel har sjunkit från 269,9 miljoner euro (2003) till 205,7 miljoner euro (2004). De varor som oftast var föremål för bedrägerier var cigaretter, tv-apparater och socker. Antalet fall ökade kraftigt i Belgien (+ 58 procent), Sverige (+ 36 procent) och Frankrike (+ 30 procent). 54,8 miljoner euro (27 procent) har redan återvunnits. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att skadeanmälningarna på området egna medel har sjunkit från 269,9 miljoner euro (2003) till 205,7 miljoner euro (2004). De varor som oftast var föremål för bedrägerier var cigaretter, tv-apparater och socker. Antalet fall ökade kraftigt i Belgien (+ 58 procent), Sverige (+ 36 procent) och Frankrike (+ 30 procent). 54,8 miljoner euro (27 procent) har redan återvunnits.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att skadeanmälningarna på området jordbruksutgifter har sjunkit med drygt 50 procent, från 169,7 miljoner euro (2003) till 82,1 miljoner euro (2004). Parlamentet beklagar att viljan att anmäla fall minskar i takt med att stödbeloppet ökar. Parlamentet kritiserar återigen att Tyskland, Grekland och Spanien ännu inte har infört något system för elektronisk överföring av meddelanden. Dessutom har framför allt Tyskland och Nederländerna försummat sin skyldighet att informera om identiteten hos de fysiska och juridiska personer som berörs av konstaterade oegentligheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att skadeanmälningarna på området jordbruksutgifter har sjunkit med drygt 50 procent, från 169,7 miljoner euro (2003) till 82,1 miljoner euro (2004). Parlamentet beklagar att viljan att anmäla fall minskar i takt med att stödbeloppet ökar. Parlamentet kritiserar återigen att Tyskland, Grekland och Spanien ännu inte har infört något system för elektronisk överföring av meddelanden. Dessutom har framför allt Tyskland och Nederländerna försummat sin skyldighet att informera om identiteten hos de fysiska och juridiska personer som berörs av konstaterade oegentligheter.

| 7. | Europaparlamentet betonar emellertid att sett över en längre period har skadevolymen för EUGFJ minskat betydligt, medan en kraftig ökning kan noteras för strukturfonderna. Under 2000 uppgick t.ex. den anmälda skadevolymen för EUGFJ fortfarande till 474,6 miljoner euro, medan motsvarande belopp för strukturfonderna endast var 114,2 miljoner euro under 2000. Relativt sett har därför de båda områdena närapå bytt plats i bedrägeristatistiken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar emellertid att sett över en längre period har skadevolymen för EUGFJ minskat betydligt, medan en kraftig ökning kan noteras för strukturfonderna. Under 2000 uppgick t.ex. den anmälda skadevolymen för EUGFJ fortfarande till 474,6 miljoner euro, medan motsvarande belopp för strukturfonderna endast var 114,2 miljoner euro under 2000. Relativt sett har därför de båda områdena närapå bytt plats i bedrägeristatistiken.

| 8. | Europaparlamentet understryker att de minskade siffrorna på jordbruksområdet även beror på att det integrerade administrations- och kontrollsystemet fungerar väl och kräver därför att detta system skall tilllämpas i alla medlemsstater. Parlamentet beklagar det faktum att det integrerade administrations- och kontrollsystemet ännu inte genomförts fullt ut i Grekland, trots att mer än sju år har gått sedan fristen löpte ut för det fullständiga genomförandet av systemet enligt punkt 4.8 i Europeiska revisionsrättens årsrapport 2004. Parlamentet konstaterar att den grekiska regeringen har svarat på dessa anklagelser och i november 2005 inledde förhandlingar med kommissionen för att lösa frågan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att de minskade siffrorna på jordbruksområdet även beror på att det integrerade administrations- och kontrollsystemet fungerar väl och kräver därför att detta system skall tilllämpas i alla medlemsstater. Parlamentet beklagar det faktum att det integrerade administrations- och kontrollsystemet ännu inte genomförts fullt ut i Grekland, trots att mer än sju år har gått sedan fristen löpte ut för det fullständiga genomförandet av systemet enligt punkt 4.8 i Europeiska revisionsrättens årsrapport 2004. Parlamentet konstaterar att den grekiska regeringen har svarat på dessa anklagelser och i november 2005 inledde förhandlingar med kommissionen för att lösa frågan.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att drygt 65 procent av skadebeloppet tillfaller Spanien (35 miljoner euro) och Tyskland (19 miljoner euro). Särskilt utsatta för oegentligheter är direktstöd (29 miljoner euro, särskilt genom uppgivande av fiktiva arealer), exportbidrag (21 miljoner euro, ofta genom användande av förfalskade tullhandlingar) och åtgärder för marknadsstöd (20 miljoner euro, särskilt avseende citrusfrukter och färska grönsaker). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att drygt 65 procent av skadebeloppet tillfaller Spanien (35 miljoner euro) och Tyskland (19 miljoner euro). Särskilt utsatta för oegentligheter är direktstöd (29 miljoner euro, särskilt genom uppgivande av fiktiva arealer), exportbidrag (21 miljoner euro, ofta genom användande av förfalskade tullhandlingar) och åtgärder för marknadsstöd (20 miljoner euro, särskilt avseende citrusfrukter och färska grönsaker).

| 10. | Europaparlamentet påpekar att skadevolymen på området strukturpolitiska åtgärder återigen steg kraftigt 2004, från 482,2 miljoner euro (2003) till 694,5 miljoner euro (2004, inklusive 163 miljoner euro som rör sammanhållningsfonden). Parlamentet påpekar att 86 procent av oegentligheterna anmäls som regel först två år efter att de har upptäckts. Av de 532 miljoner euro som motsvarar skadebeloppet för strukturfonderna hänfördes 485 miljoner euro till Europeiska regionala utvecklingsfonden. Den skadevolym som anmälts av Italien (194,9 miljoner euro), Tyskland (127,5 miljoner euro) och Grekland (112 miljoner euro) utgör 81,6 procent av det anmälda skadebeloppet. De vanligaste orsakerna till oegentligheterna var felaktigt utförda åtgärder samt brott mot fördragsbestämmelserna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att skadevolymen på området strukturpolitiska åtgärder återigen steg kraftigt 2004, från 482,2 miljoner euro (2003) till 694,5 miljoner euro (2004, inklusive 163 miljoner euro som rör sammanhållningsfonden). Parlamentet påpekar att 86 procent av oegentligheterna anmäls som regel först två år efter att de har upptäckts. Av de 532 miljoner euro som motsvarar skadebeloppet för strukturfonderna hänfördes 485 miljoner euro till Europeiska regionala utvecklingsfonden. Den skadevolym som anmälts av Italien (194,9 miljoner euro), Tyskland (127,5 miljoner euro) och Grekland (112 miljoner euro) utgör 81,6 procent av det anmälda skadebeloppet. De vanligaste orsakerna till oegentligheterna var felaktigt utförda åtgärder samt brott mot fördragsbestämmelserna.

| 11. | Europaparlamentet anser därför att särskild uppmärksamhet under rapportperioden 2005 bör ägnas åt oegentligheter inom de strukturpolitiska åtgärderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser därför att särskild uppmärksamhet under rapportperioden 2005 bör ägnas åt oegentligheter inom de strukturpolitiska åtgärderna.

| 12. | Europaparlamentet noterar (3) med ogillande att Tyskland inte fullt ut uppfyller sina rapporteringsskyldigheter om konstaterade oegentligheter på området jordbruks- och strukturutgifter och endast har inkommit med uppgifter om berörda personer eller företag i tre av totalt 1 798 anmälda fall. Parlamentet konstaterar också att Nederländerna inte uppfyller sina rapporteringsskyldigheter när det gäller jordbruksutgifterna och endast har inkommit med uppgifter om berörda personer eller företag i ett av totalt 307 anmälda fall. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar (3) med ogillande att Tyskland inte fullt ut uppfyller sina rapporteringsskyldigheter om konstaterade oegentligheter på området jordbruks- och strukturutgifter och endast har inkommit med uppgifter om berörda personer eller företag i tre av totalt 1 798 anmälda fall. Parlamentet konstaterar också att Nederländerna inte uppfyller sina rapporteringsskyldigheter när det gäller jordbruksutgifterna och endast har inkommit med uppgifter om berörda personer eller företag i ett av totalt 307 anmälda fall.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig därför att kommissionen före den 1 november 2006 lägger fram en rapport om vilka åtgärder den har vidtagit för att uppmana medlemsstaterna i fråga att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig därför att kommissionen före den 1 november 2006 lägger fram en rapport om vilka åtgärder den har vidtagit för att uppmana medlemsstaterna i fråga att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att det under perioden 2002-2004 i samband med utnyttjandet av föranslutningsstöden för stödberättigade projektkostnader förekom oegentligheter (avser samtliga finansieringskällor från nationella medel, EU-medel och andra givare) motsvarande 2,380 miljarder euro och att dessa belopp rör Phare-, Ispa- och Sapard-programmen för 1,118 miljarder euro, 1,105 miljarder euro respektive 158 miljoner euro. Parlamentet konstaterar att åtgärder som berörde stödberättigade kostnader mellan 100 000 euro och 1 miljon euro var särskilt drabbade och att oegentligheterna oftast upptäcktes som ett resultat av administrativa och finansiella kontroller. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att det under perioden 2002-2004 i samband med utnyttjandet av föranslutningsstöden för stödberättigade projektkostnader förekom oegentligheter (avser samtliga finansieringskällor från nationella medel, EU-medel och andra givare) motsvarande 2,380 miljarder euro och att dessa belopp rör Phare-, Ispa- och Sapard-programmen för 1,118 miljarder euro, 1,105 miljarder euro respektive 158 miljoner euro. Parlamentet konstaterar att åtgärder som berörde stödberättigade kostnader mellan 100 000 euro och 1 miljon euro var särskilt drabbade och att oegentligheterna oftast upptäcktes som ett resultat av administrativa och finansiella kontroller.

| 15. | Europaparlamentet ser med oro på att det i 90 procent av alla fall som anmäldes till kommissionen när det gäller föranslutningsstöd inte var möjligt att klargöra vilken sorts oegentligheter det rörde sig om, vilka belopp som kunde dras tillbaka och vilka belopp som kunde återvinnas samt vilka belopp som fortfarande måste drivas in. Detta beror enligt kommissionen på bristande erfarenheter i de berörda länderna. Parlamentet delar den åsikt som kommer till uttryck i punkt 8.9 i Europeiska revisionsrättens årsrapport 2004, nämligen att budgetåtaganden endast skall godkännas om landet har effektiva förvaltningskapaciteter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser med oro på att det i 90 procent av alla fall som anmäldes till kommissionen när det gäller föranslutningsstöd inte var möjligt att klargöra vilken sorts oegentligheter det rörde sig om, vilka belopp som kunde dras tillbaka och vilka belopp som kunde återvinnas samt vilka belopp som fortfarande måste drivas in. Detta beror enligt kommissionen på bristande erfarenheter i de berörda länderna. Parlamentet delar den åsikt som kommer till uttryck i punkt 8.9 i Europeiska revisionsrättens årsrapport 2004, nämligen att budgetåtaganden endast skall godkännas om landet har effektiva förvaltningskapaciteter.

OLAF:s kompletterande verksamhetsrapport för perioden juli-december 2004

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att OLAF under rapportperioden registrerade 720 nya fall och att budgetkonsekvenserna för samtliga fall som den 31 december 2004 fortfarande var föremål för pågående undersökningar beräknas till 1,225 miljarder euro. I slutet av rapportperioden pågick undersökningar av totalt 195 fall, medan undersökningar inleddes i 469 fall, och i 655 fall krävdes följdåtgärder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att OLAF under rapportperioden registrerade 720 nya fall och att budgetkonsekvenserna för samtliga fall som den 31 december 2004 fortfarande var föremål för pågående undersökningar beräknas till 1,225 miljarder euro. I slutet av rapportperioden pågick undersökningar av totalt 195 fall, medan undersökningar inleddes i 469 fall, och i 655 fall krävdes följdåtgärder.

| 17. | Europaparlamentet fastslår också att skadebeloppet för alla ärenden där OLAF hade inlett uppföljningsåtgärder i slutet av rapportperioden (31 december 2004) uppgick till 1,78 miljarder euro (4). Uppföljningsåtgärderna berörde särskilt områdena mervärdesskatt och strukturpolitiska åtgärder samt yttre bistånd och direkta utgifter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fastslår också att skadebeloppet för alla ärenden där OLAF hade inlett uppföljningsåtgärder i slutet av rapportperioden (31 december 2004) uppgick till 1,78 miljarder euro (4). Uppföljningsåtgärderna berörde särskilt områdena mervärdesskatt och strukturpolitiska åtgärder samt yttre bistånd och direkta utgifter.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar OLAF att i kommande verksamhetsrapport informera parlamentet om genomförandet av de administrativa, finansiella och straffrättsliga uppföljningsåtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har inlett på grundval av OLAF:s undersökningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar OLAF att i kommande verksamhetsrapport informera parlamentet om genomförandet av de administrativa, finansiella och straffrättsliga uppföljningsåtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har inlett på grundval av OLAF:s undersökningar.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att OLAF lyckades begränsa tiden för att bedöma den inkomna informationen till 3,5 månader. Även undersökningsperioden kunde förkortas från 30 månader (2000) till 23 månader (2004). I 32,6 procent av fallen kom informationen från uppgiftslämnarna, i 30,6 procent av fallen via kommissionen och i 15,7 procent av fallen från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att OLAF lyckades begränsa tiden för att bedöma den inkomna informationen till 3,5 månader. Även undersökningsperioden kunde förkortas från 30 månader (2000) till 23 månader (2004). I 32,6 procent av fallen kom informationen från uppgiftslämnarna, i 30,6 procent av fallen via kommissionen och i 15,7 procent av fallen från medlemsstaterna.

| 20. | Europaparlamentet noterar att de flesta ärendena i de ”gamla” medlemsstaterna kom från Italien, Tyskland och Belgien, i de ”nya” medlemsstaterna samt kandidat- och anslutningsländerna från Rumänien och Polen och i tredjeländer från Asien och andra europeiska länder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att de flesta ärendena i de ”gamla” medlemsstaterna kom från Italien, Tyskland och Belgien, i de ”nya” medlemsstaterna samt kandidat- och anslutningsländerna från Rumänien och Polen och i tredjeländer från Asien och andra europeiska länder.

| 21. | Europaparlamentet understryker att områdena tull, jordbruk och yttre bistånd har visat sig vara särskilt utsatta för bedrägerier. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att områdena tull, jordbruk och yttre bistånd har visat sig vara särskilt utsatta för bedrägerier.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att man nu systematiskt utnyttjar möjligheten att redan från början avstå från att väcka åtal vid uppenbart ogrundade anklagelser (Prima Facie Non-Cases). Parlamentet uppmanar OLAF:s övervakningskommitté att analysera denna nya praxis i sin nästa årsrapport. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att man nu systematiskt utnyttjar möjligheten att redan från början avstå från att väcka åtal vid uppenbart ogrundade anklagelser (Prima Facie Non-Cases). Parlamentet uppmanar OLAF:s övervakningskommitté att analysera denna nya praxis i sin nästa årsrapport.

| 23. | Europaparlamentet noterar att arbetsgruppen för gamla ärenden (Task Force ”Old Cases”) i oktober 2004 lade fram en lägesrapport om 215 ärenden (för perioden 1992-1999). I 206 av dessa fall inleddes ett rättsligt förfarande. Parlamentet uppmanar OLAF:s direktör att rapportera om detta inför budgetkontrollutskottet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att arbetsgruppen för gamla ärenden (Task Force ”Old Cases”) i oktober 2004 lade fram en lägesrapport om 215 ärenden (för perioden 1992-1999). I 206 av dessa fall inleddes ett rättsligt förfarande. Parlamentet uppmanar OLAF:s direktör att rapportera om detta inför budgetkontrollutskottet.

Förberedelser för ändring av OLAF:s förordning

| 24. | Europaparlamentet noterar att de tre institutionerna i fråga (parlamentet, rådet och kommissionen) den 7 februari 2006 enades om att tillsätta tjänsten som direktör för OLAF och att kommissionen den 14 februari 2006 nominerade denne. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att de tre institutionerna i fråga (parlamentet, rådet och kommissionen) den 7 februari 2006 enades om att tillsätta tjänsten som direktör för OLAF och att kommissionen den 14 februari 2006 nominerade denne.

| 25. | Europaparlamentet ser kritiskt på att utnämningen av direktören för OLAF tagit orimligt lång tid och att förfarandet har uppvisat brister som måste undvikas nästa gång. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ser kritiskt på att utnämningen av direktören för OLAF tagit orimligt lång tid och att förfarandet har uppvisat brister som måste undvikas nästa gång.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att diskussionerna om att förbättra de rättsliga bestämmelserna om bedrägeribekämpning, som pågått sedan 2003, har varit fruktlösa samt upprepar att parlamentet är berett att aktivt medverka i detta arbete. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att diskussionerna om att förbättra de rättsliga bestämmelserna om bedrägeribekämpning, som pågått sedan 2003, har varit fruktlösa samt upprepar att parlamentet är berett att aktivt medverka i detta arbete.

| 27. | Europaparlamentet understryker att det inte kommer att godkänna något förslag som begränsar dess nuvarande rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att det inte kommer att godkänna något förslag som begränsar dess nuvarande rättigheter.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har antagit ett nytt förslag (KOM(2006)0244) till ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (5). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har antagit ett nytt förslag (KOM(2006)0244) till ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (5).

| 29. | Europaparlamentet välkomnar och stöder i detta sammanhang Europeiska revisionsrättens rekommendation i punkt 36 i dess yttrande nr 8/2005 (6) att förenkla och konsolidera den nu gällande lagstiftningen om bedrägeribekämpning och att inom ramen för en sådan omarbetning rätta till befintliga brister. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar och stöder i detta sammanhang Europeiska revisionsrättens rekommendation i punkt 36 i dess yttrande nr 8/2005 (6) att förenkla och konsolidera den nu gällande lagstiftningen om bedrägeribekämpning och att inom ramen för en sådan omarbetning rätta till befintliga brister.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar särskilt att OLAF:s alla utredningsbefogenheter sammanfattas i ett enda dokument. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet rekommenderar särskilt att OLAF:s alla utredningsbefogenheter sammanfattas i ett enda dokument.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar i detta sammanhang att rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7) aktualiseras och integreras i förordning (EG) nr 1073/1999. Parlamentet emotser förslag om detta från kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar i detta sammanhang att rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7) aktualiseras och integreras i förordning (EG) nr 1073/1999. Parlamentet emotser förslag om detta från kommissionen.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att i ljuset av EG-domstolens rättspraxis föreslå nödvändiga ändringar av rådets övergripande förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8) och påminner om att dessa ändringar numera skall beslutas genom medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att i ljuset av EG-domstolens rättspraxis föreslå nödvändiga ändringar av rådets övergripande förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8) och påminner om att dessa ändringar numera skall beslutas genom medbeslutandeförfarandet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om och i vilken utsträckning de befogenheter vid bekämpning av bedrägerier rörande mervärdesskatt som anges för kommissionen och OLAF i förslaget till förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (9) kan integreras i den ändrade versionen av förordning (EG, Euratom) nr 2988/95. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om och i vilken utsträckning de befogenheter vid bekämpning av bedrägerier rörande mervärdesskatt som anges för kommissionen och OLAF i förslaget till förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (9) kan integreras i den ändrade versionen av förordning (EG, Euratom) nr 2988/95.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska revisionsrätten i punkt II i sammanfattningen i den särskilda rapport nr 1/2005 slår fast att byråns blandade ställning, som innebär att den är oberoende när det gäller utredningar men underställd kommissionen i fråga om övriga funktioner, inte har inkräktat på utredningsfunktionens oberoende (10). Parlamentet understryker att OLAF:s övervakningskommitté genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet skall stödja byråns oberoende. (11) |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska revisionsrätten i punkt II i sammanfattningen i den särskilda rapport nr 1/2005 slår fast att byråns blandade ställning, som innebär att den är oberoende när det gäller utredningar men underställd kommissionen i fråga om övriga funktioner, inte har inkräktat på utredningsfunktionens oberoende (10). Parlamentet understryker att OLAF:s övervakningskommitté genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet skall stödja byråns oberoende. (11)

| 35. | Europaparlamentet hänvisar dock till revisionsrättens slutsats i punkt 93 i den särskilda rapporten nr 1/2005, att övervakningskommitténs roll bör tas upp till förnyad granskning för att utesluta varje risk för inblandning i pågående utredningar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet hänvisar dock till revisionsrättens slutsats i punkt 93 i den särskilda rapporten nr 1/2005, att övervakningskommitténs roll bör tas upp till förnyad granskning för att utesluta varje risk för inblandning i pågående utredningar.

OLAF-utredningar och skydd av de grundläggande rättigheterna

| 36. | Europaparlamentet konstaterar med stor oro förstainstansrättens dom av den 6 april 2006 (12) i samband med IRELA-affären, där kommissionen dömdes att betala skadestånd till en tjänsteman. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar med stor oro förstainstansrättens dom av den 6 april 2006 (12) i samband med IRELA-affären, där kommissionen dömdes att betala skadestånd till en tjänsteman.

| 37. | Europaparlamentet noterar rättens slutsats att OLAF:s uppträdande i samband med genomförandet av utredningen och upprättandet av utredningsrapporten varit olagligt och att OLAF på ett allvarligt och uppenbart sätt brutit mot kravet på opartiskhet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar rättens slutsats att OLAF:s uppträdande i samband med genomförandet av utredningen och upprättandet av utredningsrapporten varit olagligt och att OLAF på ett allvarligt och uppenbart sätt brutit mot kravet på opartiskhet.

| 38. | Europaparlamentet anser att genom denna dom bekräftas bedömningen från OLAF:s övervakningskommitté som med stor ihärdighet alltid framhållit nödvändigheten av att beakta de grundläggande rättigheterna och då hänvisat till att detta är en förutsättning för effektiva OLAF-undersökningar vars resultat i förekommande fall måste försvaras inför domstol. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att genom denna dom bekräftas bedömningen från OLAF:s övervakningskommitté som med stor ihärdighet alltid framhållit nödvändigheten av att beakta de grundläggande rättigheterna och då hänvisat till att detta är en förutsättning för effektiva OLAF-undersökningar vars resultat i förekommande fall måste försvaras inför domstol.

| 39. | Europaparlamentet påminner om konstaterandet i punkt IX i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005, nämligen att kontrollen av att pågående utredningsåtgärder är lagliga och att grundläggande rättigheter för personer som utreds respekteras, för närvarande inte är säkerställd på ett oberoende sätt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om konstaterandet i punkt IX i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005, nämligen att kontrollen av att pågående utredningsåtgärder är lagliga och att grundläggande rättigheter för personer som utreds respekteras, för närvarande inte är säkerställd på ett oberoende sätt.

| 40. | Europaparlamentet anser att OLAF måste ha ett förtroendefullt samarbete med Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att OLAF måste ha ett förtroendefullt samarbete med Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

| 41. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av Europeiska unionens personaldomstol innebär kraftigt förbättrade möjligheter till domstolskontroll av OLAF:s arbete vid utredningar som rör tjänstemän och anställda inom gemenskapen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att inrättandet av Europeiska unionens personaldomstol innebär kraftigt förbättrade möjligheter till domstolskontroll av OLAF:s arbete vid utredningar som rör tjänstemän och anställda inom gemenskapen.

| 42. | Europaparlamentet förväntar sig att OLAF:s direktör skall säkerställa en grundlig övervakning av kvaliteten på de utredningar som utförs av OLAF:s anställda. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet förväntar sig att OLAF:s direktör skall säkerställa en grundlig övervakning av kvaliteten på de utredningar som utförs av OLAF:s anställda.

OLAF:s arbete - prioriteringar och perspektiv

| 43. | Europaparlamentet erinrar om att subsidiaritetsprincipen gäller även för OLAF, vilket innebär att man skall koncentrera sig på de områden där medlemsstaternas myndigheter inte har någon behörighet (utredningar inom organ och institutioner och i samband med kommissionens direkta utgifter) eller inte utför tillräckliga insatser. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om att subsidiaritetsprincipen gäller även för OLAF, vilket innebär att man skall koncentrera sig på de områden där medlemsstaternas myndigheter inte har någon behörighet (utredningar inom organ och institutioner och i samband med kommissionens direkta utgifter) eller inte utför tillräckliga insatser.

| 44. | Europaparlamentet stöder revisionsrättens rekommendation i punkt 37 i ovannämnda yttrande nr 8/2005 att OLAF:s verksamhet bör fokuseras på utredningsarbetet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder revisionsrättens rekommendation i punkt 37 i ovannämnda yttrande nr 8/2005 att OLAF:s verksamhet bör fokuseras på utredningsarbetet.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om punkt 76 i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 där det slås fast att OLAF:s nuvarande strategi att likställa stöd- och samordningsverksamheten med utredningsarbetet gör det svårt att ha kontroll över resurserna. Parlamentet förväntar sig att OLAF:s ledning i fortsättningen skall säkerställa en tydlig ansvarsfördelning med en organisation som är tydlig redan vid första anblicken. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erinrar om punkt 76 i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 där det slås fast att OLAF:s nuvarande strategi att likställa stöd- och samordningsverksamheten med utredningsarbetet gör det svårt att ha kontroll över resurserna. Parlamentet förväntar sig att OLAF:s ledning i fortsättningen skall säkerställa en tydlig ansvarsfördelning med en organisation som är tydlig redan vid första anblicken.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrättens nämnda rekommendation överensstämmer med den ståndpunkt som Europaparlamentet formulerade redan i sin resolution av den 4 december 2003 om kommissionens rapport om utvärdering av verksamheten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (13). Parlamentet håller också med revisionsrätten om att en utvidgning av OLAF:s samordningsfunktion gentemot medlemsstaternas myndigheter inte får ske på bekostnad av OLAF:s utredningsverksamhet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrättens nämnda rekommendation överensstämmer med den ståndpunkt som Europaparlamentet formulerade redan i sin resolution av den 4 december 2003 om kommissionens rapport om utvärdering av verksamheten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (13). Parlamentet håller också med revisionsrätten om att en utvidgning av OLAF:s samordningsfunktion gentemot medlemsstaternas myndigheter inte får ske på bekostnad av OLAF:s utredningsverksamhet.

Bekämpning av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter

| 47. | Europaparlamentet påpekar att cigarettsmugglingen under 2004 ledde till att intäkterna av egna medel minskade med ca 418,5 miljoner euro enligt medlemsstaternas egna beräkningar och att den sammanlagda skadan förmodligen motsvarar ett betydligt högre belopp. Parlamentet noterar med förfäran att detta innebär en fördubbling av skadebeloppet jämfört med 2003 (2003: ca 200 miljoner euro) (14). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påpekar att cigarettsmugglingen under 2004 ledde till att intäkterna av egna medel minskade med ca 418,5 miljoner euro enligt medlemsstaternas egna beräkningar och att den sammanlagda skadan förmodligen motsvarar ett betydligt högre belopp. Parlamentet noterar med förfäran att detta innebär en fördubbling av skadebeloppet jämfört med 2003 (2003: ca 200 miljoner euro) (14).

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att de ansvariga myndigheterna under 2004 beslagtog över 3,5 miljarder cigaretter och att problemet med smuggling och försäljning av förfalskade produkter har ökat starkt sedan 2001. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att de ansvariga myndigheterna under 2004 beslagtog över 3,5 miljarder cigaretter och att problemet med smuggling och försäljning av förfalskade produkter har ökat starkt sedan 2001.

| 49. | Europaparlamentet understryker att OLAF uppskattar den ekonomiska skadan av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter sedan 2000 till 1,317 miljarder euro. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att OLAF uppskattar den ekonomiska skadan av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter sedan 2000 till 1,317 miljarder euro.

| 50. | Europaparlamentet är medvetet om att de nya medlemsstaterna längs EU:s östra yttre gräns är särskilt drabbade av den ökande cigarettsmugglingen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet är medvetet om att de nya medlemsstaterna längs EU:s östra yttre gräns är särskilt drabbade av den ökande cigarettsmugglingen.

| 51. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang på nytt betydelsen av den överenskommelse om att bekämpa cigarettsmugglingen som har ingåtts av kommissionen (tillsammans med Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Finland) och Philip Morris International (PMI). Parlamentet berömmer kommissionens framgångsrika samarbete med OLAF och välkomnar det avgörande operationella stödet från OLAF:s arbetsgrupp för bekämpning av cigarettsmuggling. Överenskommelsen omfattar åtgärder för långsiktigt förebyggande av cigarettsmuggling, och samtidigt görs försök att bilägga tvisterna mellan gemenskapen och PMI. Under en tolvårsperiod skall PMI också betala ungefär 1,25 miljarder US-dollar till gemenskapen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang på nytt betydelsen av den överenskommelse om att bekämpa cigarettsmugglingen som har ingåtts av kommissionen (tillsammans med Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Finland) och Philip Morris International (PMI). Parlamentet berömmer kommissionens framgångsrika samarbete med OLAF och välkomnar det avgörande operationella stödet från OLAF:s arbetsgrupp för bekämpning av cigarettsmuggling. Överenskommelsen omfattar åtgärder för långsiktigt förebyggande av cigarettsmuggling, och samtidigt görs försök att bilägga tvisterna mellan gemenskapen och PMI. Under en tolvårsperiod skall PMI också betala ungefär 1,25 miljarder US-dollar till gemenskapen och medlemsstaterna.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att sedan juli 2004 har 14 medlemsstater(Cypern, Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Sverige, Tjeckien, Ungern och Österrike) anslutit sig till gemenskapen och de tio ursprungliga medlemsstaterna genom att underteckna överenskommelsen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att sedan juli 2004 har 14 medlemsstater(Cypern, Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Sverige, Tjeckien, Ungern och Österrike) anslutit sig till gemenskapen och de tio ursprungliga medlemsstaterna genom att underteckna överenskommelsen.

| 53. | Europaparlamentet kritiserar Förenade kungariket för att inte ha undertecknat överenskommelsen; den enda medlemsstat som inte har gjort det. Parlamentet uppmanar Förenade kungariket att snarast möjligt underteckna överenskommelsen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet kritiserar Förenade kungariket för att inte ha undertecknat överenskommelsen; den enda medlemsstat som inte har gjort det. Parlamentet uppmanar Förenade kungariket att snarast möjligt underteckna överenskommelsen.

| 54. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har lyckats använda de utbetalningar som PMI gjort på grundval av överenskommelsen på ett meningsfullt sätt. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att större överföringar har gjorts till medlemsstaterna utan att några villkor har ställts. Detta strider mot avsikten i överenskommelsen att dessa belopp skall användas till bedrägeribekämpningsåtgärder som särskilt syftar till att förhindra cigarettsmuggling och märkesförfalskning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har lyckats använda de utbetalningar som PMI gjort på grundval av överenskommelsen på ett meningsfullt sätt. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att större överföringar har gjorts till medlemsstaterna utan att några villkor har ställts. Detta strider mot avsikten i överenskommelsen att dessa belopp skall användas till bedrägeribekämpningsåtgärder som särskilt syftar till att förhindra cigarettsmuggling och märkesförfalskning.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att använda de utbetalningar som PMI har gjort till att finansiera åtgärder för att förebygga och bekämpa cigarettsmuggling, inklusive förfalskning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att använda de utbetalningar som PMI har gjort till att finansiera åtgärder för att förebygga och bekämpa cigarettsmuggling, inklusive förfalskning.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur merparten av dessa inkomster skall användas och vid behov ett preliminärt förslag till ändringsbudget samt ett förslag om rättslig grund:. Parlamentet uppmanar också kommissionen att senast den 1 december 2006 lägga fram en rapport för parlamentet om de belopp som mottagits inom ramen för överenskommelsen samt hur de har fördelats och använts. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur merparten av dessa inkomster skall användas och vid behov ett preliminärt förslag till ändringsbudget samt ett förslag om rättslig grund:. Parlamentet uppmanar också kommissionen att senast den 1 december 2006 lägga fram en rapport för parlamentet om de belopp som mottagits inom ramen för överenskommelsen samt hur de har fördelats och använts.

| 57. | Europaparlamentet anser att överenskommelsen med PMI är av så stor betydelse att OLAF och kommissionen bör pröva alla vägar för att sluta liknande överenskommelser med andra internationella cigarettillverkare. Parlamentet uppmanar OLAF att senast den 1 december 2006 rapportera om framstegen på detta område. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att överenskommelsen med PMI är av så stor betydelse att OLAF och kommissionen bör pröva alla vägar för att sluta liknande överenskommelser med andra internationella cigarettillverkare. Parlamentet uppmanar OLAF att senast den 1 december 2006 rapportera om framstegen på detta område.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att senast den 1 december 2006 informera parlamentet om framstegen under förhandlingarna om WHO-ramkonventionen om tobakskontroll samt eventuella protokoll. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att senast den 1 december 2006 informera parlamentet om framstegen under förhandlingarna om WHO-ramkonventionen om tobakskontroll samt eventuella protokoll.

| 59. | Europaparlamentet framhäver att det tillmäter frågan om cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter så stor betydelse att den kommer att behandlas i ett separat betänkande. Vidare efterlyses en undersökning om effekterna av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter på gemenskapens egna medel. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhäver att det tillmäter frågan om cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter så stor betydelse att den kommer att behandlas i ett separat betänkande. Vidare efterlyses en undersökning om effekterna av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter på gemenskapens egna medel.

Bekämpning av mervärdesskattebedrägerier

| 60. | Europaparlamentet är mycket djupt oroat över den ekonomiska skada som orsakas av s.k. karusellbedrägerier. Exempelvis beräknade det Tyska institutet för ekonomisk forskning de förlorade nationella mervärdesskatteintäkterna till 17-18 miljarder euro per år under perioden 2003-2005. Medlemsstaterna utgår generellt från att de förlorar ungefär 10 procent av sina mervärdesskatteintäkter varje år. En tredjedel av dessa förluster kan tillskrivas gränsöverskridande karusellbedrägerier. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet är mycket djupt oroat över den ekonomiska skada som orsakas av s.k. karusellbedrägerier. Exempelvis beräknade det Tyska institutet för ekonomisk forskning de förlorade nationella mervärdesskatteintäkterna till 17-18 miljarder euro per år under perioden 2003-2005. Medlemsstaterna utgår generellt från att de förlorar ungefär 10 procent av sina mervärdesskatteintäkter varje år. En tredjedel av dessa förluster kan tillskrivas gränsöverskridande karusellbedrägerier.

| 61. | Europaparlamentet påminner om att endast de faktiska intäkterna kan åberopas för uppbärande av egna medel vad avser mervärdesskatt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påminner om att endast de faktiska intäkterna kan åberopas för uppbärande av egna medel vad avser mervärdesskatt.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten (15) kommer att granska myndigheternas administrativa samarbete i fråga om mervärdesskatt vid handel inom gemenskapen, inklusive bekämpning av mervärdesskattebedrägerier i samband med s.k. karusellbedrägerier (16). |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten (15) kommer att granska myndigheternas administrativa samarbete i fråga om mervärdesskatt vid handel inom gemenskapen, inklusive bekämpning av mervärdesskattebedrägerier i samband med s.k. karusellbedrägerier (16).

| 63. | Europaparlamentet välkomnar också att kommissionen har beställt en undersökning om bekämpning av mervärdesskattebedrägerier och uppmanar kommissionen att översända en kopia till budgetkontrollutskottet när studien är färdig. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar också att kommissionen har beställt en undersökning om bekämpning av mervärdesskattebedrägerier och uppmanar kommissionen att översända en kopia till budgetkontrollutskottet när studien är färdig.

Inre politik

| 64. | Europaparlamentet konstaterar med oro att Europeiska revisionsrätten i punkt 6.4 i årsrapporten för 2004 återigen, liksom de senaste åren, pekar på brister i systemen för övervakning och kontroll på den inre politikens område vilka leder till att fel som beror på stödmottagaren inte upptäcks i tid. Samtidigt har antalet granskningar 2004 sjunkit i jämförelse med 2003. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag om hur dessa brister skall avhjälpas. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar med oro att Europeiska revisionsrätten i punkt 6.4 i årsrapporten för 2004 återigen, liksom de senaste åren, pekar på brister i systemen för övervakning och kontroll på den inre politikens område vilka leder till att fel som beror på stödmottagaren inte upptäcks i tid. Samtidigt har antalet granskningar 2004 sjunkit i jämförelse med 2003. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag om hur dessa brister skall avhjälpas.

| 65. | Europaparlamentet beklagar det faktum att kommissionen hittills inte inrättat en intern svart lista - för samtliga generaldirektorat och för alla direktoraten inom samma generaldirektorat - över de företag och delar av företag och laboratorier som deltagit i forsknings- och utvecklingsprogram och som befunnits skyldiga till bedrägerier efter internrevisioner eller granskningar av OLAF eller av vanliga domstolar. Parlamentet anser att en sådan lista borde förhindra att ett företag, ett laboratorium eller en annan enhet erhåller gemenskapsfinansiering från andra direktorat än det där bedrägeriet upptäcktes. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beklagar det faktum att kommissionen hittills inte inrättat en intern svart lista - för samtliga generaldirektorat och för alla direktoraten inom samma generaldirektorat - över de företag och delar av företag och laboratorier som deltagit i forsknings- och utvecklingsprogram och som befunnits skyldiga till bedrägerier efter internrevisioner eller granskningar av OLAF eller av vanliga domstolar. Parlamentet anser att en sådan lista borde förhindra att ett företag, ett laboratorium eller en annan enhet erhåller gemenskapsfinansiering från andra direktorat än det där bedrägeriet upptäcktes.

Kommissionens åtgärder till följd av Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2005 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (17)

| 66. | Europaparlamentet noterar att kommissionen den 20 oktober 2005 inför Europaparlamentet lade fram en rapport om tillämpningen av ”svarta listor” inom jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet noterar att kommissionen den 20 oktober 2005 inför Europaparlamentet lade fram en rapport om tillämpningen av ”svarta listor” inom jordbrukssektorn.

| 67. | Europaparlamentet noterar kommissionens svar på punkt 25 i resolutionen om återvinning av för stora eller felaktigt utbetalda belopp. Parlamentet anser dock inte att detta svar är tillfredsställande utan påpekar följande:






  — | Det är huvudsakligen tack vare Europaparlamentets påtryckningar som framsteg har gjorts på detta område. |
| --- | --- | --- |

67.

Europaparlamentet noterar kommissionens svar på punkt 25 i resolutionen om återvinning av för stora eller felaktigt utbetalda belopp. Parlamentet anser dock inte att detta svar är tillfredsställande utan påpekar följande:

—

Det är huvudsakligen tack vare Europaparlamentets påtryckningar som framsteg har gjorts på detta område.

| — | Europaparlamentet tillmäter frågan stor betydelse och kommer därför att utarbeta ett eget betänkande om detta ämne. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet tillmäter frågan stor betydelse och kommer därför att utarbeta ett eget betänkande om detta ämne.

| — | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen under 2004 gjorde en stickprovsgranskning av medlemsstaternas förfarande för återvinning av medel. Parlamentet välkomnar i sammanhanget även att kommissionen avvisade 50 procent av ansökningarna om nedläggande av kraven på återbetalning. Detta motsvarar 35,46 miljoner euro som medlemsstaterna måste indriva. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen under 2004 gjorde en stickprovsgranskning av medlemsstaternas förfarande för återvinning av medel. Parlamentet välkomnar i sammanhanget även att kommissionen avvisade 50 procent av ansökningarna om nedläggande av kraven på återbetalning. Detta motsvarar 35,46 miljoner euro som medlemsstaterna måste indriva.

| — | På jordbruksområdet måste ytterligare 63,76 miljoner euro återvinnas för 2004. Till detta kommer utestående belopp från tidigare år motsvarande 2,078 miljarder euro. Angående ett belopp på 811 miljoner euro har talan väckts inför domstolarna. |
| --- | --- |

—

På jordbruksområdet måste ytterligare 63,76 miljoner euro återvinnas för 2004. Till detta kommer utestående belopp från tidigare år motsvarande 2,078 miljarder euro. Angående ett belopp på 811 miljoner euro har talan väckts inför domstolarna.

| — | Inom strukturfonderna för 2004 skall ytterligare 357,4 miljoner euro (plus 40,5 miljoner från sammanhållningsfonden) återvinnas. Till detta kommer utestående belopp från tidigare år motsvarande 689,2 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Inom strukturfonderna för 2004 skall ytterligare 357,4 miljoner euro (plus 40,5 miljoner från sammanhållningsfonden) återvinnas. Till detta kommer utestående belopp från tidigare år motsvarande 689,2 miljoner euro.

| — | Europaparlamentet understryker att det främst är medlemsstaternas ansvar att på ett snabbt och effektivt sätt indriva förlorade budgetmedel. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna hittills inte har tagit detta ansvar i tillräcklig utsträckning och framför allt att det finns stora luckor i deras sätt att uppfylla rapporteringsskyldigheten gentemot kommissionen. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet understryker att det främst är medlemsstaternas ansvar att på ett snabbt och effektivt sätt indriva förlorade budgetmedel. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna hittills inte har tagit detta ansvar i tillräcklig utsträckning och framför allt att det finns stora luckor i deras sätt att uppfylla rapporteringsskyldigheten gentemot kommissionen.

| — | Europaparlamentet efterlyser information om medlemsstaternas reaktioner på kommissionens skrivelser om de 650 miljoner euro som medlemsstaterna skall återvinna på jordbruksområdet. (18) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet efterlyser information om medlemsstaternas reaktioner på kommissionens skrivelser om de 650 miljoner euro som medlemsstaterna skall återvinna på jordbruksområdet. (18)

| — | Europaparlamentet undrar vidare om OLAF och generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling har enats om en arbetsfördelning som innebär att OLAF i framtiden kommer att ansvara för undersökningar medan generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling kommer att ansvara för återvinning av medel. (19) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet undrar vidare om OLAF och generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling har enats om en arbetsfördelning som innebär att OLAF i framtiden kommer att ansvara för undersökningar medan generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling kommer att ansvara för återvinning av medel. (19)

| 68. | Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att fram till den 1 september 2005 ha underlåtit att lägga fram en förteckning över alla kontrakt som slutits med upphandlingsföretag sedan 2000. Denna lista borde även innehålla uppgifter om kontraktets giltighetstid, tilldelningsförfarandet och storleken på respektive utbetalningar. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att fram till den 1 september 2005 ha underlåtit att lägga fram en förteckning över alla kontrakt som slutits med upphandlingsföretag sedan 2000. Denna lista borde även innehålla uppgifter om kontraktets giltighetstid, tilldelningsförfarandet och storleken på respektive utbetalningar.

| 69. | Europaparlamentet påminner OLAF om den dialog som inleddes i november 2004 om vilken information Europaparlamentet skall få tillgång till i samband med arbetet, i synnerhet som OLAF i en skrivelse av den 30 juni 2005 signalerade sin beredskap att fortsätta att föra en dialog. Målet bör vara att hitta ett sätt att göra rättvisa åt Europaparlamentets kontrollbefogenheter och samtidigt respektera OLAF-undersökningarnas konfidentialitet, i enlighet med de relevanta rättsliga föreskrifterna och särskilt artikel 12.3 i OLAF-förordningen. Parlamentet förväntar sig att OLAF lägger fram skriftliga förslag för budgetkontrollutskottet senast den 1 september 2006. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påminner OLAF om den dialog som inleddes i november 2004 om vilken information Europaparlamentet skall få tillgång till i samband med arbetet, i synnerhet som OLAF i en skrivelse av den 30 juni 2005 signalerade sin beredskap att fortsätta att föra en dialog. Målet bör vara att hitta ett sätt att göra rättvisa åt Europaparlamentets kontrollbefogenheter och samtidigt respektera OLAF-undersökningarnas konfidentialitet, i enlighet med de relevanta rättsliga föreskrifterna och särskilt artikel 12.3 i OLAF-förordningen. Parlamentet förväntar sig att OLAF lägger fram skriftliga förslag för budgetkontrollutskottet senast den 1 september 2006.

| 70. | Europaparlamentet kritiserar det faktum att Eurostatfallet som överlämnades av kommissionen den 12 april 2006 endast är av mycket generell natur. Parlamentet begär detaljerad information, särskilt när det gäller de ekonomiska konsekvenserna av oegentligheterna (belopp som försvunnit, belopp som använts på oegentligt sätt, uppskattade fordringar och utfärdade återbetalningskrav, belopp som verkligen betalats tillbaka, belopp som kommer att återkrävas, avskrivna belopp) och bristen på efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling, särskilt ej delegerbara kontrakt (förteckning över vilka som fått sådana kontrakt, vilka belopp det gäller, vilka oegentligheter som konstaterats) senast den 1 oktober 2006. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet kritiserar det faktum att Eurostatfallet som överlämnades av kommissionen den 12 april 2006 endast är av mycket generell natur. Parlamentet begär detaljerad information, särskilt när det gäller de ekonomiska konsekvenserna av oegentligheterna (belopp som försvunnit, belopp som använts på oegentligt sätt, uppskattade fordringar och utfärdade återbetalningskrav, belopp som verkligen betalats tillbaka, belopp som kommer att återkrävas, avskrivna belopp) och bristen på efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling, särskilt ej delegerbara kontrakt (förteckning över vilka som fått sådana kontrakt, vilka belopp det gäller, vilka oegentligheter som konstaterats) senast den 1 oktober 2006.

| 71. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har gjort någon sammanställning över vilka internationella konsultfirmor som har bedrivit verksamhet gällande direkta utgifter för kommissionens räkning (20), men räknar med att få en sammanställning senast den 1 november 2006. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att kräva att medlemsstaterna översänder information för området gällande indirekta utgifter. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har gjort någon sammanställning över vilka internationella konsultfirmor som har bedrivit verksamhet gällande direkta utgifter för kommissionens räkning (20), men räknar med att få en sammanställning senast den 1 november 2006. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att kräva att medlemsstaterna översänder information för området gällande indirekta utgifter.

| 72. | Europaparlamentet är missnöjd med kommissionens otydliga uppgifter om renoveringen av Berlaymont- byggnaden. Parlamentet vill veta om det har förekommit oegentligheter från tredje part och vilka administrativa åtgärder som har vidtagits internt inom kommissionen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet är missnöjd med kommissionens otydliga uppgifter om renoveringen av Berlaymont- byggnaden. Parlamentet vill veta om det har förekommit oegentligheter från tredje part och vilka administrativa åtgärder som har vidtagits internt inom kommissionen.

| 73. | Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna om påstådd överdebitering när det gäller de hyresinbetalningar som parlamentet har gjort till Strasbourgs stad i samband med parlamentsbyggnaderna SDM och VIC och inköpspriset för samma byggnader. Parlamentet är fast beslutet att följa upp dessa anklagelser genom att aktivt undersöka ärendet på ett snabbt, noggrant och öppet sätt i syfte att garantera att Europeiska unionens och skattebetalarnas ekonomiska intressen får ett tillfredsställande skydd. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna om påstådd överdebitering när det gäller de hyresinbetalningar som parlamentet har gjort till Strasbourgs stad i samband med parlamentsbyggnaderna SDM och VIC och inköpspriset för samma byggnader. Parlamentet är fast beslutet att följa upp dessa anklagelser genom att aktivt undersöka ärendet på ett snabbt, noggrant och öppet sätt i syfte att garantera att Europeiska unionens och skattebetalarnas ekonomiska intressen får ett tillfredsställande skydd.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i slutet av 2005 stoppade exportbidragen vid export av levande kreatur som skall slaktas. Parlamentet noterar samtidigt att felaktigt utbetalade exportbidrag på 218 560 euro från 2004 fortfarande måste återvinnas (2003 var motsvarande siffra 58 680 euro). |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i slutet av 2005 stoppade exportbidragen vid export av levande kreatur som skall slaktas. Parlamentet noterar samtidigt att felaktigt utbetalade exportbidrag på 218 560 euro från 2004 fortfarande måste återvinnas (2003 var motsvarande siffra 58 680 euro).

Diverse frågor

| 75. | Europaparlamentet välkomnar diskussionen om den europeiska lagstiftarens befogenheter på straffrättens områdt, som återupptagits efter EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (21). Parlamentet understryker att det, i motsats till kommissionen (22), anser det nödvändigt att varje enskilt lagförslag undersöks separat. Parlamentet står kvar vid sin uppfattning att förslaget till direktiv om straffrättsligt skydd av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen skall grunda sig på artikel 280 i EG-fördraget. (23) Parlamentet uppmanar rådet att överge sin avvisande hållning när det gäller att stärka skyddet för gemenskapens ekonomiska intressen med hjälp av straffrättsliga åtgärder, och att delta i första behandlingen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar diskussionen om den europeiska lagstiftarens befogenheter på straffrättens områdt, som återupptagits efter EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (21). Parlamentet understryker att det, i motsats till kommissionen (22), anser det nödvändigt att varje enskilt lagförslag undersöks separat. Parlamentet står kvar vid sin uppfattning att förslaget till direktiv om straffrättsligt skydd av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen skall grunda sig på artikel 280 i EG-fördraget. (23) Parlamentet uppmanar rådet att överge sin avvisande hållning när det gäller att stärka skyddet för gemenskapens ekonomiska intressen med hjälp av straffrättsliga åtgärder, och att delta i första behandlingen.

| 76. | Mot bakgrund av den aktuella faran till följd av fågelinfluensan är Europaparlamentet bekymrat över att det finns en växande trend att införa fågelkött från de för Europeiska unionen spärrade länderna (framför allt Kina). Kommissionen uppmanas att senast den 31 oktober 2006 lämna parlamentet detaljerade uppgifter om bedrägerifall vid införsel av fågelkött, som sedan början av 2004 rapporterats genom snabbvarningssystemet för livsmedel och djurfoder (RASFF). Parlamentet uppmanar kommissionen och OLAF att snarast möjligt vidta nödvändiga åtgärder. |
| --- | --- |

76.

Mot bakgrund av den aktuella faran till följd av fågelinfluensan är Europaparlamentet bekymrat över att det finns en växande trend att införa fågelkött från de för Europeiska unionen spärrade länderna (framför allt Kina). Kommissionen uppmanas att senast den 31 oktober 2006 lämna parlamentet detaljerade uppgifter om bedrägerifall vid införsel av fågelkött, som sedan början av 2004 rapporterats genom snabbvarningssystemet för livsmedel och djurfoder (RASFF). Parlamentet uppmanar kommissionen och OLAF att snarast möjligt vidta nödvändiga åtgärder.

*

- *

| 77. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2004/en.pdf.

(2)  EUT C 301, 30.11.2005, s. 1.

(3)  Se kommissionens arbetsdokument SEK(2005)0974, tabellerna 1.2 och 1.8.

(4)  Den ekonomiska skadan av alla ärenden som har utretts av OLAF och organisationen före OLAF beräknas uppgå till nästan 5,8 miljarder euro.

(5)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(6)  Yttrande nr 8/2005 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet, EUT C 313, 9.12.2005, s. 1.

(7)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(8)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(9)  Kommissionens förslag av den 20.7.2004 till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (KOM (2004)0509).

(10)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), samt kommissionens svar, EUT C 202, 18.8.2005, s. 3.

(11)  Se artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1073/1999.

(12)  Mål T-309/03, Camós Grau/kommissionen (ännu inte offentliggjord).

(13)  EUT C 89 E, 14.4.2004, s. 153.

(14)  Siffrorna är uppskattningar. Beräkningen har gjorts med stöd av 24 medlemsstaters rapportering om beslagtagna cigaretter. OLAF utgår från att 10 procent av smuggelgodset beslagtas.

(15)  Se Europeiska revisionsrättens arbetsprogram för 2006 av den 10.1.2006, s. 3.

(16)  Granskningen grundar sig på genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt och om upphävande av förordning (EEG) nr 218/92,EUT L 264, 15.10.2003, s. 1. Ändrad genom rådets förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

(17)  

  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 232.

(18)  Se punkt 16 i ovan nämnda resolution av den 7 juni 2005.

(19)  Se punkt 10 i ovan nämnda resolution av den 7 juni 2005.

(20)  Se punkt 73 i ovan nämnda resolution av den 7 juni 2005.

(21)  C-176/03, kommissionen mot rådet, I-0000. (ännu inte offentliggjord).

(22)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet), (KOM(2005)0583).

(23)  Se Europaparlamentets ståndpunkt av den 29 november 2001 om förslaget till rådets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen,EUT C 153 E, 27.6.2002, s. 253, samt parlamentets ovan nämnda resolution av den 4 december 2003.

P6_TA(2006)0278

Östtimor

Europaparlamentets resolution om Östtimor

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Östtimor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Östtimor,

| — | med beaktande av det uttalande om Östtimor som ordförandeskapet gjorde på Europeiska unionens vägnar den 31 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande om Östtimor som ordförandeskapet gjorde på Europeiska unionens vägnar den 31 maj 2006,

| — | med beaktande av den genomgång som FN:s generalsekreterares särskilda representant höll inför säkerhetsrådet (5432:e sammanträdet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den genomgång som FN:s generalsekreterares särskilda representant höll inför säkerhetsrådet (5432:e sammanträdet),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Landet har härjats av våld sedan 600 soldater, dvs. en tredjedel av armén, avskedades i april 2006. Den 28-29 april 2006 dödades ett omtvistat antal människor i en väpnad strid mellan armén och de avskedade trupperna samt civila anhängare till dessa. |
| --- | --- |

A.

Landet har härjats av våld sedan 600 soldater, dvs. en tredjedel av armén, avskedades i april 2006. Den 28-29 april 2006 dödades ett omtvistat antal människor i en väpnad strid mellan armén och de avskedade trupperna samt civila anhängare till dessa.

| B. | Till följd av den sociala oron, upplopp och gängvåld har många människor dödats, ännu fler skadats och tiotusentals invånare har i panik flytt huvudstaden och uppehåller sig nu i de omgivande bergen eller har gett sig iväg för att få skydd av kyrkan, FN eller ambassader. |
| --- | --- |

B.

Till följd av den sociala oron, upplopp och gängvåld har många människor dödats, ännu fler skadats och tiotusentals invånare har i panik flytt huvudstaden och uppehåller sig nu i de omgivande bergen eller har gett sig iväg för att få skydd av kyrkan, FN eller ambassader.

| C. | Enligt information från FN öppnade den 25 maj 2006 soldater eld mot obeväpnade poliser, varvid nio dödades och 27 personer skadades. |
| --- | --- |

C.

Enligt information från FN öppnade den 25 maj 2006 soldater eld mot obeväpnade poliser, varvid nio dödades och 27 personer skadades.

| D. | Den politiska instabiliteten i Östtimor fortsätter, även efter att inrikesministern och försvarsministern avgått och trots att myndigheterna i Östtimor vidtagit olika åtgärder. |
| --- | --- |

D.

Den politiska instabiliteten i Östtimor fortsätter, även efter att inrikesministern och försvarsministern avgått och trots att myndigheterna i Östtimor vidtagit olika åtgärder.

| E. | Demonstranter har krävt att premiärminister Mari Alkatiri skall avgå. |
| --- | --- |

E.

Demonstranter har krävt att premiärminister Mari Alkatiri skall avgå.

| F. | Försämringen av den redan dramatiska krisen vad gäller politik och säkerhet har gjort att Östtimors myndigheter begärt att utländska trupper skall hjälpa till att kontrollera det meningslösa våldet och återupprätta lag och ordning. |
| --- | --- |

F.

Försämringen av den redan dramatiska krisen vad gäller politik och säkerhet har gjort att Östtimors myndigheter begärt att utländska trupper skall hjälpa till att kontrollera det meningslösa våldet och återupprätta lag och ordning.

| G. | Europaparlamentet stödjer de insatser som president Xanana Gusmão och minister Ramos Horta har gjort på regeringens vägnar för att återupprätta politisk och social stabilitet, bland annat genom att, i närvaro av observatörer från FN, tala med företrädare för de avskedade soldaterna och de poliser och tjänstemän som lämnat sina organisationer. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet stödjer de insatser som president Xanana Gusmão och minister Ramos Horta har gjort på regeringens vägnar för att återupprätta politisk och social stabilitet, bland annat genom att, i närvaro av observatörer från FN, tala med företrädare för de avskedade soldaterna och de poliser och tjänstemän som lämnat sina organisationer.

| H. | FN:s flyktingkommissarie har rapporterat om att mer än 100 000 personer tvingats lämna sina hem under de senaste veckorna till följd av det kaos som uppstod sedan en tredjedel av armén avskedats, polisstyrkorna förlorat sin struktur och det gängbetonade våldet började. |
| --- | --- |

H.

FN:s flyktingkommissarie har rapporterat om att mer än 100 000 personer tvingats lämna sina hem under de senaste veckorna till följd av det kaos som uppstod sedan en tredjedel av armén avskedats, polisstyrkorna förlorat sin struktur och det gängbetonade våldet började.

| I. | Mandatet för FN:s uppdrag i Östtimor (i dagsläget UNOTIL) omfattade tidigare ungefär 11 000 soldater och civil personal. Nu har det minskat till 130 militärrådgivare, poliser och annan personal. Det löper ut den 20 juni 2006 sedan FN:s säkerhetsråd i maj beslutat om förlängning med endast en månad, trots att FN:s generalsekreterare föreslagit att det borde förlängas med ett år. |
| --- | --- |

I.

Mandatet för FN:s uppdrag i Östtimor (i dagsläget UNOTIL) omfattade tidigare ungefär 11 000 soldater och civil personal. Nu har det minskat till 130 militärrådgivare, poliser och annan personal. Det löper ut den 20 juni 2006 sedan FN:s säkerhetsråd i maj beslutat om förlängning med endast en månad, trots att FN:s generalsekreterare föreslagit att det borde förlängas med ett år.

| J. | I Östtimor ligger arbetslöshetsnivån på omkring 80 procent. Av de arbetslösa lever fyrtio procent under fattigdomsgränsen och sextio procent är arton år eller yngre. |
| --- | --- |

J.

I Östtimor ligger arbetslöshetsnivån på omkring 80 procent. Av de arbetslösa lever fyrtio procent under fattigdomsgränsen och sextio procent är arton år eller yngre.

| K. | Östtimors folk har en omistlig rätt till suveränitet, och i synnerhet en rätt att själv bestämma över sina naturresurser. |
| --- | --- |

K.

Östtimors folk har en omistlig rätt till suveränitet, och i synnerhet en rätt att själv bestämma över sina naturresurser.

| 1. | Europaparlamentet vädjar till alla parter i Östtimor att avstå från våld och att medverka i en övergripande dialog för att lösa de politiska meningsskiljaktigheterna och delta i den politiska processen inom de rättsliga och konstitutionella ramarna, och därigenom återupprätta social och politisk stabilitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet vädjar till alla parter i Östtimor att avstå från våld och att medverka i en övergripande dialog för att lösa de politiska meningsskiljaktigheterna och delta i den politiska processen inom de rättsliga och konstitutionella ramarna, och därigenom återupprätta social och politisk stabilitet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar Östtimors myndigheters beslut att begära en internationell utredning av händelserna den 28-29 april 2006 och den 23-25 maj 2006, då väpnade strider mellan Östtimors armé och tidigare avskedade soldater och deras civila anhängare ledde till ett okänt antal döda. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar Östtimors myndigheters beslut att begära en internationell utredning av händelserna den 28-29 april 2006 och den 23-25 maj 2006, då väpnade strider mellan Östtimors armé och tidigare avskedade soldater och deras civila anhängare ledde till ett okänt antal döda.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Östtimors regering och president att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få ett slut på våldet och återupprätta ett säkert och stabilt samhälle i full överensstämmelse med landets konstitution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Östtimors regering och president att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få ett slut på våldet och återupprätta ett säkert och stabilt samhälle i full överensstämmelse med landets konstitution.

| 4. | Europaparlamentet noterar att den roll som bör spelas av det internationella samfundet, och i synnerhet av FN och dess säkerhetsråd, är av grundläggande betydelse för försoningsprocessen i Östtimor och för landets oberoende och suveränitet samt för att befästa demokratin i denna unga nation. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att den roll som bör spelas av det internationella samfundet, och i synnerhet av FN och dess säkerhetsråd, är av grundläggande betydelse för försoningsprocessen i Östtimor och för landets oberoende och suveränitet samt för att befästa demokratin i denna unga nation.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den gradvisa minskningen under de senaste fyra åren av antalet personer i FN:s uppdrag i Östtimor måste vändas till en ökning. En FN-ledd polisstyrka bör snabbt sändas till landet för att hjälpa till att återupprätta stabiliteten och en fredsstyrka med FN:s mandat i enlighet med vad Östtimors myndigheter begärt den 13 juni 2006. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den gradvisa minskningen under de senaste fyra åren av antalet personer i FN:s uppdrag i Östtimor måste vändas till en ökning. En FN-ledd polisstyrka bör snabbt sändas till landet för att hjälpa till att återupprätta stabiliteten och en fredsstyrka med FN:s mandat i enlighet med vad Östtimors myndigheter begärt den 13 juni 2006.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar en utökning av FN:s mandat enligt generalsekreterarens förslag och vill att fredsbevarande enheter och civila polisstyrkor skall stanna kvar i Östtimor tills landets armé och polis kan ta över uppgifterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar en utökning av FN:s mandat enligt generalsekreterarens förslag och vill att fredsbevarande enheter och civila polisstyrkor skall stanna kvar i Östtimor tills landets armé och polis kan ta över uppgifterna.

| 7. | Med full respekt för Östtimors myndigheters suveränitet och särarten i det uppdrag som givits var och en av de internationella styrkor som för närvarande befinner sig i landet under FN:s övervakning och kontroll, rekommenderar Europaparlamentet att man inrättar effektiva kanaler för övergripande kommunikation och samarbete mellan de internationella styrkorna, i syfte att tjäna Östtimors folks intressen, få till stånd ett effektivt återupprättande av den allmänna ordningen och snabbt kunna återvända till full institutionell normalitet. |
| --- | --- |

7.

Med full respekt för Östtimors myndigheters suveränitet och särarten i det uppdrag som givits var och en av de internationella styrkor som för närvarande befinner sig i landet under FN:s övervakning och kontroll, rekommenderar Europaparlamentet att man inrättar effektiva kanaler för övergripande kommunikation och samarbete mellan de internationella styrkorna, i syfte att tjäna Östtimors folks intressen, få till stånd ett effektivt återupprättande av den allmänna ordningen och snabbt kunna återvända till full institutionell normalitet.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar Östtimors anslutning till AVS-länderna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar Östtimors anslutning till AVS-länderna.

| 9. | Europaparlamentet erkänner Östtimors behov av politiskt, tekniskt och finansiellt stöd för att bygga upp den infrastruktur och förvaltningsstruktur som är nödvändig för att man skall kunna återuppta arbetet med att genomföra landets utvecklingsplan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erkänner Östtimors behov av politiskt, tekniskt och finansiellt stöd för att bygga upp den infrastruktur och förvaltningsstruktur som är nödvändig för att man skall kunna återuppta arbetet med att genomföra landets utvecklingsplan.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och det internationella samfundet att bibehålla och öka det stöd som krävs för att befästa demokratin och det demokratiska tänkandet i Östtimor, med fokus på ett flerpartisystem och institutionsbyggande inriktat på parlament, regering, rättsväsende, säkerhetsstyrkor, försvar, brottsbekämpande organ, och att medverka i den brådskande utvidgningen av medietäckningen till hela landet samt förstärka utbildningssystemet och hälsovården, med särskild uppmärksamhet ägnad åt barns och kvinnors behov. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och det internationella samfundet att bibehålla och öka det stöd som krävs för att befästa demokratin och det demokratiska tänkandet i Östtimor, med fokus på ett flerpartisystem och institutionsbyggande inriktat på parlament, regering, rättsväsende, säkerhetsstyrkor, försvar, brottsbekämpande organ, och att medverka i den brådskande utvidgningen av medietäckningen till hela landet samt förstärka utbildningssystemet och hälsovården, med särskild uppmärksamhet ägnad åt barns och kvinnors behov.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att väsentligt öka stödet för en effektiv övervakning av de mänskliga rättigheterna i Östtimor och att ge bistånd till utveckling av lokala människorättsgrupper samt till lokala inrättningar för personer som utsatts för övergrepp. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att väsentligt öka stödet för en effektiv övervakning av de mänskliga rättigheterna i Östtimor och att ge bistånd till utveckling av lokala människorättsgrupper samt till lokala inrättningar för personer som utsatts för övergrepp.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens råd och kommissionen att vädja till Östtimors myndigheter att förbjuda, upplösa och avväpna alla paramilitära beväpnade gäng och beväpnade civilpersoner, och att vid alla officiella möten och på högsta nivå ta upp EU:s oro över polisvåldet med Östtimors regering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens råd och kommissionen att vädja till Östtimors myndigheter att förbjuda, upplösa och avväpna alla paramilitära beväpnade gäng och beväpnade civilpersoner, och att vid alla officiella möten och på högsta nivå ta upp EU:s oro över polisvåldet med Östtimors regering.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de statliga företrädarna för Östtimor att hävda de internationella normerna för mänskliga rättigheter för att se till att polisens och arméns behandling av medborgarna överensstämmer med dessa normer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de statliga företrädarna för Östtimor att hävda de internationella normerna för mänskliga rättigheter för att se till att polisens och arméns behandling av medborgarna överensstämmer med dessa normer.

| 14. | Europaparlamentet begär att talmanskonferensen tillåter att det sänds en särskild delegation till Östtimor i höst för att bedöma den politiska situationen och undersöka lämpligheten i EU:s biståndsprogram. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att talmanskonferensen tillåter att det sänds en särskild delegation till Östtimor i höst för att bedöma den politiska situationen och undersöka lämpligheten i EU:s biståndsprogram.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Östtimors president, parlament och regering samt till högrepresentanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, FN:s generalsekreterare och FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Östtimors president, parlament och regering samt till högrepresentanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, FN:s generalsekreterare och FN:s säkerhetsråd.

P6_TA(2006)0279

Syrien

Europaparlamentets resolution om Syrien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, framför allt resolutionen av den 8 september 2005, (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, framför allt resolutionen av den 8 september 2005, (1)

| — | med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet, som Europeiska unionen och Syrien är parter i, framför allt dess artikel 2 som föreskriver att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter utgör en ledstjärna för parternas inrikes- och utrikespolitik och ingår som en väsentlig beståndsdel i detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet, som Europeiska unionen och Syrien är parter i, framför allt dess artikel 2 som föreskriver att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter utgör en ledstjärna för parternas inrikes- och utrikespolitik och ingår som en väsentlig beståndsdel i detta avtal,

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 samt förklaringen däri att arbetet för de mänskliga rättigheterna skulle förstärkas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 samt förklaringen däri att arbetet för de mänskliga rättigheterna skulle förstärkas,

| — | med beaktande av att Europaparlamentets ordförandeskap för partnerskapsavtalet Europa-Medelhavsområdet ställt upp som politisk prioritering 2005 att bygga ut dialogen om de mänskliga rättigheterna med parlamenten i partnerländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europaparlamentets ordförandeskap för partnerskapsavtalet Europa-Medelhavsområdet ställt upp som politisk prioritering 2005 att bygga ut dialogen om de mänskliga rättigheterna med parlamenten i partnerländerna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren (KOM(2005)0139) på tioårsdagen av Barcelonaprocessen samt av målen för de kommande fem åren, framför allt målet om att uppmärksamheten skall inriktas på frågor såsom skyddet för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren (KOM(2005)0139) på tioårsdagen av Barcelonaprocessen samt av målen för de kommande fem åren, framför allt målet om att uppmärksamheten skall inriktas på frågor såsom skyddet för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (2),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer gentemot tredjeländer om dödsstraffet (1998), om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2001), om dialogen om mänskliga rättigheter (2001) och om försvarare av de mänskliga rättigheterna (2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer gentemot tredjeländer om dödsstraffet (1998), om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2001), om dialogen om mänskliga rättigheter (2001) och om försvarare av de mänskliga rättigheterna (2004),

| — | med beaktande av EU:s ordförandeskaps förklaring av den 19 maj 2006 om den senaste tidens arresteringar i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ordförandeskaps förklaring av den 19 maj 2006 om den senaste tidens arresteringar i Syrien,

| — | med beaktande av artikel 11.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 177 i EG-fördraget, där främjandet av de mänskliga rättigheterna ställs upp som ett mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 177 i EG-fördraget, där främjandet av de mänskliga rättigheterna ställs upp som ett mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vikten av de politiska, ekonomiska och kulturella banden mellan Europeiska unionen och Syrien bör erinras. |
| --- | --- |

A.

Vikten av de politiska, ekonomiska och kulturella banden mellan Europeiska unionen och Syrien bör erinras.

| B. | Den nuvarande presidenten Bashar Al Assads makttillträde föranledde vissa förhoppningar i Syrien och medförde en viss öppning av landets politiska system, som under många år hade dominerats av Baathpartiet. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande presidenten Bashar Al Assads makttillträde föranledde vissa förhoppningar i Syrien och medförde en viss öppning av landets politiska system, som under många år hade dominerats av Baathpartiet.

| C. | Parlamentet och dess talman har redan ett flertal gånger ingripit för att söka utverka frigivande av parlamentsledamöter i syriska fängelser. Den 19 maj 2006 gick EU:s ordförandeskap ut med ett upprop till Syriens regering om oinskränkt respekt för yttrande- och mötesfriheten, vilka inskrivits i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilken ratificerats av Syrien 1969. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet och dess talman har redan ett flertal gånger ingripit för att söka utverka frigivande av parlamentsledamöter i syriska fängelser. Den 19 maj 2006 gick EU:s ordförandeskap ut med ett upprop till Syriens regering om oinskränkt respekt för yttrande- och mötesfriheten, vilka inskrivits i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilken ratificerats av Syrien 1969.

| D. | Enligt uppgifter kom ett flertal aktivister från det civila samhället att arresteras och torteras i maj 2006 efter att de undertecknat en framställning till förmån för bättre relationer mellan Syrien och Libanon mot bakgrund av FN:s säkerhetsråds resolution 1680. Bland dessa personer märks framför allt juristen Anwar al Bunni och författaren Michel Kilo, liksom andra, såsom Khalil Hussein, dr Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud och Mahmoud Meri'i och nu senast Yasser Melhem och Omar Adlabi. |
| --- | --- |

D.

Enligt uppgifter kom ett flertal aktivister från det civila samhället att arresteras och torteras i maj 2006 efter att de undertecknat en framställning till förmån för bättre relationer mellan Syrien och Libanon mot bakgrund av FN:s säkerhetsråds resolution 1680. Bland dessa personer märks framför allt juristen Anwar al Bunni och författaren Michel Kilo, liksom andra, såsom Khalil Hussein, dr Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud och Mahmoud Meri'i och nu senast Yasser Melhem och Omar Adlabi.

| E. | Människorättsjuristen Anwar al Bunni arresterades på öppen gata i Damaskus när han stod i begrepp att tillträda en befattning som direktör för ett centrum för de mänskliga rättigheterna, vilket bekostats av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

E.

Människorättsjuristen Anwar al Bunni arresterades på öppen gata i Damaskus när han stod i begrepp att tillträda en befattning som direktör för ett centrum för de mänskliga rättigheterna, vilket bekostats av Europeiska unionen.

| F. | Redan i november 2005 meddelade Amnesty International och Human Rights Watch att den fredlige aktivisten Kamal Al-Labwani arresterats och riskerade att utsättas för tortyr. I dagens läge hotas vederbörande med livstidsstraff för att han uttryckt sina åsikter. |
| --- | --- |

F.

Redan i november 2005 meddelade Amnesty International och Human Rights Watch att den fredlige aktivisten Kamal Al-Labwani arresterats och riskerade att utsättas för tortyr. I dagens läge hotas vederbörande med livstidsstraff för att han uttryckt sina åsikter.

| G. | De syriska myndigheterna uppges också ha arresterat ett stort antal journalister och aktivister från det civila samhället under de gångna två månaderna. |
| --- | --- |

G.

De syriska myndigheterna uppges också ha arresterat ett stort antal journalister och aktivister från det civila samhället under de gångna två månaderna.

| H. | Denna arresteringsvåg handlar om direkta repressalier för att det den 12 maj 2006 satts i omlopp en framställning som undertecknats av inemot 500 personer och innehöll ett upprop om normaliserade relationer mellan Syrien och Libanon. Denna framställning var av särskild vikt, eftersom den var ett samfällt initiativ från syriska och libanesiska intellektuella och aktivister, det första i sitt slag. |
| --- | --- |

H.

Denna arresteringsvåg handlar om direkta repressalier för att det den 12 maj 2006 satts i omlopp en framställning som undertecknats av inemot 500 personer och innehöll ett upprop om normaliserade relationer mellan Syrien och Libanon. Denna framställning var av särskild vikt, eftersom den var ett samfällt initiativ från syriska och libanesiska intellektuella och aktivister, det första i sitt slag.

| I. | 2005 uttryckte FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna sin oro över att ”icke-statliga människorättsorganisationer hindrats att registrera sig och verka fritt i Syrien” samt över ”skrämseltaktiken och trakasserierna mot försvarare av de mänskliga rättigheterna”. |
| --- | --- |

I.

2005 uttryckte FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna sin oro över att ”icke-statliga människorättsorganisationer hindrats att registrera sig och verka fritt i Syrien” samt över ”skrämseltaktiken och trakasserierna mot försvarare av de mänskliga rättigheterna”.

| J. | Syrien styrs med undantagslagar som infördes för 43 år sedan och åberopas till försvar av övergreppen mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

Syrien styrs med undantagslagar som infördes för 43 år sedan och åberopas till försvar av övergreppen mot de mänskliga rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de syriska myndigheterna att omedelbart frige alla aktivister som fortfarande sitter fängslade för att de skrivit på en framställning med upprop om bättre relationer mellan Syrien och Libanon. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de syriska myndigheterna att omedelbart frige alla aktivister som fortfarande sitter fängslade för att de skrivit på en framställning med upprop om bättre relationer mellan Syrien och Libanon.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar dessutom med kraft de syriska myndigheterna att bevilja alla politiska fångar resning i målet och omedelbart frige alla samvetsfångar och se till






  a) | att personer i fängsligt förvar behandlas väl och inte utsätts för tortyr eller annan misshandel, samt |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar dessutom med kraft de syriska myndigheterna att bevilja alla politiska fångar resning i målet och omedelbart frige alla samvetsfångar och se till

a)

att personer i fängsligt förvar behandlas väl och inte utsätts för tortyr eller annan misshandel, samt

| b) | att häktade eller fängelsedömda snabbt, regelbundet och utan inskränkningar ges möjlighet att kontakta sina advokater, läkare och familjer. |
| --- | --- |

b)

att häktade eller fängelsedömda snabbt, regelbundet och utan inskränkningar ges möjlighet att kontakta sina advokater, läkare och familjer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att ratificera konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att ratificera konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

| 4. | Europaparlamentet ställer kraftfullt upp bakom den förklaring som Europeiska unionens ordförandeskap den 19 maj 2006 avgav på Europeiska unionens vägnar om den senaste tidens arresteringar i Syrien. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ställer kraftfullt upp bakom den förklaring som Europeiska unionens ordförandeskap den 19 maj 2006 avgav på Europeiska unionens vägnar om den senaste tidens arresteringar i Syrien.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att respekten för de mänskliga rättigheterna utgör ett väsentligt inslag i ett eventuellt kommande associeringsavtal mellan EU och Syrien och uppmanar Syrien att respektera sina åtaganden inom ramen för Barcelonaprocessen och utgående från den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att respekten för de mänskliga rättigheterna utgör ett väsentligt inslag i ett eventuellt kommande associeringsavtal mellan EU och Syrien och uppmanar Syrien att respektera sina åtaganden inom ramen för Barcelonaprocessen och utgående från den europeiska grannskapspolitiken.

| 6. | Europaparlamentet framhåller än en gång att kommissionen och rådet också måste göra sitt yttersta för att se till att associeringsavtalet med Syrien, som ännu inte undertecknats, leder till en förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller än en gång att kommissionen och rådet också måste göra sitt yttersta för att se till att associeringsavtalet med Syrien, som ännu inte undertecknats, leder till en förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen göra en bedömning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien samt av hur landet fullgjort sina skyldigheter enligt Europa-Medelhavsavtalet och, inom ramen för partnerskapet Europa-Medelhavsområdet, rapportera om vad den då kommit fram till. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen göra en bedömning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien samt av hur landet fullgjort sina skyldigheter enligt Europa-Medelhavsavtalet och, inom ramen för partnerskapet Europa-Medelhavsområdet, rapportera om vad den då kommit fram till.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Syriens regering och Syriens parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Syriens regering och Syriens parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0340.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0412.

P6_TA(2006)0280

Nordkorea

Europaparlamentets resolution om Nordkorea

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nordkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nordkorea,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer gentemot tredje land om dödsstraff (1998), och om tortyr och annan omänsklig eller förnedrande behandling (2001), samt EU:s riktlinjer om människorättsdialog (2001) och om människorättsförsvarare (2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer gentemot tredje land om dödsstraff (1998), och om tortyr och annan omänsklig eller förnedrande behandling (2001), samt EU:s riktlinjer om människorättsdialog (2001) och om människorättsförsvarare (2004),

| — | med beaktande av resolutionen av den 16 april 2003 från FN:s människorättskommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 16 april 2003 från FN:s människorättskommission,

| — | med beaktande av uttalandet av den 31 maj 2006 från FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, ordföranden och rapportören i FN:s arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande, FN:s särskilde rapportör för tortyrfrågor och FN:s särskilde rapportör för situationen beträffande mänsklig rättigheter i demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 31 maj 2006 från FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, ordföranden och rapportören i FN:s arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande, FN:s särskilde rapportör för tortyrfrågor och FN:s särskilde rapportör för situationen beträffande mänsklig rättigheter i demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | FN:s människorättskommission uttrycker i sin resolution djup oro över Nordkoreas tillämpning av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt offentliga avrättningar liksom över landets omfattande och allvarliga inskränkningar av tankefriheten, samvetsfriheten, religionsfriheten, åsiktsfriheten och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

A.

FN:s människorättskommission uttrycker i sin resolution djup oro över Nordkoreas tillämpning av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt offentliga avrättningar liksom över landets omfattande och allvarliga inskränkningar av tankefriheten, samvetsfriheten, religionsfriheten, åsiktsfriheten och yttrandefriheten.

| B. | Nordkoreas regering fortsätter att utestänga FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea, FN:s särskilde rapportör för rätten till mat samt icke-statliga människorättsorganisationer, vilket försvårar kontrollen av människorättsläget. Ett stort antal rapporter, framför allt från offer som lyckats fly ut ur landet, vittnar emellertid om ytterst allvarliga övergrepp med bland annat avrättningar, tortyr, kvarhållande av politiska fångar och omänskliga fängelseförhållanden. |
| --- | --- |

B.

Nordkoreas regering fortsätter att utestänga FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea, FN:s särskilde rapportör för rätten till mat samt icke-statliga människorättsorganisationer, vilket försvårar kontrollen av människorättsläget. Ett stort antal rapporter, framför allt från offer som lyckats fly ut ur landet, vittnar emellertid om ytterst allvarliga övergrepp med bland annat avrättningar, tortyr, kvarhållande av politiska fångar och omänskliga fängelseförhållanden.

| C. | Ingen form av opposition tillåts och alla personer som uttrycker en åsikt som strider mot det regerande nordkoreanska arbetarpartiets riskerar stränga straff, vilket i många fall även deras familjemedlemmar gör. |
| --- | --- |

C.

Ingen form av opposition tillåts och alla personer som uttrycker en åsikt som strider mot det regerande nordkoreanska arbetarpartiets riskerar stränga straff, vilket i många fall även deras familjemedlemmar gör.

| D. | Son Jong Nam, som bott i Kina och gått i kyrkan och blivit kristen i landet, skall enligt rapporter ha torterats av den nationella säkerhetstjänsten och sedan dömts till döden för påstått högförräderi, utan rättegång och utan tillgång till de rättsliga garantier som krävs enligt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

D.

Son Jong Nam, som bott i Kina och gått i kyrkan och blivit kristen i landet, skall enligt rapporter ha torterats av den nationella säkerhetstjänsten och sedan dömts till döden för påstått högförräderi, utan rättegång och utan tillgång till de rättsliga garantier som krävs enligt internationell humanitär rätt.

| E. | Fyra FN-experter på människorättsområdet, däribland den särskilde rapportören för människorättsläget i Nordkorea, som uppmanat Nordkoreas regering att skjuta upp avrättningen och ompröva domen, har med bestörtning tagit emot regeringens svar, i vilket deras skrivelse betecknas ”som ett led i en konspiration med det illasinnade syftet att sprida falska uppgifter och bistå de fientliga krafter som vill förtala, sönderdela och störta den nordkoreanska staten och dess sociala system med mänskliga rättigheter som förevändning”. |
| --- | --- |

E.

Fyra FN-experter på människorättsområdet, däribland den särskilde rapportören för människorättsläget i Nordkorea, som uppmanat Nordkoreas regering att skjuta upp avrättningen och ompröva domen, har med bestörtning tagit emot regeringens svar, i vilket deras skrivelse betecknas ”som ett led i en konspiration med det illasinnade syftet att sprida falska uppgifter och bistå de fientliga krafter som vill förtala, sönderdela och störta den nordkoreanska staten och dess sociala system med mänskliga rättigheter som förevändning”.

| F. | Nordkorea har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Nordkorea har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| G. | Nordkoreas regering har sedan 2001 minskat antalet grunder för att utdöma dödsstraff från 33 till fem, men fyra av dessa grunden är huvudsakligen av politisk natur. |
| --- | --- |

G.

Nordkoreas regering har sedan 2001 minskat antalet grunder för att utdöma dödsstraff från 33 till fem, men fyra av dessa grunden är huvudsakligen av politisk natur.

| H. | Nationella nyhetsmedier är kraftigt censurerade och tillgången till internationella nyhetssändningar är begränsad. Radio- och TV-apparater är inställda så att de endast kan ta in statliga sändningar och de som lyssnar på utländska radiostationer riskerar att straffas. |
| --- | --- |

H.

Nationella nyhetsmedier är kraftigt censurerade och tillgången till internationella nyhetssändningar är begränsad. Radio- och TV-apparater är inställda så att de endast kan ta in statliga sändningar och de som lyssnar på utländska radiostationer riskerar att straffas.

| I. | Alla otillåtna sammankomster eller möten betraktas som ”störande av allmän ordning” och är straffbara. Religionsfriheten är visserligen grundlagsfäst men i praktiken starkt begränsad. Det förekommer rapporter om att personer som deltar i offentlig och privat religiös verksamhet utsätts för kraftiga repressalier i form av fängsling, tortyr och avrättningar. |
| --- | --- |

I.

Alla otillåtna sammankomster eller möten betraktas som ”störande av allmän ordning” och är straffbara. Religionsfriheten är visserligen grundlagsfäst men i praktiken starkt begränsad. Det förekommer rapporter om att personer som deltar i offentlig och privat religiös verksamhet utsätts för kraftiga repressalier i form av fängsling, tortyr och avrättningar.

| J. | Vittnen uppskattar antalet människor som befinner sig i ”omskolningsläger” (arbetsläger), fångläger och fängelser till upp till 200 000, och rapporter från bland annat personer som nyligen frigivits från läger som Kang Chol Hwan vittnar om omfattande tortyr och misshandel och om mycket svåra förhållanden. |
| --- | --- |

J.

Vittnen uppskattar antalet människor som befinner sig i ”omskolningsläger” (arbetsläger), fångläger och fängelser till upp till 200 000, och rapporter från bland annat personer som nyligen frigivits från läger som Kang Chol Hwan vittnar om omfattande tortyr och misshandel och om mycket svåra förhållanden.

| K. | Många människor i Nordkorea lider brist på mat och är beroende av det humanitära bistånd som landet får från givare som EU, som beslutade att anslå 13 715 000 euro till Nordkorea under 2005, och FN:s världslivsmedelsprogram, som den 10 maj 2006 nådde en överenskommelse med regeringen om att förse 1,9 miljoner nordkoreaner med 150 000 ton förnödenheter under två års tid. |
| --- | --- |

K.

Många människor i Nordkorea lider brist på mat och är beroende av det humanitära bistånd som landet får från givare som EU, som beslutade att anslå 13 715 000 euro till Nordkorea under 2005, och FN:s världslivsmedelsprogram, som den 10 maj 2006 nådde en överenskommelse med regeringen om att förse 1,9 miljoner nordkoreaner med 150 000 ton förnödenheter under två års tid.

| L. | Tiotusentals nordkoreaner har flytt till Kina och lämnat sitt land på grund av förtryck och omfattande hungersnöd. |
| --- | --- |

L.

Tiotusentals nordkoreaner har flytt till Kina och lämnat sitt land på grund av förtryck och omfattande hungersnöd.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att Nordkorea inte samarbetar med internationella institutioner på människorättsområdet och framför allt att landet vägrar att följa de förfaranden som FN:s människorättskommission föreskriver. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att Nordkorea inte samarbetar med internationella institutioner på människorättsområdet och framför allt att landet vägrar att följa de förfaranden som FN:s människorättskommission föreskriver.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att






  — | efterleva principerna i de fördrag inom ramen för internationell humanitär rätt som landet ratificerat (exempelvis den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter) och att införliva dessa principer med sin nationella lagstiftning, |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att

—

efterleva principerna i de fördrag inom ramen för internationell humanitär rätt som landet ratificerat (exempelvis den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter) och att införliva dessa principer med sin nationella lagstiftning,

| — | avskaffa dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

avskaffa dödsstraffet,

| — | frige alla människor som frihetsberövats eller fängslats sedan de fredligt utövat sina grundläggande mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

frige alla människor som frihetsberövats eller fängslats sedan de fredligt utövat sina grundläggande mänskliga rättigheter,

| — | garantera yttrande- och rörelsefriheten för alla nordkoreaner, |
| --- | --- |

—

garantera yttrande- och rörelsefriheten för alla nordkoreaner,

| — | se över befintlig lagstiftning så att den görs förenlig med normerna i internationell humanitär rätt och införa säkerhetsmekanismer för att ge medborgarna skydd och rättsmedel mot människorättsbrott. |
| --- | --- |

—

se över befintlig lagstiftning så att den görs förenlig med normerna i internationell humanitär rätt och införa säkerhetsmekanismer för att ge medborgarna skydd och rättsmedel mot människorättsbrott.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att lämna information om fallet med Son Jong Nam och att inte genomföra hans avrättning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att lämna information om fallet med Son Jong Nam och att inte genomföra hans avrättning.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att kräva att Nordkoreas regering upphör med sina brott mot de mänskliga rättigheterna, lämnar information om fallet med Son Jong Nam och inte genomför hans avrättning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att kräva att Nordkoreas regering upphör med sina brott mot de mänskliga rättigheterna, lämnar information om fallet med Son Jong Nam och inte genomför hans avrättning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att noga se över situationen för alla dem som dömts till döden och att bevilja uppskov med avrättningen och kräver att FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea, professor Vitit Muntarbhorn, skall tillåtas besöka dem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att noga se över situationen för alla dem som dömts till döden och att bevilja uppskov med avrättningen och kräver att FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea, professor Vitit Muntarbhorn, skall tillåtas besöka dem.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Nordkoreas regering att upphöra med de svåra brott mot de mänskliga rättigheterna - bland annat fängslingarna och avrättningarna på grund av religion eller tro - som drabbar medborgare som inte tillhör de statligt understödda religiösa sammanslutningarna, och att låta troende personer mötas för att utöva sin tro, inrätta och underhålla platser för religiös verksamhet och fritt ge ut religiös litteratur. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Nordkoreas regering att upphöra med de svåra brott mot de mänskliga rättigheterna - bland annat fängslingarna och avrättningarna på grund av religion eller tro - som drabbar medborgare som inte tillhör de statligt understödda religiösa sammanslutningarna, och att låta troende personer mötas för att utöva sin tro, inrätta och underhålla platser för religiös verksamhet och fritt ge ut religiös litteratur.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att EU som första och enda part inledde en dialog om mänskliga rättigheter med Nordkorea efter besöket 2001 av den trojka som leddes av Sveriges statsminister och tillika rådets ordförande Göran Persson, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och Europeiska unionens generalsekreterare Javier Solana och kommissionsledamoten Chris Patten, och att dialogen avbröts 2003 när ministerrådet stödde en UNCHR-resolution om de mänskliga rättigheterna utan att informera nordkoreanerna. Parlamentet uppmanar båda parter att verka för att åter få igång människorättsdialogen mellan EU och Nordkorea. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att EU som första och enda part inledde en dialog om mänskliga rättigheter med Nordkorea efter besöket 2001 av den trojka som leddes av Sveriges statsminister och tillika rådets ordförande Göran Persson, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och Europeiska unionens generalsekreterare Javier Solana och kommissionsledamoten Chris Patten, och att dialogen avbröts 2003 när ministerrådet stödde en UNCHR-resolution om de mänskliga rättigheterna utan att informera nordkoreanerna. Parlamentet uppmanar båda parter att verka för att åter få igång människorättsdialogen mellan EU och Nordkorea.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att fullgöra sina skyldigheter enligt de akter på människorättsområdet som den anslutit sig till och att se till att humanitära organisationer, oberoende människorättsinspektörer, FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea och FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet har fritt tillträde till landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att fullgöra sina skyldigheter enligt de akter på människorättsområdet som den anslutit sig till och att se till att humanitära organisationer, oberoende människorättsinspektörer, FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea och FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet har fritt tillträde till landet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar avtalet mellan FN:s världslivsmedelsprogram och Nordkoreas regering om stöd till 1,9 miljoner av de mest utsatta människorna, i synnerhet kvinnor och barn. Parlamentet beklagar emellertid det pågående och onödiga lidande som det nordkoreanska folket är offer för och som är en följd av regeringens politik. Parlamentet betonar att det ständigt bör finnas en riktad och rättvis livsmedelsdistribution i landet och uppmanar Nordkoreas regering att upphöra med diskrimineringen i livsmedelsdistributionen till förmån för högt uppsatta partifunktionärer och militärer samt tjänstemän inom underrättelsetjänsten och polisen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar avtalet mellan FN:s världslivsmedelsprogram och Nordkoreas regering om stöd till 1,9 miljoner av de mest utsatta människorna, i synnerhet kvinnor och barn. Parlamentet beklagar emellertid det pågående och onödiga lidande som det nordkoreanska folket är offer för och som är en följd av regeringens politik. Parlamentet betonar att det ständigt bör finnas en riktad och rättvis livsmedelsdistribution i landet och uppmanar Nordkoreas regering att upphöra med diskrimineringen i livsmedelsdistributionen till förmån för högt uppsatta partifunktionärer och militärer samt tjänstemän inom underrättelsetjänsten och polisen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att slutgiltigt och utan inskränkningar lämna över all information om de medborgare i Sydkorea och Japan som bortförts under de senaste årtiondena och att omedelbart frige de bortförda personer som fortfarande kvarhålls i landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att slutgiltigt och utan inskränkningar lämna över all information om de medborgare i Sydkorea och Japan som bortförts under de senaste årtiondena och att omedelbart frige de bortförda personer som fortfarande kvarhålls i landet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kinas regering att upphöra med utlämningen av nordkoreanska medborgare till Nordkorea där de, oavsett vilka skäl de haft för att lämna sitt land, riskerar att bli utsatta för brutal behandling med allt från frihetsberövande till tortyr, långa fängelsestraff och till och med avrättningar. Europaparlamentet uppmanar Republiken Korea (Sydkorea) att ta sitt ansvar för nordkoreanska flyktingar i Kina och uppmanar den sydkoreanska regeringen att låta dessa människor resa till Sydkorea. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kinas regering att upphöra med utlämningen av nordkoreanska medborgare till Nordkorea där de, oavsett vilka skäl de haft för att lämna sitt land, riskerar att bli utsatta för brutal behandling med allt från frihetsberövande till tortyr, långa fängelsestraff och till och med avrättningar. Europaparlamentet uppmanar Republiken Korea (Sydkorea) att ta sitt ansvar för nordkoreanska flyktingar i Kina och uppmanar den sydkoreanska regeringen att låta dessa människor resa till Sydkorea.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Nordkoreas regering, Sydkoreas regering, Folkrepubliken Kinas regering, FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, ordföranden och rapportören för FN:s människorättskommissions arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande, FN:s särskilde rapportör för tortyr och FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Nordkoreas regering, Sydkoreas regering, Folkrepubliken Kinas regering, FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, ordföranden och rapportören för FN:s människorättskommissions arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande, FN:s särskilde rapportör för tortyr och FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea.

---