# Europos Sąjungos C 314/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 314 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. gruodžio 21d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 314

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. gruodžio 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2006/C 314/1 | Euro kursas | 1 |
| 2006/C 314/2 | Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresorių importo inicijavimą | 2 |
| 2006/C 314/3 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 7 |
| 2006/C 314/4 | Komisijos informacija, susijusi su Tarybos direktyvos įgyvendinimu 1999/5/EB (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 314/5 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 89/336/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu, suderinimo (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 314/6 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB 1989 m. gruodžio 21 d. dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 314/7 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  ) | 73 |
| 2006/C 314/8 | Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Pietų Afrikos kilmės mangano dioksidų importo inicijavimą | 78 |
| 2006/C 314/9 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 80 |
| 2006/C 314/0 | Pranešimas pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį — Prašymo leisti palikti nacionalinius teisės aktus, nukrypstančius nuo Bendrijos derinimo priemonės nuostatų, atsiėmimas (
  1
  ) | 82 |
| | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | ELPA priežiūros tarnyba |
| 2006/C 314/1 | Oficialiajame leidinyje skelbtina informacijos santrauka | 83 |
| 2006/C 314/2 | Pagal institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo ii skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą skirtų baudų apskaičiavimo gairės | 84 |
| 2006/C 314/3 | Kvietimas pateikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Islandijos būsto finansavimo fondo (BFF) | 89 |
| 2006/C 314/4 | Kvietimas pateikti pastabas pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 Protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Hurtigruten įmonėms suteiktos kompensacijos už padidėjusias socialinio draudimo įmokas (Byla Nr. 56343) | 115 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2006/C 314/1

Euro kursas

1

2006/C 314/2

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresorių importo inicijavimą

2

2006/C 314/3

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

7

2006/C 314/4

Komisijos informacija, susijusi su Tarybos direktyvos įgyvendinimu 1999/5/EB (
  1
  )

1

8

2006/C 314/5

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 89/336/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu, suderinimo (
  1
  )

1

31

2006/C 314/6

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB 1989 m. gruodžio 21 d. dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo (
  1
  )

1

48

2006/C 314/7

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  )

1

73

2006/C 314/8

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Pietų Afrikos kilmės mangano dioksidų importo inicijavimą

78

2006/C 314/9

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

80

2006/C 314/0

Pranešimas pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį — Prašymo leisti palikti nacionalinius teisės aktus, nukrypstančius nuo Bendrijos derinimo priemonės nuostatų, atsiėmimas (
  1
  )

1

82

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA priežiūros tarnyba

2006/C 314/1

Oficialiajame leidinyje skelbtina informacijos santrauka

83

2006/C 314/2

Pagal institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo ii skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą skirtų baudų apskaičiavimo gairės

84

2006/C 314/3

Kvietimas pateikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Islandijos būsto finansavimo fondo (BFF)

89

2006/C 314/4

Kvietimas pateikti pastabas pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 Protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Hurtigruten įmonėms suteiktos kompensacijos už padidėjusias socialinio draudimo įmokas (Byla Nr. 56343)

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/1

---

Euro kursas (1)

2006 m. gruodžio 20 d.

(2006/C 314/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3203 |
| JPY | Japonijos jena | 156,00 |
| DKK | Danijos krona | 7,4529 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,67020 |
| SEK | Švedijos krona | 9,0038 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6039 |
| ISK | Islandijos krona | 91,45 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,1610 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5781 |
| CZK | Čekijos krona | 27,418 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 251,90 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6974 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,7993 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,4029 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,66 |
| SKK | Slovakijos krona | 34,688 |
| TRY | Turkijos lira | 1,8855 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6820 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5137 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,2651 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8915 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0316 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 222,60 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,2441 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,3184 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3680 |
| IDR | Indijos rupija | 12 001,53 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6791 |
| PHP | Filipinų pesas | 65,196 |
| RUB | Rusijos rublis | 34,7170 |
| THB | Tailando batas | 47,400 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3203

JPY

Japonijos jena

156,00

DKK

Danijos krona

7,4529

GBP

Svaras sterlingas

0,67020

SEK

Švedijos krona

9,0038

CHF

Šveicarijos frankas

1,6039

ISK

Islandijos krona

91,45

NOK

Norvegijos krona

8,1610

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5781

CZK

Čekijos krona

27,418

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

251,90

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6974

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,7993

RON

Rumunijos lėja

3,4029

SIT

Slovėnijos tolaras

239,66

SKK

Slovakijos krona

34,688

TRY

Turkijos lira

1,8855

AUD

Australijos doleris

1,6820

CAD

Kanados doleris

1,5137

HKD

Honkongo doleris

10,2651

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8915

SGD

Singapūro doleris

2,0316

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 222,60

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,2441

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,3184

HRK

Kroatijos kuna

7,3680

IDR

Indijos rupija

12 001,53

MYR

Malaizijos ringitas

4,6791

PHP

Filipinų pesas

65,196

RUB

Rusijos rublis

34,7170

THB

Tailando batas

47,400

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/2

---

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kompresorių importo inicijavimą

(2006/C 314/02)

Komisija gavo skundą, pateiktą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau — pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį, kuriame teigiama, kad tam tikri Kinijos Liaudies Respublikos (toliau — nagrinėjamoji šalis) kilmės kompresoriai yra importuojami dempingo kaina ir dėl to daroma materialinė žala Bendrijos pramonei.

1.   Skundas

2006 m. lapkričio 20 d.Federazione ANIMA/COMPO (toliau — skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų kompresorių Bendrijoje, vardu pateikė skundą.

2.   Produktas

Tariamai dempingo kaina importuojamas produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos kilmės stūmokliniai kompresoriai, įskaitant stūmoklinius siurblius, kurių debitas ne didesnis kaip 2 m3 per minutę (toliau — nagrinėjamasis produktas), kurį deklaruojant paprastai nurodomi šie KN kodai ex 8414 40 10, 8414 80 22, ex 8414 80 28 ir ex 8414 80 51. Šie KN kodai pateikiami tik kaip informacija.

3.   Įtarimas dėl dempingo

Remdamasis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies nuostatomis, skundo pateikėjas pagal kainą 5.1 dalies d punkte minimoje rinkos ekonomikos šalyje nustatė normaliąją vertę Kinijos Liaudies Respublikai. Įtarimas taikius dempingą grindžiamas tokiu būdu apskaičiuotos normaliosios vertės palyginimu su nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Bendriją kainomis.

Atsižvelgiant į tai, apskaičiuotas dempingo skirtumas yra reikšmingas.

4.   Įtarimas dėl žalos

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad apskritai išaugo nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos Liaudies Respublikos vertinant absoliučiais skaičiais ir jo rinkos dalimi.

Tvirtinama, kad nagrinėjamojo importuojamo produkto kiekis bei kainos, be kitų neigiamų padarinių, darė neigiamą poveikį Europos pramonei tenkančiai rinkos daliai, parduotam kiekiui bei kainų lygiui, ir dėl to turėjo neigiamo poveikio bendriems Bendrijos pramonės veiklos rezultatams ir finansinei padėčiai.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad Bendrijos pramonė pateikė skundą arba toks skundas buvo pateiktas jos vardu, ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių antidempingo procedūros inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

5.1.   Dempingo ir žalos nustatymo procedūra

Tyrimo metu bus nustatyta, ar Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamasis produktas yra importuojamas dempingo kaina ir ar šis dempingas padarė žalos.

a)   Atranka

Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį šiame tyrime dalyvaujančių šalių skaičių, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 17 straipsniu, gali nuspręsti taikyti atranką.

i)   Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranka

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuotojų ir (arba) gamintojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma Komisijai pranešti apie save ir per 6 dalies b punkto i papunktyje nustatytą laikotarpį 7 dalyje nustatyta forma pateikti toliau nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei kontaktinis asmuo; |
| --- | --- |

—

pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei kontaktinis asmuo;

| — | apyvarta vietos valiuta ir nagrinėjamojo produkto, parduoto eksportui į Bendriją nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d., kiekis vienetais; |
| --- | --- |

—

apyvarta vietos valiuta ir nagrinėjamojo produkto, parduoto eksportui į Bendriją nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d., kiekis vienetais;

| — | apyvarta vietos valiuta ir nagrinėjamojo produkto, parduoto vidaus rinkoje nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d., kiekis vienetais; |
| --- | --- |

—

apyvarta vietos valiuta ir nagrinėjamojo produkto, parduoto vidaus rinkoje nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d., kiekis vienetais;

| — | ar bendrovė ketina prašyti nustatyti individualų dempingo skirtumą (2) (nustatyti individualų dempingo skirtumą gali prašyti tik gamintojai); |
| --- | --- |

—

ar bendrovė ketina prašyti nustatyti individualų dempingo skirtumą (2) (nustatyti individualų dempingo skirtumą gali prašyti tik gamintojai);

| — | tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su nagrinėjamojo produkto gamyba; |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su nagrinėjamojo produkto gamyba;

| — | visų susijusių bendrovių (3), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) nagrinėjamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla; |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (3), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) nagrinėjamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla;

| — | kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves; |
| --- | --- |

—

kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves;

| — | pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka būti atrinkta. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės pateikti klausimyno atsakymus ir leisti atlikti tyrimą vietoje. Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka būti atrinkta, tai bus aiškinama kaip atsisakymas bendradarbiauti atliekant tyrimą. Atsisakymo bendradarbiauti padariniai nurodyti 8 dalyje. |
| --- | --- |

—

pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka būti atrinkta. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės pateikti klausimyno atsakymus ir leisti atlikti tyrimą vietoje. Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka būti atrinkta, tai bus aiškinama kaip atsisakymas bendradarbiauti atliekant tyrimą. Atsisakymo bendradarbiauti padariniai nurodyti 8 dalyje.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, yra reikalinga atrenkant eksportuotojus ir (arba) gamintojus, Komisija taip pat kreipsis į Kinijos Liaudies Respublikos šalies valdžios institucijas ir visas žinomas eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijas.

ii)   Importuotojų atranka

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų importuotojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma Komisijai pranešti apie save ir per 6 dalies b punkto i papunktyje nustatytą laikotarpį 7 dalyje nurodyta forma pateikti toliau nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei kontaktinis asmuo; |
| --- | --- |

—

pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei kontaktinis asmuo;

| — | visa bendrovės apyvarta eurais nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

—

visa bendrovės apyvarta eurais nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.;

| — | bendras darbuotojų skaičius; |
| --- | --- |

—

bendras darbuotojų skaičius;

| — | tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su nagrinėjamuoju produktu; |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su nagrinėjamuoju produktu;

| — | Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamojo produkto importo į Bendrijos rinką ir perpardavimo joje nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. kiekis vienetais ir vertė eurais; |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamojo produkto importo į Bendrijos rinką ir perpardavimo joje nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. kiekis vienetais ir vertė eurais;

| — | visų susijusių bendrovių (3), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla; |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (3), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla;

| — | kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves; |
| --- | --- |

—

kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves;

| — | pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka būti atrinkta. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės pateikti klausimyno atsakymus ir leisti atlikti tyrimą vietoje. Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka būti atrinkta, tai bus aiškinama kaip atsisakymas bendradarbiauti atliekant tyrimą. Atsisakymo bendradarbiauti padariniai nurodyti 8 dalyje. |
| --- | --- |

—

pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka būti atrinkta. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės pateikti klausimyno atsakymus ir leisti atlikti tyrimą vietoje. Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka būti atrinkta, tai bus aiškinama kaip atsisakymas bendradarbiauti atliekant tyrimą. Atsisakymo bendradarbiauti padariniai nurodyti 8 dalyje.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, yra reikalinga atliekant importuotojų atranką, Komisija taip pat kreipsis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

iii)   Bendrijos gamintojų atranka

Atsižvelgdama į tai, kad skundą remia daugelis Bendrijos gamintojų, Komisija atrankos būdu ketina ištirti, kokia žala yra padaryta Bendrijos pramonei.

Siekiant Komisijai suteikti galimybę atlikti atranką, visų Bendrijos gamintojų prašoma per 6 dalies b punkto i papunktyje nustatytą laikotarpį bei 7 dalyje nurodyta forma pateikti tokią informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei kontaktinis asmuo; |
| --- | --- |

—

pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei kontaktinis asmuo;

| — | visa bendrovės apyvarta eurais nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

—

visa bendrovės apyvarta eurais nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.;

| — | tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su nagrinėjamojo produkto gamyba; |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su nagrinėjamojo produkto gamyba;

| — | Bendrijos rinkoje pagaminto nagrinėjamojo produkto pardavimo nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.vertė eurais; |
| --- | --- |

—

Bendrijos rinkoje pagaminto nagrinėjamojo produkto pardavimo nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d.vertė eurais;

| — | Bendrijos rinkoje pagaminto nagrinėjamojo produkto pardavimo nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. kiekis vienetais; |
| --- | --- |

—

Bendrijos rinkoje pagaminto nagrinėjamojo produkto pardavimo nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. kiekis vienetais;

| — | nagrinėjamojo produkto gamybos nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. kiekis vienetais; |
| --- | --- |

—

nagrinėjamojo produkto gamybos nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. kiekis vienetais;

| — | visų susijusių bendrovių (3), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla; |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (3), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla;

| — | kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves; |
| --- | --- |

—

kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves;

| — | pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka būti atrinkta. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės pateikti klausimyno atsakymus ir leisti atlikti tyrimą vietoje. Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka būti atrinkta, tai bus aiškinama kaip atsisakymas bendradarbiauti atliekant tyrimą. Atsisakymo bendradarbiauti padariniai nurodyti 8 dalyje. |
| --- | --- |

—

pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka būti atrinkta. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės pateikti klausimyno atsakymus ir leisti atlikti tyrimą vietoje. Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka būti atrinkta, tai bus aiškinama kaip atsisakymas bendradarbiauti atliekant tyrimą. Atsisakymo bendradarbiauti padariniai nurodyti 8 dalyje.

iv)   Galutinė atranka

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios atrankai svarbios informacijos, privalo tai padaryti per 6 dalies b punkto ii papunktyje nustatytą laikotarpį.

Galutinę atranką Komisija ketina atlikti pasitarusi su atitinkamomis šalimis, kurios pareiškė norą būti atrinktos.

Atrinktos bendrovės privalo pateikti klausimyno atsakymus per 6 dalies b punkto iii papunktyje nustatytą laikotarpį ir bendradarbiauti vykstant tyrimui.

Jei bus bendradarbiaujama nepakankamai, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 4 dalimi ir 18 straipsniu, gali padaryti išvadą remdamasi turimais faktais. Kaip paaiškinta 8 dalyje, išvada, padaryta remiantis turimais faktais, atitinkamai šaliai gali būti mažiau palanki.

b)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus atrinktoms Bendrijos pramonės įmonėms ir Bendrijos gamintojų asociacijoms, atrinktiems Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojams ir (arba) gamintojams, eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, atrinktiems importuotojams, prašyme nurodytoms importuotojų asociacijoms bei atitinkamos eksportuojančios šalies valdžios institucijoms.

Taikant pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 6 dalį, Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojai ir (arba) gamintojai, prašantys nustatyti individualų dempingo skirtumą, privalo pateikti užpildytą klausimyną per šio pranešimo 6 dalies a punkto ii papunktyje nustatytą laikotarpį. Todėl jie turi paprašyti klausimyno per 6 dalies a punkto i papunktyje nustatytą laikotarpį. Tačiau šios šalys turėtų žinoti, kad, jei vyks eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranka, Komisija vis dėlto gali nuspręsti jiems neskaičiuoti individualaus dempingo skirtumo tuo atveju, jei eksportuotojų ir (arba) gamintojų būtų tiek daug, kad individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.

c)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

Visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą nei klausimyno atsakymai informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 6 dalies a punkto ii papunktyje nustatytą laikotarpį.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti. Tokį prašymą privalu pateikti per 6 dalies a punkto iii papunktyje nustatytą laikotarpį.

d)   Rinkos ekonomikos šalies parinkimas

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, tinkama rinkos ekonomikos šalimi siekiant nustatyti normaliąją vertę Kinijos Liaudies Respublikoje numatyta pasirinkti Braziliją. Per laikotarpį, nurodytą šio pranešimo 6 dalies c punkte, suinteresuotosios šalys raginamos pateikti pastabas, ar šis pasirinkimas yra tinkamas.

e)   Rinkos ekonomikos statusas

Tiems Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojams ir (arba) gamintojams, teigiantiems ir pateikusiems pakankamai įrodymų, kad jie veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, t. y. kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, normalioji vertė bus nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą. Eksportuotojai ir (arba) gamintojai, kurie ketina pateikti tinkamai pagrįstus prašymus, privalo tai padaryti per šio pranešimo 6 dalies d punkte nustatytą laikotarpį. Komisija išsiųs prašymo formas visiems skunde nurodytiems Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojams ir (arba) gamintojams, skunde nurodytoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, taip pat Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms.

5.2.   Bendrijos interesų vertinimo procedūra

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu ir įrodžius, kad vykdomas dempingas ir padaryta žala, bus sprendžiama, ar antidempingo priemonių priėmimas neprieštaraus Bendrijos interesams. Dėl šios priežasties, jei Bendrijos pramonė, importuotojai, jiems atstovaujančios asociacijos, vartotojų atstovai ir vartotojų organizacijų atstovai įrodo, kad yra objektyvus ryšys tarp jų veiklos ir nagrinėjamojo produkto, per 6 dalies a punkto ii papunktyje nustatytus bendruosius laikotarpius gali pranešti apie save ir Komisijai pateikti informaciją. Šalys, veikusios pirmiau pateiktame sakinyje nustatyta tvarka, per 6 dalies a punkto iii papunktyje nustatytą laikotarpį gali prašyti būti išklausytos, bet turi nurodyti konkrečias tokio prašymo priežastis. Reikėtų pažymėti, kad į informaciją, pateiktą pagal 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

6.   Terminai

a)   Bendri terminai

(i)   Laikotarpis, per kurį šalys turi prašyti klausimyno ar kitų prašymo formų

Visos suinteresuotosios šalys turėtų prašyti klausimyno ar kitų prašymo formų kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(ii)   Laikotarpis, per kurį šalys turi pranešti apie save, pateikti klausimyno atsakymus ir kitą informaciją

Visos suinteresuotosios šalys, jei atliekant tyrimą reikia atsižvelgti į jų pastabas, privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją per 40 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per minėtą laikotarpį šalis pranešė apie save.

Atrinktos bendrovės privalo pateikti atsakymus į klausimyno klausimus per 6 dalies b punkto iii papunktyje nurodytą laikotarpį.

(iii)   Išklausymas

Per tą patį 40 dienų laikotarpį visos suinteresuotosios šalys gali kreiptis į Komisiją, kad ši jas išklausytų.

b)   Konkretus laikotarpis, susijęs su atranka

| (i) | 5.1 dalies a punkto i, ii ir iii papunkčiuose nurodytą informaciją Komisija turėtų gauti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, atsižvelgiant į tai, kad Komisija ketina konsultuotis dėl galutinės atrankos su suinteresuotosiomis šalimis, kurios per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pareiškė norą dalyvauti atrankoje. |
| --- | --- |

(i)

5.1 dalies a punkto i, ii ir iii papunkčiuose nurodytą informaciją Komisija turėtų gauti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, atsižvelgiant į tai, kad Komisija ketina konsultuotis dėl galutinės atrankos su suinteresuotosiomis šalimis, kurios per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pareiškė norą dalyvauti atrankoje.

| (ii) | Visą kitą svarbią atrankai informaciją, kaip nurodyta 5.1 dalies a punkto iv papunktyje, Komisija turi gauti per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(ii)

Visą kitą svarbią atrankai informaciją, kaip nurodyta 5.1 dalies a punkto iv papunktyje, Komisija turi gauti per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (iii) | Atrinktų šalių klausimyno atsakymus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo pranešimo apie jų įtraukimą į atranką dienos. |
| --- | --- |

(iii)

Atrinktų šalių klausimyno atsakymus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo pranešimo apie jų įtraukimą į atranką dienos.

c)   Konkretus laikotarpis, per kurį turi būti pasirinkta rinkos ekonomikos šalis

Tyrimo šalys gali norėti pateikti pastabas dėl Brazilijos, kurią, kaip nurodyta šio pranešimo 5.1 pastraipos d punkte, yra numatyta pasirinkti rinkos ekonomikos šalimi nustatant normalią vertę Kinijos Liaudies Respublikai, tinkamumo. Šias pastabas Komisija privalo gauti per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

d)   Konkretus laikotarpis, skirtas pateikti prašymus suteikti rinkos ekonomikos statusą ir (arba) taikyti individualų režimą

Tinkamai pagrįstus prašymus suteikti rinkos ekonomikos statusą (minimą šio pranešimo 5.1 dalies e punkte) ir (arba) taikyti individualų režimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį Komisija turi gauti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

7.   Rašytiniai pareiškimai, klausimyno atsakymai ir susirašinėjimas

Visa suinteresuotųjų šalių informacija ir prašymai turi būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, nebent nurodyta kitaip), būtinai nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame pranešime, klausimyno atsakymus ir slaptą suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ (4) grifu, ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalies nuostatas kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, paženklintas „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale du commerce |
| Direction B |
| Bureau J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 295 65 05. |

Commission européenne

Direction générale du commerce

Direction B

Bureau J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

Faksas (32 2) 295 65 05.

8.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

9.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne vėliau kaip po 9 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

(2)  Nustatyti individualų dempingo skirtumą gali būti paprašyta remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalimi toms bendrovėms, kurios nėra įtrauktos į atranką, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, susijusia su individualiu režimu, taikomu ne rinkos ekonomikos šalims arba prie rinkos ekonomikos pereinančiose šalyse, taip pat remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu bendrovėms, prašančioms suteikti rinkos ekonomikos statusą. Pastaba: prašant nustatyti individualų režimą, taikoma pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalis, o prašymams rinkos ekonomikos šalies statusui gauti taikomas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktas.

(3)  Norėdami sužinoti susijusių bendrovių sąvokos apibrėžtį, žr. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas, 143 straipsnį (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

(4)  Tai reiškia, kad dokumentas yra skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį. Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Susitarimo dėl antidempingo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas.

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/7

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 314/03)

| Sprendimo priėmimo data | 2006 1 25 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 305/05 |
| Valstybė narė | Lenkija |
| Pagalbos pavadinimas | Zobowiązania operatorów sieci telefonicznych |
| Teisinis pagrindas | Ustawa z dnia 23 listopada 2002 r. o restrukturyzacji zobowiązań koncesyjnych operatorów stacjonarnych sieci telefonicznych |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Pagalbos intensyvumas | Priemonė nėra pagalba |
| Trukmė | 28 Gruodis 2002 — 31 Gruodis 2004 |
| Ekonomikos sektorius | Paštas ir telekomunikacijos |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Minister ds. Łączności |

Sprendimo priėmimo data

2006 1 25

Pagalbos Nr.

N 305/05

Valstybė narė

Lenkija

Pagalbos pavadinimas

Zobowiązania operatorów sieci telefonicznych

Teisinis pagrindas

Ustawa z dnia 23 listopada 2002 r. o restrukturyzacji zobowiązań koncesyjnych operatorów stacjonarnych sieci telefonicznych

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Pagalbos intensyvumas

Priemonė nėra pagalba

Trukmė

28 Gruodis 2002 — 31 Gruodis 2004

Ekonomikos sektorius

Paštas ir telekomunikacijos

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Minister ds. Łączności

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2006 3 22 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 638/05 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas | Corse |
| Pagalbos pavadinimas | Aide à la création de la chaîne corse Via Stella |
| Teisinis pagrindas | Convention d'objectifs et de moyens de la chaîne Via Stella entre l'Etat français, la Collectivité Territoriale de Corse et France 3 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Sektorių plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 6,2 mln. EUR |
| Trukmė | 31 Gruodis 2008 |
| Ekonomikos sektorius | Žiniasklaida |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Collectivité Territoriale de Corse |

Sprendimo priėmimo data

2006 3 22

Pagalbos Nr.

N 638/05

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas

Corse

Pagalbos pavadinimas

Aide à la création de la chaîne corse Via Stella

Teisinis pagrindas

Convention d'objectifs et de moyens de la chaîne Via Stella entre l'Etat français, la Collectivité Territoriale de Corse et France 3

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Sektorių plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 6,2 mln. EUR

Trukmė

31 Gruodis 2008

Ekonomikos sektorius

Žiniasklaida

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Collectivité Territoriale de Corse

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/8

---

Komisijos informacija, susijusi su Tarybos direktyvos įgyvendinimu 1999/5/EB

(Tekstas svarbus EEE)

Direktyvą atitinkančių darniųjų standartų antraščių ir nuorodinių žymenų skelbimas

(2006/C 314/04)

| Europos standartizacijos organizacija (1) | Standarto nuorodinis žymuo ir antraštė
  (Nuorodinis dokumentas) | Pakeičiamo standarto nuorodinis žymuo | Pakeičiamo standarto atitikties prielaidos atšaukimo data
  Pastaba 1 | Straipsnis 1999/5/EB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 41003:1998
  Įrenginių, jungiamų į ryšių tinklus, ypatingieji saugos reikalavimai | EN 41003:1996
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2002 1 1) | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 50360:2001
  Gaminio standartas mobiliųjų telefonų atitikčiai, siejamai su elektromagnetinių laukų (300 MHz — 3 GHz) poveikio žmogui ribojimo pagrindiniais kriterijais, paliudyti | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a |
| CENELEC | EN 50364:2001
  Elektroninio objektų stebėjimo (EAS), radijo dažninio atpažinimo (RFID) ir panašių įrenginių, veikiančių nuo 0 Hz iki 10 GHz dažnių srityje, sukuriamų elektromagnetinių laukų poveikio žmogui ribojimas | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 50371:2002
  Bendrasis standartas, taikomas tikrinant mažos galios elektroninių ir elektrinių aparatų pagrindinių apribojimų, susijusių su elektromagnetinių (10 MHz — 300 GHz) laukų poveikiu žmogui, atitiktį. Bendrasis dokumentas | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 50385:2002
  Gaminio standartas, taikomas tikrinant, ar bevielio ryšio sistemų pagrindinės radijo stotys ir stacionariosios galinės stotys atitinka poveikio žmogui pagrindinius apribojimus arba elektromagnetinių radijo dažnio laukų (110 MHz — 40 GHz) kontrolinius lygius. Poveikis gyventojams | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a |
| CENELEC | EN 50401:2006
  Gaminio standartas, taikomas tikrinant, ar stacionarioji radijo dažnio perdavimo įranga (nuo 110 MHz iki 40 GHz), skirta belaidžio ryšio tinklams, atitinka elektromagnetinių radijo dažnio laukų poveikio gyventojams pagrindinius apribojimus arba atskaitos lygius, kai perduodama eksploatuoti | | | Art.3.1.a |
| CENELEC | EN 55022:1994
  Leistinosios informacijos apdorojimo įrenginių radijo trikdžių charakteristikų ribos ir matavimo metodai
  (CISPR 22:1993) | EN 55022:1987
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| Keitinys EN 55022:1994/A1:1995
  (CISPR 22:1993/A1:1995) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) | |
| Keitinys EN 55022:1994/A2:1997
  (CISPR 22:1993/A2:1996 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) | |
| CENELEC | EN 55022:1998
  Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai
  (CISPR 22:1997 (Modifikuotas)) | EN 55022:1994
  ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2007 8 1 | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| Keitinys EN 55022:1998/A1:2000
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | Pastaba 3 | 2009 10 1 | |
| Keitinys EN 55022:1998/A2:2003
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | Pastaba 3 | 2009 10 1 | |
| CENELEC | EN 55022:2006
  Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai
  (CISPR 22:2005 (Modifikuotas)) | EN 55022:1998
  ir jo keitiniai | 2009 10 1 | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| CENELEC | EN 55024:1998
  Informacijos apdorojimo įrenginiai. Atsparumo charakteristikos. Ribinės vertės ir matavimo metodai
  (CISPR 24:1997 (Modifikuotas)) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 7 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| Keitinys EN 55024:1998/A1:2001
  (CISPR 24:1997/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 10 1) | |
| Keitinys EN 55024:1998/A2:2003
  (CISPR 24:1997/A2:2002) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 1) | |
| CENELEC | EN 60065:1998
  Garso, vaizdo ir giminiški elektroniniai aparatai. Saugos reikalavimai
  (IEC 60065:1998 (Modifikuotas)) | EN 60065:1993
  +A11:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 1) | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 60065:2002
  Garso, vaizdo ir giminiški elektroniniai aparatai. Saugos reikalavimai
  (IEC 60065:2001 (Modifikuotas)) | EN 60065:1998
  Pastaba 2.1 | 2007 3 1 | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 60215:1989
  Saugos reikalavimai, keliami radijo siųstuvų įrangai
  (IEC 60215:1987) | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| Keitinys EN 60215:1989/A1:1992
  (IEC 60215:1987/A1:1990) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1993 6 1) | |
| Keitinys EN 60215:1989/A2:1994
  (IEC 60215:1987/A2:1993) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1995 7 15) | |
| CENELEC | EN 60825-1:1994
  Lazerinių gaminių sauga. 1 dalis. Įrangos klasifikavimas, reikalavimai ir naudotojo vadovas
  (IEC 60825-1:1993) | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| Keitinys EN 60825-1:1994/A11:1996 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1997 1 1) | |
| Keitinys EN 60825-1:1994/A1:2002
  (IEC 60825-1:1993/A1:1997) | EN 60825-1:1994/A11:1996
  Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) | |
| Keitinys EN 60825-1:1994/A2:2001
  (IEC 60825-1:1993/A2:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 7 1) | |
| CENELEC | EN 60825-2:2000
  Lazerinių gaminių sauga. 2 dalis. Šviesolaidinių ryšių sistemų sauga
  (IEC 60825-2:2000) | EN 60825-2:1994
  +A1:1998
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 1) | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 60825-2:2004
  Lazerinių gaminių sauga. 2 dalis. Šviesolaidinių ryšių sistemų sauga
  (IEC 60825-2:2004) | EN 60825-2:2000
  Pastaba 2.1 | 2007 9 1 | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 60825-4:1997
  Lazerinių gaminių sauga. 4 dalis. Lazerių apsaugai
  (IEC 60825-4:1997) | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| Keitinys EN 60825-4:1997/A1:2002
  (IEC 60825-4:1997/A1:2002) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) | |
| Keitinys EN 60825-4:1997/A2:2003
  (IEC 60825-4:1997/A2:2003) | Pastaba 3 | 2006 10 1 | |
| CENELEC | EN 60825-12:2004
  Lazerinių gaminių sauga. 12 dalis. Atviros erdvės optinių ryšio sistemų, naudojamų informacijai perduoti, sauga
  (IEC 60825-12:2004) | NĖRA | | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 60950:2000
  Informacijos technologijų įrangos sauga
  (IEC 60950:1999 (Modifikuotas)) | EN 60950:1992
  +A1:1993
  +A2:1993
  +A3:1995
  +A4:1997
  +A11:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2005 1 1) | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| CENELEC | EN 60950-1:2001
  Informacijos technologijos įranga. Sauga. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai
  (IEC 60950-1:2001 (Modifikuotas)) | EN 60950:2000
  Pastaba 2.1 | 2006 7 1 | Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB) |
| Keitinys EN 60950-1:2001/A11:2004 | Pastaba 3 | | |
| CENELEC | EN 61000-3-2:2000
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-2 dalis. Ribinės spinduliavimo vertės. Ribinės harmoninių srovių spinduliuojamos energijos vertės (įrenginių maitinimo vienos fazės srovė ne stipresnė kaip 16 A)
  (IEC 61000-3-2:2000 (Modifikuotas)) | EN 61000-3-2:1995
  +A1:1998
  +A2:1998
  +A14:2000
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| Keitinys EN 61000-3-2:2000/A2:2005
  (IEC 61000-3-2:2000/A1:2001 + A2:2004) | Pastaba 3 | 2008 1 1 | |
| CENELEC | EN 61000-3-3:1995
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-3 dalis. Ribinės vertės. Ribinės mažesnės negu 16 A vienos fazės vardinės srovės įrenginių, kuriems netaikomos specialios prijungimo sąlygos, žemosios įtampos tinklų įtampos pokyčių, svyravimo ir mirgėjimo vertės
  (IEC 61000-3-3:1994) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| Keitinys EN 61000-3-3:1995/A1:2001
  (IEC 61000-3-3:1994/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 5 1) | |
| CENELEC | EN 61000-3-11:2000
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-11 dalis. Ribinės vertės. Ribinės bendrųjų žemosios įtampos maitinimo sistemų įtampos pokyčių, svyravimų ir mirgėjimo vertės. 75 A vardinės srovės sąlyginio prijungimo aparatūra
  (IEC 61000-3-11:2000) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2003 11 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| CENELEC | EN 61000-3-12:2005
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Ribinės vertės. 3-12 dalis. Prie bendrųjų žemosios įtampos tinklų prijungtos įrangos, kurios maitinimo kiekvienos fazės srovė yra didesnė kaip 16 A ir mažesnė kaip 75 A arba jai lygi, sukuriamų harmonikų srovių ribinės vertės
  (IEC 61000-3-12:2004) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2008 2 1 | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| CENELEC | EN 61000-6-1:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-1 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos atsparumas
  (IEC 61000-6-1:1997 (Modifikuotas)) | EN 50082-1:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji rūšiniai standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui
  (IEC 61000-6-2:1999 (Modifikuotas)) | EN 61000-6-2:1999
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2005
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui
  (IEC 61000-6-2:2005) | EN 61000-6-2:2001
  Pastaba 2.1 | 2008 6 1 | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| CENELEC | EN 61000-6-3:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-3 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos spinduliavimo standartas
  (CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Modifikuotas)) | EN 50081-1:1992
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| Keitinys EN 61000-6-3:2001/A11:2004 | Pastaba 3 | 2007 7 1 | |
| CENELEC | EN 61000-6-4:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-4 dalis. Bendrieji standartai. Pramoninės aplinkos spinduliavimo standartas
  (IEC 61000-6-4:1997 (Modifikuotas)) | EN 50081-2:1993
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) | Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 300 065-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Siaurajuostė, tiesiogiai spausdinanti telegrafo įranga meteorologinei arba navigacinei informacijai priimti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 065-3 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Siaurajuostė, tiesiogiai spausdinanti telegrafo įranga meteorologinei arba navigacinei informacijai priimti. 3 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnį | | | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 300 086-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga su vidine arba išorine RD antenos jungtimi, dažniausiai skirta analoginiams kalbos signalams perduoti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | ETS 300 086/A2 (02-1997) | Terminas pasibaigês
  (2002 8 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 113-2 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta duomenims (ir/arba kalbai) perduoti, naudojant pastovią arba kintamą moduliaciją, ir turinti antenos jungtį. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 113-2 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2003 12 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 113-2 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta duomenims (ir/arba kalbai) perduoti, naudojant pastovią arba kintamą moduliaciją, ir turinti antenos jungtį. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 113-2 V1.2.1 | 2007 2 28 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 135-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Civilinės bangos kampinio moduliavimo radijo ryšio įranga (CEPT PR 27 radijo ryšio įranga). 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | ETS 300 135/A1:1997 | Terminas pasibaigês
  (2001 4 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 152-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrose avarijos vietą rodantys radijo švyturiai, naudojami 121,5 MHz arba 121,5 MHz ir 243 MHz dažniais ir tik paieškai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 152-3 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrose avarijos vietą rodantys radijo švyturiai, naudojami 121,5 MHz arba 121,5 MHz ir 243 MHz dažniais ir tik paieškai. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 300 162-2 V1.1.2
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefono siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių (LAD) juostose. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 162-3 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefono siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių (LAD) juostose. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 300 219-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, perduodanti signalus savitam imtuvo atsakui sukelti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 220-2 V2.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įranga. Radijo ryšio įranga, kuri naudojama nuo 25 MHz iki 1000 MHz dažnių juostoje ir kurios galia neviršija 500 mW. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 220-3 V.1.1.1 | 2007 12 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 220-3 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įranga. Radijo ryšio įranga, kuri naudojama nuo 25 MHz iki 1000 MHz dažnių juostoje ir kurios galia neviršija 500 mW. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 224-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Įstaigos ieškos tarnyba. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 296-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, naudojanti integraliąsias antenas ir skirta pirmiausia analoginei kalbai perduoti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 328 V1.6.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Plačiajuostės perdavimo sistemos. Duomenų perdavimo įrenginiai, veikiantys 2,4 GHz PMM dažnių juostoje ir naudojantys išplėstojo spektro moduliavimo būdus. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 328 V1.5.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 8 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 328 V1.7.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Plačiajuostės perdavimo sistemos. Duomenų perdavimo įrenginiai, veikiantys 2,4 GHz PMM dažnių juostoje ir naudojantys išplėstojo spektro moduliavimo būdus. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 328 V1.6.1 | 2008 7 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 330-2 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įranga (MNĮ). Radijo ryšio įranga, veikianti nuo 9 kHz iki 25 MHz dažnių diapazone, ir induktyviosios kilpos sistemos, veikiančios nuo 9 kHz iki 30 MHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 330-2 V1.1.1 | 2007 12 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 341-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba (RP 02). Radijo ryšio įranga, naudojanti įmontuotąsias antenas, perduodančias signalus savitam imtuvo atsakui sukelti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 373-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrų tarnybos judrieji siųstuvai ir imtuvai, skirti naudoti VD ir AD juostose. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 373-3 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrų tarnybos judrieji siųstuvai ir imtuvai, skirti naudoti VD ir AD juostose. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 300 390-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta duomenims (ir kalbai) perduoti ir naudojanti įmontuotąją anteną. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | ETS 300 390/A1:1997 | Terminas pasibaigês
  (2001 4 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 422-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidžiai mikrofonai, veikiantys nuo 25 MHz iki 3 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 433-2 V1.1.2
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Dvipusės šalinės juostos (DŠJ) ir (arba) vienpusės šalinės juostos (VŠJ) moduliuotosios amplitudės civilinės bangos radijo ryšio įranga. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 433-2 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2002 9 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 440-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įrenginiai (MNĮ). Radijo ryšio įrenginiai, naudojami nuo 1 GHz iki 40 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 440-2 V1.1.2
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įrenginiai (MNĮ). Radijo ryšio įrenginiai, naudojami nuo 1 GHz iki 40 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 300 440-2 V1.1.1 | 2007 6 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 454-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Plačiajuostės garsinio signalo ryšio linijos. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 471-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Prieigos ir bendrai naudojamų kanalų taisyklės, taikomos įrangai, atitinkančiai EN 300 113 reikalavimus. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 674-2-1 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Skirtoji trumpojo nuotolio ryšių perdavimo įranga (500 kbit/s ir (arba) 250 kbit/s spartos), veikianti pramonės, mokslo ir medicinos (PMM) diapazono 5,8 GHz dažniu. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 1 podalis. Pakelės įrangos reikalavimai | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 674-2-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Skirtoji trumpojo nuotolio ryšių perdavimo įranga (500 kbit/s ir (arba) 250 kbit/s spartos), veikianti pramonės, mokslo ir medicinos (PMM) diapazono 5,8 GHz dažniu. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 2 podalis. Borto įrangos reikalavimai | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 698-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefono siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių juostoje ir naudojami vidaus vandenų keliuose. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 698-3 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefonų siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių juostoje ir naudojami vidaus vandenų keliuose. 3 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnį | | | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 300 718-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Griūties vietos švyturiai. Siųstuvų ir imtuvų sistemos. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 718-3 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Griūties vietos švyturiai. Siųstuvų ir imtuvų sistemos. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.3e straipsnio reikalavimus | EN 300 718-3 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 300 720-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Ultraaukštųjų dažnių (UAD) borto ryšių sistemos ir įranga. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 300 761-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažo nuotolio prietaisai. Automatiniai geležinkelio vagonų atpažinimo įtaisai, veikiantys 2,45 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 025-2 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Bendrųjų ryšių radiotelefono įrenginiai ir su jais susiję „D“ klasės skaitmeninio atrankiojo kvietimo (SAK) įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 025-2 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 6 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 025-3 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Bendrųjų ryšių LAD radiotelefono įrenginiai ir su jais susiję „D“ klasės skaitmeninio atrankiojo kvietimo (SAK) įrenginiai. 3 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnį | EN 301 025-3 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 6 30) | Straipsnis 3.3 |
| ETSI | EN 301 091-2 V.1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo radariniai įrenginiai, veikiantys nuo 76 GHz iki .77 GHz juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 166-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Sausumos judriojo ryšio tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta analoginiam ir (arba) skaitmeniniam ryšiui (kalba ir (arba) duomenys), naudojanti siaurajuosčius kanalus ir turinti antenos jungtį. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 178-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos nešiojamoji labai aukšto dažnio (LAD) radiotelefonų įranga, veikianti LAD dažnių juostose (išskyrus GMDSS). 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 357-2 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidžiai garsiniai įtaisai, veikiantys nuo 25 MHz iki 2 000 MHz dažnių juostoje. Vartotojo radijo mikrofonai ir klausymosi sistemos, veikiančios nuo 863 MHz iki 865 MHz CEPT darniojoje dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnįreikalavimus | EN 301 357 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2003 3 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 357-2 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidžiai garsiniai įtaisai, veikiantys nuo 25 MHz iki 2 000 MHz dažnių juostoje. Vartotojo radijo mikrofonai ir klausymosi sistemos, veikiančios nuo 863 MHz iki 865 MHz CEPT darniojoje dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnįreikalavimus | EN 301 357-2 V1.2.1 | 2008 4 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 360 V1.1.3
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariuosius palydovus nuo 27,5 GHz iki 29,5 GHz dažnių juostoje, Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 360 V1.2.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariuosius palydovus nuo 27,5 GHz iki 29,5 GHz dažnių juostoje, Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 360 V1.1.3 | 2007 11 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 406 V1.5.1
  Skaitmeninis patobulintas belaidis nuotolinis ryšys [telekomunikacijos] (DECT). Skaitmeninio patobulinto belaidžio nuotolinio ryšio [telekomunikacijų] (DECT) darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. Bendrasis radijo ryšys | EN 301 406 V1.4.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 3 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-1 V4.0.1
  Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2 fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) papildomi reikalavimai. 1 dalis. Judriosios stotys GSM 900 ir DCS 1 800 juostose. Prieiga (GSM 13.01, 4.0.1 versija) | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-2 V5.1.1
  Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2+ fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) papildomi reikalavimai. Daugiatarpsnės, judriosios, didelės spartos perjungiamųjų duomenų kanalų stotys. Prieiga (GSM 13.34, 5.1.1 versija, 1996 m. leidimas) | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-3 V5.0.2
  Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2+ fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) reikalavimai. Patobulintosios balso iškvietos elementai. Judriosios stotys. Prieiga (GSM 13.68, 5.0.2 versija, 1996 m. leidimas) | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-7 V5.0.2
  Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2+ fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) reikalavimai. Geležinkeliams skirta dažnių juosta (R-GSM). Judriosios stotys. Prieiga (GSM 13.67, 5.0.2 versija, 1996 m. leidimas) | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 423 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis antžeminės skrydžių ryšio [telekomunikacijų] sistemos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | TBR 23: 1998 | Terminas pasibaigês
  (2002 9 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 426 V1.2.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis mažos duomenų perdavimo spartos sausumos judriųjų palydovinių Žemės stočių ir jūrų judriųjų Žemės stočių, nenumatomų taikyti jūrų nelaimių ir saugos sistemose, veikiančių 1,5 GHz ir (arba) 1,6 GHz dažnių juostoje, Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 426 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2002 6 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 427 V1.2.1
  Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Mažos duomenų perdavimo spartos sausumos judriųjų palydovinių antžeminių stočių, veikiančių 11/12/14 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 427 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2003 8 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 428 V1.2.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis labai mažos apertūros galinės įrangos (LMAGĮ) Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir (arba) priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms Žemės stotims, veikiančioms 11/12/14 GHz dažnių juostose | EN 301 428 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2001 11 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 428 V1.3.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis labai mažos apertūros galinės įrangos (LMAGĮ) Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir (arba) priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms Žemės stotims, veikiančioms 11/12/14 GHz dažnių juostose | EN 301 428 V1.2.1 | 2007 6 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 430 V1.1.1
  Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Palydovinių naujienų rinkimo judriųjų antžeminių stočių, veikiančių 11-12/13-14 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | TBR 30: 1998 | Terminas pasibaigês
  (2001 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 441 V1.1.1
  Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Judriųjų antžeminių stočių, įskaitant nešiojamąsias antžemines stotis, skirtas palydovinio ryšio tarnybos asmens ryšių tinklams 1,6/2,4 GHz dažnių juostose, darnusis EN standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | TBR 41: 1998 | Terminas pasibaigês
  (2001 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 442 V1.1.1
  Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Judriųjų antžeminių stočių, įskaitant nešiojamąsias antžemines stotis, skirtas palydovinio ryšio tarnybos asmens ryšių tinklams 2,0 GHz dažnių juostoje, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | TBR 42: 1998 | Terminas pasibaigês
  (2001 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 443 V1.2.1
  Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Labai mažos apertūros įrangos darnusis Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms antžeminėms stotims, veikiančioms 4 GHz ir 6 GHz dažnių juostose | EN 301 443 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2001 11 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 443 V1.3.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis labai mažos apertūros galinės įrangos Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms Žemės stotims, veikiančioms 4 GHz ir 6 GHz dažnių juostose | EN 301 443 V1.2.1 | 2007 11 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 444 V1.1.1
  Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Judriųjų antžeminių sausumos stočių, veikiančių 1,5 GHz ir 1,6 GHz dažnių juostose ir skirtų balsui ir(arba) duomenims perduoti, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | TBR 44: 1998 | Terminas pasibaigês
  (2001 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 449 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CDMA išplėstojo spektro bazinių stočių, veikiančių 450 MHz korinėje juostoje (CDMA 450) ir 410 MHz, 450 MHz ir 870 MHz PAMR juostose (CDMA — PAMR), Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 459 V1.2.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariosios orbitos palydovus nuo 29,5 GHz iki 30,0 GHz dažnių juostoje, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 459 V1.3.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariosios orbitos palydovus nuo 29,5 GHz iki 30,0 GHz dažnių juostoje, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 459 V.1.2.1 | 2008 12 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai | EN 301 489-01 V1.2.1 | 2007 8 31 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.4.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai | EN 301 489-01 V1.2.1 & V1.3.1 | 2007 8 31 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.5.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai | EN 301 489-01 V1.4.1 | 2008 8 11 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.6.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai | EN 301 489-01 V1.5.1 | 2008 11 30 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-02 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 2 dalis. Radijo ieškos įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-02 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-03 V1.4.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 3 dalis. Trumpųjų nuotolių įtaisų (TNĮ), veikiančių nuo 9 kHz iki 40 GHz dažnių diapazone, specialiosios sąlygos | EN 301 489-03 V1.3.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-04 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 4 dalis. Fiksuotojo radijo ryšio linijų, papildomos įrangos ir paslaugų specialiosios sąlygos | EN 301 489-04 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-05 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 5 dalis. Privataus sausumos judriojo radijo ryšio ir papildomos įrangos (kalbos ir ne kalbos) specialiosios sąlygos | EN 301 489-05 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-06 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 6 dalis. Skaitmeninio patobulinto belaidžio nuotolinio ryšio [telekomunikacijų] (DECT) įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-06 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-07 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 7 dalis. Skaitmeninės korinės nuotolinių radijo ryšių [telekomunikacijų] sistemos (GSM ir DSC) judriosios, nešiojamosios ir papildomos įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-07 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-07 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 7 dalis. Skaitmeninės korinės nuotolinių radijo ryšių [telekomunikacijų] sistemų (GSM ir DSC) judriosios, nešiojamosios ir papildomosios įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-07 V1.2.1 | 2009 1 31 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-08 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 8 dalis. GSM bazinių stočių specialiosios sąlygos | EN 301 489-08 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-09 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 9 dalis. Belaidžių mikrofonų, į juos panašios radijo dažnio (RD) garsinių grandžių įrangos, belaidės garsinės ir ausyje nešiojamos stebėsenos įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-09 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-10 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 10 dalis. Pirmosios kartos (CT1 ir CT+) ir antrosios kartos (CT2) belaidžių telefonų įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-10 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-11 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 11 dalis. Antžeminio garso transliavimo tarnybos siųstuvų specialiosios sąlygos | EN 301 489-11 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-11 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 11 dalis. Antžeminiо radijo laidų transliavimo tarnybos siųstuvų specialiosios sąlygos | EN 301 489-11 V1.2.1 | 2007 11 30 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-12 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 12 dalis. Fiksuotosios palydovinės labai mažos apertūros galinės įrangos, palydovinių interaktyviųjų Žemės stočių, veikiančių nuo 4 GHz iki 30 GHz dažnių diapazone, paslaugų specialiosios sąlygos | EN 301 489-12 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 7 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-13 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 13 dalis. Civilinės bangos (CB) radijo ryšio ir papildomos įrangos (kalbos ir ne kalbos) specialiosios sąlygos | EN 301 489-13 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-14 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas.14 dalis. Analoginių ir skaitmeninių antžeminės TV transliavimo tarnybos siųstuvų specialiosios sąlygos | EN 301 489-14 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 7 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-15 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 15 dalis. Komerciniam naudojimui tinkamos mėgėjiškos radijo įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-15 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-16 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 16 dalis. Analoginio korinio radijo ryšio judriosios ir nešiojamosios įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-16 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-17 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 17 dalis. 2,4 GHz dažnio plačiajuosčių duomenų perdavimo sistemų ir 5,0 GHz dažnio aukštos kokybės RLAN įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-17 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-18 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 18 dalis. Antžeminio magistralinio radijo ryšio (TETRA) įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-18 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-19 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 19 dalis. Tik priimančios judriosios Žemės stoties (ROMES), veikiančios 1,5 GHz juostoje ir perduodančios duomenis, specialiosios sąlygos | EN 301 489-19 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-20 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 20 dalis. Judriųjų Žemės stočių (JŽS), naudojamų judriosioms palydovinėms paslaugoms (JPP) teikti, specialiosios sąlygos | EN 301 489-20 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-22 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 22 dalis. Žemės aplinkoje veikiančios labai aukšto dažnio (LAD) aeronautikos judriojo ir fiksuotojo radijo ryšio įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-22 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-22 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 22 dalis. Žemės aplinkoje veikiančios labai aukšto dažnio (LAD) aeronautikos judriojo ir fiksuotojo radijo ryšio įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-22 V1.2.1 | 2007 2 28 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-23 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 23 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA tiesioginės sklaidos (UTRA) bazinių stočių (BS) radijo ryšio, kartotuvų ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-23 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-24 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 24 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA tiesioginės sklaidos (UTRA) judriosios ir nešiojamosios (UE) radijo ryšio ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-24 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 11 30) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-24 V1.3.1 (10-2005)
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 24 dalis. IMT-2000 CDMA tiesioginės sklaidos (UTRA) judriosios ir nešiojamosios (UE) radijo ryšio ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-24 V1.2.1 | 2009 1 31 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.0.0
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 25 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 25 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-25 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 7 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.3.2 (7-2005)
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 25 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-25 V2.2.1 | 2007 4 30 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-26 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 26 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-26 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 26 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-26 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 7 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-26 V2.3.2
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 26 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos | EN 301 489-26 V2.2.1 | 2007 4 30 | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-27 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 27 dalis. Ypač mažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir su jais susijusių išorinių įtaisų specialiosios sąlygos | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-28 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 28 dalis. Belaidžio skaitmeninio vaizdo ryšio linijų specialiosios sąlygos | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-31 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 31 dalis. Ypač mažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir su jais susijusių išorinių įtaisų radijo ryšio įrangos nuo 9 kHz iki 315 kHz dažnių diapazone elektromagnetinis suderinamumas | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 489-32 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 32 dalis. Žemės ir sienų zondavimo radarų taikymas | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 502 V8.1.2
  Pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) darnusis Europos standartas. Bazinės stoties ir kartotuvo įranga, atitinkanti esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį (GSM 13.21, 8.1.2 versija, 1999 m. leidimas) | EN 301 502 V7.0.1 | Terminas pasibaigês
  (2002 4 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 511 V9.0.2
  Pasaulinė judriojo ryšio sistema (GSM). Judriųjų stočių GSM 900 ir GSM 1 800 juostose darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 511 V7.0.1 | Terminas pasibaigês
  (2004 6 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 526 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CDMA išplėstojo spektro bazinių stočių, veikiančių 450 MHz korinėje juostoje (CDMA 450) ir 410 MHz, 450 MHz ir 870 MHz PAMR juostose (CDMA — PAMR), Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 681 V1.3.2
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Geostacionariųjų judriųjų palydovinių sistemų, skirtų judriosioms Žemės stotims (JŽS), tarp jų rankinėms Žemės stotims, judriųjų palydovinių tarnybų, skirtų palydoviniams asmeninio ryšio tinklams (S-PCN), veikiantiems 1,5 GHz ir (arba) 1,6 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 681 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 3 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 721 V1.2.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Mažos duomenų perdavimo spartos judriųjų Žemės stočių, naudojančių žemos orbitos Žemės palydovus (ŽOŽ) ir veikiančių mažesniu negu 1 GHz dažniu, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 721 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2002 3 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 751 V1.2.1
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Tiesioginio ryšio įranga ir antenos. Bendrasis darnusis tiesioginio skaitmeninio fiksuotojo radijo ryšio sistemų ir antenų standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 751 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 4 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 753 V1.2.1
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Ryšio tarp vieno ir daugelio punktų įranga ir antenos. Bendrasis darnusis skaitmeninio fiksuotojo radijo ryšio tarp vieno ir daugelio punktų sistemų ir antenų standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį0 | EN 301 753 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 2 28) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 783-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Komerciniam naudojimui tinkanti mėgėjiška radijo ryšio įranga. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 796 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CT1 ir CT1+ belaidžių telefonų įrangos Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 797 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CT2 belaidžių telefonų įrangos Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 839-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Ultramažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir priedų radijo ryšio įrenginiai, veikiantys nuo 402 MHz iki 405 MHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 840-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Skaitmeniniai belaidžiai mikrofonai, veikiantys CEPT suderintoje nuo 1 785 MHz iki 1 800 MHz juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 843-1 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai | EN 301 843-1 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 3 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 843-2 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 2 dalis. Radiotelefonų siųstuvų ir imtuvų specialiosios sąlygos | EN 301 843-2 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 3 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 843-4 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 4 dalis. Siaurosios juostos tiesioginio spausdinimo (SJTS) NAVTEX imtuvų specialiosios sąlygos | EN 301 843-4 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 3 31) | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 843-5 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūros radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 5 dalis. Vidutinių (VD) ir (arba) aukštųjų dažnių (AD) radiotelefonų siųstuvų ir imtuvų specialiosios sąlygos | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 843-6 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai; Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas; 6 dalis: Laivų borto palydovinių Žemės stočių, siunčiančių signalus virš 3 GHz dažniu, specialiosios sąlygos | | | Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB) |
| ETSI | EN 301 893 V1.2.3
  Plačiajuostės radijo ryšio prieigos tinklai. 5 GHz dažnio aukštos kokybės vietinis radijo ryšio tinklas. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 893 V1.3.1
  Plačiajuostės radijo ryšio prieigos tinklai. 5 GHz dažnio aukštos kokybės vietinis radijo ryšio tinklas. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 893 V1.2.3 | 2008 3 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-01 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS), kartotuvai ir vartotojo įranga. 1 dalis. Darnusis IMT-2000 Europos standartas, kurio įvadas ir bendrieji reikalavimai apima esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-01 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-02 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 2 dalis. Darnusis CDMA tiesioginės sklaidos (ULTRA FDD) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-02 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-03 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 3 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA multinešlio (cdma 2000 FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-03 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-04 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 4 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA multinešlio (cdma 2000 FDD) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-04 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-05 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 5 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA multinešlio (cdma 2000 FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-05 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-06 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 6 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA TDD (ULTRA FDD) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-06 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-07 V2.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 7 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA TDD (ULTRA FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-07 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2006 1 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-07 V2.2.2
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 7 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA TDD (ULTRA FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-08 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 8 dalis. Darnusis TDMA vieno nešlio (UVC 136) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-09 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 9 dalis. Darnusis IMT-2000, TDMA vieno nešlio (UVC 136) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-10 V2.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 10 dalis. Darnusis IMT-2000, FDMA/TDMA (DECT) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 301 908-10 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2005 9 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-11 V.2.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS), kartotuvai ir vartotojo įranga (VĮ). 11 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA tiesioginės sklaidos (ULTRA FDD) (kartotuvai) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 929-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. LAD siųstuvai ir imtuvai, naudojami kaip kranto stotys pasaulinėje jūrų nelaimių ir saugos sistemoje (PJNSS) ir kitoms judriosios jūrų tarnybos poreikiams. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 301 997-2 V1.1.1
  Perdavimas ir tankinimas (PT). Ryšio tarp keleto punktų įranga. Radijo ryšio įranga, veikianti Įvairialypės terpės belaidėse sistemose, veikiančiose nuo 40,5 GHz iki 43,5 GHz dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 017-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Moduliuotosios amplitudės radijo laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 018-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Garso transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai su dažnio moduliacija (FM). 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | ETS 300 384/A1: 1997 | Terminas pasibaigês
  (2005 12 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 018-2 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Garso transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai su dažnio moduliacija (FM). 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 302 018-2 V1.1.1 | 2007 11 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 054-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Meteorologinės priemonės. Radijo zondai, naudojami nuo 400,15 MHz iki 406 MHz dažnių diapazone ir kurių galia neviršija 200 mW. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 064-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidės vaizdo ryšio linijos, veikiančios nuo 1,3 GHz iki 50 GHz dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 066-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įtaisai. Žemės ir sienų zondavimo radarų taikymas. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 077-2 V.1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Garso transliavimo tarnybos antžeminiai skaitmeniniai perdavimo įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 186 V1.1.1
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Orlaivių palydovinių judriųjų Žemės stočių, veikiančių 11/12/14 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 195-2 V1.1.1 (3-2004)
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Ultramažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir priedų radijo ryšio įrenginiai, veikiantys nuo 9 kHz iki 315 kHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 208-2 V.1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo dažnių atpažinties įranga, veikianti nuo 865 MHz iki 868 MHz dažnių juostoje ir kurios galia neviršija 2 W. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-2-2 V1.1.3
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 2-2 dalis: Darnusis Europos Standartas (EN), apimantis esminius 1999/5/EC (R&TTE) direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus skaitmeninei įrangai, veikiančiai dažnių juostose, kuriose taikomas dažnių derinimas | EN 301 751 V1.2.1 | 2007 5 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-3 V1.1.3
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 3 dalis: Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus įrangai, veikiančiai dažnių juostose, kuriose netaikomas dažnių derinimas | EN 301 751 V1.2.1 | 2007 5 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-4-2 V1.1.3
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 4.2 dalis: Darnusis Europos Standartas (EN), apimantis esminius 1999/5/EC (R&TTE) direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus antenoms | EN 301 751 V1.2.1 | 2007 5 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-4-2 V1.2.1
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 4.2 dalis: Darnusis Europos Standartas (EN), apimantis esminius 1999/5/EC (R&TTE) direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus antenoms | EN 302 217-4-2 V1.1.3 | 2008 3 31 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 245-2 V.1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Pasaulinio skaitmeninio radijo laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 288-2 V.1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įrenginiai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Trumpojo nuotolio radariniai įrenginiai, veikiantys 24 GHz dažnio srityje. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 288-2 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įrenginiai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Trumpojo nuotolio radariniai įrenginiai, veikiantys 24 GHz dažnio srityje. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | EN 302 288-2 V1.1.1 | 2008 6 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 291-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įtaisai. Artimojo nuotolio induktyvioji duomenų perdavimo įranga, veikianti 13,56 MHz dažniu. 1 dalis. Techninės charakteristikos ir bandymo metodai | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 296 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Antžeminės skaitmeninės televizijos laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 297 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Analoginiai televizijos laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 326-2 V1.1.2
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Daugiapunkčio ryšio įranga ir antenos. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 753 V1.2.1 | 2008 9 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 326-3 V1.1.2
  Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Daugiapunkčio ryšio įranga ir antenos. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | EN 301 753 V1.2.1 | 2008 9 30 | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 340 V1.1.1
  Laivų borto palydovinių Žemės stočių, veikiančių 11/12/14 GHz dažnių juostose, skirtose fiksuotąjai palydovinei tarnybai, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 372-2 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įtaisai. Aptikimo ir judėjimo nustatymo įranga. Rezervuarų lygio zondavimo radarai, veikiantys 5, 8, 10, 25, 61 ir 77 GHz dažnių juostose | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 426 V1.1.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis daugkartinės kodinio tankinimo prieigos (CDMA) išplėstojo spektro kartotuvų, veikiančių 450 MHz korinėje juostoje (CDMA 450) ir 410 MHz, 450 MHz ir 870 MHz PAMR juostose (CDMA — PAMR) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 302 502 V1.1.1
  Plačiajuostės radijo ryšio prieigos tinklai. 5,8 GHz dažnio fiksuotosios plačiajuostės duomenų perdavimo sistemos. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus | | | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 303 035-1 V1.2.1
  Antžeminis magistralinis radijo ryšys (TETRA). TETRA įrenginių darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 1 dalis. Balsas plius duomenys (V+D) | EN 303 035-1 V1.1.1 | Terminas pasibaigês
  (2003 9 30) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | EN 303 035-2 V1.2.2
  Antžeminis magistralinis radijo ryšys (TETRA). TETRA įrenginių darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 2 dalis. Tiesioginis darbo režimas (DMO) | EN 303 035-2 V1.2.1 | Terminas pasibaigês
  (2004 10 31) | Straipsnis 3.2 |
| ETSI | ETS 300 487/A1:1997
  Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Tik priėmimo judriosios Žemės stotys, veikiančios 1,5 GHz dažnių juostoje ir skirtos duomenims perduoti. Radijo dažnių (RD) aprašas | | | Straipsnis 3.2 |

Europos standartizacijos organizacija (1)

Standarto nuorodinis žymuo ir antraštė

(Nuorodinis dokumentas)

Pakeičiamo standarto nuorodinis žymuo

Pakeičiamo standarto atitikties prielaidos atšaukimo data

Pastaba 1

Straipsnis 1999/5/EB

CENELEC

EN 41003:1998

Įrenginių, jungiamų į ryšių tinklus, ypatingieji saugos reikalavimai

EN 41003:1996

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2002 1 1)

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 50360:2001

Gaminio standartas mobiliųjų telefonų atitikčiai, siejamai su elektromagnetinių laukų (300 MHz — 3 GHz) poveikio žmogui ribojimo pagrindiniais kriterijais, paliudyti

NĖRA

Straipsnis 3.1.a

CENELEC

EN 50364:2001

Elektroninio objektų stebėjimo (EAS), radijo dažninio atpažinimo (RFID) ir panašių įrenginių, veikiančių nuo 0 Hz iki 10 GHz dažnių srityje, sukuriamų elektromagnetinių laukų poveikio žmogui ribojimas

NĖRA

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 50371:2002

Bendrasis standartas, taikomas tikrinant mažos galios elektroninių ir elektrinių aparatų pagrindinių apribojimų, susijusių su elektromagnetinių (10 MHz — 300 GHz) laukų poveikiu žmogui, atitiktį. Bendrasis dokumentas

NĖRA

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 50385:2002

Gaminio standartas, taikomas tikrinant, ar bevielio ryšio sistemų pagrindinės radijo stotys ir stacionariosios galinės stotys atitinka poveikio žmogui pagrindinius apribojimus arba elektromagnetinių radijo dažnio laukų (110 MHz — 40 GHz) kontrolinius lygius. Poveikis gyventojams

NĖRA

Straipsnis 3.1.a

CENELEC

EN 50401:2006

Gaminio standartas, taikomas tikrinant, ar stacionarioji radijo dažnio perdavimo įranga (nuo 110 MHz iki 40 GHz), skirta belaidžio ryšio tinklams, atitinka elektromagnetinių radijo dažnio laukų poveikio gyventojams pagrindinius apribojimus arba atskaitos lygius, kai perduodama eksploatuoti

Art.3.1.a

CENELEC

EN 55022:1994

Leistinosios informacijos apdorojimo įrenginių radijo trikdžių charakteristikų ribos ir matavimo metodai

(CISPR 22:1993)

EN 55022:1987

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

Keitinys EN 55022:1994/A1:1995

(CISPR 22:1993/A1:1995)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

Keitinys EN 55022:1994/A2:1997

(CISPR 22:1993/A2:1996 (Modifikuotas))

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

CENELEC

EN 55022:1998

Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai

(CISPR 22:1997 (Modifikuotas))

EN 55022:1994

ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2007 8 1

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

Keitinys EN 55022:1998/A1:2000

(CISPR 22:1997/A1:2000)

Pastaba 3

2009 10 1

Keitinys EN 55022:1998/A2:2003

(CISPR 22:1997/A2:2002)

Pastaba 3

2009 10 1

CENELEC

EN 55022:2006

Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai

(CISPR 22:2005 (Modifikuotas))

EN 55022:1998

ir jo keitiniai

2009 10 1

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

CENELEC

EN 55024:1998

Informacijos apdorojimo įrenginiai. Atsparumo charakteristikos. Ribinės vertės ir matavimo metodai

(CISPR 24:1997 (Modifikuotas))

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 7 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

Keitinys EN 55024:1998/A1:2001

(CISPR 24:1997/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 10 1)

Keitinys EN 55024:1998/A2:2003

(CISPR 24:1997/A2:2002)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 12 1)

CENELEC

EN 60065:1998

Garso, vaizdo ir giminiški elektroniniai aparatai. Saugos reikalavimai

(IEC 60065:1998 (Modifikuotas))

EN 60065:1993

+A11:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2002 8 1)

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 60065:2002

Garso, vaizdo ir giminiški elektroniniai aparatai. Saugos reikalavimai

(IEC 60065:2001 (Modifikuotas))

EN 60065:1998

Pastaba 2.1

2007 3 1

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 60215:1989

Saugos reikalavimai, keliami radijo siųstuvų įrangai

(IEC 60215:1987)

NĖRA

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

Keitinys EN 60215:1989/A1:1992

(IEC 60215:1987/A1:1990)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1993 6 1)

Keitinys EN 60215:1989/A2:1994

(IEC 60215:1987/A2:1993)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1995 7 15)

CENELEC

EN 60825-1:1994

Lazerinių gaminių sauga. 1 dalis. Įrangos klasifikavimas, reikalavimai ir naudotojo vadovas

(IEC 60825-1:1993)

NĖRA

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

Keitinys EN 60825-1:1994/A11:1996

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1997 1 1)

Keitinys EN 60825-1:1994/A1:2002

(IEC 60825-1:1993/A1:1997)

EN 60825-1:1994/A11:1996

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

Keitinys EN 60825-1:1994/A2:2001

(IEC 60825-1:1993/A2:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 7 1)

CENELEC

EN 60825-2:2000

Lazerinių gaminių sauga. 2 dalis. Šviesolaidinių ryšių sistemų sauga

(IEC 60825-2:2000)

EN 60825-2:1994

+A1:1998

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2003 4 1)

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 60825-2:2004

Lazerinių gaminių sauga. 2 dalis. Šviesolaidinių ryšių sistemų sauga

(IEC 60825-2:2004)

EN 60825-2:2000

Pastaba 2.1

2007 9 1

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 60825-4:1997

Lazerinių gaminių sauga. 4 dalis. Lazerių apsaugai

(IEC 60825-4:1997)

NĖRA

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

Keitinys EN 60825-4:1997/A1:2002

(IEC 60825-4:1997/A1:2002)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

Keitinys EN 60825-4:1997/A2:2003

(IEC 60825-4:1997/A2:2003)

Pastaba 3

2006 10 1

CENELEC

EN 60825-12:2004

Lazerinių gaminių sauga. 12 dalis. Atviros erdvės optinių ryšio sistemų, naudojamų informacijai perduoti, sauga

(IEC 60825-12:2004)

NĖRA

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 60950:2000

Informacijos technologijų įrangos sauga

(IEC 60950:1999 (Modifikuotas))

EN 60950:1992

+A1:1993

+A2:1993

+A3:1995

+A4:1997

+A11:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2005 1 1)

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

CENELEC

EN 60950-1:2001

Informacijos technologijos įranga. Sauga. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

(IEC 60950-1:2001 (Modifikuotas))

EN 60950:2000

Pastaba 2.1

2006 7 1

Straipsnis 3.1.a (& Straipsnis 2 73/23/EEB)

Keitinys EN 60950-1:2001/A11:2004

Pastaba 3

CENELEC

EN 61000-3-2:2000

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-2 dalis. Ribinės spinduliavimo vertės. Ribinės harmoninių srovių spinduliuojamos energijos vertės (įrenginių maitinimo vienos fazės srovė ne stipresnė kaip 16 A)

(IEC 61000-3-2:2000 (Modifikuotas))

EN 61000-3-2:1995

+A1:1998

+A2:1998

+A14:2000

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

Keitinys EN 61000-3-2:2000/A2:2005

(IEC 61000-3-2:2000/A1:2001 + A2:2004)

Pastaba 3

2008 1 1

CENELEC

EN 61000-3-3:1995

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-3 dalis. Ribinės vertės. Ribinės mažesnės negu 16 A vienos fazės vardinės srovės įrenginių, kuriems netaikomos specialios prijungimo sąlygos, žemosios įtampos tinklų įtampos pokyčių, svyravimo ir mirgėjimo vertės

(IEC 61000-3-3:1994)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

Keitinys EN 61000-3-3:1995/A1:2001

(IEC 61000-3-3:1994/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 5 1)

CENELEC

EN 61000-3-11:2000

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-11 dalis. Ribinės vertės. Ribinės bendrųjų žemosios įtampos maitinimo sistemų įtampos pokyčių, svyravimų ir mirgėjimo vertės. 75 A vardinės srovės sąlyginio prijungimo aparatūra

(IEC 61000-3-11:2000)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2003 11 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

CENELEC

EN 61000-3-12:2005

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Ribinės vertės. 3-12 dalis. Prie bendrųjų žemosios įtampos tinklų prijungtos įrangos, kurios maitinimo kiekvienos fazės srovė yra didesnė kaip 16 A ir mažesnė kaip 75 A arba jai lygi, sukuriamų harmonikų srovių ribinės vertės

(IEC 61000-3-12:2004)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2008 2 1

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

CENELEC

EN 61000-6-1:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-1 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos atsparumas

(IEC 61000-6-1:1997 (Modifikuotas))

EN 50082-1:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

CENELEC

EN 61000-6-2:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji rūšiniai standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui

(IEC 61000-6-2:1999 (Modifikuotas))

EN 61000-6-2:1999

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

CENELEC

EN 61000-6-2:2005

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui

(IEC 61000-6-2:2005)

EN 61000-6-2:2001

Pastaba 2.1

2008 6 1

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

CENELEC

EN 61000-6-3:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-3 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos spinduliavimo standartas

(CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Modifikuotas))

EN 50081-1:1992

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

Keitinys EN 61000-6-3:2001/A11:2004

Pastaba 3

2007 7 1

CENELEC

EN 61000-6-4:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-4 dalis. Bendrieji standartai. Pramoninės aplinkos spinduliavimo standartas

(IEC 61000-6-4:1997 (Modifikuotas))

EN 50081-2:1993

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

Straipsnis 3.1.b (& Straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 300 065-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Siaurajuostė, tiesiogiai spausdinanti telegrafo įranga meteorologinei arba navigacinei informacijai priimti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 065-3 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Siaurajuostė, tiesiogiai spausdinanti telegrafo įranga meteorologinei arba navigacinei informacijai priimti. 3 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnį

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 300 086-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga su vidine arba išorine RD antenos jungtimi, dažniausiai skirta analoginiams kalbos signalams perduoti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

ETS 300 086/A2 (02-1997)

Terminas pasibaigês

(2002 8 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 113-2 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta duomenims (ir/arba kalbai) perduoti, naudojant pastovią arba kintamą moduliaciją, ir turinti antenos jungtį. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 113-2 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2003 12 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 113-2 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta duomenims (ir/arba kalbai) perduoti, naudojant pastovią arba kintamą moduliaciją, ir turinti antenos jungtį. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 113-2 V1.2.1

2007 2 28

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 135-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Civilinės bangos kampinio moduliavimo radijo ryšio įranga (CEPT PR 27 radijo ryšio įranga). 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

ETS 300 135/A1:1997

Terminas pasibaigês

(2001 4 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 152-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrose avarijos vietą rodantys radijo švyturiai, naudojami 121,5 MHz arba 121,5 MHz ir 243 MHz dažniais ir tik paieškai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 152-3 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrose avarijos vietą rodantys radijo švyturiai, naudojami 121,5 MHz arba 121,5 MHz ir 243 MHz dažniais ir tik paieškai. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 300 162-2 V1.1.2

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefono siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių (LAD) juostose. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 162-3 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefono siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių (LAD) juostose. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 300 219-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, perduodanti signalus savitam imtuvo atsakui sukelti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 220-2 V2.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įranga. Radijo ryšio įranga, kuri naudojama nuo 25 MHz iki 1000 MHz dažnių juostoje ir kurios galia neviršija 500 mW. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 220-3 V.1.1.1

2007 12 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 220-3 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įranga. Radijo ryšio įranga, kuri naudojama nuo 25 MHz iki 1000 MHz dažnių juostoje ir kurios galia neviršija 500 mW. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 224-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Įstaigos ieškos tarnyba. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 296-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, naudojanti integraliąsias antenas ir skirta pirmiausia analoginei kalbai perduoti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 328 V1.6.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Plačiajuostės perdavimo sistemos. Duomenų perdavimo įrenginiai, veikiantys 2,4 GHz PMM dažnių juostoje ir naudojantys išplėstojo spektro moduliavimo būdus. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 328 V1.5.1

Terminas pasibaigês

(2006 8 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 328 V1.7.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Plačiajuostės perdavimo sistemos. Duomenų perdavimo įrenginiai, veikiantys 2,4 GHz PMM dažnių juostoje ir naudojantys išplėstojo spektro moduliavimo būdus. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 328 V1.6.1

2008 7 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 330-2 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įranga (MNĮ). Radijo ryšio įranga, veikianti nuo 9 kHz iki 25 MHz dažnių diapazone, ir induktyviosios kilpos sistemos, veikiančios nuo 9 kHz iki 30 MHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 330-2 V1.1.1

2007 12 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 341-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba (RP 02). Radijo ryšio įranga, naudojanti įmontuotąsias antenas, perduodančias signalus savitam imtuvo atsakui sukelti. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 373-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrų tarnybos judrieji siųstuvai ir imtuvai, skirti naudoti VD ir AD juostose. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 373-3 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrų tarnybos judrieji siųstuvai ir imtuvai, skirti naudoti VD ir AD juostose. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 300 390-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta duomenims (ir kalbai) perduoti ir naudojanti įmontuotąją anteną. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

ETS 300 390/A1:1997

Terminas pasibaigês

(2001 4 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 422-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidžiai mikrofonai, veikiantys nuo 25 MHz iki 3 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 433-2 V1.1.2

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Dvipusės šalinės juostos (DŠJ) ir (arba) vienpusės šalinės juostos (VŠJ) moduliuotosios amplitudės civilinės bangos radijo ryšio įranga. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 433-2 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2002 9 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 440-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įrenginiai (MNĮ). Radijo ryšio įrenginiai, naudojami nuo 1 GHz iki 40 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 440-2 V1.1.2

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažojo nuotolio įrenginiai (MNĮ). Radijo ryšio įrenginiai, naudojami nuo 1 GHz iki 40 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 300 440-2 V1.1.1

2007 6 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 454-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Plačiajuostės garsinio signalo ryšio linijos. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 471-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Prieigos ir bendrai naudojamų kanalų taisyklės, taikomos įrangai, atitinkančiai EN 300 113 reikalavimus. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 674-2-1 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Skirtoji trumpojo nuotolio ryšių perdavimo įranga (500 kbit/s ir (arba) 250 kbit/s spartos), veikianti pramonės, mokslo ir medicinos (PMM) diapazono 5,8 GHz dažniu. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 1 podalis. Pakelės įrangos reikalavimai

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 674-2-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Skirtoji trumpojo nuotolio ryšių perdavimo įranga (500 kbit/s ir (arba) 250 kbit/s spartos), veikianti pramonės, mokslo ir medicinos (PMM) diapazono 5,8 GHz dažniu. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 2 podalis. Borto įrangos reikalavimai

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 698-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefono siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių juostoje ir naudojami vidaus vandenų keliuose. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 698-3 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos radiotelefonų siųstuvai ir imtuvai, veikiantys labai aukštų dažnių juostoje ir naudojami vidaus vandenų keliuose. 3 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnį

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 300 718-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Griūties vietos švyturiai. Siųstuvų ir imtuvų sistemos. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 718-3 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Griūties vietos švyturiai. Siųstuvų ir imtuvų sistemos. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.3e straipsnio reikalavimus

EN 300 718-3 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 300 720-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Ultraaukštųjų dažnių (UAD) borto ryšių sistemos ir įranga. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 300 761-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Mažo nuotolio prietaisai. Automatiniai geležinkelio vagonų atpažinimo įtaisai, veikiantys 2,45 GHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 025-2 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Bendrųjų ryšių radiotelefono įrenginiai ir su jais susiję „D“ klasės skaitmeninio atrankiojo kvietimo (SAK) įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 025-2 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 6 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 025-3 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Bendrųjų ryšių LAD radiotelefono įrenginiai ir su jais susiję „D“ klasės skaitmeninio atrankiojo kvietimo (SAK) įrenginiai. 3 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.3 (e) straipsnį

EN 301 025-3 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 6 30)

Straipsnis 3.3

ETSI

EN 301 091-2 V.1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo radariniai įrenginiai, veikiantys nuo 76 GHz iki .77 GHz juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 166-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Sausumos judriojo ryšio tarnyba. Radijo ryšio įranga, skirta analoginiam ir (arba) skaitmeniniam ryšiui (kalba ir (arba) duomenys), naudojanti siaurajuosčius kanalus ir turinti antenos jungtį. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 178-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judriosios jūrų tarnybos nešiojamoji labai aukšto dažnio (LAD) radiotelefonų įranga, veikianti LAD dažnių juostose (išskyrus GMDSS). 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 357-2 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidžiai garsiniai įtaisai, veikiantys nuo 25 MHz iki 2 000 MHz dažnių juostoje. Vartotojo radijo mikrofonai ir klausymosi sistemos, veikiančios nuo 863 MHz iki 865 MHz CEPT darniojoje dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnįreikalavimus

EN 301 357 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2003 3 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 357-2 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidžiai garsiniai įtaisai, veikiantys nuo 25 MHz iki 2 000 MHz dažnių juostoje. Vartotojo radijo mikrofonai ir klausymosi sistemos, veikiančios nuo 863 MHz iki 865 MHz CEPT darniojoje dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnįreikalavimus

EN 301 357-2 V1.2.1

2008 4 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 360 V1.1.3

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariuosius palydovus nuo 27,5 GHz iki 29,5 GHz dažnių juostoje, Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 360 V1.2.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariuosius palydovus nuo 27,5 GHz iki 29,5 GHz dažnių juostoje, Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 360 V1.1.3

2007 11 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 406 V1.5.1

Skaitmeninis patobulintas belaidis nuotolinis ryšys [telekomunikacijos] (DECT). Skaitmeninio patobulinto belaidžio nuotolinio ryšio [telekomunikacijų] (DECT) darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. Bendrasis radijo ryšys

EN 301 406 V1.4.1

Terminas pasibaigês

(2005 3 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 419-1 V4.0.1

Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2 fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) papildomi reikalavimai. 1 dalis. Judriosios stotys GSM 900 ir DCS 1 800 juostose. Prieiga (GSM 13.01, 4.0.1 versija)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 419-2 V5.1.1

Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2+ fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) papildomi reikalavimai. Daugiatarpsnės, judriosios, didelės spartos perjungiamųjų duomenų kanalų stotys. Prieiga (GSM 13.34, 5.1.1 versija, 1996 m. leidimas)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 419-3 V5.0.2

Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2+ fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) reikalavimai. Patobulintosios balso iškvietos elementai. Judriosios stotys. Prieiga (GSM 13.68, 5.0.2 versija, 1996 m. leidimas)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 419-7 V5.0.2

Skaitmeninė korinė nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] sistema (2+ fazė). Prisijungimo prie pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) reikalavimai. Geležinkeliams skirta dažnių juosta (R-GSM). Judriosios stotys. Prieiga (GSM 13.67, 5.0.2 versija, 1996 m. leidimas)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 423 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis antžeminės skrydžių ryšio [telekomunikacijų] sistemos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

TBR 23: 1998

Terminas pasibaigês

(2002 9 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 426 V1.2.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis mažos duomenų perdavimo spartos sausumos judriųjų palydovinių Žemės stočių ir jūrų judriųjų Žemės stočių, nenumatomų taikyti jūrų nelaimių ir saugos sistemose, veikiančių 1,5 GHz ir (arba) 1,6 GHz dažnių juostoje, Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 426 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2002 6 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 427 V1.2.1

Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Mažos duomenų perdavimo spartos sausumos judriųjų palydovinių antžeminių stočių, veikiančių 11/12/14 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 427 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2003 8 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 428 V1.2.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis labai mažos apertūros galinės įrangos (LMAGĮ) Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir (arba) priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms Žemės stotims, veikiančioms 11/12/14 GHz dažnių juostose

EN 301 428 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2001 11 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 428 V1.3.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis labai mažos apertūros galinės įrangos (LMAGĮ) Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir (arba) priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms Žemės stotims, veikiančioms 11/12/14 GHz dažnių juostose

EN 301 428 V1.2.1

2007 6 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 430 V1.1.1

Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Palydovinių naujienų rinkimo judriųjų antžeminių stočių, veikiančių 11-12/13-14 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

TBR 30: 1998

Terminas pasibaigês

(2001 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 441 V1.1.1

Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Judriųjų antžeminių stočių, įskaitant nešiojamąsias antžemines stotis, skirtas palydovinio ryšio tarnybos asmens ryšių tinklams 1,6/2,4 GHz dažnių juostose, darnusis EN standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

TBR 41: 1998

Terminas pasibaigês

(2001 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 442 V1.1.1

Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Judriųjų antžeminių stočių, įskaitant nešiojamąsias antžemines stotis, skirtas palydovinio ryšio tarnybos asmens ryšių tinklams 2,0 GHz dažnių juostoje, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

TBR 42: 1998

Terminas pasibaigês

(2001 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 443 V1.2.1

Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Labai mažos apertūros įrangos darnusis Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms antžeminėms stotims, veikiančioms 4 GHz ir 6 GHz dažnių juostose

EN 301 443 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2001 11 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 443 V1.3.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Darnusis labai mažos apertūros galinės įrangos Europos standartas. Esminiai reikalavimai pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį, keliami tik siuntimo, siuntimo ir priėmimo arba tik priėmimo palydovinėms Žemės stotims, veikiančioms 4 GHz ir 6 GHz dažnių juostose

EN 301 443 V1.2.1

2007 11 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 444 V1.1.1

Palydovinės antžeminės stotys ir sistemos (PASS). Judriųjų antžeminių sausumos stočių, veikiančių 1,5 GHz ir 1,6 GHz dažnių juostose ir skirtų balsui ir(arba) duomenims perduoti, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

TBR 44: 1998

Terminas pasibaigês

(2001 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 449 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CDMA išplėstojo spektro bazinių stočių, veikiančių 450 MHz korinėje juostoje (CDMA 450) ir 410 MHz, 450 MHz ir 870 MHz PAMR juostose (CDMA — PAMR), Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 459 V1.2.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariosios orbitos palydovus nuo 29,5 GHz iki 30,0 GHz dažnių juostoje, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 459 V1.3.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Palydovinės interaktyviosios galinės įrangos ir palydovinės vartotojo galinės įrangos, siunčiančios signalus į geostacionariosios orbitos palydovus nuo 29,5 GHz iki 30,0 GHz dažnių juostoje, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 459 V.1.2.1

2008 12 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 489-01 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-01 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai

EN 301 489-01 V1.2.1

2007 8 31

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-01 V1.4.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai

EN 301 489-01 V1.2.1 & V1.3.1

2007 8 31

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-01 V1.5.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai

EN 301 489-01 V1.4.1

2008 8 11

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-01 V1.6.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai

EN 301 489-01 V1.5.1

2008 11 30

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-02 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 2 dalis. Radijo ieškos įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-02 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-03 V1.4.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 3 dalis. Trumpųjų nuotolių įtaisų (TNĮ), veikiančių nuo 9 kHz iki 40 GHz dažnių diapazone, specialiosios sąlygos

EN 301 489-03 V1.3.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-04 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 4 dalis. Fiksuotojo radijo ryšio linijų, papildomos įrangos ir paslaugų specialiosios sąlygos

EN 301 489-04 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-05 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 5 dalis. Privataus sausumos judriojo radijo ryšio ir papildomos įrangos (kalbos ir ne kalbos) specialiosios sąlygos

EN 301 489-05 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-06 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 6 dalis. Skaitmeninio patobulinto belaidžio nuotolinio ryšio [telekomunikacijų] (DECT) įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-06 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-07 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 7 dalis. Skaitmeninės korinės nuotolinių radijo ryšių [telekomunikacijų] sistemos (GSM ir DSC) judriosios, nešiojamosios ir papildomos įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-07 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-07 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 7 dalis. Skaitmeninės korinės nuotolinių radijo ryšių [telekomunikacijų] sistemų (GSM ir DSC) judriosios, nešiojamosios ir papildomosios įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-07 V1.2.1

2009 1 31

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-08 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 8 dalis. GSM bazinių stočių specialiosios sąlygos

EN 301 489-08 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-09 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 9 dalis. Belaidžių mikrofonų, į juos panašios radijo dažnio (RD) garsinių grandžių įrangos, belaidės garsinės ir ausyje nešiojamos stebėsenos įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-09 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-10 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 10 dalis. Pirmosios kartos (CT1 ir CT+) ir antrosios kartos (CT2) belaidžių telefonų įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-10 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-11 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 11 dalis. Antžeminio garso transliavimo tarnybos siųstuvų specialiosios sąlygos

EN 301 489-11 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-11 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 11 dalis. Antžeminiо radijo laidų transliavimo tarnybos siųstuvų specialiosios sąlygos

EN 301 489-11 V1.2.1

2007 11 30

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-12 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 12 dalis. Fiksuotosios palydovinės labai mažos apertūros galinės įrangos, palydovinių interaktyviųjų Žemės stočių, veikiančių nuo 4 GHz iki 30 GHz dažnių diapazone, paslaugų specialiosios sąlygos

EN 301 489-12 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 7 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-13 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 13 dalis. Civilinės bangos (CB) radijo ryšio ir papildomos įrangos (kalbos ir ne kalbos) specialiosios sąlygos

EN 301 489-13 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-14 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas.14 dalis. Analoginių ir skaitmeninių antžeminės TV transliavimo tarnybos siųstuvų specialiosios sąlygos

EN 301 489-14 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 7 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-15 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 15 dalis. Komerciniam naudojimui tinkamos mėgėjiškos radijo įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-15 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-16 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 16 dalis. Analoginio korinio radijo ryšio judriosios ir nešiojamosios įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-16 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-17 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 17 dalis. 2,4 GHz dažnio plačiajuosčių duomenų perdavimo sistemų ir 5,0 GHz dažnio aukštos kokybės RLAN įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-17 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-18 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 18 dalis. Antžeminio magistralinio radijo ryšio (TETRA) įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-18 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-19 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 19 dalis. Tik priimančios judriosios Žemės stoties (ROMES), veikiančios 1,5 GHz juostoje ir perduodančios duomenis, specialiosios sąlygos

EN 301 489-19 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-20 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 20 dalis. Judriųjų Žemės stočių (JŽS), naudojamų judriosioms palydovinėms paslaugoms (JPP) teikti, specialiosios sąlygos

EN 301 489-20 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-22 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 22 dalis. Žemės aplinkoje veikiančios labai aukšto dažnio (LAD) aeronautikos judriojo ir fiksuotojo radijo ryšio įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-22 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-22 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 22 dalis. Žemės aplinkoje veikiančios labai aukšto dažnio (LAD) aeronautikos judriojo ir fiksuotojo radijo ryšio įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-22 V1.2.1

2007 2 28

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-23 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 23 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA tiesioginės sklaidos (UTRA) bazinių stočių (BS) radijo ryšio, kartotuvų ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-23 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-24 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 24 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA tiesioginės sklaidos (UTRA) judriosios ir nešiojamosios (UE) radijo ryšio ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-24 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 11 30)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-24 V1.3.1 (10-2005)

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 24 dalis. IMT-2000 CDMA tiesioginės sklaidos (UTRA) judriosios ir nešiojamosios (UE) radijo ryšio ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-24 V1.2.1

2009 1 31

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-25 V2.0.0

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 25 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-25 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 25 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-25 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 7 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-25 V2.3.2 (7-2005)

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 25 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-25 V2.2.1

2007 4 30

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-26 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 26 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-26 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 26 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-26 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 7 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-26 V2.3.2

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 26 dalis. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 CDMA daugianešlių judriųjų stočių ir pagalbinės įrangos specialiosios sąlygos

EN 301 489-26 V2.2.1

2007 4 30

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-27 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 27 dalis. Ypač mažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir su jais susijusių išorinių įtaisų specialiosios sąlygos

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-28 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 28 dalis. Belaidžio skaitmeninio vaizdo ryšio linijų specialiosios sąlygos

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-31 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 31 dalis. Ypač mažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir su jais susijusių išorinių įtaisų radijo ryšio įrangos nuo 9 kHz iki 315 kHz dažnių diapazone elektromagnetinis suderinamumas

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 489-32 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 32 dalis. Žemės ir sienų zondavimo radarų taikymas

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 502 V8.1.2

Pasaulinės judriojo ryšio sistemos (GSM) darnusis Europos standartas. Bazinės stoties ir kartotuvo įranga, atitinkanti esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį (GSM 13.21, 8.1.2 versija, 1999 m. leidimas)

EN 301 502 V7.0.1

Terminas pasibaigês

(2002 4 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 511 V9.0.2

Pasaulinė judriojo ryšio sistema (GSM). Judriųjų stočių GSM 900 ir GSM 1 800 juostose darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 511 V7.0.1

Terminas pasibaigês

(2004 6 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 526 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CDMA išplėstojo spektro bazinių stočių, veikiančių 450 MHz korinėje juostoje (CDMA 450) ir 410 MHz, 450 MHz ir 870 MHz PAMR juostose (CDMA — PAMR), Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 681 V1.3.2

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Geostacionariųjų judriųjų palydovinių sistemų, skirtų judriosioms Žemės stotims (JŽS), tarp jų rankinėms Žemės stotims, judriųjų palydovinių tarnybų, skirtų palydoviniams asmeninio ryšio tinklams (S-PCN), veikiantiems 1,5 GHz ir (arba) 1,6 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 681 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2006 3 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 721 V1.2.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Mažos duomenų perdavimo spartos judriųjų Žemės stočių, naudojančių žemos orbitos Žemės palydovus (ŽOŽ) ir veikiančių mažesniu negu 1 GHz dažniu, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 721 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2002 3 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 751 V1.2.1

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Tiesioginio ryšio įranga ir antenos. Bendrasis darnusis tiesioginio skaitmeninio fiksuotojo radijo ryšio sistemų ir antenų standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 751 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 4 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 753 V1.2.1

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Ryšio tarp vieno ir daugelio punktų įranga ir antenos. Bendrasis darnusis skaitmeninio fiksuotojo radijo ryšio tarp vieno ir daugelio punktų sistemų ir antenų standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį0

EN 301 753 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 2 28)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 783-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Judrioji sausumos tarnyba. Komerciniam naudojimui tinkanti mėgėjiška radijo ryšio įranga. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 796 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CT1 ir CT1+ belaidžių telefonų įrangos Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 797 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis CT2 belaidžių telefonų įrangos Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 839-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Ultramažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir priedų radijo ryšio įrenginiai, veikiantys nuo 402 MHz iki 405 MHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 840-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Skaitmeniniai belaidžiai mikrofonai, veikiantys CEPT suderintoje nuo 1 785 MHz iki 1 800 MHz juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 843-1 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 1 dalis. Bendrieji techniniai reikalavimai

EN 301 843-1 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 3 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 843-2 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 2 dalis. Radiotelefonų siųstuvų ir imtuvų specialiosios sąlygos

EN 301 843-2 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 3 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 843-4 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 4 dalis. Siaurosios juostos tiesioginio spausdinimo (SJTS) NAVTEX imtuvų specialiosios sąlygos

EN 301 843-4 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 3 31)

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 843-5 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Jūros radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas. 5 dalis. Vidutinių (VD) ir (arba) aukštųjų dažnių (AD) radiotelefonų siųstuvų ir imtuvų specialiosios sąlygos

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 843-6 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai; Jūrinės radijo ryšio įrangos ir paslaugų elektromagnetinio suderinamumo (EMS) standartas; 6 dalis: Laivų borto palydovinių Žemės stočių, siunčiančių signalus virš 3 GHz dažniu, specialiosios sąlygos

Straipsnis 3.1.b (ir straipsnis 4 89/336/EEB)

ETSI

EN 301 893 V1.2.3

Plačiajuostės radijo ryšio prieigos tinklai. 5 GHz dažnio aukštos kokybės vietinis radijo ryšio tinklas. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 893 V1.3.1

Plačiajuostės radijo ryšio prieigos tinklai. 5 GHz dažnio aukštos kokybės vietinis radijo ryšio tinklas. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 893 V1.2.3

2008 3 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-01 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS), kartotuvai ir vartotojo įranga. 1 dalis. Darnusis IMT-2000 Europos standartas, kurio įvadas ir bendrieji reikalavimai apima esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-01 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-02 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 2 dalis. Darnusis CDMA tiesioginės sklaidos (ULTRA FDD) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-02 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-03 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 3 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA multinešlio (cdma 2000 FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-03 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-04 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 4 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA multinešlio (cdma 2000 FDD) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-04 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-05 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 5 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA multinešlio (cdma 2000 FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-05 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-06 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 6 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA TDD (ULTRA FDD) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-06 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-07 V2.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 7 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA TDD (ULTRA FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-07 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2006 1 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-07 V2.2.2

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 7 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA TDD (ULTRA FDD) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-08 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 8 dalis. Darnusis TDMA vieno nešlio (UVC 136) (VĮ) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-09 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 9 dalis. Darnusis IMT-2000, TDMA vieno nešlio (UVC 136) (BS) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-10 V2.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS) ir vartotojo įranga (VĮ). 10 dalis. Darnusis IMT-2000, FDMA/TDMA (DECT) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 301 908-10 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2005 9 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 908-11 V.2.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trečiosios kartos korinių tinklų IMT-2000 bazinės stotys (BS), kartotuvai ir vartotojo įranga (VĮ). 11 dalis. Darnusis IMT-2000, CDMA tiesioginės sklaidos (ULTRA FDD) (kartotuvai) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 929-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. LAD siųstuvai ir imtuvai, naudojami kaip kranto stotys pasaulinėje jūrų nelaimių ir saugos sistemoje (PJNSS) ir kitoms judriosios jūrų tarnybos poreikiams. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 301 997-2 V1.1.1

Perdavimas ir tankinimas (PT). Ryšio tarp keleto punktų įranga. Radijo ryšio įranga, veikianti Įvairialypės terpės belaidėse sistemose, veikiančiose nuo 40,5 GHz iki 43,5 GHz dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 017-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Moduliuotosios amplitudės radijo laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 018-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Garso transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai su dažnio moduliacija (FM). 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

ETS 300 384/A1: 1997

Terminas pasibaigês

(2005 12 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 018-2 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Garso transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai su dažnio moduliacija (FM). 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 302 018-2 V1.1.1

2007 11 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 054-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Meteorologinės priemonės. Radijo zondai, naudojami nuo 400,15 MHz iki 406 MHz dažnių diapazone ir kurių galia neviršija 200 mW. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 064-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Belaidės vaizdo ryšio linijos, veikiančios nuo 1,3 GHz iki 50 GHz dažnių juostoje. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 066-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įtaisai. Žemės ir sienų zondavimo radarų taikymas. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 077-2 V.1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Garso transliavimo tarnybos antžeminiai skaitmeniniai perdavimo įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 186 V1.1.1

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Orlaivių palydovinių judriųjų Žemės stočių, veikiančių 11/12/14 GHz dažnių juostose, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 195-2 V1.1.1 (3-2004)

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Ultramažos galios aktyviųjų medicininių implantatų ir priedų radijo ryšio įrenginiai, veikiantys nuo 9 kHz iki 315 kHz dažnių diapazone. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 208-2 V.1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Radijo dažnių atpažinties įranga, veikianti nuo 865 MHz iki 868 MHz dažnių juostoje ir kurios galia neviršija 2 W. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 217-2-2 V1.1.3

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 2-2 dalis: Darnusis Europos Standartas (EN), apimantis esminius 1999/5/EC (R&TTE) direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus skaitmeninei įrangai, veikiančiai dažnių juostose, kuriose taikomas dažnių derinimas

EN 301 751 V1.2.1

2007 5 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 217-3 V1.1.3

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 3 dalis: Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus įrangai, veikiančiai dažnių juostose, kuriose netaikomas dažnių derinimas

EN 301 751 V1.2.1

2007 5 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 217-4-2 V1.1.3

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 4.2 dalis: Darnusis Europos Standartas (EN), apimantis esminius 1999/5/EC (R&TTE) direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus antenoms

EN 301 751 V1.2.1

2007 5 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 217-4-2 V1.2.1

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos; Taškas-taškas įrangos ir antenų charakteristikos ir reikalavimai; 4.2 dalis: Darnusis Europos Standartas (EN), apimantis esminius 1999/5/EC (R&TTE) direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus, keliamus antenoms

EN 302 217-4-2 V1.1.3

2008 3 31

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 245-2 V.1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Pasaulinio skaitmeninio radijo laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. 2 dalis. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 288-2 V.1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įrenginiai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Trumpojo nuotolio radariniai įrenginiai, veikiantys 24 GHz dažnio srityje. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 288-2 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įrenginiai. Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Trumpojo nuotolio radariniai įrenginiai, veikiantys 24 GHz dažnio srityje. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

EN 302 288-2 V1.1.1

2008 6 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 291-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įtaisai. Artimojo nuotolio induktyvioji duomenų perdavimo įranga, veikianti 13,56 MHz dažniu. 1 dalis. Techninės charakteristikos ir bandymo metodai

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 296 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Antžeminės skaitmeninės televizijos laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 297 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Analoginiai televizijos laidų transliavimo tarnybos perdavimo įrenginiai. Darnusis Europos standartas pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 326-2 V1.1.2

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Daugiapunkčio ryšio įranga ir antenos. 2 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 753 V1.2.1

2008 9 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 326-3 V1.1.2

Fiksuotojo radijo ryšio sistemos. Daugiapunkčio ryšio įranga ir antenos. 3 dalis. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

EN 301 753 V1.2.1

2008 9 30

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 340 V1.1.1

Laivų borto palydovinių Žemės stočių, veikiančių 11/12/14 GHz dažnių juostose, skirtose fiksuotąjai palydovinei tarnybai, darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 372-2 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Trumpojo nuotolio įtaisai. Aptikimo ir judėjimo nustatymo įranga. Rezervuarų lygio zondavimo radarai, veikiantys 5, 8, 10, 25, 61 ir 77 GHz dažnių juostose

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 426 V1.1.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Darnusis daugkartinės kodinio tankinimo prieigos (CDMA) išplėstojo spektro kartotuvų, veikiančių 450 MHz korinėje juostoje (CDMA 450) ir 410 MHz, 450 MHz ir 870 MHz PAMR juostose (CDMA — PAMR) Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 302 502 V1.1.1

Plačiajuostės radijo ryšio prieigos tinklai. 5,8 GHz dažnio fiksuotosios plačiajuostės duomenų perdavimo sistemos. Darnusis Europos standartas, apimantis esminius 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnio reikalavimus

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 303 035-1 V1.2.1

Antžeminis magistralinis radijo ryšys (TETRA). TETRA įrenginių darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 1 dalis. Balsas plius duomenys (V+D)

EN 303 035-1 V1.1.1

Terminas pasibaigês

(2003 9 30)

Straipsnis 3.2

ETSI

EN 303 035-2 V1.2.2

Antžeminis magistralinis radijo ryšys (TETRA). TETRA įrenginių darnusis Europos standartas, apimantis esminius reikalavimus pagal 1999/5/EC* direktyvos 3.2 straipsnį. 2 dalis. Tiesioginis darbo režimas (DMO)

EN 303 035-2 V1.2.1

Terminas pasibaigês

(2004 10 31)

Straipsnis 3.2

ETSI

ETS 300 487/A1:1997

Palydovinės Žemės stotys ir sistemos (PŽSS). Tik priėmimo judriosios Žemės stotys, veikiančios 1,5 GHz dažnių juostoje ir skirtos duomenims perduoti. Radijo dažnių (RD) aprašas

Straipsnis 3.2

| Pastaba 1. | Atitikties prielaidos atšaukimo data dažniausiai sutaps su paskelbimo netekusiu galios data („dow“), nustatyta Europos standartizacijos organizacijos, bet šių standartų vartotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais gali būti kitaip. |
| --- | --- |

Pastaba 1.

Atitikties prielaidos atšaukimo data dažniausiai sutaps su paskelbimo netekusiu galios data („dow“), nustatyta Europos standartizacijos organizacijos, bet šių standartų vartotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais gali būti kitaip.

| Pastaba 2.1. | Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

Pastaba 2.1.

Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| Pastaba 2.2. | Naujojo standarto taikymo sritis yra platesnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

Pastaba 2.2.

Naujojo standarto taikymo sritis yra platesnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| Pastaba 2.3. | Naujojo standarto taikymo sritis yra siauresnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, (iš dalies) pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos aprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaidos. Atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos vis dar aprėpia (iš dalies) pakeičiamo standarto taikymo sritis, bet neaprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaida lieka galioti. |
| --- | --- |

Pastaba 2.3.

Naujojo standarto taikymo sritis yra siauresnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, (iš dalies) pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos aprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaidos. Atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos vis dar aprėpia (iš dalies) pakeičiamo standarto taikymo sritis, bet neaprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaida lieka galioti.

| Pastaba 3. | Keitinių atveju nuorodinis standartas yra EN CCCCC:MMMM, jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, ir naujasis nurodomas keitinys. Todėl pakeičiamas standartas (4 skiltis) yra EN CCCCC:MMMM ir jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, bet be naujojo nurodomo keitinio. Suėjus nurodytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

Pastaba 3.

Keitinių atveju nuorodinis standartas yra EN CCCCC:MMMM, jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, ir naujasis nurodomas keitinys. Todėl pakeičiamas standartas (4 skiltis) yra EN CCCCC:MMMM ir jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, bet be naujojo nurodomo keitinio. Suėjus nurodytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

Pavyzdys. Standartui EN 60215:1989 taikoma:

| CENELEC | EN 60215:1989
  Saugos reikalavimai, keliami radijo siųstuvų įrangai
  (IEC 60215:1987)
  [Nuorodinis standartas yra EN 60215:1989] | NĖRA
  [Nėra pakeičiamo standarto] | – | 3.1.a punktas (ir 73/23/EEB, 2 punktas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keitinys EN 60215:1989/A1:1992
  (IEC 60215:1987/A1:1990)
  [Nuorodinis standartas yra EN 60215:1989
  - EN 60215:1989/A1:1992] | 3 pastaba
  [Pakeičiamas standartas EN 60215:1989] | Terminas pasibaigęs
  (1993 6 1) |
| Keitinys EN 60215:1989/A2:1994
  (IEC 60215:1987/A2:1993)
  [Nuorodinis standartas yra EN 60215:1989
  - EN 60215:1989/A1:1992
  - EN 60215:1989/A2:1994] | 3 pastaba
  [Pakeičiamas standartas EN 60215:1989
  + EN 60215:1989/A1:1992] | Terminas pasibaigęs
  (1995 7 15) |

CENELEC

EN 60215:1989

Saugos reikalavimai, keliami radijo siųstuvų įrangai

(IEC 60215:1987)

[Nuorodinis standartas yra EN 60215:1989]

NĖRA

[Nėra pakeičiamo standarto]

–

3.1.a punktas (ir 73/23/EEB, 2 punktas)

Keitinys EN 60215:1989/A1:1992

(IEC 60215:1987/A1:1990)

[Nuorodinis standartas yra EN 60215:1989

- EN 60215:1989/A1:1992]

3 pastaba

[Pakeičiamas standartas EN 60215:1989]

Terminas pasibaigęs

(1993 6 1)

Keitinys EN 60215:1989/A2:1994

(IEC 60215:1987/A2:1993)

[Nuorodinis standartas yra EN 60215:1989

- EN 60215:1989/A1:1992

- EN 60215:1989/A2:1994]

3 pastaba

[Pakeičiamas standartas EN 60215:1989

+ EN 60215:1989/A1:1992]

Terminas pasibaigęs

(1995 7 15)

| Pastaba 4. | EN 301 498-1 apima visų radijo įrenginių bendruosius EMS spinduliavimo bei atsparumo trukdžiams reikalavimus ir turi būti taikomas kartu su reikiama radijo įrenginiams skirta šio standarto dalimi, kad būtų parodyta atitikties direktyvos 3.1.b straipsniui prielaida. |
| --- | --- |

Pastaba 4.

EN 301 498-1 apima visų radijo įrenginių bendruosius EMS spinduliavimo bei atsparumo trukdžiams reikalavimus ir turi būti taikomas kartu su reikiama radijo įrenginiams skirta šio standarto dalimi, kad būtų parodyta atitikties direktyvos 3.1.b straipsniui prielaida.

PASTABA:

| — | Be to, standartai, išleisti pagal direktyvas 73/23/EB, 89/336/EEB, 90/385/EEB ir 93/42/EEB, gali būti taikomi parodant, ar tenkinami direktyvos 1999/5/EB 3.1.a ir 3.1.b straipsnių reikalavimai. |
| --- | --- |

—

Be to, standartai, išleisti pagal direktyvas 73/23/EB, 89/336/EEB, 90/385/EEB ir 93/42/EEB, gali būti taikomi parodant, ar tenkinami direktyvos 1999/5/EB 3.1.a ir 3.1.b straipsnių reikalavimai.

| — | Laikoma, kad gaminiai atitinka tą direktyvą, jeigu jie atitinka reikalavimus numatytomis naudojimo sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Laikoma, kad gaminiai atitinka tą direktyvą, jeigu jie atitinka reikalavimus numatytomis naudojimo sąlygomis.

| — | Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, paskelbtus Official Journal of the European Union (Oficialiajame Europos Sąjungos žurnale). |
| --- | --- |

—

Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, paskelbtus Official Journal of the European Union (Oficialiajame Europos Sąjungos žurnale).

---

(1)

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/31

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 89/336/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektromagnetiniu suderinamumu, suderinimo

(Tekstas svarbus EEE)

(Direktyvą atitinkančių darniųjų standartų antraščių ir nuorodinių žymenų skelbimas)

(2006/C 314/05)

| Europos standartizacijos organizacija (1) | Standarto nuorodinis žymuo ir antraštė
  (Nuorodinis dokumentas) | Pakeičiamo standarto nuorodinis žymuo | Pakeičiamo standarto atitikties prielaidos atšaukimo data
  Pastaba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50065-1:2001
  Signalizavimas nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažniais žemosios įtampos elektros tinkle. 1dalis. Bendrieji reikalavimai, dažnių juostos ir elektromagnetiniai trikdžiai | EN 50065-1:1991
  - A1:1992
  - A2:1995
  - A3:1996
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 1) |
| CENELEC | EN 50065-2-1:2003
  Signalų perdavimas žemosios įtampos elektrinėje įrangoje nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje. 2-1 dalis. Ryšio maitinimo tinklais įrangos ir sistemų, veikiančių nuo 95 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje ir naudojamų gyvenamose, verslinėse ir smulkiosios gamybos aplinkose, atsparumo reikalavima | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 10 1) |
| Keitinys EN 50065-2-1:2003/A1:2005 | Pastaba 3 | 2008 7 1 |
| CENELEC | EN 50065-2-2:2003
  Signalų perdavimas žemosios įtampos elektrinėje įrangoje nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje. 2-2 dalis. Atsparumo reikalavimai, keliami ryšių įrangai ir sistemoms, veikiančioms per elektros tinklus nuo 95 kHz iki 148,5 kHz dažnių juostoje ir naudojamoms pramonės aplinkose | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 10 1) |
| Keitinys EN 50065-2-2:2003/A1:2005 | Pastaba 3 | 2008 7 1 |
| CENELEC | EN 50065-2-3:2003
  Signalų perdavimas žemosios įtampos elektrinėje įrangoje nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje. 2-3 dalis. Atsparumo reikalavimai, keliami ryšių įrangai ir sistemoms, veikiančioms per elektros tinklus nuo 3 kHz iki 95 kHz dažnių juostoje ir naudojamoms elektros tiekėjų ir skirstytojų | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 8 1) |
| Keitinys EN 50065-2-3:2003/A1:2005 | Pastaba 3 | 2008 7 1 |
| CENELEC | EN 50083-2:2001
  Televizijos, garso signalų ir dialoginių paslaugų kabelių tinklai. 2 dalis. Įrenginių elektromagnetinis suderinamumas | EN 50083-2:1995
  - A1:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| Keitinys EN 50083-2:2001/A1:2005 | Pastaba 3 | 2008 4 1 |
| CENELEC | EN 50090-2-2:1996
  Elektroninės namo ir pastato sistemos (ENPS). 2-2 dalis. Sistemų apžvalga. Bendrieji techniniai reikalavimai | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 10 1) |
| CENELEC | EN 50091-2:1995
  Nepertraukiamojo maitinimo sistemos (NMS). 2-oji dalis. EMS reikalavimai | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 1) |
| CENELEC | EN 50130-4:1995
  Pavojaus signalizavimo sistemos. 4 dalis. Elektromagnetinis suderinamumas. Gaminių šeimos standartas. Atsparumo reikalavimai, keliami gaisro, įsibrovimo ir socialinės pagalbos signalizavimo sistemoms | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| Keitinys EN 50130-4:1995/A1:1998 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| Keitinys EN 50130-4:1995/A2:2003 | Pastaba 3 | 2007 9 1 |
| CENELEC | EN 50148:1995
  Elektroniniai taksometrai | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1995 12 15) |
| CENELEC | EN 50240:2004
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Kontaktinio suvirinimo įrenginių gaminio standartas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2007 4 1 |
| CENELEC | EN 50263:1999
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Matavimo relių ir apsaugos įrangos standartas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 1) |
| CENELEC | EN 50270:1999
  Elektromagnetinis suderinamumas. Elektriniai aparatai degiosioms ir nuodingosioms dujoms bei deguoniui aptikti ir matuoti | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 10 1) |
| CENELEC | EN 50293:2000
  Elektromagnetinis suderinamumas. Kelių eismo signalų sistemos. Gaminio standartas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 1) |
| CENELEC | EN 50295:1999
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. Valdiklio ir įtaiso sąsajos sistemos. Paleidiklio ir jutiklio sąsaja (AS-i) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 12 1) |
| CENELEC | EN 50370-1:2005
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Gaminių šeimos standartas, taikomas staklėms. 1 dalis. Spinduliavimas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2008 2 1 |
| CENELEC | EN 50370-2:2003
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Gaminių šeimos standartas, taikomas metalo pjovimo staklėms. 2 dalis. Atsparumas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 11 1) |
| CENELEC | EN 50412-2-1:2005
  Neliadanio ryio aparatai ir sistemos, naudojamos emosios itampos irenginiuose nuo 1,6 MHz iki 30 MHz daniu srityje. 2-1 dalis. Gyvenamoji, komercine ir pramones aplinka. | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2008 4 1 |
| CENELEC | EN 50428:2005
  Buitinės ir panašios paskirties stacionariųjų elektrinių įrenginių jungikliai. Gretutinis standartas. Jungikliai ir su jais susiję pagalbiniai įtaisai, naudojami namų ūkio ir pastatų elektroninėse sistemose | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2008 1 1 |
| CENELEC | EN 55011:1998
  Pramonės, mokslo ir medicinos (PMM) radijo dažnio įrenginiai. Radijo trikdžių charakteristikos. Leidžiamosios ribos ir matavimo metodai
  (CISPR 11:1997 (Modifikuotas)) | EN 55011:1991
  - A1:1997
  - A2:1996
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| Keitinys EN 55011:1998/A1:1999
  (CISPR 11:1997/A1:1999) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 1) |
| Keitinys EN 55011:1998/A2:2002
  (CISPR 11:1999/A2:2002) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| CENELEC | EN 55012:2002
  Transporto priemonės, laivai ir vidaus degimo variklių varomi įtaisai. Radijo trikdžių charakteristikos. Ribiniai leidžiamieji lygiai ir matavimo metodai imtuvams apsaugoti, išskyrus įrengtus pačioje transporto priemonėje/laive/įtaise arba greta esančiose transporto priemonėse/laivuose/įtaisuose
  (CISPR 12:2001)
  Pastaba 8 | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 2 1) |
| Keitinys EN 55012:2002/A1:2005
  (CISPR 12:2001/A1:2005) | Pastaba 3 | 2008 3 1 |
| CENELEC | EN 55013:2001
  Garso ir televizijos transliacijų imtuvai bei jiems giminiški įrenginiai. Radijo trikdžių charakteristikos. Leistinosios ribos ir matavimo metodai
  (CISPR 13:2001 (Modifikuotas)) | EN 55013:1990
  - A12:1994
  - A13:1996
  - A14:1999
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 9 1) |
| Keitinys EN 55013:2001/A1:2003
  (CISPR 13:2001/A1:2003) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2006 4 1) |
| Keitinys EN 55013:2001/A2:2006
  (CISPR 13:2001/A2:2006) | Pastaba 3 | 2009 3 1 |
| CENELEC | EN 55014-1:2000
  Elektromagnetinis suderinamumas. Reikalavimai, keliami buitiniams prietaisams, elektriniams įrankiams ir panašiems aparatams. 1 dalis. Spinduliavimas
  (CISPR 14-1:2000) | EN 55014-1:1993
  - A1:1997
  - A2:1999
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 1) |
| Keitinys EN 55014-1:2000/A1:2001
  (CISPR 14-1:2000/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 10 1) |
| Keitinys EN 55014-1:2000/A2:2002
  (CISPR 14-1:2000/A2:2002) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| CENELEC | EN 55014-2:1997
  Elektromagnetinis suderinamumas. Reikalavimai, keliami buitiniams prietaisams, elektriniams įrankiams ir panašiems aparatams. 2 dalis. Atsparumas. Gaminių šeimos standartas
  (CISPR 14-2:1997) | EN 55104:1995
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| Keitinys EN 55014-2:1997/A1:2001
  (CISPR 14-2:1997/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 1) |
| CENELEC | EN 55015:2000
  Elektrinių apšvietimo ir panašių įrenginių radijo trikdžių charakteristikų leistinosios ribos ir matavimo metodai
  (CISPR 15:2000) | EN 55015:1996
  - A1:1997
  - A2:1999
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 1) |
| Keitinys EN 55015:2000/A1:2001
  (CISPR 15:2000/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 1) |
| Keitinys EN 55015:2000/A2:2002
  (CISPR 15:2000/A2:2002) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| CENELEC | EN 55020:1994
  Radijo ir televizijos imtuvų bei jiems giminiškų įrenginių elektromagnetinis atsparumas | EN 55020:1988
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) |
| Keitinys EN 55020:1994/A11:1996 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 1) |
| Keitinys EN 55020:1994/A13:1999 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 8 1) |
| Keitinys EN 55020:1994/A14:1999 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 8 1) |
| Keitinys EN 55020:1994/A12:1999 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 1) |
| CENELEC | EN 55020:2002
  Garso ir televizijos transliacijų imtuvai bei jiems giminiški įrenginiai. Atsparumo charakteristikos. Ribinės vertės ir matavimo metodai
  (CISPR 20:2002) | EN 55020:1994 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2006 12 1 |
| Keitinys EN 55020:2002/A1:2003
  (CISPR 20:2002/A1:2002) | Pastaba 3 | 2006 12 1 |
| Keitinys EN 55020:2002/A2:2005
  (CISPR 20:2002/A2:2004) | Pastaba 3 | 2008 2 1 |
| CENELEC | EN 55022:1994
  Leistinosios informacijos apdorojimo įrenginių radijo trikdžių charakteristikų ribos ir matavimo metodai
  (CISPR 22:1993) | EN 55022:1987
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) |
| Keitinys EN 55022:1994/A1:1995
  (CISPR 22:1993/A1:1995) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) |
| Keitinys EN 55022:1994/A2:1997
  (CISPR 22:1993/A2:1996 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 12 31) |
| Keitinys EN 55022:1998/A1:2000
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | Pastaba 3 | 2007 8 1 |
| Keitinys EN 55022:1998/A2:2003
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | Pastaba 3 | 2007 8 1 |
| CENELEC | EN 55022:1998
  Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai
  (CISPR 22:1997 (Modifikuotas)) | EN 55022:1994 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2007 8 1 |
| Keitinys EN 55022:1998/A1:2000
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | Pastaba 3 | 2009 10 1 |
| Keitinys EN 55022:1998/A2:2003
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | Pastaba 3 | 2009 10 1 |
| CENELEC | EN 55022:2006
  Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai
  (CISPR 22:2005 (Modifikuotas)) | EN 55022:1998 ir jo keitiniai | 2009 10 1 |
| CENELEC | EN 55024:1998
  Informacijos apdorojimo įrenginiai. Atsparumo charakteristikos. Ribinės vertės ir matavimo metodai
  (CISPR 24:1997 (Modifikuotas)) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 7 1) |
| Keitinys EN 55024:1998/A1:2001
  (CISPR 24:1997/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 10 1) |
| Keitinys EN 55024:1998/A2:2003
  (CISPR 24:1997/A2:2002) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 1) |
| CENELEC | EN 55103-1:1996
  Elektromagnetinis suderinamumas. Profesionalieji garso, vaizdo, audiovizualiniai ir spektaklių apšvietimo valdymo aparatai. Gaminių šeimos standartas. 1 dalis. Spinduliavimas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 9 1) |
| CENELEC | EN 55103-2:1996
  Elektromagnetinis suderinamumas. Profesionalieji garso, vaizdo, audiovizualiniai ir spektaklių apšvietimo valdymo aparatai. Gaminių šeimos standartas. 2-oji dalis. Atsparumas | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 9 1) |
| CENELEC | EN 60034-1:1998
  Sūkiosios elektros mašinos. 1 dalis. Vardiniai ir darbiniai duomenys
  (IEC 60034-1:1996 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60034-1:1998/A11:2002 | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 7 1) |
| CENELEC | EN 60204-31:1998
  Mašinų sauga. Mašinų elektros įranga. 31 dalis. Ypatingieji siuvimo mašinų, įrenginių ir linijų reikalavimai
  (IEC 60204-31:1996 (Modifikuotas)) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 6 1) |
| CENELEC | EN 60439-1:1999
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginių sąrankos. 1 dalis. Patikrinto ir iš dalies patikrinto tipo sąrankos
  (IEC 60439-1:1999) | EN 60439-1:1994
  - A11:1996
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 1) |
| CENELEC | EN 60669-2-1:2000
  Buitinių ir panašios paskirties stacionariųjų elektrinių įrenginių jungikliai. 2-1 dalis. Ypatingieji reikalavimai. Elektroniniai jungikliai
  (IEC 60669-2-1:1996 (Modifikuotas)
  - A1:1997 (Modifikuotas)) | EN 60669-2-1:1996
  - A11:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| Keitinys EN 60669-2-1:2000/A2:2001
  (IEC 60669-2-1:1996/A2:1999 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| CENELEC | EN 60669-2-1:2004
  Buitinių ir panašios paskirties stacionariųjų elektrinių įrenginių jungikliai. 2-1 dalis. Ypatingieji reikalavimai. Elektroniniai jungikliai
  (IEC 60669-2-1:2002 (Modifikuotas)) | EN 60669-2-1:2000 ir jo keitinys
  Pastaba 2.1 | 2009 7 1 |
| CENELEC | EN 60669-2-2:1997
  Buitinių ir panašių stacionariųjų elektros įrenginių jungikliai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai. 2 skyrius. Elektromagnetinio nuotolinio valdymo jungikliai (NVJ)
  (IEC 60669-2-2:1996) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 1) |
| CENELEC | EN 60669-2-3:1997
  Buitinių ir panašių stacionariųjų elektros įrenginių jungikliai. 2-3 dalis. Ypatingieji reikalavimai. Vėlinimo jungikliai (VJ)
  (IEC 60669-2-3:1997) | EN 60669-2-3:1996
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 1) |
| CENELEC | EN 60730-1:1995
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai
  (IEC 60730-1:1993 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60730-1:1995/A11:1996 | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 1 1) |
| Keitinys EN 60730-1:1995/A17:2000 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 10 1) |
| CENELEC | EN 60730-1:2000
  Buitinių ir panašios paskirties prietaisų automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai
  (IEC 60730-1:1999 (Modifikuotas))
  Pastaba 7 | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai | — |
| Keitinys EN 60730-1:2000/A1:2004
  (IEC 60730-1:1999/A1:2003 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | |
| CENELEC | EN 60730-2-5:1995
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai automatinėms elektrinėms degiklių valdymo sistemoms
  (IEC 60730-2-5:1993 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2000 12 15) |
| CENELEC | EN 60730-2-5:2002
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-5 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami automatinėms elektrinėms degiklių valdymo sistemoms
  (IEC 60730-2-5:2000 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60730-2-5:2002/A1:2004
  (IEC 60730-2-5:2000/A1:2004 (Modifikuotas)) | EN 60730-2-5:1995
  Pastaba 2.1 | 2008 12 1 |
| Keitinys EN 60730-2-5:2002/A11:2005 | Pastaba 3 | 2008 12 1 |
| CENELEC | EN 60730-2-6:1995
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant ir mechaninius reikalavimus, automatiniams elektriniams slėgiui jautriems valdytuvams
  (IEC 60730-2-6:1991 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60730-2-6:1995/A1:1997
  (IEC 60730-2-6:1991/A1:1994 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2003 12 15) |
| CENELEC | EN 60730-2-7:1991
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-7 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami laikmačiams ir laikmačių jungikliams
  (IEC 60730-2-7:1990 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60730-2-7:1991/A1:1997
  (IEC 60730-2-7:1990/A1:1994 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| CENELEC | EN 60730-2-8:1995
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant ir mechaninius reikalavimus, elektriniams vandens vožtuvams
  (IEC 60730-2-8:1992 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60730-2-8:1995/A1:1997
  (IEC 60730-2-8:1992/A1:1994 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| Keitinys EN 60730-2-8:1995/A2:1997
  (IEC 60730-2-8:1992/A2:1997) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| CENELEC | EN 60730-2-8:2002
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-8 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant ir mechaninius reikalavimus, keliami elektriniams vandens vožtuvams
  (IEC 60730-2-8:2000 (Modifikuotas)) | EN 60730-2-8:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2008 12 1 |
| Keitinys EN 60730-2-8:2002/A1:2003
  (IEC 60730-2-8:2000/A1:2002 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | 2008 12 1 |
| CENELEC | EN 60730-2-9:1995
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami temperatūrai jautriems valdytuvams
  (IEC 60730-2-9:1992 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 60730-2-9:1995/A1:1996
  (IEC 60730-2-9:1992/A1:1994 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| Keitinys EN 60730-2-9:1995/A2:1997
  (IEC 60730-2-9:1992/A2:1994 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| CENELEC | EN 60730-2-9:2002
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-9 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami temperatūrai jautriems valdytuvams
  (IEC 60730-2-9:2000 (Modifikuotas)) | EN 60730-2-9:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2008 12 1 |
| Keitinys EN 60730-2-9:2002/A2:2005
  (IEC 60730-2-9:2000/A2:2004 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | 2007 12 1 |
| Keitinys EN 60730-2-9:2002/A1:2003
  (IEC 60730-2-9:2000/A1:2002 (Modifikuotas)) | Pastaba 3 | 2008 12 1 |
| CENELEC | EN 60730-2-11:1993
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-11 dalis. Ypatingieji reikalavimai elektros energijos reguliatoriams
  (IEC 60730-2-11:1993) | — | — |
| Keitinys EN 60730-2-11:1993/A1:1997
  (IEC 60730-2-11:1993/A1:1994 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2000 7 1) |
| Keitinys EN 60730-2-11:1993/A11:2005 | Pastaba 3 | 2009 3 1 |
| CENELEC | EN 60730-2-13:1998
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-13 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami drėgmės valdymo įtaisams
  (IEC 60730-2-13:1995 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 8 1) |
| Keitinys EN 60730-2-13:1998/A11:2005 | Pastaba 3 | 2009 2 1 |
| CENELEC | EN 60730-2-14:1997
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-14 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami elektriniams paleidikliams
  (IEC 60730-2-14:1995 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 6 1) |
| Keitinys EN 60730-2-14:1997/A1:2001
  (IEC 60730-2-14:1995/A1:2001) | Pastaba 3 | 2008 7 1 |
| CENELEC | EN 60730-2-18:1999
  Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-18 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant mechaninius, keliami automatiniams elektriniams jutikliniams vandens ir oro srauto valdymo įtaisams
  (IEC 60730-2-18:1997 (Modifikuotas)) | EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 4 1) |
| CENELEC | EN 60870-2-1:1996
  Nuotolinio valdymo aparatūra ir sistemos. 2 dalis. Veikimo sąlygos. 1 skyrius. Maitinimas ir elektromagnetinis suderinamumas
  (IEC 60870-2-1:1995) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1996 9 1) |
| CENELEC | EN 60945:2002
  Jūrų navigacijos ir radijo ryšio įranga bei sistemos. Bendrieji reikalavimai. Bandymų metodai ir reikalaujami bandymų rezultatai
  (IEC 60945:2002) | EN 60945:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| CENELEC | EN 60947-1:1999
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 1 dalis. Bendrosios taisyklės
  (IEC 60947-1:1999 (Modifikuotas))
  Pastaba 6 | EN 60947-1:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2001 11 1) |
| Keitinys EN 60947-1:1999/A2:2001
  (IEC 60947-1:1999/A2:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 1) |
| CENELEC | EN 60947-1:2004
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 1 dalis. Bendrosios taisyklės
  (IEC 60947-1:2004)
  Pastaba 6 | EN 60947-1:1999 ir jo keitinys
  Pastaba 2.1 | 2007 4 1 |
| CENELEC | EN 60947-2:2003
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 2 dalis. Jungtuvai
  (IEC 60947-2:2003) | EN 60947-2:1996
  - A1:1997
  - A2:2001
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 6 1) |
| CENELEC | EN 60947-3:1999
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 3 dalis. Jungikliai, skyrikliai ir jų deriniai su saugikliais
  (IEC 60947-3:1999) | EN 60947-3:1992
  - A1:1995
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2002 1 1) |
| Keitinys EN 60947-3:1999/A1:2001
  (IEC 60947-3:1999/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 3 1) |
| CENELEC | EN 60947-4-1:2001
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 4-1 dalis. Kontaktoriai ir variklių paleidikliai. Elektromechaniniai kontaktoriai ir variklių paleidikliai
  (IEC 60947-4-1:2000) | — | — |
| Keitinys EN 60947-4-1:2001/A1:2002
  (IEC 60947-4-1:2000/A1:2002) | EN 60947-4-1 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 1) |
| Keitinys EN 60947-4-1:2001/A2:2005
  (IEC 60947-4-1:2000/A2:2005) | Pastaba 3 | 2008 7 1 |
| CENELEC | EN 60947-4-2:2000
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 4 dalis. Kontaktoriai ir variklių paleidikliai. 2 skyrius. Kintamosios srovės puslaidininkiniai variklių valdikliai ir paleidikliai
  (IEC 60947-4-2:1999) | EN 60947-4-2:1996
  - A2:1998
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2002 12 1) |
| Keitinys EN 60947-4-2:2000/A1:2002
  (IEC 60947-4-2:1999/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 3 1) |
| CENELEC | EN 60947-4-3:2000
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 4 dalis. Kontaktoriai ir variklių paleidikliai. 3 skyrius. Puslaidininkiniai kintamosios srovės nevariklinės apkrovos valdikliai ir kontaktoriai
  (IEC 60947-4-3:1999) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 12 1) |
| CENELEC | EN 60947-5-1:1997
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 5-1 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir jungiamieji elementai. Elektromechaniniai valdymo grandinių įtaisai
  (IEC 60947-5-1:1997) | — | — |
| Keitinys EN 60947-5-1:1997/A12:1999 | EN 60947-5-1:1991
  +A12:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2002 10 1) |
| CENELEC | EN 60947-5-1:2004
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 5-1 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir jungiamieji elementai. Elektromechaniniai valdymo grandinių įtaisai
  (IEC 60947-5-1:2003) | EN 60947-5-1:1997 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2007 5 1 |
| CENELEC | EN 60947-5-2:1998
  Žemosios įtampos perjungtuvai ir valdytuvai. 5-2 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir jungiamieji elementai. Arčio jungikliai
  (IEC 60947-5-2:1997 (Modifikuotas)) | EN 60947-5-2:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2001 10 1) |
| Keitinys EN 60947-5-2:1998/A2:2004
  (IEC 60947-5-2:1997/A2:2003) | Pastaba 3 | 2007 2 1 |
| CENELEC | EN 60947-5-3:1999
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 5 dalis. Valdymo grandinės įtaisai ir perjungiamieji elementai. 3 skyrius. Reikalavimai arčiui jautriems įtaisams su nustatyta veika gedimo sąlygomis
  (IEC 60947-5-3:1999) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 5 1) |
| Keitinys EN 60947-5-3:1999/A1:2005
  (IEC 60947-5-3:1999/A1:2005) | Pastaba 3 | 2008 3 1 |
| CENELEC | EN 60947-5-6:2000
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įtaisai. 5-6 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir perjungiamieji elementai. Nuolatinės srovės arčio jutiklių ir perjungiamųjų stiprintuvų sietuvai (NAMUR)
  (IEC 60947-5-6:1999) | EN 50227:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2003 1 1) |
| CENELEC | EN 60947-5-7:2003
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įtaisai. 5-7 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir perjungiamieji elementai. Reikalavimai, keliami arčio įtaisams su analoginiu išėjimu
  (IEC 60947-5-7:2003) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2006 9 1 |
| CENELEC | EN 60947-6-1:1991
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 6 dalis. Daugiafunkcinė įranga. 1 skyrius. Automatinio rezervo įjungimo įranga
  (IEC 60947-6-1:1989) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1997 10 1) |
| Keitinys EN 60947-6-1:1991/A2:1997
  (IEC 60947-6-1:1989/A2:1997) | EN 60947-6-1:1991/A11:1997
  Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 7 1) |
| CENELEC | EN 60947-6-1:2005
  emosios itampos perjungimo ir valdymo irenginiai. 6-1 dalis. Daugiafunkce iranga. Rezervo ijungimo iranga
  (IEC 60947-6-1:2005) | EN 60947-6-1:1991 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2008 10 1 |
| CENELEC | EN 60947-6-2:2003
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 6-2 dalis. Daugiafunkcinė įranga. Valdymo ir apsauginio perjungimo įtaisai ( ar įranga)
  (IEC 60947-6-2:2002) | EN 60947-6-2:1993
  - A1:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2005 9 1) |
| CENELEC | EN 60947-8:2003
  Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 8 dalis. Sūkiųjų elektros mašinų vidinės šiluminės apsaugos (teigiamojo temperatūrinio koeficiento) valdymo įtaisai
  (IEC 60947-8:2003) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2006 7 1 |
| CENELEC | EN 60974-10:2003
  Lankinio suvirinimo įrenginiai. 10 dalis. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai
  (IEC 60974-10:2002 (Modifikuotas)) | EN 50199:1995
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 1) |
| CENELEC | EN 61000-3-2:2000
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-2 dalis. Ribinės spinduliavimo vertės. Ribinės harmoninių srovių spinduliuojamos energijos vertės (įrenginių maitinimo vienos fazės srovė ne stipresnė kaip 16 A)
  (IEC 61000-3-2:2000 (Modifikuotas)) | EN 61000-3-2:1995
  - A1:1998
  - A2:1998
  - A14:2000
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 1) |
| Keitinys EN 61000-3-2:2000/A2:2005
  (IEC 61000-3-2:2000/A1:2001
  - IEC 61000-3-2:2000/A2:2004) | Pastaba 3 | 2008 1 1 |
| CENELEC | EN 61000-3-3:1995
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-3 dalis. Ribinės vertės. Ribinės mažesnės negu 16 A vienos fazės vardinės srovės įrenginių, kuriems netaikomos specialios prijungimo sąlygos, žemosios įtampos tinklų įtampos pokyčių, svyravimo ir mirgėjimo vertės
  (IEC 61000-3-3:1994) | EN 60555-3:1987
  - A1:1991
  Pastaba 2.2 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| Keitinys EN 61000-3-3:1995/A1:2001
  (IEC 61000-3-3:1994/A1:2001) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 5 1) |
| Keitinys EN 61000-3-3:1995/A2:2005
  (IEC 61000-3-3:1994/A2:2005) | Pastaba 3 | 2008 9 1 |
| CENELEC | EN 61000-3-11:2000
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-11 dalis. Ribinės vertės. Ribinės bendrųjų žemosios įtampos maitinimo sistemų įtampos pokyčių, svyravimų ir mirgėjimo vertės. 75 A vardinės srovės sąlyginio prijungimo aparatūra
  (IEC 61000-3-11:2000) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2003 11 1) |
| CENELEC | EN 61000-3-12:2005
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Ribinės vertės. 3-12 dalis. Prie bendrųjų žemosios įtampos tinklų prijungtos įrangos, kurios maitinimo kiekvienos fazės srovė yra didesnė kaip 16 A ir mažesnė kaip 75 A arba jai lygi, sukuriamų harmonikų srovių ribinės vertės
  (IEC 61000-3-12:2004) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2008 2 1 |
| CENELEC | EN 61000-6-1:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-1 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos atsparumas
  (IEC 61000-6-1:1997 (Modifikuotas)) | EN 50082-1:1997
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji rūšiniai standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui
  (IEC 61000-6-2:1999 (Modifikuotas)) | EN 61000-6-2:1999
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2005
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui
  (IEC 61000-6-2:2005) | EN 61000-6-2:2001
  Pastaba 2.1 | 2008 6 1 |
| CENELEC | EN 61000-6-3:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-3 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos spinduliavimo standartas
  (CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Modifikuotas)) | EN 50081-1:1992
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) |
| Keitinys EN 61000-6-3:2001/A11:2004 | Pastaba 3 | 2007 7 1 |
| CENELEC | EN 61000-6-4:2001
  Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-4 dalis. Bendrieji standartai. Pramoninės aplinkos spinduliavimo standartas
  (IEC 61000-6-4:1997 (Modifikuotas)) | EN 50081-2:1993
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2004 7 1) |
| CENELEC | EN 61008-1:1994
  Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai be integruotos apsaugos nuo viršsrovių (LSVJ). 1 dalis. Bendrosios taisyklės
  (IEC 61008-1:1990 (Modifikuotas)
  - A1:1992 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 61008-1:1994/A2:1995
  (IEC 61008-1:1990/A2:1995) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2000 7 1) |
| Keitinys EN 61008-1:1994/A14:1998 | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| CENELEC | EN 61008-1:2004
  Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai be integruotos apsaugos nuo viršsrovių (LSVJ). 1 dalis. Bendrosios taisyklės
  (IEC 61008-1:1996 (Modifikuotas)
  - A1:2002 (Modifikuotas)) | EN 61008-1:1994 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2009 4 1 |
| CENELEC | EN 61009-1:1994
  Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai su integruota apsauga nuo viršsrovių (LSJA). 1 dalis. Bendrosios taisyklės
  (IEC 61009-1:1991 (Modifikuotas)) | — | — |
| Keitinys EN 61009-1:1994/A1:1995
  (IEC 61009-1:1991/A1:1995) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2000 7 1) |
| Keitinys EN 61009-1:1994/A14:1998 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 1) |
| CENELEC | EN 61009-1:2004
  Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai su integruota apsauga nuo viršsrovių (LSJA). 1 dalis. Bendrosios taisyklės
  (IEC 61009-1:1996 (Modifikuotas)
  - A1:2002 (Modifikuotas)) | EN 61009-1:1994 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2009 4 1 |
| CENELEC | EN 61037:1992
  Elektroniniai tarifo ir apkrovos valdymo impulsų imtuvai
  (IEC 61037:1990 (Modifikuotas)) | NĖRA | — |
| Keitinys EN 61037:1992/A1:1996
  (IEC 61037:1990/A1:1996) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1996 12 1) |
| Keitinys EN 61037:1992/A2:1998
  (IEC 61037:1990/A2:1998) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 5 1) |
| CENELEC | EN 61038:1992
  Laikrodiniai jungikliai tarifui ir apkrovai valdyti
  (IEC 61038:1990 (Modifikuotas)) | NĖRA | - |
| Keitinys EN 61038:1992/A1:1996
  (IEC 61038:1990/A1:1996) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (1996 12 1) |
| Keitinys EN 61038:1992/A2:1998
  (IEC 61038:1990/A2:1998) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 5 1) |
| CENELEC | EN 61131-2:2003
  Programuojamieji valdikliai. 2 dalis. Įrenginių reikalavimai ir bandymai
  (IEC 61131-2:2003) | EN 61131-2:1994
  - A11:1996
  - A12:2000
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 5 1) |
| CENELEC | EN 61204-3:2000
  Žemosios įtampos maitinimo įrenginiai su nuolatinės srovės išėjimu. 3 dalis. Elektromagnetinis suderinamumas (EMS)
  (IEC 61204-3:2000) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2003 11 1) |
| CENELEC | EN 61326:1997
  Elektrinė matavimo, valdymo ir laboratorijų įranga. EMS reikalavimai
  (IEC 61326:1997) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 7 1) |
| Keitinys EN 61326:1997/A1:1998
  (IEC 61326:1997/A1:1998) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2001 7 1) |
| Keitinys EN 61326:1997/A2:2001
  (IEC 61326:1997/A2:2000) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2004 4 1) |
| Keitinys EN 61326:1997/A3:2003
  (IEC 61326:2002 (Annexes E & F only) | Pastaba 3 | 2006 10 1 |
| CENELEC | EN 61543:1995
  Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi apsauginiai įtaisai (LSVAĮ). Elektromagnetinis suderinamumas
  (IEC 61543:1995) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1998 7 4) |
| Keitinys EN 61543:1995/A11:2003 | Pastaba 3 | 2007 3 1 |
| Keitinys EN 61543:1995/A12:2005 | Pastaba 3 | 2008 3 1 |
| Keitinys EN 61543:1995/A2:2006
  (IEC 61543:1995/A2:2005) | Pastaba 3 | 2008 12 1 |
| CENELEC | EN 61547:1995
  Bendrojo apšvietimo aparatūra. Elektromagnetinio atsparumo reikalavimai
  (IEC 61547:1995) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1996 7 1) |
| Keitinys EN 61547:1995/A1:2000
  (IEC 61547:1995/A1:2000) | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2003 11 1) |
| CENELEC | EN 61800-3:1996
  Reguliuojamojo greičio elektrinių galios pavarų sistemos. 3 dalis. Elektromagnetinio gaminių suderinamumo standartas, įskaitant savituosius bandymo metodus
  (IEC 61800-3:1996) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (1997 4 1) |
| Keitinys EN 61800-3:1996/A11:2000 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 1 1) |
| CENELEC | EN 61800-3:2004
  Reguliuojamojo greičio elektrinių galios pavarų sistemos. 3 dalis. Elektromagnetinio suderinamumo reikalavimai ir specialieji bandymo metodai
  (IEC 61800-3:2004) | EN 61800-3:1996 ir jo keitinys
  Pastaba 2.1 | 2007 10 1 |
| CENELEC | EN 61812-1:1996
  Pramonėje naudojamos delsiosios relės. 1 dalis. Reikalavimai ir bandymai
  (IEC 61812-1:1996) | — | — |
| Keitinys EN 61812-1:1996/A11:1999 | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2002 1 1) |
| CENELEC | EN 62020:1998
  Elektriniai pagalbiniai reikmenys. Buitiniai ir panaios paskirties liekamosios sroves tikrintuvai
  (IEC 62020:1998) | — | — |
| Keitinys EN 62020:1998/A1:2005
  (IEC 62020:1998/A1:2003 (Modifikuotas)) | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | 2008 3 1 |
| CENELEC | EN 62040-2:2006
  Nepertraukiamojo maitinimo sistemos (NMS). 2 dalis. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai
  (IEC 62040-2:2005) | EN 50091-2:1995
  Pastaba 2.1 | 2008 10 1 |
| CENELEC | EN 62052-11:2003
  Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Bendrieji reikalavimai, bandymai ir bandymų sąlygos. 11 dalis. Matavimo įrenginiai
  (IEC 62052-11:2003)
  Pastaba 9 | Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai
  Pastaba 2.3 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 1) |
| CENELEC | EN 62052-21:2004
  Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Bendrieji reikalavimai, bandymai ir bandymų sąlygos. 21 dalis. Tarifo ir apkrovos valdymo įrenginiai
  (IEC 62052-21:2004)
  Pastaba 11 | EN 61037:1992 ir jo keitiniai
  - EN 61038:1992 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2007 7 1 |
| CENELEC | EN 62053-11:2003
  Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 11 dalis. 0,5, 1 ir 2 klasės elektromechaniniai aktyviosios energijos skaitikliai
  (IEC 62053-11:2003) | EN 60521:1995
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 1) |
| CENELEC | EN 62053-21:2003
  Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 21 dalis. 1 ir 2 klasės elektroniniai aktyviosios energijos skaitikliai
  (IEC 62053-21:2003) | EN 61036:1996
  - A1:2000
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 1) |
| CENELEC | EN 62053-22:2003
  Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 22 dalis. 0,2 S ir 0,5 S klasės elektroniniai aktyviosios energijos skaitikliai
  (IEC 62053-22:2003) | EN 60687:1992
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 1) |
| CENELEC | EN 62053-23:2003
  Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 23 dalis. 2 ir 3 klasės elektroniniai reaktyviosios energijos skaitikliai
  (IEC 62053-23:2003) | EN 61268:1996
  Pastaba 2.1 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 1) |
| CENELEC | EN 62054-11:2004
  Elektros matavimas (kintamoji srovė). Tarifo ir apkrovos valdymas. 11 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami elektroniniams pulsacinių valdymo sistemų imtuvams
  (IEC 62054-11:2004) | EN 61037:1992 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2007 7 1 |
| CENELEC | EN 62054-21:2004
  Elektros matavimas (kintamoji srovė). Tarifo ir apkrovos valdymas. 21 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami laikmačių jungikliams
  (IEC 62054-21:2004) | EN 61038:1992 ir jo keitiniai
  Pastaba 2.1 | 2007 7 1 |
| ETSI | EN 300 386 V1.2.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai | EN 300 386-2 V1.1.3 | 2007 8 31 |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.1
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai | EN 300 386-2 V.1.1.3 | 2007 8 31 |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.2
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai | EN 300 386-2 V.1.1.3 | 2007 8 31 |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.3
  Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai | EN 300 386-2 V1.1.3 | 2007 8 31 |
| ETSI | EN 300 386-2 V1.1.3
  Elektromagnetinis suderinamumas ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai. 2 dalis. Giminingų gaminių standartas | | |
| CEN | EN 617:2001
  Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Birių medžiagų laikymo elevatoriuose, bunkeriuose, aruoduose ir vagonų krautuvuose įrangos saugos ir EMS reikalavimai | — | |
| CEN | EN 618:2002
  Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Birių medžiagų mechaninio krovimo įrangos, išskyrus stacionariuosius juostinius transporterius, saugos ir EMS reikalavimai | — | |
| CEN | EN 619:2002
  Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Vienetinių krovinių mechaninio krovimo įrangos saugos ir EMS reikalavimai | — | |
| CEN | EN 620:2002
  Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Birių medžiagų stacionariųjų juostinių transporterių įrangos saugos ir EMS reikalavimai | — | |
| CEN | EN 12015:1998
  Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Spinduliavimas | __ | |
| CEN | EN 12015:2004
  Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Spinduliavimas | EN 12015:1998 | 2006 6 30 |
| CEN | EN 12016:1998
  Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Atsparumas | __ | |
| CEN | EN 12016:2004
  Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Atsparumas | EN 12016:1998 | 2006 6 30 |
| CEN | EN 12895:2000
  Pramoniniai krautuvai. Elektromagnetinis suderinamumas | — | |
| CEN | EN 13241-1:2003
  Pramonės, prekybos pastatų ir garažų durys bei vartai. Gaminio standartas. 1 dalis: Gaminių charakteristikos, išskyrus atsparumą ugniai ir dūmams | — | |
| CEN | EN 13309:2000
  Statybos mašinos. Vidinio elektros energijos tiekimo mašinų elektromagnetinis suderinamumas | — | |
| CEN | EN 14010:2003
  Mašinų sauga. Energiją naudojanti automobilių stovėjimo vietos įranga. Projektavimo, gamybos, surinkimo ir paleidimo stadijų saugos ir elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai | — | |
| CEN | EN ISO 14982:1998
  Žemės ir miškų ūkio mašinos. Elektromagnetinis suderinamumas. Bandymų metodai ir priėmimo kriterijai (ISO 14982:1998) | — | |

Europos standartizacijos organizacija (1)

Standarto nuorodinis žymuo ir antraštė

(Nuorodinis dokumentas)

Pakeičiamo standarto nuorodinis žymuo

Pakeičiamo standarto atitikties prielaidos atšaukimo data

Pastaba 1

CENELEC

EN 50065-1:2001

Signalizavimas nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažniais žemosios įtampos elektros tinkle. 1dalis. Bendrieji reikalavimai, dažnių juostos ir elektromagnetiniai trikdžiai

EN 50065-1:1991

- A1:1992

- A2:1995

- A3:1996

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2003 4 1)

CENELEC

EN 50065-2-1:2003

Signalų perdavimas žemosios įtampos elektrinėje įrangoje nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje. 2-1 dalis. Ryšio maitinimo tinklais įrangos ir sistemų, veikiančių nuo 95 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje ir naudojamų gyvenamose, verslinėse ir smulkiosios gamybos aplinkose, atsparumo reikalavima

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 10 1)

Keitinys EN 50065-2-1:2003/A1:2005

Pastaba 3

2008 7 1

CENELEC

EN 50065-2-2:2003

Signalų perdavimas žemosios įtampos elektrinėje įrangoje nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje. 2-2 dalis. Atsparumo reikalavimai, keliami ryšių įrangai ir sistemoms, veikiančioms per elektros tinklus nuo 95 kHz iki 148,5 kHz dažnių juostoje ir naudojamoms pramonės aplinkose

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 10 1)

Keitinys EN 50065-2-2:2003/A1:2005

Pastaba 3

2008 7 1

CENELEC

EN 50065-2-3:2003

Signalų perdavimas žemosios įtampos elektrinėje įrangoje nuo 3 kHz iki 148,5 kHz dažnio juostoje. 2-3 dalis. Atsparumo reikalavimai, keliami ryšių įrangai ir sistemoms, veikiančioms per elektros tinklus nuo 3 kHz iki 95 kHz dažnių juostoje ir naudojamoms elektros tiekėjų ir skirstytojų

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 8 1)

Keitinys EN 50065-2-3:2003/A1:2005

Pastaba 3

2008 7 1

CENELEC

EN 50083-2:2001

Televizijos, garso signalų ir dialoginių paslaugų kabelių tinklai. 2 dalis. Įrenginių elektromagnetinis suderinamumas

EN 50083-2:1995

- A1:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

Keitinys EN 50083-2:2001/A1:2005

Pastaba 3

2008 4 1

CENELEC

EN 50090-2-2:1996

Elektroninės namo ir pastato sistemos (ENPS). 2-2 dalis. Sistemų apžvalga. Bendrieji techniniai reikalavimai

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1999 10 1)

CENELEC

EN 50091-2:1995

Nepertraukiamojo maitinimo sistemos (NMS). 2-oji dalis. EMS reikalavimai

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1999 3 1)

CENELEC

EN 50130-4:1995

Pavojaus signalizavimo sistemos. 4 dalis. Elektromagnetinis suderinamumas. Gaminių šeimos standartas. Atsparumo reikalavimai, keliami gaisro, įsibrovimo ir socialinės pagalbos signalizavimo sistemoms

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

Keitinys EN 50130-4:1995/A1:1998

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

Keitinys EN 50130-4:1995/A2:2003

Pastaba 3

2007 9 1

CENELEC

EN 50148:1995

Elektroniniai taksometrai

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1995 12 15)

CENELEC

EN 50240:2004

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Kontaktinio suvirinimo įrenginių gaminio standartas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2007 4 1

CENELEC

EN 50263:1999

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Matavimo relių ir apsaugos įrangos standartas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2002 8 1)

CENELEC

EN 50270:1999

Elektromagnetinis suderinamumas. Elektriniai aparatai degiosioms ir nuodingosioms dujoms bei deguoniui aptikti ir matuoti

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 10 1)

CENELEC

EN 50293:2000

Elektromagnetinis suderinamumas. Kelių eismo signalų sistemos. Gaminio standartas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2003 4 1)

CENELEC

EN 50295:1999

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. Valdiklio ir įtaiso sąsajos sistemos. Paleidiklio ir jutiklio sąsaja (AS-i)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1999 12 1)

CENELEC

EN 50370-1:2005

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Gaminių šeimos standartas, taikomas staklėms. 1 dalis. Spinduliavimas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2008 2 1

CENELEC

EN 50370-2:2003

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Gaminių šeimos standartas, taikomas metalo pjovimo staklėms. 2 dalis. Atsparumas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2005 11 1)

CENELEC

EN 50412-2-1:2005

Neliadanio ryio aparatai ir sistemos, naudojamos emosios itampos irenginiuose nuo 1,6 MHz iki 30 MHz daniu srityje. 2-1 dalis. Gyvenamoji, komercine ir pramones aplinka.

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2008 4 1

CENELEC

EN 50428:2005

Buitinės ir panašios paskirties stacionariųjų elektrinių įrenginių jungikliai. Gretutinis standartas. Jungikliai ir su jais susiję pagalbiniai įtaisai, naudojami namų ūkio ir pastatų elektroninėse sistemose

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2008 1 1

CENELEC

EN 55011:1998

Pramonės, mokslo ir medicinos (PMM) radijo dažnio įrenginiai. Radijo trikdžių charakteristikos. Leidžiamosios ribos ir matavimo metodai

(CISPR 11:1997 (Modifikuotas))

EN 55011:1991

- A1:1997

- A2:1996

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

Keitinys EN 55011:1998/A1:1999

(CISPR 11:1997/A1:1999)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2002 8 1)

Keitinys EN 55011:1998/A2:2002

(CISPR 11:1999/A2:2002)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

CENELEC

EN 55012:2002

Transporto priemonės, laivai ir vidaus degimo variklių varomi įtaisai. Radijo trikdžių charakteristikos. Ribiniai leidžiamieji lygiai ir matavimo metodai imtuvams apsaugoti, išskyrus įrengtus pačioje transporto priemonėje/laive/įtaise arba greta esančiose transporto priemonėse/laivuose/įtaisuose

(CISPR 12:2001)

Pastaba 8

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2005 2 1)

Keitinys EN 55012:2002/A1:2005

(CISPR 12:2001/A1:2005)

Pastaba 3

2008 3 1

CENELEC

EN 55013:2001

Garso ir televizijos transliacijų imtuvai bei jiems giminiški įrenginiai. Radijo trikdžių charakteristikos. Leistinosios ribos ir matavimo metodai

(CISPR 13:2001 (Modifikuotas))

EN 55013:1990

- A12:1994

- A13:1996

- A14:1999

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 9 1)

Keitinys EN 55013:2001/A1:2003

(CISPR 13:2001/A1:2003)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2006 4 1)

Keitinys EN 55013:2001/A2:2006

(CISPR 13:2001/A2:2006)

Pastaba 3

2009 3 1

CENELEC

EN 55014-1:2000

Elektromagnetinis suderinamumas. Reikalavimai, keliami buitiniams prietaisams, elektriniams įrankiams ir panašiems aparatams. 1 dalis. Spinduliavimas

(CISPR 14-1:2000)

EN 55014-1:1993

- A1:1997

- A2:1999

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2003 8 1)

Keitinys EN 55014-1:2000/A1:2001

(CISPR 14-1:2000/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 10 1)

Keitinys EN 55014-1:2000/A2:2002

(CISPR 14-1:2000/A2:2002)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

CENELEC

EN 55014-2:1997

Elektromagnetinis suderinamumas. Reikalavimai, keliami buitiniams prietaisams, elektriniams įrankiams ir panašiems aparatams. 2 dalis. Atsparumas. Gaminių šeimos standartas

(CISPR 14-2:1997)

EN 55104:1995

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

Keitinys EN 55014-2:1997/A1:2001

(CISPR 14-2:1997/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 12 1)

CENELEC

EN 55015:2000

Elektrinių apšvietimo ir panašių įrenginių radijo trikdžių charakteristikų leistinosios ribos ir matavimo metodai

(CISPR 15:2000)

EN 55015:1996

- A1:1997

- A2:1999

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2003 8 1)

Keitinys EN 55015:2000/A1:2001

(CISPR 15:2000/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 12 1)

Keitinys EN 55015:2000/A2:2002

(CISPR 15:2000/A2:2002)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

CENELEC

EN 55020:1994

Radijo ir televizijos imtuvų bei jiems giminiškų įrenginių elektromagnetinis atsparumas

EN 55020:1988

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

Keitinys EN 55020:1994/A11:1996

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1999 6 1)

Keitinys EN 55020:1994/A13:1999

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 8 1)

Keitinys EN 55020:1994/A14:1999

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 8 1)

Keitinys EN 55020:1994/A12:1999

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2002 8 1)

CENELEC

EN 55020:2002

Garso ir televizijos transliacijų imtuvai bei jiems giminiški įrenginiai. Atsparumo charakteristikos. Ribinės vertės ir matavimo metodai

(CISPR 20:2002)

EN 55020:1994 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2006 12 1

Keitinys EN 55020:2002/A1:2003

(CISPR 20:2002/A1:2002)

Pastaba 3

2006 12 1

Keitinys EN 55020:2002/A2:2005

(CISPR 20:2002/A2:2004)

Pastaba 3

2008 2 1

CENELEC

EN 55022:1994

Leistinosios informacijos apdorojimo įrenginių radijo trikdžių charakteristikų ribos ir matavimo metodai

(CISPR 22:1993)

EN 55022:1987

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

Keitinys EN 55022:1994/A1:1995

(CISPR 22:1993/A1:1995)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

Keitinys EN 55022:1994/A2:1997

(CISPR 22:1993/A2:1996 (Modifikuotas))

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1998 12 31)

Keitinys EN 55022:1998/A1:2000

(CISPR 22:1997/A1:2000)

Pastaba 3

2007 8 1

Keitinys EN 55022:1998/A2:2003

(CISPR 22:1997/A2:2002)

Pastaba 3

2007 8 1

CENELEC

EN 55022:1998

Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai

(CISPR 22:1997 (Modifikuotas))

EN 55022:1994 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2007 8 1

Keitinys EN 55022:1998/A1:2000

(CISPR 22:1997/A1:2000)

Pastaba 3

2009 10 1

Keitinys EN 55022:1998/A2:2003

(CISPR 22:1997/A2:2002)

Pastaba 3

2009 10 1

CENELEC

EN 55022:2006

Informacijos apdorojimo įrenginiai. Leistinosios radijo trikdžių charakteristikos. Ribinės vertės ir jų matavimo metodai

(CISPR 22:2005 (Modifikuotas))

EN 55022:1998 ir jo keitiniai

2009 10 1

CENELEC

EN 55024:1998

Informacijos apdorojimo įrenginiai. Atsparumo charakteristikos. Ribinės vertės ir matavimo metodai

(CISPR 24:1997 (Modifikuotas))

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 7 1)

Keitinys EN 55024:1998/A1:2001

(CISPR 24:1997/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 10 1)

Keitinys EN 55024:1998/A2:2003

(CISPR 24:1997/A2:2002)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 12 1)

CENELEC

EN 55103-1:1996

Elektromagnetinis suderinamumas. Profesionalieji garso, vaizdo, audiovizualiniai ir spektaklių apšvietimo valdymo aparatai. Gaminių šeimos standartas. 1 dalis. Spinduliavimas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1999 9 1)

CENELEC

EN 55103-2:1996

Elektromagnetinis suderinamumas. Profesionalieji garso, vaizdo, audiovizualiniai ir spektaklių apšvietimo valdymo aparatai. Gaminių šeimos standartas. 2-oji dalis. Atsparumas

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1999 9 1)

CENELEC

EN 60034-1:1998

Sūkiosios elektros mašinos. 1 dalis. Vardiniai ir darbiniai duomenys

(IEC 60034-1:1996 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60034-1:1998/A11:2002

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2005 7 1)

CENELEC

EN 60204-31:1998

Mašinų sauga. Mašinų elektros įranga. 31 dalis. Ypatingieji siuvimo mašinų, įrenginių ir linijų reikalavimai

(IEC 60204-31:1996 (Modifikuotas))

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2002 6 1)

CENELEC

EN 60439-1:1999

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginių sąrankos. 1 dalis. Patikrinto ir iš dalies patikrinto tipo sąrankos

(IEC 60439-1:1999)

EN 60439-1:1994

- A11:1996

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2002 8 1)

CENELEC

EN 60669-2-1:2000

Buitinių ir panašios paskirties stacionariųjų elektrinių įrenginių jungikliai. 2-1 dalis. Ypatingieji reikalavimai. Elektroniniai jungikliai

(IEC 60669-2-1:1996 (Modifikuotas)

- A1:1997 (Modifikuotas))

EN 60669-2-1:1996

- A11:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

Keitinys EN 60669-2-1:2000/A2:2001

(IEC 60669-2-1:1996/A2:1999 (Modifikuotas))

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

CENELEC

EN 60669-2-1:2004

Buitinių ir panašios paskirties stacionariųjų elektrinių įrenginių jungikliai. 2-1 dalis. Ypatingieji reikalavimai. Elektroniniai jungikliai

(IEC 60669-2-1:2002 (Modifikuotas))

EN 60669-2-1:2000 ir jo keitinys

Pastaba 2.1

2009 7 1

CENELEC

EN 60669-2-2:1997

Buitinių ir panašių stacionariųjų elektros įrenginių jungikliai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai. 2 skyrius. Elektromagnetinio nuotolinio valdymo jungikliai (NVJ)

(IEC 60669-2-2:1996)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1999 6 1)

CENELEC

EN 60669-2-3:1997

Buitinių ir panašių stacionariųjų elektros įrenginių jungikliai. 2-3 dalis. Ypatingieji reikalavimai. Vėlinimo jungikliai (VJ)

(IEC 60669-2-3:1997)

EN 60669-2-3:1996

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(1999 6 1)

CENELEC

EN 60730-1:1995

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

(IEC 60730-1:1993 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60730-1:1995/A11:1996

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1998 1 1)

Keitinys EN 60730-1:1995/A17:2000

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2002 10 1)

CENELEC

EN 60730-1:2000

Buitinių ir panašios paskirties prietaisų automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

(IEC 60730-1:1999 (Modifikuotas))

Pastaba 7

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

—

Keitinys EN 60730-1:2000/A1:2004

(IEC 60730-1:1999/A1:2003 (Modifikuotas))

Pastaba 3

CENELEC

EN 60730-2-5:1995

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai automatinėms elektrinėms degiklių valdymo sistemoms

(IEC 60730-2-5:1993 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2000 12 15)

CENELEC

EN 60730-2-5:2002

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-5 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami automatinėms elektrinėms degiklių valdymo sistemoms

(IEC 60730-2-5:2000 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60730-2-5:2002/A1:2004

(IEC 60730-2-5:2000/A1:2004 (Modifikuotas))

EN 60730-2-5:1995

Pastaba 2.1

2008 12 1

Keitinys EN 60730-2-5:2002/A11:2005

Pastaba 3

2008 12 1

CENELEC

EN 60730-2-6:1995

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant ir mechaninius reikalavimus, automatiniams elektriniams slėgiui jautriems valdytuvams

(IEC 60730-2-6:1991 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60730-2-6:1995/A1:1997

(IEC 60730-2-6:1991/A1:1994 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2003 12 15)

CENELEC

EN 60730-2-7:1991

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-7 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami laikmačiams ir laikmačių jungikliams

(IEC 60730-2-7:1990 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60730-2-7:1991/A1:1997

(IEC 60730-2-7:1990/A1:1994 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

CENELEC

EN 60730-2-8:1995

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant ir mechaninius reikalavimus, elektriniams vandens vožtuvams

(IEC 60730-2-8:1992 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60730-2-8:1995/A1:1997

(IEC 60730-2-8:1992/A1:1994 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

Keitinys EN 60730-2-8:1995/A2:1997

(IEC 60730-2-8:1992/A2:1997)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

CENELEC

EN 60730-2-8:2002

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-8 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant ir mechaninius reikalavimus, keliami elektriniams vandens vožtuvams

(IEC 60730-2-8:2000 (Modifikuotas))

EN 60730-2-8:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2008 12 1

Keitinys EN 60730-2-8:2002/A1:2003

(IEC 60730-2-8:2000/A1:2002 (Modifikuotas))

Pastaba 3

2008 12 1

CENELEC

EN 60730-2-9:1995

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami temperatūrai jautriems valdytuvams

(IEC 60730-2-9:1992 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 60730-2-9:1995/A1:1996

(IEC 60730-2-9:1992/A1:1994 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

Keitinys EN 60730-2-9:1995/A2:1997

(IEC 60730-2-9:1992/A2:1994 (Modifikuotas))

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

CENELEC

EN 60730-2-9:2002

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-9 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami temperatūrai jautriems valdytuvams

(IEC 60730-2-9:2000 (Modifikuotas))

EN 60730-2-9:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2008 12 1

Keitinys EN 60730-2-9:2002/A2:2005

(IEC 60730-2-9:2000/A2:2004 (Modifikuotas))

Pastaba 3

2007 12 1

Keitinys EN 60730-2-9:2002/A1:2003

(IEC 60730-2-9:2000/A1:2002 (Modifikuotas))

Pastaba 3

2008 12 1

CENELEC

EN 60730-2-11:1993

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-11 dalis. Ypatingieji reikalavimai elektros energijos reguliatoriams

(IEC 60730-2-11:1993)

—

—

Keitinys EN 60730-2-11:1993/A1:1997

(IEC 60730-2-11:1993/A1:1994 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2000 7 1)

Keitinys EN 60730-2-11:1993/A11:2005

Pastaba 3

2009 3 1

CENELEC

EN 60730-2-13:1998

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-13 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami drėgmės valdymo įtaisams

(IEC 60730-2-13:1995 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 8 1)

Keitinys EN 60730-2-13:1998/A11:2005

Pastaba 3

2009 2 1

CENELEC

EN 60730-2-14:1997

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-14 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami elektriniams paleidikliams

(IEC 60730-2-14:1995 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2004 6 1)

Keitinys EN 60730-2-14:1997/A1:2001

(IEC 60730-2-14:1995/A1:2001)

Pastaba 3

2008 7 1

CENELEC

EN 60730-2-18:1999

Buitiniai ir panašios paskirties automatiniai elektriniai valdymo įtaisai. 2-18 dalis. Ypatingieji reikalavimai, įskaitant mechaninius, keliami automatiniams elektriniams jutikliniams vandens ir oro srauto valdymo įtaisams

(IEC 60730-2-18:1997 (Modifikuotas))

EN 60730-1:1995 ir jo keitiniai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2002 4 1)

CENELEC

EN 60870-2-1:1996

Nuotolinio valdymo aparatūra ir sistemos. 2 dalis. Veikimo sąlygos. 1 skyrius. Maitinimas ir elektromagnetinis suderinamumas

(IEC 60870-2-1:1995)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1996 9 1)

CENELEC

EN 60945:2002

Jūrų navigacijos ir radijo ryšio įranga bei sistemos. Bendrieji reikalavimai. Bandymų metodai ir reikalaujami bandymų rezultatai

(IEC 60945:2002)

EN 60945:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

CENELEC

EN 60947-1:1999

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 1 dalis. Bendrosios taisyklės

(IEC 60947-1:1999 (Modifikuotas))

Pastaba 6

EN 60947-1:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2001 11 1)

Keitinys EN 60947-1:1999/A2:2001

(IEC 60947-1:1999/A2:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 12 1)

CENELEC

EN 60947-1:2004

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 1 dalis. Bendrosios taisyklės

(IEC 60947-1:2004)

Pastaba 6

EN 60947-1:1999 ir jo keitinys

Pastaba 2.1

2007 4 1

CENELEC

EN 60947-2:2003

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 2 dalis. Jungtuvai

(IEC 60947-2:2003)

EN 60947-2:1996

- A1:1997

- A2:2001

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 6 1)

CENELEC

EN 60947-3:1999

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 3 dalis. Jungikliai, skyrikliai ir jų deriniai su saugikliais

(IEC 60947-3:1999)

EN 60947-3:1992

- A1:1995

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2002 1 1)

Keitinys EN 60947-3:1999/A1:2001

(IEC 60947-3:1999/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 3 1)

CENELEC

EN 60947-4-1:2001

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 4-1 dalis. Kontaktoriai ir variklių paleidikliai. Elektromechaniniai kontaktoriai ir variklių paleidikliai

(IEC 60947-4-1:2000)

—

—

Keitinys EN 60947-4-1:2001/A1:2002

(IEC 60947-4-1:2000/A1:2002)

EN 60947-4-1 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2005 10 1)

Keitinys EN 60947-4-1:2001/A2:2005

(IEC 60947-4-1:2000/A2:2005)

Pastaba 3

2008 7 1

CENELEC

EN 60947-4-2:2000

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 4 dalis. Kontaktoriai ir variklių paleidikliai. 2 skyrius. Kintamosios srovės puslaidininkiniai variklių valdikliai ir paleidikliai

(IEC 60947-4-2:1999)

EN 60947-4-2:1996

- A2:1998

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2002 12 1)

Keitinys EN 60947-4-2:2000/A1:2002

(IEC 60947-4-2:1999/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 3 1)

CENELEC

EN 60947-4-3:2000

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 4 dalis. Kontaktoriai ir variklių paleidikliai. 3 skyrius. Puslaidininkiniai kintamosios srovės nevariklinės apkrovos valdikliai ir kontaktoriai

(IEC 60947-4-3:1999)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2002 12 1)

CENELEC

EN 60947-5-1:1997

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 5-1 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir jungiamieji elementai. Elektromechaniniai valdymo grandinių įtaisai

(IEC 60947-5-1:1997)

—

—

Keitinys EN 60947-5-1:1997/A12:1999

EN 60947-5-1:1991

+A12:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2002 10 1)

CENELEC

EN 60947-5-1:2004

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 5-1 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir jungiamieji elementai. Elektromechaniniai valdymo grandinių įtaisai

(IEC 60947-5-1:2003)

EN 60947-5-1:1997 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2007 5 1

CENELEC

EN 60947-5-2:1998

Žemosios įtampos perjungtuvai ir valdytuvai. 5-2 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir jungiamieji elementai. Arčio jungikliai

(IEC 60947-5-2:1997 (Modifikuotas))

EN 60947-5-2:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2001 10 1)

Keitinys EN 60947-5-2:1998/A2:2004

(IEC 60947-5-2:1997/A2:2003)

Pastaba 3

2007 2 1

CENELEC

EN 60947-5-3:1999

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 5 dalis. Valdymo grandinės įtaisai ir perjungiamieji elementai. 3 skyrius. Reikalavimai arčiui jautriems įtaisams su nustatyta veika gedimo sąlygomis

(IEC 60947-5-3:1999)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2002 5 1)

Keitinys EN 60947-5-3:1999/A1:2005

(IEC 60947-5-3:1999/A1:2005)

Pastaba 3

2008 3 1

CENELEC

EN 60947-5-6:2000

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įtaisai. 5-6 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir perjungiamieji elementai. Nuolatinės srovės arčio jutiklių ir perjungiamųjų stiprintuvų sietuvai (NAMUR)

(IEC 60947-5-6:1999)

EN 50227:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2003 1 1)

CENELEC

EN 60947-5-7:2003

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įtaisai. 5-7 dalis. Valdymo grandinių įtaisai ir perjungiamieji elementai. Reikalavimai, keliami arčio įtaisams su analoginiu išėjimu

(IEC 60947-5-7:2003)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2006 9 1

CENELEC

EN 60947-6-1:1991

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 6 dalis. Daugiafunkcinė įranga. 1 skyrius. Automatinio rezervo įjungimo įranga

(IEC 60947-6-1:1989)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1997 10 1)

Keitinys EN 60947-6-1:1991/A2:1997

(IEC 60947-6-1:1989/A2:1997)

EN 60947-6-1:1991/A11:1997

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1998 7 1)

CENELEC

EN 60947-6-1:2005

emosios itampos perjungimo ir valdymo irenginiai. 6-1 dalis. Daugiafunkce iranga. Rezervo ijungimo iranga

(IEC 60947-6-1:2005)

EN 60947-6-1:1991 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2008 10 1

CENELEC

EN 60947-6-2:2003

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 6-2 dalis. Daugiafunkcinė įranga. Valdymo ir apsauginio perjungimo įtaisai ( ar įranga)

(IEC 60947-6-2:2002)

EN 60947-6-2:1993

- A1:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2005 9 1)

CENELEC

EN 60947-8:2003

Žemosios įtampos perjungimo ir valdymo įrenginiai. 8 dalis. Sūkiųjų elektros mašinų vidinės šiluminės apsaugos (teigiamojo temperatūrinio koeficiento) valdymo įtaisai

(IEC 60947-8:2003)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2006 7 1

CENELEC

EN 60974-10:2003

Lankinio suvirinimo įrenginiai. 10 dalis. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

(IEC 60974-10:2002 (Modifikuotas))

EN 50199:1995

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 3 1)

CENELEC

EN 61000-3-2:2000

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-2 dalis. Ribinės spinduliavimo vertės. Ribinės harmoninių srovių spinduliuojamos energijos vertės (įrenginių maitinimo vienos fazės srovė ne stipresnė kaip 16 A)

(IEC 61000-3-2:2000 (Modifikuotas))

EN 61000-3-2:1995

- A1:1998

- A2:1998

- A14:2000

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 1 1)

Keitinys EN 61000-3-2:2000/A2:2005

(IEC 61000-3-2:2000/A1:2001

- IEC 61000-3-2:2000/A2:2004)

Pastaba 3

2008 1 1

CENELEC

EN 61000-3-3:1995

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-3 dalis. Ribinės vertės. Ribinės mažesnės negu 16 A vienos fazės vardinės srovės įrenginių, kuriems netaikomos specialios prijungimo sąlygos, žemosios įtampos tinklų įtampos pokyčių, svyravimo ir mirgėjimo vertės

(IEC 61000-3-3:1994)

EN 60555-3:1987

- A1:1991

Pastaba 2.2

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

Keitinys EN 61000-3-3:1995/A1:2001

(IEC 61000-3-3:1994/A1:2001)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 5 1)

Keitinys EN 61000-3-3:1995/A2:2005

(IEC 61000-3-3:1994/A2:2005)

Pastaba 3

2008 9 1

CENELEC

EN 61000-3-11:2000

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 3-11 dalis. Ribinės vertės. Ribinės bendrųjų žemosios įtampos maitinimo sistemų įtampos pokyčių, svyravimų ir mirgėjimo vertės. 75 A vardinės srovės sąlyginio prijungimo aparatūra

(IEC 61000-3-11:2000)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2003 11 1)

CENELEC

EN 61000-3-12:2005

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). Ribinės vertės. 3-12 dalis. Prie bendrųjų žemosios įtampos tinklų prijungtos įrangos, kurios maitinimo kiekvienos fazės srovė yra didesnė kaip 16 A ir mažesnė kaip 75 A arba jai lygi, sukuriamų harmonikų srovių ribinės vertės

(IEC 61000-3-12:2004)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2008 2 1

CENELEC

EN 61000-6-1:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-1 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos atsparumas

(IEC 61000-6-1:1997 (Modifikuotas))

EN 50082-1:1997

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

CENELEC

EN 61000-6-2:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji rūšiniai standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui

(IEC 61000-6-2:1999 (Modifikuotas))

EN 61000-6-2:1999

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

CENELEC

EN 61000-6-2:2005

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-2 dalis. Bendrieji standartai. Atsparumas pramoninės aplinkos poveikiui

(IEC 61000-6-2:2005)

EN 61000-6-2:2001

Pastaba 2.1

2008 6 1

CENELEC

EN 61000-6-3:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-3 dalis. Bendrieji standartai. Gyvenamosios, verslinės ir smulkiosios gamybos aplinkos spinduliavimo standartas

(CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Modifikuotas))

EN 50081-1:1992

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

Keitinys EN 61000-6-3:2001/A11:2004

Pastaba 3

2007 7 1

CENELEC

EN 61000-6-4:2001

Elektromagnetinis suderinamumas (EMS). 6-4 dalis. Bendrieji standartai. Pramoninės aplinkos spinduliavimo standartas

(IEC 61000-6-4:1997 (Modifikuotas))

EN 50081-2:1993

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2004 7 1)

CENELEC

EN 61008-1:1994

Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai be integruotos apsaugos nuo viršsrovių (LSVJ). 1 dalis. Bendrosios taisyklės

(IEC 61008-1:1990 (Modifikuotas)

- A1:1992 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 61008-1:1994/A2:1995

(IEC 61008-1:1990/A2:1995)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2000 7 1)

Keitinys EN 61008-1:1994/A14:1998

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

CENELEC

EN 61008-1:2004

Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai be integruotos apsaugos nuo viršsrovių (LSVJ). 1 dalis. Bendrosios taisyklės

(IEC 61008-1:1996 (Modifikuotas)

- A1:2002 (Modifikuotas))

EN 61008-1:1994 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2009 4 1

CENELEC

EN 61009-1:1994

Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai su integruota apsauga nuo viršsrovių (LSJA). 1 dalis. Bendrosios taisyklės

(IEC 61009-1:1991 (Modifikuotas))

—

—

Keitinys EN 61009-1:1994/A1:1995

(IEC 61009-1:1991/A1:1995)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2000 7 1)

Keitinys EN 61009-1:1994/A14:1998

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 1 1)

CENELEC

EN 61009-1:2004

Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi jungtuvai su integruota apsauga nuo viršsrovių (LSJA). 1 dalis. Bendrosios taisyklės

(IEC 61009-1:1996 (Modifikuotas)

- A1:2002 (Modifikuotas))

EN 61009-1:1994 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2009 4 1

CENELEC

EN 61037:1992

Elektroniniai tarifo ir apkrovos valdymo impulsų imtuvai

(IEC 61037:1990 (Modifikuotas))

NĖRA

—

Keitinys EN 61037:1992/A1:1996

(IEC 61037:1990/A1:1996)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1996 12 1)

Keitinys EN 61037:1992/A2:1998

(IEC 61037:1990/A2:1998)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 5 1)

CENELEC

EN 61038:1992

Laikrodiniai jungikliai tarifui ir apkrovai valdyti

(IEC 61038:1990 (Modifikuotas))

NĖRA

-

Keitinys EN 61038:1992/A1:1996

(IEC 61038:1990/A1:1996)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(1996 12 1)

Keitinys EN 61038:1992/A2:1998

(IEC 61038:1990/A2:1998)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 5 1)

CENELEC

EN 61131-2:2003

Programuojamieji valdikliai. 2 dalis. Įrenginių reikalavimai ir bandymai

(IEC 61131-2:2003)

EN 61131-2:1994

- A11:1996

- A12:2000

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 5 1)

CENELEC

EN 61204-3:2000

Žemosios įtampos maitinimo įrenginiai su nuolatinės srovės išėjimu. 3 dalis. Elektromagnetinis suderinamumas (EMS)

(IEC 61204-3:2000)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2003 11 1)

CENELEC

EN 61326:1997

Elektrinė matavimo, valdymo ir laboratorijų įranga. EMS reikalavimai

(IEC 61326:1997)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2001 7 1)

Keitinys EN 61326:1997/A1:1998

(IEC 61326:1997/A1:1998)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2001 7 1)

Keitinys EN 61326:1997/A2:2001

(IEC 61326:1997/A2:2000)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2004 4 1)

Keitinys EN 61326:1997/A3:2003

(IEC 61326:2002 (Annexes E & F only)

Pastaba 3

2006 10 1

CENELEC

EN 61543:1995

Buitiniai ir panašios paskirties liekamąja srove valdomi apsauginiai įtaisai (LSVAĮ). Elektromagnetinis suderinamumas

(IEC 61543:1995)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1998 7 4)

Keitinys EN 61543:1995/A11:2003

Pastaba 3

2007 3 1

Keitinys EN 61543:1995/A12:2005

Pastaba 3

2008 3 1

Keitinys EN 61543:1995/A2:2006

(IEC 61543:1995/A2:2005)

Pastaba 3

2008 12 1

CENELEC

EN 61547:1995

Bendrojo apšvietimo aparatūra. Elektromagnetinio atsparumo reikalavimai

(IEC 61547:1995)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1996 7 1)

Keitinys EN 61547:1995/A1:2000

(IEC 61547:1995/A1:2000)

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2003 11 1)

CENELEC

EN 61800-3:1996

Reguliuojamojo greičio elektrinių galios pavarų sistemos. 3 dalis. Elektromagnetinio gaminių suderinamumo standartas, įskaitant savituosius bandymo metodus

(IEC 61800-3:1996)

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(1997 4 1)

Keitinys EN 61800-3:1996/A11:2000

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2002 1 1)

CENELEC

EN 61800-3:2004

Reguliuojamojo greičio elektrinių galios pavarų sistemos. 3 dalis. Elektromagnetinio suderinamumo reikalavimai ir specialieji bandymo metodai

(IEC 61800-3:2004)

EN 61800-3:1996 ir jo keitinys

Pastaba 2.1

2007 10 1

CENELEC

EN 61812-1:1996

Pramonėje naudojamos delsiosios relės. 1 dalis. Reikalavimai ir bandymai

(IEC 61812-1:1996)

—

—

Keitinys EN 61812-1:1996/A11:1999

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2002 1 1)

CENELEC

EN 62020:1998

Elektriniai pagalbiniai reikmenys. Buitiniai ir panaios paskirties liekamosios sroves tikrintuvai

(IEC 62020:1998)

—

—

Keitinys EN 62020:1998/A1:2005

(IEC 62020:1998/A1:2003 (Modifikuotas))

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

2008 3 1

CENELEC

EN 62040-2:2006

Nepertraukiamojo maitinimo sistemos (NMS). 2 dalis. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

(IEC 62040-2:2005)

EN 50091-2:1995

Pastaba 2.1

2008 10 1

CENELEC

EN 62052-11:2003

Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Bendrieji reikalavimai, bandymai ir bandymų sąlygos. 11 dalis. Matavimo įrenginiai

(IEC 62052-11:2003)

Pastaba 9

Atitinkamas bendrasis standartas (Atitinkami bendrieji standartai

Pastaba 2.3

Terminas pasibaigęs

(2006 3 1)

CENELEC

EN 62052-21:2004

Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Bendrieji reikalavimai, bandymai ir bandymų sąlygos. 21 dalis. Tarifo ir apkrovos valdymo įrenginiai

(IEC 62052-21:2004)

Pastaba 11

EN 61037:1992 ir jo keitiniai

- EN 61038:1992 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2007 7 1

CENELEC

EN 62053-11:2003

Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 11 dalis. 0,5, 1 ir 2 klasės elektromechaniniai aktyviosios energijos skaitikliai

(IEC 62053-11:2003)

EN 60521:1995

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 3 1)

CENELEC

EN 62053-21:2003

Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 21 dalis. 1 ir 2 klasės elektroniniai aktyviosios energijos skaitikliai

(IEC 62053-21:2003)

EN 61036:1996

- A1:2000

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 3 1)

CENELEC

EN 62053-22:2003

Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 22 dalis. 0,2 S ir 0,5 S klasės elektroniniai aktyviosios energijos skaitikliai

(IEC 62053-22:2003)

EN 60687:1992

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 3 1)

CENELEC

EN 62053-23:2003

Kintamosios srovės elektros matavimo įrenginiai. Ypatingieji reikalavimai. 23 dalis. 2 ir 3 klasės elektroniniai reaktyviosios energijos skaitikliai

(IEC 62053-23:2003)

EN 61268:1996

Pastaba 2.1

Terminas pasibaigęs

(2006 3 1)

CENELEC

EN 62054-11:2004

Elektros matavimas (kintamoji srovė). Tarifo ir apkrovos valdymas. 11 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami elektroniniams pulsacinių valdymo sistemų imtuvams

(IEC 62054-11:2004)

EN 61037:1992 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2007 7 1

CENELEC

EN 62054-21:2004

Elektros matavimas (kintamoji srovė). Tarifo ir apkrovos valdymas. 21 dalis. Ypatingieji reikalavimai, keliami laikmačių jungikliams

(IEC 62054-21:2004)

EN 61038:1992 ir jo keitiniai

Pastaba 2.1

2007 7 1

ETSI

EN 300 386 V1.2.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

EN 300 386-2 V1.1.3

2007 8 31

ETSI

EN 300 386 V1.3.1

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

EN 300 386-2 V.1.1.3

2007 8 31

ETSI

EN 300 386 V1.3.2

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

EN 300 386-2 V.1.1.3

2007 8 31

ETSI

EN 300 386 V1.3.3

Elektromagnetinio suderinamumo ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

EN 300 386-2 V1.1.3

2007 8 31

ETSI

EN 300 386-2 V1.1.3

Elektromagnetinis suderinamumas ir radijo dažnių spektro dalykai. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] tinklo įranga. Elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai. 2 dalis. Giminingų gaminių standartas

CEN

EN 617:2001

Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Birių medžiagų laikymo elevatoriuose, bunkeriuose, aruoduose ir vagonų krautuvuose įrangos saugos ir EMS reikalavimai

—

CEN

EN 618:2002

Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Birių medžiagų mechaninio krovimo įrangos, išskyrus stacionariuosius juostinius transporterius, saugos ir EMS reikalavimai

—

CEN

EN 619:2002

Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Vienetinių krovinių mechaninio krovimo įrangos saugos ir EMS reikalavimai

—

CEN

EN 620:2002

Tolydžiojo krovimo įranga ir agregatai. Birių medžiagų stacionariųjų juostinių transporterių įrangos saugos ir EMS reikalavimai

—

CEN

EN 12015:1998

Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Spinduliavimas

__

CEN

EN 12015:2004

Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Spinduliavimas

EN 12015:1998

2006 6 30

CEN

EN 12016:1998

Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Atsparumas

__

CEN

EN 12016:2004

Elektromagnetinis suderinamumas. Liftams, eskalatoriams ir judamiesiems takeliams skirtų gaminių šeimos standartas. Atsparumas

EN 12016:1998

2006 6 30

CEN

EN 12895:2000

Pramoniniai krautuvai. Elektromagnetinis suderinamumas

—

CEN

EN 13241-1:2003

Pramonės, prekybos pastatų ir garažų durys bei vartai. Gaminio standartas. 1 dalis: Gaminių charakteristikos, išskyrus atsparumą ugniai ir dūmams

—

CEN

EN 13309:2000

Statybos mašinos. Vidinio elektros energijos tiekimo mašinų elektromagnetinis suderinamumas

—

CEN

EN 14010:2003

Mašinų sauga. Energiją naudojanti automobilių stovėjimo vietos įranga. Projektavimo, gamybos, surinkimo ir paleidimo stadijų saugos ir elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimai

—

CEN

EN ISO 14982:1998

Žemės ir miškų ūkio mašinos. Elektromagnetinis suderinamumas. Bandymų metodai ir priėmimo kriterijai (ISO 14982:1998)

—

Bendroji pastaba. Kai 3 skiltyje (pakeičiamo standarto žymuo) yra brūkšnys, tai reiškia, kad nurodytas standartas negali būti taikomas be keitinio arba tam tikros dalies, skirtos EMS.

| Pastaba 1. | Atitikties prielaidos atšaukimo data dažniausiai sutaps su paskelbimo netekusiu galios data („dow“), nustatyta Europos standartizacijos organizacijos, bet šių standartų vartotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais gali būti kitaip. |
| --- | --- |

Pastaba 1.

Atitikties prielaidos atšaukimo data dažniausiai sutaps su paskelbimo netekusiu galios data („dow“), nustatyta Europos standartizacijos organizacijos, bet šių standartų vartotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais gali būti kitaip.

| Pastaba 2.1. | Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

Pastaba 2.1.

Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| Pastaba 2.2. | Naujojo standarto taikymo sritis yra platesnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

Pastaba 2.2.

Naujojo standarto taikymo sritis yra platesnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| Pastaba 2.3. | Naujojo standarto taikymo sritis yra siauresnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, (iš dalies) pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos aprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaidos. Atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos vis dar aprėpia (iš dalies) pakeičiamo standarto taikymo sritis, bet neaprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaida lieka galioti. |
| --- | --- |

Pastaba 2.3.

Naujojo standarto taikymo sritis yra siauresnė negu pakeičiamo. Suėjus nustatytam terminui, (iš dalies) pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos aprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaidos. Atitikties esminiams direktyvos reikalavimams, taikomiems tiems gaminiams, kuriuos vis dar aprėpia (iš dalies) pakeičiamo standarto taikymo sritis, bet neaprėpia naujojo standarto taikymo sritis, prielaida lieka galioti.

| Pastaba 3. | Keitinių atveju nuorodinis standartas yra EN CCCCC:MMMM, jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, ir naujasis nurodomas keitinys. Todėl pakeičiamas standartas (3 skiltis) yra EN CCCCC:MMMM ir jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, bet be naujojo nurodomo keitinio. Suėjus nurodytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

Pastaba 3.

Keitinių atveju nuorodinis standartas yra EN CCCCC:MMMM, jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, ir naujasis nurodomas keitinys. Todėl pakeičiamas standartas (3 skiltis) yra EN CCCCC:MMMM ir jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, bet be naujojo nurodomo keitinio. Suėjus nurodytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

Pavyzdys. Standartui EN 61037:1992 taikoma:

| CENELEC | EN 61037:1992
  Elektroniniai tarifo ir apkrovos valdymo impulsuçç imtuvai
  (IEC 61037:1990 (modifikuotas))
  [Nuorodinis standartas yra EN 61037:1992] | NĖRA
  [Nėra pakeičiamo standarto] | — |
| --- | --- | --- | --- |
| Keitinys EN 61037:1992/A1:1996
  (IEC 61037:1990/A1:1996)
  [Nuorodinis standartas yra EN 61037:1997
  - EN 61037:1992/A1:1996] | 3 pastaba
  [Pakeičiamas standartas EN 61037:1992] | Terminas pasibaigęs
  (1996 12 1) |
| Keitinys EN 61037:1992/A2:1998
  (IEC 61037:1990/A2:1998)
  [Nuorodinis standartas yra EN 61037:1992
  - EN 61037:1992/A1:1996
  - EN 61037:1992/A2:1998] | 3 pastaba
  [Pakeičiamas standartas EN 61032:1992
  - EN 61032:1992/A1:1996] | Terminas pasibaigęs
  (2001 5 1) |

CENELEC

EN 61037:1992

Elektroniniai tarifo ir apkrovos valdymo impulsuçç imtuvai

(IEC 61037:1990 (modifikuotas))

[Nuorodinis standartas yra EN 61037:1992]

NĖRA

[Nėra pakeičiamo standarto]

—

Keitinys EN 61037:1992/A1:1996

(IEC 61037:1990/A1:1996)

[Nuorodinis standartas yra EN 61037:1997

- EN 61037:1992/A1:1996]

3 pastaba

[Pakeičiamas standartas EN 61037:1992]

Terminas pasibaigęs

(1996 12 1)

Keitinys EN 61037:1992/A2:1998

(IEC 61037:1990/A2:1998)

[Nuorodinis standartas yra EN 61037:1992

- EN 61037:1992/A1:1996

- EN 61037:1992/A2:1998]

3 pastaba

[Pakeičiamas standartas EN 61032:1992

- EN 61032:1992/A1:1996]

Terminas pasibaigęs

(2001 5 1)

| Pastaba 6. | EN 60947-1:1999 nesuteikia atitikties prielaidos be kitos šio standarto dalies. EN 60947-1:2004 nesuteikia atitikties prielaidos be kitos šio standarto dalies. |
| --- | --- |

Pastaba 6.

EN 60947-1:1999 nesuteikia atitikties prielaidos be kitos šio standarto dalies. EN 60947-1:2004 nesuteikia atitikties prielaidos be kitos šio standarto dalies.

| Pastaba 7. | EN 60730-1:2000 nesuteikia atitikties prielaidos be kitos šio standarto dalies. |
| --- | --- |

Pastaba 7.

EN 60730-1:2000 nesuteikia atitikties prielaidos be kitos šio standarto dalies.

| Pastaba 8. | EN 55012 taikytinas suteikti atitikties prielaidą pagal direktyvą 89/336/EEB toms transporto priemonėms, laivams ir vidaus degimo varikliais varomiems įtaisams, kurių neaprėpia direktyvos 95/54/EB, 97/24/EB, 2000/2/EB arba 2004/104/EB. |
| --- | --- |

Pastaba 8.

EN 55012 taikytinas suteikti atitikties prielaidą pagal direktyvą 89/336/EEB toms transporto priemonėms, laivams ir vidaus degimo varikliais varomiems įtaisams, kurių neaprėpia direktyvos 95/54/EB, 97/24/EB, 2000/2/EB arba 2004/104/EB.

| Pastaba 9. | EN 62052-11:2003 nesuteikia atitikties prielaidos be EN 62053 serijos dalies. |
| --- | --- |

Pastaba 9.

EN 62052-11:2003 nesuteikia atitikties prielaidos be EN 62053 serijos dalies.

| Pastaba 11. | EN 62052-21:2004 nesuteikia atitikties prielaidos be EN 62054 serijos dalies. |
| --- | --- |

Pastaba 11.

EN 62052-21:2004 nesuteikia atitikties prielaidos be EN 62054 serijos dalies.

Pastaba:

Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, paskelbtus Official Journal of the European Union (Oficialiajame Europos Sąjungos žurnale).

---

(1)

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/48

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/686/EEB 1989 m. gruodžio 21 d. dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo

(Tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

(2006/C 314/06)

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas
  (ir pamatinis dokumentas) | Pirmą kartą OL | Pakeisto standarto duomenys | Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 132:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminai, jų apibrėžtys ir piktogramos | 1999 6 4 | EN 132:1990 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 30) |
| CEN | EN 133:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Klasifikacija | 2002 8 10 | EN 133:1990 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 134:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Komponentų nomenklatūra | 1998 6 13 | EN 134:1990 | Terminas pasibaigęs
  (1998 7 31) |
| CEN | EN 135:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminų sąrašas | 1999 6 4 | EN 135:1990 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 30) |
| CEN | EN 136:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Ištisinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1998 6 13 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992 | Terminas pasibaigęs
  (1998 7 31) |
| EN 136:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 137:1993
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirojo kvėpavimo suslėgtojo oro aparatai. Reikalavimai, bandymai, žymėjimas | 1993 12 23 | EN 137:1986 | Terminas pasibaigęs
  (1993 12 23) |
| EN 137:1993/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 138:1994
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatai su švaraus oro žarna ir kauke, puskauke arba kandikliniu įtaisu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 140:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės ir ketvirtinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1998 11 6 | EN 140:1989 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 31) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kandiklinis įtaisas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2003 4 10 | EN 142:1989 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 10) |
| CEN | EN 143:2000
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dalelių filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2001 1 24 | EN 143:1990 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| EN 143:2000/A1:2006 | Tai skelbiama pirmą kartą | 3 pastaba | Šio paskelbimo data |
| CEN | EN 144-1:2000
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 1 dalis. Įsukamojo tarpvamzdžio srieginės jungtys | 2001 1 24 | EN 144-1:1991 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 2004 2 21 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 10 31) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 31) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 2 dalis. Išleidžiamosios jungtys | 1999 6 4 | — | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 3 dalis. Kvėpuojamojo azoto ir deguonies mišinio bei deguonies išleidžiamojo atvamzdžio jungtys | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 145:1997
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai uždarojo ciklo suslėgtojo deguonies arba suslėgtojo deguonies-azoto tipo aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 1998 2 19 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992 | Terminas pasibaigęs
  (1998 2 28) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 2001 1 24 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 1 dalis. Standartinio sriegio jungtis | 1999 6 4 | EN 148-1:1987 | Terminas pasibaigęs
  (1999 8 31) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 2 dalis. Centrinio sriegio jungtis | 1999 6 4 | EN 148-2:1987 | Terminas pasibaigęs
  (1999 8 31) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 3 dalis. Srieginė jungtis M45 * 3 | 1999 6 4 | EN 148-3:1992 | Terminas pasibaigęs
  (1999 8 31) |
| CEN | EN 149:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės apsaugai nuo dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2001 12 21 | EN 149:1991 | Terminas pasibaigęs
  (2001 12 21) |
| CEN | EN 165:2005
  Asmeninė akių apsauga. Žodynas | 2006 4 19 | EN 165:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2006 5 31) |
| CEN | EN 166:2001
  Asmeninė akių apsauga. Specifikacijos | 2002 8 10 | EN 166:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 167:2001
  Asmeninė akių apsauga. Optiniai bandymo metodai | 2002 8 10 | EN 167:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 168:2001
  Asmeninė akių apsauga. Neoptiniai bandymo metodai | 2002 8 10 | EN 168:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 169:2002
  Asmeninė akių apsauga. Suvirinimo ir giminiškų technologijų filtrai. Šviesos praleidimo reikalavimai ir rekomenduojamasis naudojimas | 2003 8 28 | EN 169:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 170:2002
  Asmeninė akių apsauga. Ultravioletiniai filtrai. Praleidimo reikalavimai ir naudojimo rekomendacijos | 2003 8 28 | EN 170:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 171:2002
  Asmeninė akių apsauga. Infraraudonieji filtrai. Praleidimo faktoriaus reikalavimai ir rekomenduojamas naudojimas | 2003 4 10 | EN 171:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 4 10) |
| CEN | EN 172:1994
  Asmeninė akių apsauga. Filtrai nuo saulės akinimo pramonės reikmėms | 1996 5 15 | — | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 2000 7 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 10 31) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 8 10) |
| CEN | EN 174:2001
  Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai kalnų slidininkų akiniai | 2001 12 21 | EN 174:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2001 12 21) |
| CEN | EN 175:1997
  Asmeninė apsauga. Akių ir veido apsaugos įranga suvirinimo ir panašiems procesams | 1998 2 19 | — | |
| CEN | EN 207:1998
  Asmeninė akių apsauga. Filtrai ir akių apsaugos priemonės nuo lazerio spinduliuotės (akių apsaugos priemonės nuo lazerio) | 1998 11 21 | EN 207:1993 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 31) |
| EN 207:1998/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 208:1998
  Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės atliekant lazerių ir lazerių sistemų derinimo darbus (akių apsaugos priemonės derinant lazerius) | 1998 11 21 | EN 208:1993 | Terminas pasibaigęs
  (1999 3 31) |
| EN 208:1998/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 250:2000
  Kvėpavimo įranga. Autonominiai atvirojo ciklo suslėgtojo oro narų aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2000 6 8 | EN 250:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2000 7 19) |
| EN 250:2000/A1:2006 | Tai skelbiama pirmą kartą | 3 pastaba | Šio paskelbimo data |
| CEN | EN 269:1994
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatas su priverstinio švaraus oro tiekimo žarna ir gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 340:2003
  Apsauginė apranga. Bendrieji reikalavimai | 2005 10 6 | EN 340:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 341:1992
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Nusileidimo įtaisai | 1993 12 23 | — | |
| EN 341:1992/A1:1996 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 341:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 342:2004
  Apsauginė apranga. Drabužiai ir jų komplektai, apsaugantys nuo šalčio | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 343:2003
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo lietaus | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 348:1992
  Apsauginių drabužių tikrinimo būdas. Medžiagų elgsenos nustatymas, veikiant jas mažais išlydyto metalo lašais | 1993 12 23 | — | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 1 dalis. Ausinės | 2003 8 28 | EN 352-1:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 2 dalis. Ausų kamšteliai | 2003 8 28 | EN 352-2:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 3 dalis. Prie pramoninio apsauginio šalmo pritvirtintos ausinės | 2003 8 28 | EN 352-3:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymai. 4 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį | 2002 8 10 | — | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | 2006 4 19 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2006 4 30) |
| CEN | EN 352-5:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 5 dalis. Ausinės žmogų veikiančiam triukšmui sumažinti | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 6 dalis. Ausinės su elektriniais garsinių signalų įvadais | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 7 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 353-1:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 1 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant standžiąją inkaravimo vedlinę | 2003 8 28 | EN 353-1:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 353-2:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 2 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant lanksčiąją inkaravimo vedlinę | 2003 8 28 | EN 353-2:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 354:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Saugos diržų kobiniai | 2003 8 28 | EN 354:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 355:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Energijos sugertuvai | 2003 8 28 | EN 355:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 358:1999
  Asmeninė apsauginė įranga darbo padėčiai nustatyti ir apsaugoti nuo kritimo iš aukščio. Diržai darbo padėčiai nustatyti ir sulaikyti krentant. Kobiniai darbo padėčiai nustatyti | 2001 12 21 | EN 358:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2001 12 21) |
| CEN | EN 360:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Įtraukiamieji kritimo stabdytuvai | 2003 8 28 | EN 360:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 361:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kūno saugos diržai | 2003 8 28 | EN 361:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 362:2004
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Jungtys | 2005 10 6 | EN 362:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 363:2002
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kritimą stabdančios sistemos | 2003 8 28 | EN 363:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 364:1992
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Bandymo metodai | 1993 12 23 | — | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Naudojimo instrukcijų, techninės priežiūros, periodinio tikrinimo, taisymo, ženklinimo ir pakavimo bendrieji reikalavimai | 2005 10 6 | EN 365:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 367:1992
  Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Patikrinimo būdas: šiluminio laidumo veikiant liepsnai nustatymas | 1993 12 23 | — | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 373:1993
  Apsauginiai drabužiai. Medžiagų atsparumo išlydyto metalo lašams įvertinimas | 1993 12 23 | — | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 1 dalis. Terminai ir darbinių charakteristikų reikalavimai | 2005 10 6 | EN 374-1:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 2 dalis. Atsparumo skverbimuisi nustatymas | 2005 10 6 | EN 374-2:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 3 dalis. Atsparumo chemikalų sunkimuisi nustatymas | 2005 10 6 | EN 374-3:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 379:2003
  Asmeninė akių apsauga. Automatiniai suvirinimo filtrai | 2005 10 6 | EN 379:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 1 dalis. Atsparumo grandininio pjūklo pjovimui bandymo įrenginys | 1993 12 23 | — | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 2 dalis. Kojų apsauginių priemonių bandymo metodai | 1996 1 12 | — | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 3 dalis. Avalynės bandymo metodai | 1996 10 10 | — | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 4 dalis. Pirštinių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 5 dalis. Reikalavimai kojų apsauginėms priemonėms | 1996 1 12 | — | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 7 dalis. Reikalavimai pirštinėms, apsaugančioms nuo grandininių pjūklų | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 8 dalis. Antkurpių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai | 1997 10 18 | — | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 9 dalis. Reikalavimai antkurpiams, apsaugantiems nuo grandininių pjūklų | 1997 10 18 | — | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 10 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų bandymo metodas | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 11 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų reikalavimai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 388:2003
  Apsauginės pirštinės nuo mechaninių pažaidų | 2005 10 6 | EN 388:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 393:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 50 N plūduriavimo priemonės | 1994 12 16 | — | |
| EN 393:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 393:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 395:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 100 N gelbėjimosi liemenės | 1994 12 16 | — | |
| EN 395:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 395:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 396:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 150 N gelbėjimosi liemenės | 1994 12 16 | — | |
| EN 396:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 396:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 397:1995
  Pramoniniai apsauginiai šalmai | 1996 1 12 | — | |
| EN 397:1995/A1:2000 | 2001 1 24 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 24) |
| CEN | EN 399:1993
  Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 275 N gelbėjimosi liemenės | 1994 12 16 | — | |
| EN 399:1993/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| EN 399:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 402:2003
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Plaučių valdomas gelbėjimosi autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo oro kvėpavimo aparatas su viso veido kauke arba kandiklio sąranka. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2004 2 21 | EN 402:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2004 2 21) |
| CEN | EN 403:2004
  Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtravimo priemonės su gaubtu gelbėtis nuo gaisro. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 403:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 404:2005
  Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrinis gelbėjimosi nuo anglies monoksido respiratorius su kandiklio sąranka | 2005 10 6 | EN 404:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| CEN | EN 405:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės su vožtuvais apsaugai nuo dujų arba dujų ir dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2002 8 10 | EN 405:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 407:2004
  Apsauginės pirštinės nuo šiluminių pavojų (karščio ir(arba) ugnies) | 2005 10 6 | EN 407:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 420:2003
  Apsauginės pirštinės. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai
  4 pastaba | 2005 12 2 | EN 420:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| CEN | EN 421:1994
  Apsauginės pirštinės nuo jonizuojančiosios spinduliuotės ir radioaktyvaus užteršimo | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 443:1997
  Ugniagesių šalmai | 1998 2 19 | — | |
| CEN | EN 458:2004
  Klausos apsaugos priemonės. Parinkimo, naudojimo ir priežiūros rekomendacijos. Vadovas | 2005 10 6 | EN 458:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 463:1994
  Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas skysčio čiurkšle (bandymas čiurkšle) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 464:1994
  Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant aerozolius ir kietąsias daleles. Bandymo metodas: dujoms nelaidžių kostiumų sandarumo nustatymas (bandymas vidiniu slėgiu) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 468:1994
  Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas purškimu (bandymas purškimu) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 469:2005
  Apsauginė ugniagesių apranga. Apsauginės ugniagesių aprangos charaktristikų reikalavimai | 2006 4 19 | EN 469:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2006 6 30) |
| EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 470-1:1995
  Apsauginė apranga, dėvima suvirinimo ir panašių procesų metu. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai | 1996 1 12 | — | |
| EN 470-1:1995/A1:1998 | 1998 6 13 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 8 31) |
| CEN | EN 471:2003
  Profesinė gerai matoma įspėjamoji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai | 2005 10 6 | EN 471:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 510:1993
  Reikalavimai apsauginiams drabužiams, dėvimiems, kur yra įpainiojimo tarp judančių dalių pavojus | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 511:2006
  Apsauginės pirštinės nuo šalčio | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 511:1994 | Šio paskelbimo data |
| CEN | EN 530:1994
  Apsauginių drabužių medžiagos atsparumas dilimui. Bandymo metodai | 1995 8 30 | — | |
| EN 530:1994/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 531:1995
  Apsauginiai drabužiai pramonės darbininkams, veikiamiems karščio (išskyrus gaisrininkų ir suvirintojų drabužius) | 1998 11 6 | — | |
| EN 531:1995/A1:1998 | 1999 6 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| CEN | EN 533:1997
  Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo medžiagos ir jų junginiai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 564:1997
  Alpinizmo įranga. Pagalbinė virvė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 565:1997
  Alpinizmo įranga. Juostelė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 566:1997
  Alpinizmo įranga. Pakėlimo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 567:1997
  Alpinizmo įranga. Virvių fiksatoriai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 568:1997
  Alpinizmo įranga. Ledo inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 569:1997
  Alpinizmo įranga. Ąsiniai varžtai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 659:2003
  Apsauginės ugniagesių pirštinės | 2004 2 21 | EN 659:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2004 2 21) |
| CEN | EN 702:1994
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Bandymo metodas. Apsauginės aprangos arba jos medžiagų sąlytinio šilumos perdavimo nustatymas | 1996 1 12 | — | |
| CEN | EN 795:1996
  Apsauga nuo kritimo iš aukščio. Inkaravimo įtaisai. Reikalavimai ir bandymai | 2000 2 12 | — | |
| Įspėjimas: Ši publikacija netaikoma įrangai, kuri aprašyta A (konstrukciniai inkarai), C (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis lanksčiosiomis vedlinėmis) ir D (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis standžiosiomis vedlinėmis) klasėse, nurodytose 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 pastraipose (jei tai A1 klasė), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 pastraipose (jei tai A, C ir D klasės), A priede (A.2, A.3, A.5 ir A.6 pastraipos), B ir ZA prieduose (jei tai A, C ir D klasės) ir kurios atžvilgiu nedaroma prielaida, kad ji atitinka Direktyvos 89/686/EEB nuostatas. |
| | EN 795:1996/A1:2000 | 2001 1 24 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 4 30) |
| CEN | EN 812:1997
  Pramoninės apsauginės kepurės | 1998 2 19 | — | |
| EN 812:1997/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 813:1997
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Sėdimieji diržai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 863:1995
  Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Bandymo metodas. Atsparumas pradūrimui | 1996 5 15 | — | |
| CEN | EN 892:2004
  Alpinizmo ir kopimo įranga. Dinaminės alpinizmo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | EN 892:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 893:1999
  Alpinizmo įranga. Kapliukai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 943-1:2002
  Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 1 dalis. Ventiliuojamų ir neventiliuojamų, nepralaidžių dujoms (1 tipo) ir nedujinėms medžiagoms (2 tipo) kostiumų, apsaugančių nuo chemikalų, eksp | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 943-2:2002
  Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 2 dalis. Avarinių grupių (AG) dujoms nepralaidžių (1 tipo), apsaugančių nuo chemikalų kostiumų eksploatacinių savybių reikalavimai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 958:1996
  Alpinizmo įranga. Energiją sugeriančios sistemos, naudojamos kopiant stačiu uolos šlaitu (via ferrata). Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 960:1994
  Galvos modeliai apsauginiams šalmams bandyti | 1996 5 15 | — | |
| EN 960:1994/A1:1998 | 1998 11 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 11 6) |
| CEN | EN 960:2006
  Galvos modeliai apsauginiams šalmams bandyti | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 960:1994 | 2006 12 31 |
| CEN | EN 966:1996
  Oreivystės sportui skirti šalmai | 1996 10 10 | — | |
| EN 966:1996/A1:2000 | 2000 7 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 9 30) |
| EN 966:1996/A2:2006 | Tai skelbiama pirmą kartą | 3 pastaba | Šio paskelbimo data |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 1 dalis. Ventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 2 dalis. Neventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviosiomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 1077:1996
  Kalnų slidininkų šalmai | 1996 10 10 | — | |
| CEN | EN 1078:1997
  Dviratininkų, riedlentininkų ir riedutininkų šalmai | 1997 6 14 | — | |
| EN 1078:1997/A1:2005 | 2006 4 19 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2006 6 30) |
| CEN | EN 1080:1997
  Šalmai mažiems vaikams apsaugoti nuo smūgio | 1997 6 14 | — | |
| EN 1080:1997/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| EN 1080:1997/A2:2005 | 2006 4 19 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2006 6 30) |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 1 dalis. Šarvažiedės pirštinės ir rankų apsaugai | 1997 6 14 | — | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 2 dalis. Pirštinės ir rankų apsaugai, pagaminti iš kitos nei šarvažiedė medžiagos | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 3 dalis. Tekstilės medžiagų, odos ir kitų medžiagų smūginio įpjovimo bandymas | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 1095:1998
  Denio saugos diržai ir saugos juostos, naudojamos pramoginiuose laivuose. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 1146:2005
  Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Evakuaciniai automatiniai uždarosios kvėpavimo grandinės suslėgtojo oro aparatai su gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2006 4 19 | EN 1146:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2006 4 30) |
| CEN | EN 1149-1:1995
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 1 dalis. Savitoji paviršinė varža (bandymo metodai ir reikalavimai) | 1996 10 10 | — | |
| CEN | EN 1149-1:2006
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 1 dalis. Savitosios paviršinės varžos matavimo metodas | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 1149-1:1995 | 2006 12 31 |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 2 dalis. Medžiagos statmenosios elektrinės varžos matavimo metodas | 1998 2 19 | — | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 3 dalis. Krūvio mažėjimo matavimo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 1150:1999
  Apsauginė apranga. Neprofesinė ryškioji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai | 1999 6 4 | — | |
| CEN | EN 1384:1996
  Raitelių šalmai | 1997 6 14 | — | |
| EN 1384:1996/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 1385:1997
  Baidarininkų ir srauniojo vandens sportininkų šalmai | 1998 6 13 | — | |
| EN 1385:1997/A1:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 1486:1996
  Specialioms gaisrų gesinimo operacijoms skirtos atspindinčios aprangos bandymo metodai ir reikalavimai | 1996 12 3 | — | |
| CEN | EN 1621-1:1997
  Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 1 dalis. Reikalavimai apsaugams nuo smūgio ir jų bandymo metodai | 1998 6 13 | — | |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 2 dalis. Motociklininkų nugaros apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 1731:1997
  Tinklinės akių ir veido apsaugos priemonės nuo mechaninių pavojų ir (ar) karščio pramoniniam ir nepramoniniam naudojimui | 1997 6 14 | — | |
| EN 1731:1997/A1:1997 | 1998 6 13 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 6 30) |
| CEN | EN 1809:1997
  Pagalbiniai nardymo reikmenys. Keliamosios jėgos kompensatoriai. Funkciniai ir saugos reikalavimai, bandymo būdai | 1998 6 13 | — | |
| CEN | EN 1827:1999
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės be įkvėpimo vožtuvų ir su atskiriamais filtrais, apsaugančios nuo dujų, dujų ir dalelių arba tik dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 1836:2005
  Asmeninės akių apsaugos įranga. Bendrosios paskirties saulės akiniai ir saulės filtrai bei filtrai tiesioginiam saulės stebėjimui | 2005 12 2 | EN 1836:1997 | Terminas pasibaigęs
  (2006 3 31) |
| EN 1836:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 1868:1997
  Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Lygiaverčių terminų sąrašas | 1997 10 18 | — | |
| CEN | EN 1891:1998
  Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Mažo tąsumo lynai su šerdies apvalkalu | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 1938:1998
  Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai akiniai, skirti motociklų ir mopedų vairuotojams | 1999 6 4 | — | |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akustika. Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Efektyviųjų A svertinių garso slėgio lygių įvertinimas, kai naudojamos klausos apsaugos priemonės (ISO 4869-2:1994) | 1996 5 15 | — | |
| CEN | EN ISO 4869-4:2000
  Akustika. Klausos apsaugai. 4 dalis. Nuo garsio priklausomų garsą atkuriančių ausinių efektyviųjų garso slėgio lygių matavimas (ISO/TR 4869-4:1998) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo chemikalų. Apsauginės aprangos medžiagų atsparumo skysčių ir dujų prasiskverbimui nustatymas (ISO 6529:2001) | 2005 10 6 | EN 369:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo skystųjų chemikalų. Medžiagų atsparumo skysčių skverbimuisi bandymo metodas (ISO 6530:2005) | 2005 10 6 | EN 368:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir ugnies. Bandymo metodas. Spinduliuojamos šilumos veikiamų medžiagų ir medžiaginių drabužių įvertinimas (ISO 6942:2002) | 2003 8 28 | EN 366:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Ledo ritulininkų galvos ir veido apsaugai (ISO 10256:2003) | 2005 10 6 | EN 967:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mechaniniai virpesiai ir smūgiai. Rankas veikiančios vibracijos. Vibracijų perduodamumo delnui per pirštines matavimo ir įvertinimo metodas (ISO 10819:1996) | 1996 12 3 | — | |
| CEN | EN 12083:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrai su kvėpavimo žarnomis (filtrai be kaukės). Dalelių, dujų ir kombinuoti filtrai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2000 7 4 | — | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Alpinizmo įranga. Pleištai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 12275:1998
  Alpinizmo įranga. Jungtys. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2000 3 16 | — | |
| CEN | EN 12276:1998
  Alpinizmo įranga. Frikciniai inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:1998
  Alpinizmo įranga. Diržai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 12278:1998
  Alpinizmo įranga. Skriemuliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN ISO 12402-2:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 2 dalis. Gelbėjimosi liemenės, kokybės lygmuo 275. Saugos reikalavimai (ISO 12402-2:2006) | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 399:1993 | 2007 3 31 |
| CEN | EN ISO 12402-3:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 3 dalis. Gelbėjimosi liemenės, kokybės lygmuo 150. Saugos reikalavimai (ISO 12402-3:2006) | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 396:1993 | 2007 3 31 |
| CEN | EN ISO 12402-4:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 4 dalis. Gelbėjimosi liemenės, kokybės lygmuo 100. Saugos reikalavimai (ISO 12402-4:2006) | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 395:1993 | 2007 3 31 |
| CEN | EN ISO 12402-5:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 5 dalis. Plūduriavimo priemonės, (lygmuo 50). Saugos reikalavimai (ISO 12402-5:2006) | Tai skelbiama pirmą kartą | EN 393:1993 | 2007 3 31 |
| CEN | EN ISO 12402-6:2006
  Asmeninės plaukiojimo priemonės. 6 dalis. Specialiosios paskirties gelbėjimosi liemenės ir plūduriavimo priemonės Saugos reikalavimai ir papildomi bandymo metodai (ISO 12402-6:2006) | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN ISO 12402-8:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 8 dalis. Priedai. Saugos reikalavimai ir bandymų metodai (ISO 12402-8:2006) | 2006 8 2 | EN 394:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2006 8 31) |
| CEN | EN ISO 12402-9:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 9 dalis. Bandymo metodai (ISO 12402-9:2006) | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN ISO 12402-10:2006
  Asmeninės plūduriavimo priemonės. 10 dalis. Asmeninių plūduriavimo priemonių ir kitų svarbių įtaisų parinkimas ir naudojimas (ISO 12402-10:2006) | 2006 8 2 | — | |
| CEN | EN 12477:2001
  Apsauginės suvirintojų pirštinės | 2002 8 10 | — | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 31) |
| CEN | EN 12492:2000
  Alpinizmo įranga. Alpinistų šalmai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 12 21 | — | |
| EN 12492:2000/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 12568:1998
  Pėdų ir kojų apsaugai. Batų noselių bei pradūrimui atsparių metalinių intarpų reikalavimai ir bandymo metodai | 1998 11 6 | — | |
| CEN | EN 12628:1999
  Nardymo reikmenys. Plūdriųjų ir gelbėjimo priemonių deriniai. Paskirties ir saugos reikalavimai, bandymo metodai | 2000 7 4 | — | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12841:2006
  Asmeninė apsaugos nuo kritimo iš aukščio įranga. Lyninės prieigos sistemos. Lyno reguliavimo įtaisai | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN 12941:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Varikliniai filtravimo įtaisai su šalmu arba gaubtu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1999 6 4 | EN 146:1991 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 12942:1998
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Orpūtiniai filtravimo aparatai su ištisine kauke, puskauke arba ketvirtine kauke. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 1999 6 4 | EN 147:1991 | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 2003 8 28 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 13034:2005
  Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Ribotos apsaugos nuo skystųjų chemikalų apsauginės aprangos charakteristikų matavimai (6 ir PB [6] tipo įranga | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13061:2001
  Apsauginė apranga. Futbolininkų blauzdos apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 1 dalis. Sąlygos ir kondicionavimas | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-2:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 2 dalis. Smūgio sugertis | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-2:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 3 dalis. Atsparumas skverbimuisi | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-4:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 4 dalis. Sulaikymo sistemos efektyvumas | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13087-5:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 5 dalis. Sulaikymo sistemos stipris | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13087-6:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 6 dalis. Regos laukas | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-6:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymų metodai. 7 dalis. Atsparumas liepsnai | 2002 8 10 | — | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 10) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 8 dalis. Elektrinės savybės | 2001 12 21 | — | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 2005 10 6 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 13087-10:2000
  Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 10 dalis. Atsparumas spinduliuojamajai šilumai | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13138-1:2003
  Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Dėvimų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13158:2000
  Apsauginė apranga. Apsauginiai jojikų švarkai, kūno ir pečių apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13178:2000
  Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės sniegaeigių vartotojams | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 1 dalis. Įtėkio į vidų ir suminio įtėkio nustatymas | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 2 dalis. Praktiniai eksploatacinių savybių bandymai | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 3 dalis. Kvėpavimo varžos nustatymas | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 4 dalis. Liepsnos bandymas | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 5 dalis. Klimatinės sąlygos | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 6 dalis. Anglies dioksido kiekio įkvepiamajame ore nustatymas | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13274-7:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 7 dalis. Dalelių prasiskverbimo į filtrą nustatymas
  5 pastaba | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 8 dalis. Užsikimšimo dolomito dulkėmis nustatymas | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 2 dalis. Kelties, blauzdos ir dilbio apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 3 dalis. Liemens apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2001 2 24 | — | |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 4 dalis. Papildomi galvos apsaugų reikalavimai ir bandymų metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 5 dalis. Genitalijų ir pilvo srities apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Apsauginė kovos menų sporto įranga. 6 dalis. Moterų krūtinės apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 13287:2004
  Asmeninė apsauginė įranga. Avalynė. Bandymo metodas nustatyti atsparumą slydimui | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13356:2001
  Nedarbinių drabužių priedai matomumui pagerinti. Bandymo metodai ir reikalavimai | 2001 12 21 | — | |
| CEN | EN 13484:2001
  Rogučių naudotojų šalmai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13546:2002
  Apsauginė apranga. Žolės riedulio vartininko plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, pėdos ir genitalijų apsaugai bei žolės riedulininkų blauzdų apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13567:2002
  Apsauginė apranga. Fechtuotojų plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, genitalijų ir veido apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13594:2002
  Apsauginės motociklininkų profesionalų pirštinės. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įbrėžimui | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą plyšimui | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 4 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įpjovimui | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13634:2002
  Apsauginė motociklininkų profesionalų avalynė. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13781:2001
  Propelerinių ir sportinių kalnų rogių vairuotojų ir keleivių apsauginiai šalmai | 2002 8 10 | — | |
| CEN | EN 13794:2002
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Gelbėjimosi autonominis uždarosios apytakos kvėpavimo aparatas. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2003 8 28 | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Klausos apsaugos priemonės. 1 dalis. Fizikiniai bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Akustiniai bandymo metodai | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN 13832-1:2006
  Avalynė, apsauganti nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 1 dalis. Terminija ir bandymo metodai | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN 13832-2:2006
  Avalynė, apsauganti nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 2 dalis. Avalynė, apsauganti nuo chemikalų užpurškimo | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN 13832-3:2006
  Avalynė, apsauganti nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 3 dalis. Avalynė, efektyviai apsauganti nuo chemikalų | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN 13911:2004
  Apsauginė ugniagesių apranga. Ugniagesių gaisrinių gaubtų reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 13949:2003
  Kvėpavimo įranga. Autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo azoto ir deguonies mišinio arba deguonies naro aparatas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 1 dalis. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos, teikiančios visam kūnui apsaugą nuo ore esančių sveikatai žalingų dalelių, naudojimo charakteristikų reikalavimai (5 tipo apranga) (ISO 13982-1:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti smulkių dalelių aerozolių įtėkį į kostiumų vidų (ISO 13982-2:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Medžiagų atsparumo pradūrimui ir jų plyšimo, esant dinaminei apkrovai, bandymo metodas (ISO 13995:2000) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Atsparumo įpjovimui aštriais daiktais nustatymas (ISO 13997:1999) | 2000 7 4 | — | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Apsauginė apranga. Prijuostės, kelnės, liemenės, apsaugančios nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių (ISO 13998:2003) | 2003 8 28 | EN 412:1993 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN 14021:2003
  Motociklų kroso dalyvių apsaugos nuo akmenų ir purvo skydai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14052:2005
  Aukštos kokybės pramoniniai šalmai | 2006 4 19 | — | |
| CEN | EN 14058:2004
  Apsauginė apranga. Drabužiai, tinkami dirbti vėsioje aplinkoje | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14120:2003
  Apsauginė apranga. Riedučių sporto įrangos naudotojų riešo, delno, kelio ir alkūnės apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2004 2 21 | — | |
| CEN | EN 14126:2003
  Apsauginė apranga. Apsauginė apranga nuo infekcinių agentų. Naudojimo savybių reikalavimai ir bandymų metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14143:2003
  Kvėpavimo įranga. Autonominis uždarosios apytakos naro aparatas | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Nardymo kombinezonai. 1 dalis. Narų kostiumai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Narų skafandrai. Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Aktyviai šildomi arba aušinami kostiumai (sistemos). Reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Nardymo kombinezonai. 4 dalis. Vienos atmosferos kombinezonai (ADS). Ergonominiai reikalavimai ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14325:2004
  Apsauginė apranga nuo chemikalų. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos medžiagų, siūlių, sandūrų ir sujungimų naudojimo charakteristikų klasifikacija ir bandymo metodai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14328:2005
  Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo elektrinių peilių įpjovimų | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14360:2004
  Apsauginiai drabužiai nuo lietaus. Gatavų drabužių bandymo metodas. Didelės energijos lašelių kritimo iš viršaus poveikis | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14387:2004
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų filtrai ir sudėtiniai filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 141:2000
  EN 371:1992
  EN 372:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 14404:2004
  Asmeninė apsauginė įranga. Kelių apsaugai dirbant klūpomis | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14435:2004
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirosios grandinės, suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti tik esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14458:2004
  Asmeninės akių apsaugos priemonės. Gaisrininkų naudojami veido skydeliai bei žvalgos langeliai ir gaisrininkų, greitosios pagalbos bei avarinių tarnybų naudojami aukštos kokybės pramoniniai saugos šalmai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Apsauginė automobilių lenktynių vairuotojų apranga. Apsauga nuo šilumos ir liepsnos. Eksploatacinių charakteristikų reikalavimai ir bandymo metodai. 1 keitinys. Modifikuotas išlinkimo bandymas (ISO 14460:1999) | 2000 3 16 | — | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 2002 8 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 9 30) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Tiktai evakuacijai skirti autonominiai atvirosios grandinės suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti plaučių poreikiu valdomu vožtuvu esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymai, ženkli | 2006 4 19 | — | |
| CEN | EN 14572:2005
  Aukštos kokybės raitelių šalmai | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 1 dalis. Aparatai su ištisine kauke. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 139:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| CEN | EN 14593-2:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 2 dalis. Aparatai su puskauke, esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 139:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| EN 14593-2:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Nenutrūkstamo tiekimo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas | 2005 10 6 | EN 271:1995
  EN 12419:1999
  EN 139:1994
  EN 1835:1999
  EN 270:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2005 12 2) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005
  Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Apsauginės aprangos su skysčiams (3 tipo apranga) arba purškimui (4 tipo apranga) nepralaidžiomis jungtimis, įskaitant jos elementus, apsaugančius tik tam tikras kūno dalis ([3] PB tipo ir [4] PB tipo apranga), ch | 2005 10 6 | EN 467:1995
  EN 466:1995
  EN 465:1995 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 14786:2006
  Apsauginė apranga. Purškiamų chemikalų, emulsijų ir dispersijų atsparumo prasiskverbimui nustatymas. Pulverizacijos bandymas | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Apsauginė apranga, dėvima srovinio abrazyvinio apdirbimo, naudojant granuliuotus abrazyvus, darbuose (ISO 14877:2002) | 2003 8 28 | — | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo bandymo metodas (ISO 15025:2000) | 2003 8 28 | EN 532:1994 | Terminas pasibaigęs
  (2003 8 28) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2002
  Apsauginiai vandens kombinezonai. 1 dalis. Nuolat dėvimi kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-1:2002) | 2003 4 10 | — | |
| CEN | EN ISO 15027-2:2002
  Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Avariniai kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-2:2002) | 2003 4 10 | — | |
| CEN | EN ISO 15027-3:2002
  Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodai (ISO 15027-3:2002) | 2003 4 10 | — | |
| CEN | EN 15090:2006
  Gaisrininkų avalynė | Tai skelbiama pirmą kartą | — | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Apranga. Fiziologiniai poveikiai. Šiluminės varžos matavimas naudojant šiluminį manekeną (ISO 15831:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Saugi avalynė, atspari grandininių pjūklų įpjovimui (ISO 17249:2004) | 2005 10 6 | — | |
| CEN | EN ISO 20344:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Avalynės bandymo metodai (ISO 20344:2004) | 2005 10 6 | EN 344:1992
  EN 344-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| EN ISO 20344:2004/AC:2005 | | | |
| CEN | EN ISO 20345:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Saugi avalynė (ISO 20345:2004) | 2005 10 6 | EN 345:1992
  EN 345-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Apsauginė avalynė (ISO 20346:2004) | 2005 10 6 | EN 346-2:1996
  EN 346:1992 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN ISO 20347:2004
  Asmeninės apsauginės priemonės. Darbinė avalynė (ISO 20347:2004) | 2005 10 6 | EN 347:1992
  EN 347-2:1996 | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akustika. Klausos apsaugos priemonės. Subjektyvusis garso silpnėjimo matavimo metodas (ISO 4869-1:1990) | 1994 12 16 | — | |
| CEN | EN 24869-3:1993
  Akustika. Klausos apsaugai. 3 dalis. Paprastasis ausinių įneštinio silpninimo matavimo metodas kokybės kontrolės reikmėms (ISO/TR 4869-3:1989) | 1994 12 16 | — | |
| CENELEC | EN 50237:1997
  Mechaniškai apsaugotos pirštinės darbui su elektros įrenginiais | 1999 6 4 | — | |
| CENELEC | EN 50286:1999
  Žemosios įtampos įrenginiuose dėvima apsauginė izoliacinė apranga | 2000 3 16 | — | |
| CENELEC | EN 50321:1999
  Žemosios įtampos įrenginiuose avima izoliacinė avalynė | 2000 3 16 | — | |
| CENELEC | EN 50365:2002
  Elektriniai izoliaciniai šalmai, naudojami žemosios įtampos įrenginiuose | 2003 4 10 | — | |
| CENELEC | EN 60743:2001
  Įtampingieji darbai. Įrankių, įrenginių ir įtaisų terminija (IEC 60743:2001) | 2003 4 10 | EN 60743:1996
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 12 1) |
| CENELEC | EN 60895:2003
  Įtampingieji darbai. Laidi apranga darbui, kai vardinė kintamoji įtampa neviršija 800 kV, o nuolatinė ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikuotas)) | 2005 10 6 | EN 60895:1996
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2006 7 1) |
| CENELEC | EN 60903:2003
  Įtampingieji darbai. Izoliacinės pirštinės (IEC 60903:2002 (Modifikuotas)) | 2005 10 6 | EN 60903:1992
  ir jo keitinys + EN 50237:1997
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2006 7 1) |
| CENELEC | EN 60984:1992
  Izoliacinės rankovės darbui esant įtampai (IEC 60984:1990 (Modifikuotas)) | 1999 6 4 | — | |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 1999 6 4 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1999 6 4) |
| EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) | 2003 4 10 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2005 10 6) |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas

(ir pamatinis dokumentas)

Pirmą kartą OL

Pakeisto standarto duomenys

Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data

1 pastaba

CEN

EN 132:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminai, jų apibrėžtys ir piktogramos

1999 6 4

EN 132:1990

Terminas pasibaigęs

(1999 6 30)

CEN

EN 133:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Klasifikacija

2002 8 10

EN 133:1990

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 134:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Komponentų nomenklatūra

1998 6 13

EN 134:1990

Terminas pasibaigęs

(1998 7 31)

CEN

EN 135:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Terminų sąrašas

1999 6 4

EN 135:1990

Terminas pasibaigęs

(1999 6 30)

CEN

EN 136:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Ištisinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1998 6 13

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Terminas pasibaigęs

(1998 7 31)

EN 136:1998/AC:1999

CEN

EN 137:1993

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirojo kvėpavimo suslėgtojo oro aparatai. Reikalavimai, bandymai, žymėjimas

1993 12 23

EN 137:1986

Terminas pasibaigęs

(1993 12 23)

EN 137:1993/AC:1993

CEN

EN 138:1994

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatai su švaraus oro žarna ir kauke, puskauke arba kandikliniu įtaisu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1994 12 16

—

CEN

EN 140:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės ir ketvirtinės kaukės. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1998 11 6

EN 140:1989

Terminas pasibaigęs

(1999 3 31)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kandiklinis įtaisas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2003 4 10

EN 142:1989

Terminas pasibaigęs

(2003 4 10)

CEN

EN 143:2000

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dalelių filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2001 1 24

EN 143:1990

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

EN 143:2000/A1:2006

Tai skelbiama pirmą kartą

3 pastaba

Šio paskelbimo data

CEN

EN 144-1:2000

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 1 dalis. Įsukamojo tarpvamzdžio srieginės jungtys

2001 1 24

EN 144-1:1991

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

EN 144-1:2000/A1:2003

2004 2 21

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 10 31)

EN 144-1:2000/A2:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 12 31)

CEN

EN 144-2:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 2 dalis. Išleidžiamosios jungtys

1999 6 4

—

CEN

EN 144-3:2003

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų balionų vožtuvai. 3 dalis. Kvėpuojamojo azoto ir deguonies mišinio bei deguonies išleidžiamojo atvamzdžio jungtys

2004 2 21

—

CEN

EN 145:1997

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai uždarojo ciklo suslėgtojo deguonies arba suslėgtojo deguonies-azoto tipo aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

1998 2 19

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Terminas pasibaigęs

(1998 2 28)

EN 145:1997/A1:2000

2001 1 24

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

CEN

EN 148-1:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 1 dalis. Standartinio sriegio jungtis

1999 6 4

EN 148-1:1987

Terminas pasibaigęs

(1999 8 31)

CEN

EN 148-2:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 2 dalis. Centrinio sriegio jungtis

1999 6 4

EN 148-2:1987

Terminas pasibaigęs

(1999 8 31)

CEN

EN 148-3:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Antveidžių sriegiai. 3 dalis. Srieginė jungtis M45 * 3

1999 6 4

EN 148-3:1992

Terminas pasibaigęs

(1999 8 31)

CEN

EN 149:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės apsaugai nuo dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2001 12 21

EN 149:1991

Terminas pasibaigęs

(2001 12 21)

CEN

EN 165:2005

Asmeninė akių apsauga. Žodynas

2006 4 19

EN 165:1995

Terminas pasibaigęs

(2006 5 31)

CEN

EN 166:2001

Asmeninė akių apsauga. Specifikacijos

2002 8 10

EN 166:1995

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 167:2001

Asmeninė akių apsauga. Optiniai bandymo metodai

2002 8 10

EN 167:1995

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 168:2001

Asmeninė akių apsauga. Neoptiniai bandymo metodai

2002 8 10

EN 168:1995

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 169:2002

Asmeninė akių apsauga. Suvirinimo ir giminiškų technologijų filtrai. Šviesos praleidimo reikalavimai ir rekomenduojamasis naudojimas

2003 8 28

EN 169:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 170:2002

Asmeninė akių apsauga. Ultravioletiniai filtrai. Praleidimo reikalavimai ir naudojimo rekomendacijos

2003 8 28

EN 170:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 171:2002

Asmeninė akių apsauga. Infraraudonieji filtrai. Praleidimo faktoriaus reikalavimai ir rekomenduojamas naudojimas

2003 4 10

EN 171:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 4 10)

CEN

EN 172:1994

Asmeninė akių apsauga. Filtrai nuo saulės akinimo pramonės reikmėms

1996 5 15

—

EN 172:1994/A1:2000

2000 7 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 10 31)

EN 172:1994/A2:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 8 10)

CEN

EN 174:2001

Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai kalnų slidininkų akiniai

2001 12 21

EN 174:1996

Terminas pasibaigęs

(2001 12 21)

CEN

EN 175:1997

Asmeninė apsauga. Akių ir veido apsaugos įranga suvirinimo ir panašiems procesams

1998 2 19

—

CEN

EN 207:1998

Asmeninė akių apsauga. Filtrai ir akių apsaugos priemonės nuo lazerio spinduliuotės (akių apsaugos priemonės nuo lazerio)

1998 11 21

EN 207:1993

Terminas pasibaigęs

(1999 3 31)

EN 207:1998/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 208:1998

Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės atliekant lazerių ir lazerių sistemų derinimo darbus (akių apsaugos priemonės derinant lazerius)

1998 11 21

EN 208:1993

Terminas pasibaigęs

(1999 3 31)

EN 208:1998/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 250:2000

Kvėpavimo įranga. Autonominiai atvirojo ciklo suslėgtojo oro narų aparatai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2000 6 8

EN 250:1993

Terminas pasibaigęs

(2000 7 19)

EN 250:2000/A1:2006

Tai skelbiama pirmą kartą

3 pastaba

Šio paskelbimo data

CEN

EN 269:1994

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Kvėpavimo aparatas su priverstinio švaraus oro tiekimo žarna ir gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

1994 12 16

—

CEN

EN 340:2003

Apsauginė apranga. Bendrieji reikalavimai

2005 10 6

EN 340:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 341:1992

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Nusileidimo įtaisai

1993 12 23

—

EN 341:1992/A1:1996

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 341:1992/AC:1993

CEN

EN 342:2004

Apsauginė apranga. Drabužiai ir jų komplektai, apsaugantys nuo šalčio

2005 10 6

—

CEN

EN 343:2003

Apsauginė apranga. Apsauga nuo lietaus

2004 2 21

—

CEN

EN 348:1992

Apsauginių drabužių tikrinimo būdas. Medžiagų elgsenos nustatymas, veikiant jas mažais išlydyto metalo lašais

1993 12 23

—

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 1 dalis. Ausinės

2003 8 28

EN 352-1:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 352-2:2002

Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 2 dalis. Ausų kamšteliai

2003 8 28

EN 352-2:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 352-3:2002

Klausos apsaugos priemonės. Bendrieji reikalavimai. 3 dalis. Prie pramoninio apsauginio šalmo pritvirtintos ausinės

2003 8 28

EN 352-3:1996

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 352-4:2001

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymai. 4 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį

2002 8 10

—

EN 352-4:2001/A1:2005

2006 4 19

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2006 4 30)

CEN

EN 352-5:2002

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 5 dalis. Ausinės žmogų veikiančiam triukšmui sumažinti

2003 8 28

—

CEN

EN 352-6:2002

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 6 dalis. Ausinės su elektriniais garsinių signalų įvadais

2003 8 28

—

CEN

EN 352-7:2002

Klausos apsaugos priemonės. Saugos reikalavimai ir bandymas. 7 dalis. Ausų kamšteliai pagal garso slėgio lygį

2003 8 28

—

CEN

EN 353-1:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 1 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant standžiąją inkaravimo vedlinę

2003 8 28

EN 353-1:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 353-2:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. 2 dalis. Valdomieji kritimo stabdytuvai, įskaitant lanksčiąją inkaravimo vedlinę

2003 8 28

EN 353-2:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 354:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Saugos diržų kobiniai

2003 8 28

EN 354:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 355:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Energijos sugertuvai

2003 8 28

EN 355:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 358:1999

Asmeninė apsauginė įranga darbo padėčiai nustatyti ir apsaugoti nuo kritimo iš aukščio. Diržai darbo padėčiai nustatyti ir sulaikyti krentant. Kobiniai darbo padėčiai nustatyti

2001 12 21

EN 358:1992

Terminas pasibaigęs

(2001 12 21)

CEN

EN 360:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Įtraukiamieji kritimo stabdytuvai

2003 8 28

EN 360:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 361:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kūno saugos diržai

2003 8 28

EN 361:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 362:2004

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Jungtys

2005 10 6

EN 362:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 363:2002

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Kritimą stabdančios sistemos

2003 8 28

EN 363:1992

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 364:1992

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Bandymo metodai

1993 12 23

—

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Naudojimo instrukcijų, techninės priežiūros, periodinio tikrinimo, taisymo, ženklinimo ir pakavimo bendrieji reikalavimai

2005 10 6

EN 365:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 367:1992

Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Patikrinimo būdas: šiluminio laidumo veikiant liepsnai nustatymas

1993 12 23

—

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 373:1993

Apsauginiai drabužiai. Medžiagų atsparumo išlydyto metalo lašams įvertinimas

1993 12 23

—

CEN

EN 374-1:2003

Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 1 dalis. Terminai ir darbinių charakteristikų reikalavimai

2005 10 6

EN 374-1:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 374-2:2003

Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 2 dalis. Atsparumo skverbimuisi nustatymas

2005 10 6

EN 374-2:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 374-3:2003

Apsauginės pirštinės nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 3 dalis. Atsparumo chemikalų sunkimuisi nustatymas

2005 10 6

EN 374-3:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 379:2003

Asmeninė akių apsauga. Automatiniai suvirinimo filtrai

2005 10 6

EN 379:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 381-1:1993

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 1 dalis. Atsparumo grandininio pjūklo pjovimui bandymo įrenginys

1993 12 23

—

CEN

EN 381-2:1995

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 2 dalis. Kojų apsauginių priemonių bandymo metodai

1996 1 12

—

CEN

EN 381-3:1996

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 3 dalis. Avalynės bandymo metodai

1996 10 10

—

CEN

EN 381-4:1999

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 4 dalis. Pirštinių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai

2000 3 16

—

CEN

EN 381-5:1995

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 5 dalis. Reikalavimai kojų apsauginėms priemonėms

1996 1 12

—

CEN

EN 381-7:1999

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 7 dalis. Reikalavimai pirštinėms, apsaugančioms nuo grandininių pjūklų

2000 3 16

—

CEN

EN 381-8:1997

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 8 dalis. Antkurpių, apsaugančių nuo grandininių pjūklų, bandymo metodai

1997 10 18

—

CEN

EN 381-9:1997

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 9 dalis. Reikalavimai antkurpiams, apsaugantiems nuo grandininių pjūklų

1997 10 18

—

CEN

EN 381-10:2002

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 10 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų bandymo metodas

2003 8 28

—

CEN

EN 381-11:2002

Apsauginė rankinių grandininių pjūklų naudotojų apranga. 11 dalis. Viršutinės kūno dalies apsaugų reikalavimai

2003 8 28

—

CEN

EN 388:2003

Apsauginės pirštinės nuo mechaninių pažaidų

2005 10 6

EN 388:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 393:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 50 N plūduriavimo priemonės

1994 12 16

—

EN 393:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 393:1993/AC:1995

CEN

EN 395:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 100 N gelbėjimosi liemenės

1994 12 16

—

EN 395:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 395:1993/AC:1995

CEN

EN 396:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 150 N gelbėjimosi liemenės

1994 12 16

—

EN 396:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 396:1993/AC:1995

CEN

EN 397:1995

Pramoniniai apsauginiai šalmai

1996 1 12

—

EN 397:1995/A1:2000

2001 1 24

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 1 24)

CEN

EN 399:1993

Gelbėjimosi liemenės ir asmeninės plūduriavimo priemonės. 275 N gelbėjimosi liemenės

1994 12 16

—

EN 399:1993/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

EN 399:1993/AC:1995

CEN

EN 402:2003

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Plaučių valdomas gelbėjimosi autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo oro kvėpavimo aparatas su viso veido kauke arba kandiklio sąranka. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2004 2 21

EN 402:1993

Terminas pasibaigęs

(2004 2 21)

CEN

EN 403:2004

Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtravimo priemonės su gaubtu gelbėtis nuo gaisro. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

EN 403:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 404:2005

Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrinis gelbėjimosi nuo anglies monoksido respiratorius su kandiklio sąranka

2005 10 6

EN 404:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

CEN

EN 405:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtruojamosios puskaukės su vožtuvais apsaugai nuo dujų arba dujų ir dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2002 8 10

EN 405:1992

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 407:2004

Apsauginės pirštinės nuo šiluminių pavojų (karščio ir(arba) ugnies)

2005 10 6

EN 407:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 420:2003

Apsauginės pirštinės. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai

4 pastaba

2005 12 2

EN 420:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

CEN

EN 421:1994

Apsauginės pirštinės nuo jonizuojančiosios spinduliuotės ir radioaktyvaus užteršimo

1994 12 16

—

CEN

EN 443:1997

Ugniagesių šalmai

1998 2 19

—

CEN

EN 458:2004

Klausos apsaugos priemonės. Parinkimo, naudojimo ir priežiūros rekomendacijos. Vadovas

2005 10 6

EN 458:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 463:1994

Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas skysčio čiurkšle (bandymas čiurkšle)

1994 12 16

—

CEN

EN 464:1994

Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant aerozolius ir kietąsias daleles. Bandymo metodas: dujoms nelaidžių kostiumų sandarumo nustatymas (bandymas vidiniu slėgiu)

1994 12 16

—

CEN

EN 468:1994

Apsauginiai drabužiai nuo skystųjų chemikalų. Bandymo metodas: atsparumo skverbimuisi nustatymas purškimu (bandymas purškimu)

1994 12 16

—

CEN

EN 469:2005

Apsauginė ugniagesių apranga. Apsauginės ugniagesių aprangos charaktristikų reikalavimai

2006 4 19

EN 469:1995

Terminas pasibaigęs

(2006 6 30)

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 470-1:1995

Apsauginė apranga, dėvima suvirinimo ir panašių procesų metu. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

1996 1 12

—

EN 470-1:1995/A1:1998

1998 6 13

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 8 31)

CEN

EN 471:2003

Profesinė gerai matoma įspėjamoji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai

2005 10 6

EN 471:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 510:1993

Reikalavimai apsauginiams drabužiams, dėvimiems, kur yra įpainiojimo tarp judančių dalių pavojus

1994 12 16

—

CEN

EN 511:2006

Apsauginės pirštinės nuo šalčio

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 511:1994

Šio paskelbimo data

CEN

EN 530:1994

Apsauginių drabužių medžiagos atsparumas dilimui. Bandymo metodai

1995 8 30

—

EN 530:1994/AC:1995

CEN

EN 531:1995

Apsauginiai drabužiai pramonės darbininkams, veikiamiems karščio (išskyrus gaisrininkų ir suvirintojų drabužius)

1998 11 6

—

EN 531:1995/A1:1998

1999 6 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

CEN

EN 533:1997

Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo medžiagos ir jų junginiai

1997 6 14

—

CEN

EN 564:1997

Alpinizmo įranga. Pagalbinė virvė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 565:1997

Alpinizmo įranga. Juostelė. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 566:1997

Alpinizmo įranga. Pakėlimo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 567:1997

Alpinizmo įranga. Virvių fiksatoriai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 568:1997

Alpinizmo įranga. Ledo inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1997 6 14

—

CEN

EN 569:1997

Alpinizmo įranga. Ąsiniai varžtai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 659:2003

Apsauginės ugniagesių pirštinės

2004 2 21

EN 659:1996

Terminas pasibaigęs

(2004 2 21)

CEN

EN 702:1994

Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Bandymo metodas. Apsauginės aprangos arba jos medžiagų sąlytinio šilumos perdavimo nustatymas

1996 1 12

—

CEN

EN 795:1996

Apsauga nuo kritimo iš aukščio. Inkaravimo įtaisai. Reikalavimai ir bandymai

2000 2 12

—

Įspėjimas: Ši publikacija netaikoma įrangai, kuri aprašyta A (konstrukciniai inkarai), C (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis lanksčiosiomis vedlinėmis) ir D (inkaravimo įtaisai su horizontaliomis standžiosiomis vedlinėmis) klasėse, nurodytose 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 pastraipose (jei tai A1 klasė), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 pastraipose (jei tai A, C ir D klasės), A priede (A.2, A.3, A.5 ir A.6 pastraipos), B ir ZA prieduose (jei tai A, C ir D klasės) ir kurios atžvilgiu nedaroma prielaida, kad ji atitinka Direktyvos 89/686/EEB nuostatas.

EN 795:1996/A1:2000

2001 1 24

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 4 30)

CEN

EN 812:1997

Pramoninės apsauginės kepurės

1998 2 19

—

EN 812:1997/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 813:1997

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Sėdimieji diržai

1997 6 14

—

CEN

EN 863:1995

Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Bandymo metodas. Atsparumas pradūrimui

1996 5 15

—

CEN

EN 892:2004

Alpinizmo ir kopimo įranga. Dinaminės alpinizmo virvės. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

EN 892:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 893:1999

Alpinizmo įranga. Kapliukai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 943-1:2002

Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 1 dalis. Ventiliuojamų ir neventiliuojamų, nepralaidžių dujoms (1 tipo) ir nedujinėms medžiagoms (2 tipo) kostiumų, apsaugančių nuo chemikalų, eksp

2003 8 28

—

CEN

EN 943-2:2002

Apsauginė apranga nuo skystųjų ir dujinių chemikalų, įskaitant skystuosius aerozolius ir kietąsias daleles. 2 dalis. Avarinių grupių (AG) dujoms nepralaidžių (1 tipo), apsaugančių nuo chemikalų kostiumų eksploatacinių savybių reikalavimai

2002 8 10

—

CEN

EN 958:1996

Alpinizmo įranga. Energiją sugeriančios sistemos, naudojamos kopiant stačiu uolos šlaitu (via ferrata). Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1997 6 14

—

CEN

EN 960:1994

Galvos modeliai apsauginiams šalmams bandyti

1996 5 15

—

EN 960:1994/A1:1998

1998 11 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 11 6)

CEN

EN 960:2006

Galvos modeliai apsauginiams šalmams bandyti

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 960:1994

2006 12 31

CEN

EN 966:1996

Oreivystės sportui skirti šalmai

1996 10 10

—

EN 966:1996/A1:2000

2000 7 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 9 30)

EN 966:1996/A2:2006

Tai skelbiama pirmą kartą

3 pastaba

Šio paskelbimo data

CEN

EN 1073-1:1998

Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 1 dalis. Ventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 1073-2:2002

Apsauginė apranga nuo radioaktyviosios taršos. 2 dalis. Neventiliuojamosios apsauginės aprangos nuo taršos radioaktyviosiomis dulkėmis reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 1077:1996

Kalnų slidininkų šalmai

1996 10 10

—

CEN

EN 1078:1997

Dviratininkų, riedlentininkų ir riedutininkų šalmai

1997 6 14

—

EN 1078:1997/A1:2005

2006 4 19

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2006 6 30)

CEN

EN 1080:1997

Šalmai mažiems vaikams apsaugoti nuo smūgio

1997 6 14

—

EN 1080:1997/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

EN 1080:1997/A2:2005

2006 4 19

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2006 6 30)

CEN

EN 1082-1:1996

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 1 dalis. Šarvažiedės pirštinės ir rankų apsaugai

1997 6 14

—

CEN

EN 1082-2:2000

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 2 dalis. Pirštinės ir rankų apsaugai, pagaminti iš kitos nei šarvažiedė medžiagos

2001 12 21

—

CEN

EN 1082-3:2000

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių. 3 dalis. Tekstilės medžiagų, odos ir kitų medžiagų smūginio įpjovimo bandymas

2001 12 21

—

CEN

EN 1095:1998

Denio saugos diržai ir saugos juostos, naudojamos pramoginiuose laivuose. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 1146:2005

Gelbėjimosi kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Evakuaciniai automatiniai uždarosios kvėpavimo grandinės suslėgtojo oro aparatai su gaubtu. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2006 4 19

EN 1146:1997

Terminas pasibaigęs

(2006 4 30)

CEN

EN 1149-1:1995

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 1 dalis. Savitoji paviršinė varža (bandymo metodai ir reikalavimai)

1996 10 10

—

CEN

EN 1149-1:2006

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 1 dalis. Savitosios paviršinės varžos matavimo metodas

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 1149-1:1995

2006 12 31

CEN

EN 1149-2:1997

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 2 dalis. Medžiagos statmenosios elektrinės varžos matavimo metodas

1998 2 19

—

CEN

EN 1149-3:2004

Apsauginė apranga. Elektrostatinės savybės. 3 dalis. Krūvio mažėjimo matavimo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 1150:1999

Apsauginė apranga. Neprofesinė ryškioji apranga. Bandymo metodai ir reikalavimai

1999 6 4

—

CEN

EN 1384:1996

Raitelių šalmai

1997 6 14

—

EN 1384:1996/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 1385:1997

Baidarininkų ir srauniojo vandens sportininkų šalmai

1998 6 13

—

EN 1385:1997/A1:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 1486:1996

Specialioms gaisrų gesinimo operacijoms skirtos atspindinčios aprangos bandymo metodai ir reikalavimai

1996 12 3

—

CEN

EN 1621-1:1997

Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 1 dalis. Reikalavimai apsaugams nuo smūgio ir jų bandymo metodai

1998 6 13

—

CEN

EN 1621-2:2003

Apsauginė motociklininkų apranga nuo mechaninio smūgio. 2 dalis. Motociklininkų nugaros apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 1731:1997

Tinklinės akių ir veido apsaugos priemonės nuo mechaninių pavojų ir (ar) karščio pramoniniam ir nepramoniniam naudojimui

1997 6 14

—

EN 1731:1997/A1:1997

1998 6 13

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 6 30)

CEN

EN 1809:1997

Pagalbiniai nardymo reikmenys. Keliamosios jėgos kompensatoriai. Funkciniai ir saugos reikalavimai, bandymo būdai

1998 6 13

—

CEN

EN 1827:1999

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Puskaukės be įkvėpimo vožtuvų ir su atskiriamais filtrais, apsaugančios nuo dujų, dujų ir dalelių arba tik dalelių. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2001 2 24

—

CEN

EN 1836:2005

Asmeninės akių apsaugos įranga. Bendrosios paskirties saulės akiniai ir saulės filtrai bei filtrai tiesioginiam saulės stebėjimui

2005 12 2

EN 1836:1997

Terminas pasibaigęs

(2006 3 31)

EN 1836:2005/AC:2006

CEN

EN 1868:1997

Asmeninė apsauginė įranga nuo kritimo iš aukščio. Lygiaverčių terminų sąrašas

1997 10 18

—

CEN

EN 1891:1998

Asmeninė apsauginė įranga apsaugai nuo kritimo iš aukščio. Mažo tąsumo lynai su šerdies apvalkalu

1998 11 6

—

CEN

EN 1938:1998

Asmeninė akių apsauga. Apsauginiai akiniai, skirti motociklų ir mopedų vairuotojams

1999 6 4

—

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika. Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Efektyviųjų A svertinių garso slėgio lygių įvertinimas, kai naudojamos klausos apsaugos priemonės (ISO 4869-2:1994)

1996 5 15

—

CEN

EN ISO 4869-4:2000

Akustika. Klausos apsaugai. 4 dalis. Nuo garsio priklausomų garsą atkuriančių ausinių efektyviųjų garso slėgio lygių matavimas (ISO/TR 4869-4:1998)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 6529:2001

Apsauginiai drabužiai. Apsauga nuo chemikalų. Apsauginės aprangos medžiagų atsparumo skysčių ir dujų prasiskverbimui nustatymas (ISO 6529:2001)

2005 10 6

EN 369:1993

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 6530:2005

Apsauginė apranga. Apsauga nuo skystųjų chemikalų. Medžiagų atsparumo skysčių skverbimuisi bandymo metodas (ISO 6530:2005)

2005 10 6

EN 368:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 6942:2002

Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir ugnies. Bandymo metodas. Spinduliuojamos šilumos veikiamų medžiagų ir medžiaginių drabužių įvertinimas (ISO 6942:2002)

2003 8 28

EN 366:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN ISO 10256:2003

Ledo ritulininkų galvos ir veido apsaugai (ISO 10256:2003)

2005 10 6

EN 967:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mechaniniai virpesiai ir smūgiai. Rankas veikiančios vibracijos. Vibracijų perduodamumo delnui per pirštines matavimo ir įvertinimo metodas (ISO 10819:1996)

1996 12 3

—

CEN

EN 12083:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Filtrai su kvėpavimo žarnomis (filtrai be kaukės). Dalelių, dujų ir kombinuoti filtrai. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2000 7 4

—

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:1998

Alpinizmo įranga. Pleištai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2000 3 16

—

CEN

EN 12275:1998

Alpinizmo įranga. Jungtys. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2000 3 16

—

CEN

EN 12276:1998

Alpinizmo įranga. Frikciniai inkarai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:1998

Alpinizmo įranga. Diržai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 12278:1998

Alpinizmo įranga. Skriemuliai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 2 dalis. Gelbėjimosi liemenės, kokybės lygmuo 275. Saugos reikalavimai (ISO 12402-2:2006)

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 399:1993

2007 3 31

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 3 dalis. Gelbėjimosi liemenės, kokybės lygmuo 150. Saugos reikalavimai (ISO 12402-3:2006)

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 396:1993

2007 3 31

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 4 dalis. Gelbėjimosi liemenės, kokybės lygmuo 100. Saugos reikalavimai (ISO 12402-4:2006)

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 395:1993

2007 3 31

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 5 dalis. Plūduriavimo priemonės, (lygmuo 50). Saugos reikalavimai (ISO 12402-5:2006)

Tai skelbiama pirmą kartą

EN 393:1993

2007 3 31

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Asmeninės plaukiojimo priemonės. 6 dalis. Specialiosios paskirties gelbėjimosi liemenės ir plūduriavimo priemonės Saugos reikalavimai ir papildomi bandymo metodai (ISO 12402-6:2006)

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 8 dalis. Priedai. Saugos reikalavimai ir bandymų metodai (ISO 12402-8:2006)

2006 8 2

EN 394:1993

Terminas pasibaigęs

(2006 8 31)

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 9 dalis. Bandymo metodai (ISO 12402-9:2006)

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Asmeninės plūduriavimo priemonės. 10 dalis. Asmeninių plūduriavimo priemonių ir kitų svarbių įtaisų parinkimas ir naudojimas (ISO 12402-10:2006)

2006 8 2

—

CEN

EN 12477:2001

Apsauginės suvirintojų pirštinės

2002 8 10

—

EN 12477:2001/A1:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 12 31)

CEN

EN 12492:2000

Alpinizmo įranga. Alpinistų šalmai. Saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2001 12 21

—

EN 12492:2000/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 12568:1998

Pėdų ir kojų apsaugai. Batų noselių bei pradūrimui atsparių metalinių intarpų reikalavimai ir bandymo metodai

1998 11 6

—

CEN

EN 12628:1999

Nardymo reikmenys. Plūdriųjų ir gelbėjimo priemonių deriniai. Paskirties ir saugos reikalavimai, bandymo metodai

2000 7 4

—

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Asmeninė apsaugos nuo kritimo iš aukščio įranga. Lyninės prieigos sistemos. Lyno reguliavimo įtaisai

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN 12941:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Varikliniai filtravimo įtaisai su šalmu arba gaubtu. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1999 6 4

EN 146:1991

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

EN 12941:1998/A1:2003

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 12942:1998

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Orpūtiniai filtravimo aparatai su ištisine kauke, puskauke arba ketvirtine kauke. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

1999 6 4

EN 147:1991

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

EN 12942:1998/A1:2002

2003 8 28

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 13034:2005

Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Ribotos apsaugos nuo skystųjų chemikalų apsauginės aprangos charakteristikų matavimai (6 ir PB [6] tipo įranga

2005 10 6

—

CEN

EN 13061:2001

Apsauginė apranga. Futbolininkų blauzdos apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 13087-1:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 1 dalis. Sąlygos ir kondicionavimas

2002 8 10

—

EN 13087-1:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-2:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 2 dalis. Smūgio sugertis

2002 8 10

—

EN 13087-2:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-3:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 3 dalis. Atsparumas skverbimuisi

2002 8 10

—

EN 13087-3:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-4:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 4 dalis. Sulaikymo sistemos efektyvumas

2001 12 21

—

CEN

EN 13087-5:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 5 dalis. Sulaikymo sistemos stipris

2001 2 24

—

CEN

EN 13087-6:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 6 dalis. Regos laukas

2002 8 10

—

EN 13087-6:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-7:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymų metodai. 7 dalis. Atsparumas liepsnai

2002 8 10

—

EN 13087-7:2000/A1:2001

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 10)

CEN

EN 13087-8:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 8 dalis. Elektrinės savybės

2001 12 21

—

EN 13087-8:2000/A1:2005

2005 10 6

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 13087-10:2000

Apsauginiai šalmai. Bandymo metodai. 10 dalis. Atsparumas spinduliuojamajai šilumai

2001 12 21

—

CEN

EN 13138-1:2003

Mokomosios plūdriosios plaukimo priemonės. 1 dalis. Dėvimų plūdriųjų priemonių saugos reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 13158:2000

Apsauginė apranga. Apsauginiai jojikų švarkai, kūno ir pečių apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13178:2000

Asmeninė akių apsauga. Akių apsaugos priemonės sniegaeigių vartotojams

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-1:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 1 dalis. Įtėkio į vidų ir suminio įtėkio nustatymas

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-2:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 2 dalis. Praktiniai eksploatacinių savybių bandymai

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-3:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 3 dalis. Kvėpavimo varžos nustatymas

2002 8 10

—

CEN

EN 13274-4:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 4 dalis. Liepsnos bandymas

2002 8 10

—

CEN

EN 13274-5:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 5 dalis. Klimatinės sąlygos

2001 12 21

—

CEN

EN 13274-6:2001

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 6 dalis. Anglies dioksido kiekio įkvepiamajame ore nustatymas

2002 8 10

—

CEN

EN 13274-7:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 7 dalis. Dalelių prasiskverbimo į filtrą nustatymas

5 pastaba

2003 8 28

—

CEN

EN 13274-8:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Bandymo metodai. 8 dalis. Užsikimšimo dolomito dulkėmis nustatymas

2003 8 28

—

CEN

EN 13277-1:2000

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13277-2:2000

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 2 dalis. Kelties, blauzdos ir dilbio apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13277-3:2000

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 3 dalis. Liemens apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2001 2 24

—

CEN

EN 13277-4:2001

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 4 dalis. Papildomi galvos apsaugų reikalavimai ir bandymų metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 13277-5:2002

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 5 dalis. Genitalijų ir pilvo srities apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2002 8 10

—

CEN

EN 13277-6:2003

Apsauginė kovos menų sporto įranga. 6 dalis. Moterų krūtinės apsaugų papildomieji reikalavimai ir bandymo metodai

2004 2 21

—

CEN

EN 13287:2004

Asmeninė apsauginė įranga. Avalynė. Bandymo metodas nustatyti atsparumą slydimui

2005 10 6

—

CEN

EN 13356:2001

Nedarbinių drabužių priedai matomumui pagerinti. Bandymo metodai ir reikalavimai

2001 12 21

—

CEN

EN 13484:2001

Rogučių naudotojų šalmai

2002 8 10

—

CEN

EN 13546:2002

Apsauginė apranga. Žolės riedulio vartininko plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, pėdos ir genitalijų apsaugai bei žolės riedulininkų blauzdų apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13567:2002

Apsauginė apranga. Fechtuotojų plaštakos, rankos, krūtinės ląstos, pilvo srities, kojos, genitalijų ir veido apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13594:2002

Apsauginės motociklininkų profesionalų pirštinės. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-1:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-2:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įbrėžimui

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-3:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą plyšimui

2003 8 28

—

CEN

EN 13595-4:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų apranga. Striukės, kelnės ir ištisiniai bei kelių dalių kombinezonai. 4 dalis. Bandymo metodas nustatyti atsparumą smūginiam įpjovimui

2003 8 28

—

CEN

EN 13634:2002

Apsauginė motociklininkų profesionalų avalynė. Reikalavimai ir bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13781:2001

Propelerinių ir sportinių kalnų rogių vairuotojų ir keleivių apsauginiai šalmai

2002 8 10

—

CEN

EN 13794:2002

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Gelbėjimosi autonominis uždarosios apytakos kvėpavimo aparatas. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2003 8 28

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 13819-1:2002

Klausos apsaugos priemonės. 1 dalis. Fizikiniai bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13819-2:2002

Klausos apsaugos priemonės. 2 dalis. Akustiniai bandymo metodai

2003 8 28

—

CEN

EN 13832-1:2006

Avalynė, apsauganti nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 1 dalis. Terminija ir bandymo metodai

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN 13832-2:2006

Avalynė, apsauganti nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 2 dalis. Avalynė, apsauganti nuo chemikalų užpurškimo

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN 13832-3:2006

Avalynė, apsauganti nuo chemikalų ir mikroorganizmų. 3 dalis. Avalynė, efektyviai apsauganti nuo chemikalų

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN 13911:2004

Apsauginė ugniagesių apranga. Ugniagesių gaisrinių gaubtų reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 13949:2003

Kvėpavimo įranga. Autonominis atvirosios apytakos suslėgtojo azoto ir deguonies mišinio arba deguonies naro aparatas. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2004 2 21

—

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 1 dalis. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos, teikiančios visam kūnui apsaugą nuo ore esančių sveikatai žalingų dalelių, naudojimo charakteristikų reikalavimai (5 tipo apranga) (ISO 13982-1:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Apsauginė apranga nuo kietųjų, sveikatai žalingų dalelių. 2 dalis. Bandymo metodas nustatyti smulkių dalelių aerozolių įtėkį į kostiumų vidų (ISO 13982-2:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 13995:2000

Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Medžiagų atsparumo pradūrimui ir jų plyšimo, esant dinaminei apkrovai, bandymo metodas (ISO 13995:2000)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 13997:1999

Apsauginė apranga. Mechaninės savybės. Atsparumo įpjovimui aštriais daiktais nustatymas (ISO 13997:1999)

2000 7 4

—

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Apsauginė apranga. Prijuostės, kelnės, liemenės, apsaugančios nuo rankinių peilių įpjovimų ir dūrių (ISO 13998:2003)

2003 8 28

EN 412:1993

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN 14021:2003

Motociklų kroso dalyvių apsaugos nuo akmenų ir purvo skydai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14052:2005

Aukštos kokybės pramoniniai šalmai

2006 4 19

—

CEN

EN 14058:2004

Apsauginė apranga. Drabužiai, tinkami dirbti vėsioje aplinkoje

2005 10 6

—

CEN

EN 14120:2003

Apsauginė apranga. Riedučių sporto įrangos naudotojų riešo, delno, kelio ir alkūnės apsaugai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2004 2 21

—

CEN

EN 14126:2003

Apsauginė apranga. Apsauginė apranga nuo infekcinių agentų. Naudojimo savybių reikalavimai ir bandymų metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14143:2003

Kvėpavimo įranga. Autonominis uždarosios apytakos naro aparatas

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-1:2005

Nardymo kombinezonai. 1 dalis. Narų kostiumai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-2:2005

Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Narų skafandrai. Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-3:2005

Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Aktyviai šildomi arba aušinami kostiumai (sistemos). Reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14225-4:2005

Nardymo kombinezonai. 4 dalis. Vienos atmosferos kombinezonai (ADS). Ergonominiai reikalavimai ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14325:2004

Apsauginė apranga nuo chemikalų. Apsaugančios nuo chemikalų aprangos medžiagų, siūlių, sandūrų ir sujungimų naudojimo charakteristikų klasifikacija ir bandymo metodai

2005 10 6

—

CEN

EN 14328:2005

Apsauginė apranga. Pirštinės ir rankų apsaugai, apsaugantys nuo elektrinių peilių įpjovimų

2005 10 6

—

CEN

EN 14360:2004

Apsauginiai drabužiai nuo lietaus. Gatavų drabužių bandymo metodas. Didelės energijos lašelių kritimo iš viršaus poveikis

2005 10 6

—

CEN

EN 14387:2004

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Dujų filtrai ir sudėtiniai filtrai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2005 10 6

EN 141:2000

EN 371:1992

EN 372:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 14404:2004

Asmeninė apsauginė įranga. Kelių apsaugai dirbant klūpomis

2005 10 6

—

CEN

EN 14435:2004

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Autonominiai atvirosios grandinės, suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti tik esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

—

CEN

EN 14458:2004

Asmeninės akių apsaugos priemonės. Gaisrininkų naudojami veido skydeliai bei žvalgos langeliai ir gaisrininkų, greitosios pagalbos bei avarinių tarnybų naudojami aukštos kokybės pramoniniai saugos šalmai

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 14460:1999

Apsauginė automobilių lenktynių vairuotojų apranga. Apsauga nuo šilumos ir liepsnos. Eksploatacinių charakteristikų reikalavimai ir bandymo metodai. 1 keitinys. Modifikuotas išlinkimo bandymas (ISO 14460:1999)

2000 3 16

—

EN ISO 14460:1999/A1:2002

2002 8 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 9 30)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Tiktai evakuacijai skirti autonominiai atvirosios grandinės suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su puskauke, suprojektuoti naudoti plaučių poreikiu valdomu vožtuvu esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymai, ženkli

2006 4 19

—

CEN

EN 14572:2005

Aukštos kokybės raitelių šalmai

2005 10 6

—

CEN

EN 14593-1:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 1 dalis. Aparatai su ištisine kauke. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

EN 139:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

CEN

EN 14593-2:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Vamzdžiu tiekiamo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai su vartojimo vožtuvu. 2 dalis. Aparatai su puskauke, esant teigiamam slėgiui. Reikalavimai, bandymas, ženklinimas

2005 10 6

EN 139:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Kvėpavimo organų apsaugos priemonės. Nenutrūkstamo tiekimo suslėgtojo oro kvėpavimo aparatai. Reikalavimai, bandymai, ženklinimas

2005 10 6

EN 271:1995

EN 12419:1999

EN 139:1994

EN 1835:1999

EN 270:1994

Terminas pasibaigęs

(2005 12 2)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005

Apsauginė apranga nuo skystųjų chemikalų. Apsauginės aprangos su skysčiams (3 tipo apranga) arba purškimui (4 tipo apranga) nepralaidžiomis jungtimis, įskaitant jos elementus, apsaugančius tik tam tikras kūno dalis ([3] PB tipo ir [4] PB tipo apranga), ch

2005 10 6

EN 467:1995

EN 466:1995

EN 465:1995

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 14786:2006

Apsauginė apranga. Purškiamų chemikalų, emulsijų ir dispersijų atsparumo prasiskverbimui nustatymas. Pulverizacijos bandymas

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN ISO 14877:2002

Apsauginė apranga, dėvima srovinio abrazyvinio apdirbimo, naudojant granuliuotus abrazyvus, darbuose (ISO 14877:2002)

2003 8 28

—

CEN

EN ISO 15025:2002

Apsauginė apranga. Apsauga nuo karščio ir liepsnos. Riboto liepsnos plitimo bandymo metodas (ISO 15025:2000)

2003 8 28

EN 532:1994

Terminas pasibaigęs

(2003 8 28)

CEN

EN ISO 15027-1:2002

Apsauginiai vandens kombinezonai. 1 dalis. Nuolat dėvimi kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-1:2002)

2003 4 10

—

CEN

EN ISO 15027-2:2002

Nardymo kombinezonai. 2 dalis. Avariniai kombinezonai, reikalavimai, įskaitant saugą (ISO 15027-2:2002)

2003 4 10

—

CEN

EN ISO 15027-3:2002

Nardymo kombinezonai. 3 dalis. Bandymo metodai (ISO 15027-3:2002)

2003 4 10

—

CEN

EN 15090:2006

Gaisrininkų avalynė

Tai skelbiama pirmą kartą

—

CEN

EN ISO 15831:2004

Apranga. Fiziologiniai poveikiai. Šiluminės varžos matavimas naudojant šiluminį manekeną (ISO 15831:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 17249:2004

Saugi avalynė, atspari grandininių pjūklų įpjovimui (ISO 17249:2004)

2005 10 6

—

CEN

EN ISO 20344:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Avalynės bandymo metodai (ISO 20344:2004)

2005 10 6

EN 344:1992

EN 344-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

EN ISO 20344:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 20345:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Saugi avalynė (ISO 20345:2004)

2005 10 6

EN 345:1992

EN 345-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 20346:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Apsauginė avalynė (ISO 20346:2004)

2005 10 6

EN 346-2:1996

EN 346:1992

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN ISO 20347:2004

Asmeninės apsauginės priemonės. Darbinė avalynė (ISO 20347:2004)

2005 10 6

EN 347:1992

EN 347-2:1996

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika. Klausos apsaugos priemonės. Subjektyvusis garso silpnėjimo matavimo metodas (ISO 4869-1:1990)

1994 12 16

—

CEN

EN 24869-3:1993

Akustika. Klausos apsaugai. 3 dalis. Paprastasis ausinių įneštinio silpninimo matavimo metodas kokybės kontrolės reikmėms (ISO/TR 4869-3:1989)

1994 12 16

—

CENELEC

EN 50237:1997

Mechaniškai apsaugotos pirštinės darbui su elektros įrenginiais

1999 6 4

—

CENELEC

EN 50286:1999

Žemosios įtampos įrenginiuose dėvima apsauginė izoliacinė apranga

2000 3 16

—

CENELEC

EN 50321:1999

Žemosios įtampos įrenginiuose avima izoliacinė avalynė

2000 3 16

—

CENELEC

EN 50365:2002

Elektriniai izoliaciniai šalmai, naudojami žemosios įtampos įrenginiuose

2003 4 10

—

CENELEC

EN 60743:2001

Įtampingieji darbai. Įrankių, įrenginių ir įtaisų terminija (IEC 60743:2001)

2003 4 10

EN 60743:1996

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 12 1)

CENELEC

EN 60895:2003

Įtampingieji darbai. Laidi apranga darbui, kai vardinė kintamoji įtampa neviršija 800 kV, o nuolatinė ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikuotas))

2005 10 6

EN 60895:1996

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2006 7 1)

CENELEC

EN 60903:2003

Įtampingieji darbai. Izoliacinės pirštinės (IEC 60903:2002 (Modifikuotas))

2005 10 6

EN 60903:1992

ir jo keitinys + EN 50237:1997

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2006 7 1)

CENELEC

EN 60984:1992

Izoliacinės rankovės darbui esant įtampai (IEC 60984:1990 (Modifikuotas))

1999 6 4

—

EN 60984:1992/A11:1997

1999 6 4

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1999 6 4)

EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002)

2003 4 10

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2005 10 6)

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data („dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data („dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 2.1 pastaba | Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

2.1 pastaba

Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| 3 pastaba | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

| 4 pastaba | Standartu EN 420:2003 suteikta atitikties prielaida dėl BHSR 1.2.1.1 ir Cr(VI) kiekio pirštinių medžiagose yra susijusi, taikant bandymo metodą Cr(VI) kiekiui nustatyti, su 3 mg/kg arba mažesne aptikimo riba |
| --- | --- |

4 pastaba

Standartu EN 420:2003 suteikta atitikties prielaida dėl BHSR 1.2.1.1 ir Cr(VI) kiekio pirštinių medžiagose yra susijusi, taikant bandymo metodą Cr(VI) kiekiui nustatyti, su 3 mg/kg arba mažesne aptikimo riba

| 5 pastaba | EN 13274-7:2002 standarto 6.4 ir 7.4 skyrių paskutiniuose sakiniuose nepateikiama prielaida apie atitikimą Direktyvos 89/686/EB pagrindiniams sveikatos apsaugos ir saugos darbe reikalavimams. |
| --- | --- |

5 pastaba

EN 13274-7:2002 standarto 6.4 ir 7.4 skyrių paskutiniuose sakiniuose nepateikiama prielaida apie atitikimą Direktyvos 89/686/EB pagrindiniams sveikatos apsaugos ir saugos darbe reikalavimams.

PASTABA:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede.

| — | Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

| — | Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas. |
| --- | --- |

—

Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas.

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds.

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel.(32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel.(33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(3)  OL L 217, 1998 8 5, p. 18.

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/73

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 314/07)

| Pagalbos Nr. | XS 137/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Latvija |
| Regionas | Visa Latvijos teritorija |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Ribotos atsakomybės bendrovės (RIB) „Latvijas Garantiju aģentūra“ garantijų valstybės pagalbos programa |
| Teisinis pagrindas | 1) | Latvijas vienotais programdokuments 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv) |

Pagalbos Nr.

XS 137/05

Valstybė narė

Latvija

Regionas

Visa Latvijos teritorija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Ribotos atsakomybės bendrovės (RIB) „Latvijas Garantiju aģentūra“ garantijų valstybės pagalbos programa

Teisinis pagrindas

1)

Latvijas vienotais programdokuments 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv)

| 2) | Papildinājumi Latvijas vienotam programdokumentam 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv) |
| --- | --- |

2)

Papildinājumi Latvijas vienotam programdokumentam 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv)

| 3) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 21. 29.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

3)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 21. 29.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 4) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 57. 23.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

4)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 57. 23.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 5) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 79 6.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

5)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 79 6.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 6) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 81. 21.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

6)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 81. 21.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 7) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 84. 20.7.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

7)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 84. 20.7.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinės išlaidos

2004 m. — 3 450 000 LVL (4 908 935 EUR)

2006 m. — 168 072 LVL (239 146 EUR)

Bendra suma

3 618 072 LVL (5 148 081 EUR)

Bendra paskolos garantijų suma, įskaitant daugiklį x2, sudarys 7 236 144 LVL (10 296 163 EUR)

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

2003 6 18

Planuojami programos pakeitimai įsigalios š. m. spalio 1 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2008 m. rugpjūčio 31 d.

Jeigu pagalbos schemos nuostatos neatitinka komercinės veiklos rėmimo kontrolės normų, paramos suteikimo sąlygos bus peržiūrėtos remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 88 straipsnio 1 dalimi.

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skirta pagalba MVĮ, išskyrus:

| a) | Europos bendrijos steigimo sutarties 1 priede nurodytą žemės ūkio prekių gaminimo, perdirbimo ir rinkodaros veiklą; |
| --- | --- |

a)

Europos bendrijos steigimo sutarties 1 priede nurodytą žemės ūkio prekių gaminimo, perdirbimo ir rinkodaros veiklą;

| b) | projektus, susijusius su žemės ūkio veikla be perdirbimo; |
| --- | --- |

b)

projektus, susijusius su žemės ūkio veikla be perdirbimo;

| c) | veiklą, susijusią su bendrovės eksportu, prekių platinimo tinklo sukūrimu ir panaudojimu arba bendrovės eksporto veiklos einamosiomis išlaidomis; |
| --- | --- |

c)

veiklą, susijusią su bendrovės eksportu, prekių platinimo tinklo sukūrimu ir panaudojimu arba bendrovės eksporto veiklos einamosiomis išlaidomis;

| d) | sritis, kuriose suteikus pagalbą vietos gamybos prekių naudojimui sudaromos palankesnės sąlygos nei importuotų prekių naudojimui; |
| --- | --- |

d)

sritis, kuriose suteikus pagalbą vietos gamybos prekių naudojimui sudaromos palankesnės sąlygos nei importuotų prekių naudojimui;

| e) | transporto sektorių. |
| --- | --- |

e)

transporto sektorių.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra”

| Tirgoņu iela 11 |
| --- |
| LV-1050, Rīga, Latvija |

Tirgoņu iela 11

LV-1050, Rīga, Latvija

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 184/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Lenkija |
| Regionas | Miasto Skierniewice, Województwo Łódzkie |
| Pagalbos schemos arba bendrovės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Horizontaliosios pagalbos schema, skirta mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai Skernevicų mieste |
| Teisinis pagrindas | Ustawa z 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jedn. Dz.U. nr 142, poz. 1591 z późniejszymi zmianami), Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84), Uchwała nr XLI/71/05 Rady Miasta Skierniewice z dnia 14 lipca 2005 roku w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości i udzielania dotacji dla małych i średnich przedsiębiorców na terenie Miasta Skierniewice |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba įmonei suteiktos individualios pagalbos bendra suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 7 400 EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įgyvendinimo data | Nuo 2005 08 31 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Nuo 2006 12 31 |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip |
| Ekonomikos sektoriai, su kuriais susijusi pagalba | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ryszard Bogusz
  Prezydent Miasta Skierniewice |
| ul. Rynek 1 |
| PL-96-100 Skierniewice |

Pagalbos Nr.

XS 184/05

Valstybė narė

Lenkija

Regionas

Miasto Skierniewice, Województwo Łódzkie

Pagalbos schemos arba bendrovės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Horizontaliosios pagalbos schema, skirta mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai Skernevicų mieste

Teisinis pagrindas

Ustawa z 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jedn. Dz.U. nr 142, poz. 1591 z późniejszymi zmianami), Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84), Uchwała nr XLI/71/05 Rady Miasta Skierniewice z dnia 14 lipca 2005 roku w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości i udzielania dotacji dla małych i średnich przedsiębiorców na terenie Miasta Skierniewice

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba įmonei suteiktos individualios pagalbos bendra suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

7 400 EUR

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

Nuo 2005 08 31

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Nuo 2006 12 31

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai, su kuriais susijusi pagalba

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ryszard Bogusz

Prezydent Miasta Skierniewice

ul. Rynek 1

PL-96-100 Skierniewice

Didelė individuali pagalba

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 185/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Lenkijos Respublika |
| Regionas | Centralny |
| Pagalbos schemos arba bendrovės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Projektavimo ir paslaugų teikimo įmonė „BISPROL sp. z o.o.“ |
| Teisinis pagrindas | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn. zm.) art. 52 ust. 1 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendrovei suteiktos individualios pagalbos bendra suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 0,098559 mln. EUR (1) |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įgyvendinimo data | 2005 9 22 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2015 12 30 |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip |
| Ekonomikos sektoriai, su kuriais susijusi pagalba | Tik tam tikri sektoriai | Taip |
| Kitos paslaugos | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Minister Skarbu Państwa |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| PL-00-522 Warszawa |

Pagalbos Nr.

XS 185/05

Valstybė narė

Lenkijos Respublika

Regionas

Centralny

Pagalbos schemos arba bendrovės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Projektavimo ir paslaugų teikimo įmonė „BISPROL sp. z o.o.“

Teisinis pagrindas

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn. zm.) art. 52 ust. 1

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendrovei suteiktos individualios pagalbos bendra suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

0,098559 mln. EUR (1)

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

2005 9 22

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2015 12 30

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai, su kuriais susijusi pagalba

Tik tam tikri sektoriai

Taip

Kitos paslaugos

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

PL-00-522 Warszawa

Didelė individuali pagalba

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 205/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | Provincie Zuid-Holland |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Deltalinqs |
| Teisinis pagrindas | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 224 728 EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip,
  maksimalus pagalbos intensyvumas: 43% |
| Įgyvendinimo data | 2005 m. gruodžio 1 d. |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė | Iki 2008 3 31 (2) |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip
  Projektas yra sukurtas tam, kad ką tik įsteigtos firmos geriau suprastų Roterdamo uosto prekių srauto veiklą. Atliekamų tyrimų rezultatai bus laisvai prieinami visiems. |
| Ekonomikos sektorius (- iai) | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Pagalbos Nr.

XS 205/05

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

Provincie Zuid-Holland

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Deltalinqs

Teisinis pagrindas

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

224 728 EUR

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip,

maksimalus pagalbos intensyvumas: 43%

Įgyvendinimo data

2005 m. gruodžio 1 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė

Iki 2008 3 31 (2)

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Projektas yra sukurtas tam, kad ką tik įsteigtos firmos geriau suprastų Roterdamo uosto prekių srauto veiklą. Atliekamų tyrimų rezultatai bus laisvai prieinami visiems.

Ekonomikos sektorius (- iai)

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 206/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | Provincie Zuid-Holland |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | LTO Groeiservice |
| Teisinis pagrindas | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 69 500,00 EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip, pagalba yra 50% sumos |
| Įgyvendinimo data | 2005 12 01 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė | Iki 2007 4 1 (3) |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip
  Šio projekto tikslas yra parengti jau egzistuojančių, su šviesos poveikiu šiltnamio produktų auginimui ir kokybei susijusių techninių žinių aprašą. Kai bus parengta egzistuojančių techninių žinių schema, bus siūloma pradėti įgyvendinti užpildyti spragas šioje srityje galinčius projektus. |
| Ekonomikos sektorius (- iai) | Atskiri sektoriai | Taip |
| Kita apdirbamoji pramonė | Sodininkystė šiltnamiuose |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Pagalbos Nr.

XS 206/05

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

Provincie Zuid-Holland

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

LTO Groeiservice

Teisinis pagrindas

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

69 500,00 EUR

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip, pagalba yra 50% sumos

Įgyvendinimo data

2005 12 01

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė

Iki 2007 4 1 (3)

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Šio projekto tikslas yra parengti jau egzistuojančių, su šviesos poveikiu šiltnamio produktų auginimui ir kokybei susijusių techninių žinių aprašą. Kai bus parengta egzistuojančių techninių žinių schema, bus siūloma pradėti įgyvendinti užpildyti spragas šioje srityje galinčius projektus.

Ekonomikos sektorius (- iai)

Atskiri sektoriai

Taip

Kita apdirbamoji pramonė

Sodininkystė šiltnamiuose

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 209/05 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | Provincie Zuid-Holland |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Holland Scherming |
| Teisinis pagrindas | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 101 330 EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip,
  pagalbos intensyvumas yra 60% gautinos sumos |
| Įgyvendinimo data | 2005 12 01 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė | Iki 2006 6 1 |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip
  Šio projekto tikslas yra vykdyti mokslinius įvairių rūšių šviesos poveikio augalų ir gėlių auginimui tyrimus pramonės srityje. „Holland Scherming“ — tai saulės spindulius apribojančias plokštes šiltnamių ūkiams diegianti bendrovė. Su šviesa susijusios žinios gali padėti išvesti naujas produktų rūšis. Pagalba skiriama šviesos poveikio tyrimams, bet ne naujiems produktams išvesti. |
| Ekonomikos sektorius (- iai) | Atskiri sektoriai | Taip |
| Kitos paslaugos | Diegimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Pagalbos Nr.

XS 209/05

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

Provincie Zuid-Holland

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Holland Scherming

Teisinis pagrindas

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

101 330 EUR

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip,

pagalbos intensyvumas yra 60% gautinos sumos

Įgyvendinimo data

2005 12 01

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė

Iki 2006 6 1

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Šio projekto tikslas yra vykdyti mokslinius įvairių rūšių šviesos poveikio augalų ir gėlių auginimui tyrimus pramonės srityje. „Holland Scherming“ — tai saulės spindulius apribojančias plokštes šiltnamių ūkiams diegianti bendrovė. Su šviesa susijusios žinios gali padėti išvesti naujas produktų rūšis. Pagalba skiriama šviesos poveikio tyrimams, bet ne naujiems produktams išvesti.

Ekonomikos sektorius (- iai)

Atskiri sektoriai

Taip

Kitos paslaugos

Diegimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

---

(1)  Įmonei suteiktos pagalbos suma pateikiama kaip bendrasis subsidijos ekvivalentas.

(2)  Jei reikės, priemonė bus suderinta su atitinkamomis Reglamento 70/2001 nuostatomis, apie tai bus informuota Komisija.

(3)  Jei priemonė bus derinama pagal atitinkamas nuostatas, peržiūrėjus reglamentą 70/2001, apie tai bus pranešama Komisijai.

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/78

---

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Pietų Afrikos kilmės mangano dioksidų importo inicijavimą

(2006/C 314/08)

Komisija gavo skundą, pateiktą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau — pagrindinis reglamentas) (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (2), 5 straipsnį, kuriame teigiama, kad tam tikri Pietų Afrikos (toliau — nagrinėjamoji šalis) kilmės mangano dioksidai yra importuojami dempingo kaina, ir dėl to daroma materialinė žala Bendrijos pramonei.

1.   Skundas

2006 m. lapkričio 10 d.Tosoh Hellas AIC (toliau — skundo pateikėjas), kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų tam tikrų mangano dioksidų Bendrijoje, pateikė skundą.

2.   Produktas

Tariamai dempingo kaina importuojamas produktas yra Pietų Afrikos kilmės tam tikri termiškai neapdoroti (paprastai taip apdorojama, siekiant panaudoti ličio baterijose) elektroninio mangano dioksidai (didelio grynumo mangano dioksidai, gauti elektroninio proceso metu), (toliau — nagrinėjamasis produktas), kuriuos deklaruojant paprastai nurodomas KN ex 2820 10 00 kodas. Šis KN kodas pateikiamas tik kaip informacija.

3.   Įtarimas dėl dempingo

Įtarimas dėl Pietų Afrikos, kur produktas vidaus rinkoje parduodamas nepakankamais kiekiais, dempingo grindžiamas apskaičiuotosios normaliosios vertės palyginimu su nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Bendriją kainomis.

Atsižvelgiant į tai, apskaičiuotas dempingo skirtumas yra reikšmingas.

4.   Įtarimas dėl žalos

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad apskritai išaugo nagrinėjamojo produkto importas iš Pietų Afrikos vertinant absoliučiais skaičiais ir jo rinkos dalimi.

Tvirtinama, kad nagrinėjamojo importuojamo produkto kiekis bei kainos, be kitų padarinių, darė neigiamą poveikį Europos pramonės taikomam kainų lygiui, ir dėl to turėjo reikšmingo neigiamo poveikio Bendrijos pramonės finansinei ir užimtumo padėčiai.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad Bendrijos pramonė pateikė skundą arba toks skundas buvo pateiktas jos vardu, ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

5.1.   Dempingo ir žalos nustatymo procedūra

Tyrimo metu bus nustatyta, ar Pietų Afrikos kilmės nagrinėjamasis produktas yra importuojamas dempingo kaina ir ar šis dempingas padarė žalos.

a)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus Bendrijos pramonės įmonėms ir gamintojų asociacijoms, Pietų Afrikos eksportuotojams ir (arba) gamintojams, eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, importuotojams, skunde nurodytoms importuotojų asociacijoms ir atitinkamų eksportuojančių šalių valdžios institucijoms.

Bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šio pranešimo 6 dalies a punkte nustatytą laikotarpį visos šalys turėtų kreiptis į Komisiją faksu, norėdamos sužinoti, ar jos yra minimos skunde, ir prireikus paprašyti klausimyno, jeigu visoms tokioms suinteresuotosioms šalims yra taikomas šio pranešimo 6 dalies b punkte nustatytas terminas.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

Visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą nei klausimyno atsakymai informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 6 dalies b punkte nustatytą laikotarpį.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti. Tokį prašymą privalu pateikti per 6 dalies c punkte nustatytą laikotarpį.

5.2.   Bendrijos interesų vertinimo procedūra

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu ir įrodžius, kad vykdomas dempingas ir padaryta žala, bus sprendžiama, ar antidempingo priemonių priėmimas neprieštaraus Bendrijos interesams. Dėl šios priežasties, jei Bendrijos pramonė, importuotojai, jiems atstovaujančios asociacijos, vartotojų atstovai ir vartotojų organizacijų atstovai įrodo, kad yra objektyvus ryšys tarp jų veiklos ir nagrinėjamojo produkto, per 6 dalies b punkte nustatytus laikotarpius gali pranešti apie save ir Komisijai pateikti informaciją. Šalys, veikusios pirmiau pateiktame sakinyje nustatyta tvarka, per 6 dalies c punkte nustatytą laikotarpį gali prašyti būti išklausytos, bet turi nurodyti konkrečias tokio prašymo priežastis. Reikėtų pažymėti, kad į informaciją, pateiktą pagal 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

6.   Terminai

a)   Laikotarpis, per kurį šalys turi paprašyti klausimyno

Visos suinteresuotosios šalys turėtų prašyti klausimyno ar kitų prašymo formų kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

b)   Laikotarpis, per kurį šalys turi pranešti apie save, pateikti klausimyno atsakymus ir kitą informaciją

Visos suinteresuotosios šalys, jei tyrimo metu reikia atsižvelgti į jų pastabas, privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją per 40 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per minėtą laikotarpį šalis pranešė apie save.

c)   Išklausymas

Per tą patį 40 dienų laikotarpį visos suinteresuotosios šalys gali kreiptis į Komisiją, kad šioji jas išklausytų.

7.   Rašytiniai pareiškimai, klausimyno atsakymai ir susirašinėjimas

Visa suinteresuotųjų šalių informacija ir prašymai privalo būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, nebent nurodyta kitaip, būtinai nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, el. pašto adresą, telefono ir fakso numerius.)

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale du commerce |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks. (32 2) 295 65 05 |

Commission européenne

Direction générale du commerce

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks. (32 2) 295 65 05

8.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

9.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne vėliau kaip po 9 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

(2)  OL L 340, 2005 12 23, p. 17.

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/80

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 314/09)

| Sprendimo priėmimo data | 2006 10 24 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 254/06 |
| Valstybė narė | Belgija |
| Pagalbos pavadinimas | Minimumprijs voor groenestroomcertificaten van PV installaties |
| Teisinis pagrindas | Artikel 25ter, eerste alinea, van het decreet van 17 juli 2000 houdende de organisatie van de elektriciteitsmarkt en het decreet van 7 mei 2004.
  Article 25ter, paragraphe 1, du décret relatif à l'organisation du marché d'électricité du 17 juillet 2000 et décret du 7 mai 2004. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Priemonė nėra pagalba |
| Pagalbos intensyvumas | Priemonė nėra pagalba |

Sprendimo priėmimo data

2006 10 24

Pagalbos Nr.

N 254/06

Valstybė narė

Belgija

Pagalbos pavadinimas

Minimumprijs voor groenestroomcertificaten van PV installaties

Teisinis pagrindas

Artikel 25ter, eerste alinea, van het decreet van 17 juli 2000 houdende de organisatie van de elektriciteitsmarkt en het decreet van 7 mei 2004.

Article 25ter, paragraphe 1, du décret relatif à l'organisation du marché d'électricité du 17 juillet 2000 et décret du 7 mai 2004.

Pagalbos priemonės rūšis

Priemonė nėra pagalba

Pagalbos intensyvumas

Priemonė nėra pagalba

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2006 10 24 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 623/06 |
| Valstybė narė | Slovakija |
| Pagalbos pavadinimas | Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti ALEF Film & Media group s.r.o. |
| Teisinis pagrindas | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

Sprendimo priėmimo data

2006 10 24

Pagalbos Nr.

N 623/06

Valstybė narė

Slovakija

Pagalbos pavadinimas

Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti ALEF Film & Media group s.r.o.

Teisinis pagrindas

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 7,5 mln. SKK

Pagalbos intensyvumas

23 %

Trukmė

1 Sausis 2006 — 31 Gruodis 2006

Ekonomikos sektorius

Žiniasklaida

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministerstvo kultúry SR |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava |

Ministerstvo kultúry SR

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2006 10 24 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 624/06 |
| Valstybė narė | Slovakija |
| Pagalbos pavadinimas | Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti SEN Film s.r.o. |
| Teisinis pagrindas | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

Sprendimo priėmimo data

2006 10 24

Pagalbos Nr.

N 624/06

Valstybė narė

Slovakija

Pagalbos pavadinimas

Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti SEN Film s.r.o.

Teisinis pagrindas

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 4 mln.; SKK

Pagalbos intensyvumas

12 %

Trukmė

1 Sausis 2006 — 31 Gruodis 2006

Ekonomikos sektorius

Žiniasklaida

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministerstvo kultúry SR |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava |

Ministerstvo kultúry SR

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/82

---

Pranešimas pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį

Prašymo leisti palikti nacionalinius teisės aktus, nukrypstančius nuo Bendrijos derinimo priemonės nuostatų, atsiėmimas

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 314/10)

| 1. | 2005 m. gruodžio 5 d. Čekijos Respublika pranešė apie pageidavimą toliau taikyti nacionalinius teisės aktus dėl kadmio turinčių trąšų pateikimo į rinką. Šie teisės aktai galiojo prieš Čekijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą ir nukrypsta nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų nuostatų (1). |
| --- | --- |

1.

2005 m. gruodžio 5 d. Čekijos Respublika pranešė apie pageidavimą toliau taikyti nacionalinius teisės aktus dėl kadmio turinčių trąšų pateikimo į rinką. Šie teisės aktai galiojo prieš Čekijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą ir nukrypsta nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų nuostatų (1).

| 2. | Nacionaliniais teisės aktais (2) Čekijos Respublikos draudžiama teritorijoje prekiauti fosforo mineralinėmis trąšomis, kuriose kadmio koncentracija viršija 50mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

2.

Nacionaliniais teisės aktais (2) Čekijos Respublikos draudžiama teritorijoje prekiauti fosforo mineralinėmis trąšomis, kuriose kadmio koncentracija viršija 50mg/kg P2O5.

| 3. | Nuo 2005 m. birželio 1 d. galiojantis Čekijos Respublikos nutarimas 209/2005 laikinai sustabdo galiojančių nacionalinių teisės aktų taikymą „EB tipo“ trąšoms ir riboja kadmio ribinės vertės taikymą šalies trąšoms. |
| --- | --- |

3.

Nuo 2005 m. birželio 1 d. galiojantis Čekijos Respublikos nutarimas 209/2005 laikinai sustabdo galiojančių nacionalinių teisės aktų taikymą „EB tipo“ trąšoms ir riboja kadmio ribinės vertės taikymą šalies trąšoms.

| 4. | EB sutarties 95 straipsnio 4 dalyje nustatoma, kad jei Tarybai arba Komisijai nustačius kokią nors derinimo priemonę valstybė narė mano, kad reikia išlaikyti nacionalines nuostatas 30 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai. |
| --- | --- |

4.

EB sutarties 95 straipsnio 4 dalyje nustatoma, kad jei Tarybai arba Komisijai nustačius kokią nors derinimo priemonę valstybė narė mano, kad reikia išlaikyti nacionalines nuostatas 30 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.

| 5. | Pagal 95 straipsnio 6 dalį, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo gavimo, patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo vidaus rinkai veikti. |
| --- | --- |

5.

Pagal 95 straipsnio 6 dalį, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo gavimo, patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo vidaus rinkai veikti.

| 6. | Atsižvelgdama į klausimo sudėtingumą ir į tai, kad nėra įrodymų dėl pavojaus žmogaus sveikatai, Komisija laikėsi nuomonės, kad Čekijos Respublikos pozicijos vertinimas turėtų būti atidėtas, kol Komisija gaus Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinio komiteto (SCHER) nuomonę, todėl manė, kad tikslinga pratęsti EB sutarties 95 straipsnio 6 dalies pirmoje pastraipoje minėtą laikotarpį dar vienam laikotarpiui, galiojančiam iki 2006 m. gruodžio 6 d. |
| --- | --- |

6.

Atsižvelgdama į klausimo sudėtingumą ir į tai, kad nėra įrodymų dėl pavojaus žmogaus sveikatai, Komisija laikėsi nuomonės, kad Čekijos Respublikos pozicijos vertinimas turėtų būti atidėtas, kol Komisija gaus Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinio komiteto (SCHER) nuomonę, todėl manė, kad tikslinga pratęsti EB sutarties 95 straipsnio 6 dalies pirmoje pastraipoje minėtą laikotarpį dar vienam laikotarpiui, galiojančiam iki 2006 m. gruodžio 6 d.

| 7. | 2006 m. gegužės 24 d. Komisija informavo Čekijos Respubliką apie savo tos pačios dienos (3) Sprendimą 2006/390/EB, kuriuo ji pratęsė 95 straipsnio 6 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytą laikotarpį, per kurį nacionalinės nuostatos, apie kurias buvo pranešta, turi būti patvirtintos arba atmestos, dar vienu laikotarpiu, kuris baigiasi 2006 m. gruodžio 6 d. |
| --- | --- |

7.

2006 m. gegužės 24 d. Komisija informavo Čekijos Respubliką apie savo tos pačios dienos (3) Sprendimą 2006/390/EB, kuriuo ji pratęsė 95 straipsnio 6 dalies pirmojoje pastraipoje nurodytą laikotarpį, per kurį nacionalinės nuostatos, apie kurias buvo pranešta, turi būti patvirtintos arba atmestos, dar vienu laikotarpiu, kuris baigiasi 2006 m. gruodžio 6 d.

| 8. | 2006 m. rugsėjo 19 d. SCHER pateikė savo nuomonę apie Čekijos Respublikos atliktą rizikos vertinimą (4) |
| --- | --- |

8.

2006 m. rugsėjo 19 d. SCHER pateikė savo nuomonę apie Čekijos Respublikos atliktą rizikos vertinimą (4)

| 9. | 2006 m. lapkričio 17 d. laišku Čekijos Respublikos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Čekija atsiima savo pateiktą prašymą leisti taikyti nukrypstančią nuostatą dėl kadmio ribinės vertės trąšose. Kaip minėta šiame laiške, Čekijos Respublikos valdžios institucijos ketina pateikti naują prašymą, kai tik bus patikslinti Čekijos nacionalinio rizikos vertinimo duomenys atsižvelgiant į SCHER nuomonę. |
| --- | --- |

9.

2006 m. lapkričio 17 d. laišku Čekijos Respublikos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Čekija atsiima savo pateiktą prašymą leisti taikyti nukrypstančią nuostatą dėl kadmio ribinės vertės trąšose. Kaip minėta šiame laiške, Čekijos Respublikos valdžios institucijos ketina pateikti naują prašymą, kai tik bus patikslinti Čekijos nacionalinio rizikos vertinimo duomenys atsižvelgiant į SCHER nuomonę.

| 10. | Čekijos Respublikai atsiėmus prašymą, Komisijai nebereikia priimti nacionalines priemones patvirtinančio arba atmetančio sprendimo. |
| --- | --- |

10.

Čekijos Respublikai atsiėmus prašymą, Komisijai nebereikia priimti nacionalines priemones patvirtinančio arba atmetančio sprendimo.

| 11. | Naujus Čekijos Respublikos pranešimus pagal Sutarties 95 straipsnio 4 dalį dėl kadmio ribinės vertės Komisija vertins atskirai. |
| --- | --- |

11.

Naujus Čekijos Respublikos pranešimus pagal Sutarties 95 straipsnio 4 dalį dėl kadmio ribinės vertės Komisija vertins atskirai.

---

(1)  OL L 304, 2003 11 21, p. 1.

(2)  Nutarimas Nr. 474/2000, kuriuo nustatomi reikalavimai trąšoms.

(3)  OL L 150, 2006 6 3, p. 17.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm

---

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA priežiūros tarnyba

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/83

---

Oficialiajame leidinyje skelbtina informacijos santrauka

(2006/C 314/11)

| Pagalbos numeris | Bylos Nr. 60540 |
| --- | --- |
| ELPA valstybė | Lichtenšteinas |
| Pagalbos schemos pavadinimas | Žiniasklaidos rėmimo įstatymas (Medienförderungsgesetz) |
| Teisinis pagrindas | Žiniasklaidos rėmimo įstatymas, Vyriausybės pasiūlymas Lichtenšteino landtagui Nr. 36/2006 |
| Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos | 1,5 mln. CHF (apie 966 000 EUR)
  Bendra suma penkeriems metams: 7,5 mln. CHF (apie 4 829 000 EUR) |
| Trukmė | Įsigalioja: 2007 m. sausio 1 d.
  Žiniasklaidos rėmimo įstatymo galiojimas neribotas. Vis dėlto lengvatai reikalaujama nustatyti penkerių metų terminą, t. y. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Tada apie schemą institucijai turi būti pranešta iš naujo. |
| Didžiausias pagalbos schemos intensyvumas | 30 % standartinių atlyginimų sąnaudų darbuotojams, dirbantiems žurnalistinio ir redakcinio pobūdžio darbą kuriant žiniasklaidos produktą, kaip apibrėžta Žiniasklaidos rėmimo įstatymo 4 dalyje.
  25 % realiai patirtų žiniasklaidos produkto platinimo sąnaudų, kaip apibrėžta Žiniasklaidos rėmimo įstatymo 4 dalyje.
  40 % darbuotojų, dirbančių žurnalistinio ir redakcinio pobūdžio darbą kuriant žiniasklaidos produktą, profesinio rengimo ir mokymo sąnaudų, kaip apibrėžta Žiniasklaidos rėmimo įstatymo 4 dalyje. |
| Ekonomikos sektoriai | Žiniasklaidos įmonės |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Media Commission |
| Regierungsgebäude |
| FL — 9490 Vaduz |
| Principality of Liechtenstein |

Pagalbos numeris

Bylos Nr. 60540

ELPA valstybė

Lichtenšteinas

Pagalbos schemos pavadinimas

Žiniasklaidos rėmimo įstatymas (Medienförderungsgesetz)

Teisinis pagrindas

Žiniasklaidos rėmimo įstatymas, Vyriausybės pasiūlymas Lichtenšteino landtagui Nr. 36/2006

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos

1,5 mln. CHF (apie 966 000 EUR)

Bendra suma penkeriems metams: 7,5 mln. CHF (apie 4 829 000 EUR)

Trukmė

Įsigalioja: 2007 m. sausio 1 d.

Žiniasklaidos rėmimo įstatymo galiojimas neribotas. Vis dėlto lengvatai reikalaujama nustatyti penkerių metų terminą, t. y. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Tada apie schemą institucijai turi būti pranešta iš naujo.

Didžiausias pagalbos schemos intensyvumas

30 % standartinių atlyginimų sąnaudų darbuotojams, dirbantiems žurnalistinio ir redakcinio pobūdžio darbą kuriant žiniasklaidos produktą, kaip apibrėžta Žiniasklaidos rėmimo įstatymo 4 dalyje.

25 % realiai patirtų žiniasklaidos produkto platinimo sąnaudų, kaip apibrėžta Žiniasklaidos rėmimo įstatymo 4 dalyje.

40 % darbuotojų, dirbančių žurnalistinio ir redakcinio pobūdžio darbą kuriant žiniasklaidos produktą, profesinio rengimo ir mokymo sąnaudų, kaip apibrėžta Žiniasklaidos rėmimo įstatymo 4 dalyje.

Ekonomikos sektoriai

Žiniasklaidos įmonės

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Media Commission

Regierungsgebäude

FL — 9490 Vaduz

Principality of Liechtenstein

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/84

---

Pagal institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo ii skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą skirtų baudų apskaičiavimo gairės

(2006/C 314/12)

| A. | Šis pranešimas parengtas pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau — EEE susitarimas) taisykles ir ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau — Institucijos ir Teismo susitarimas). |
| --- | --- |

A.

Šis pranešimas parengtas pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau — EEE susitarimas) taisykles ir ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau — Institucijos ir Teismo susitarimas).

| B. | Europos Komisija (toliau — Komisija) parengė pranešimą „Pagal Reglamento Nr. 1/2003 23 straipsnio 2 dalies a punktą skirtų baudų apskaičiavimo gairės“ (1). Tame dokumente išdėstomi principai, kurių laikosi Komisija, nustatydama baudas už EB konkurencijos taisyklių pažeidimą (2). |
| --- | --- |

B.

Europos Komisija (toliau — Komisija) parengė pranešimą „Pagal Reglamento Nr. 1/2003 23 straipsnio 2 dalies a punktą skirtų baudų apskaičiavimo gairės“ (1). Tame dokumente išdėstomi principai, kurių laikosi Komisija, nustatydama baudas už EB konkurencijos taisyklių pažeidimą (2).

| C. | ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad pirmiau minėtas aktas yra svarbus EEE. Siekdama išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas ir užtikrinti vienodą EEE konkurencijos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje, Institucija, pasinaudodama jai Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punkte suteiktais įgaliojimais, priima šį pranešimą. Institucija ketina laikytis šiame pranešime išdėstytų principų ir taisyklių konkrečiu atveju taikydama atitinkamas EEE taisykles. |
| --- | --- |

C.

ELPA priežiūros institucija laikosi nuomonės, kad pirmiau minėtas aktas yra svarbus EEE. Siekdama išlaikyti vienodas konkurencijos sąlygas ir užtikrinti vienodą EEE konkurencijos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje, Institucija, pasinaudodama jai Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punkte suteiktais įgaliojimais, priima šį pranešimą. Institucija ketina laikytis šiame pranešime išdėstytų principų ir taisyklių konkrečiu atveju taikydama atitinkamas EEE taisykles.

ĮŽANGA

| 1. | Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą (toliau — II skyrius) (3), ELPA priežiūros institucija gali priimti sprendimą skirti baudas įmonėms ar įmonių asociacijoms, tyčia ar dėl neatsargumo pažeidusioms EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

1.

Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą (toliau — II skyrius) (3), ELPA priežiūros institucija gali priimti sprendimą skirti baudas įmonėms ar įmonių asociacijoms, tyčia ar dėl neatsargumo pažeidusioms EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio nuostatas.

| 2. | Skiriant tokias baudas, ELPA priežiūros institucijai suteikti platūs įgaliojimai veikti savo nuožiūra (4) laikantis II skyriuje nustatytų ribų. Pirmiausia Institucija turi atsižvelgti į pažeidimo sunkumą ir trukmę. Be to, paskirta bauda negali viršyti II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies 2 ir 3 pastraipose nustatytų ribų. |
| --- | --- |

2.

Skiriant tokias baudas, ELPA priežiūros institucijai suteikti platūs įgaliojimai veikti savo nuožiūra (4) laikantis II skyriuje nustatytų ribų. Pirmiausia Institucija turi atsižvelgti į pažeidimo sunkumą ir trukmę. Be to, paskirta bauda negali viršyti II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies 2 ir 3 pastraipose nustatytų ribų.

| 3. | Siekdama užtikrinti savo sprendimų skaidrumą ir nešališkumą, 2003 m. sausio 16 d. ELPA priežiūros institucija paskelbė baudų apskaičiavimo gaires (5), atitinkančias 1998 m. Komisijos baudų apskaičiavimo gaires (6). Atsižvelgdama į šiuose pranešimuose išdėstytų gairių praktinį įgyvendinimą, ELPA priežiūros institucija mano, kad derėtų toliau plėtoti ir tobulinti savo baudų skyrimo politiką. |
| --- | --- |

3.

Siekdama užtikrinti savo sprendimų skaidrumą ir nešališkumą, 2003 m. sausio 16 d. ELPA priežiūros institucija paskelbė baudų apskaičiavimo gaires (5), atitinkančias 1998 m. Komisijos baudų apskaičiavimo gaires (6). Atsižvelgdama į šiuose pranešimuose išdėstytų gairių praktinį įgyvendinimą, ELPA priežiūros institucija mano, kad derėtų toliau plėtoti ir tobulinti savo baudų skyrimo politiką.

| 4. | ELPA priežiūros institucijos teisė skirti baudas įmonėms ar įmonių asociacijoms, tyčia ar dėl neatsargumo pažeidusioms EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio nuostatas, yra vienas iš jai suteiktų būdų atlikti EEE susitarime jai numatytą priežiūros funkciją (7). Ši užduotis neapsiriboja vien tyrimais ir baudų už atskirus pažeidimus skyrimu, tačiau taip pat įpareigoja tęsti bendrą EEE susitarime numatytų principų taikymo konkurencijos srityje bei įmonių veiksmų kreipimo šia linkme politiką (8). To siekdama Institucija ypatingą dėmesį turi kreipti į savo veiksmų atgrasomąjį pobūdį (9). Todėl Institucijai nustačius EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio nuostatų pažeidimą gali būti reikalinga paskirti baudą tiems, kurie pažeidė šias teisės nuostatas. Pakankamai atgrasomas baudas reikia nustatyti ne vien tik siekiant nubausti susijusias įmones (konkretus atgrasomasis poveikis), bet ir siekiant atgrasyti kitas įmones imtis veiksmų, prieštaraujančių EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniams, arba tęsti tokius veiksmus (bendras atgrasomasis poveikis). |
| --- | --- |

4.

ELPA priežiūros institucijos teisė skirti baudas įmonėms ar įmonių asociacijoms, tyčia ar dėl neatsargumo pažeidusioms EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio nuostatas, yra vienas iš jai suteiktų būdų atlikti EEE susitarime jai numatytą priežiūros funkciją (7). Ši užduotis neapsiriboja vien tyrimais ir baudų už atskirus pažeidimus skyrimu, tačiau taip pat įpareigoja tęsti bendrą EEE susitarime numatytų principų taikymo konkurencijos srityje bei įmonių veiksmų kreipimo šia linkme politiką (8). To siekdama Institucija ypatingą dėmesį turi kreipti į savo veiksmų atgrasomąjį pobūdį (9). Todėl Institucijai nustačius EEE susitarimo 53 arba 54 straipsnio nuostatų pažeidimą gali būti reikalinga paskirti baudą tiems, kurie pažeidė šias teisės nuostatas. Pakankamai atgrasomas baudas reikia nustatyti ne vien tik siekiant nubausti susijusias įmones (konkretus atgrasomasis poveikis), bet ir siekiant atgrasyti kitas įmones imtis veiksmų, prieštaraujančių EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniams, arba tęsti tokius veiksmus (bendras atgrasomasis poveikis).

| 5. | Siekdama šių tikslų, nustatydama baudų dydžius ELPA priežiūros institucija turėtų remtis su pažeidimu susijusių prekių ar paslaugų pardavimo verte. Pažeidimo trukmė taip pat turėtų vaidinti svarbų vaidmenį nustatant atitinkamo dydžio baudą. Pažeidimo trukmė neišvengiamai daro poveikį galimoms pažeidimo pasekmėms rinkoje. Todėl svarbu, kad skiriant baudą taip pat būtų atsižvelgiama į metų, per kuriuos įmonė atliko pažeidimą, skaičių. |
| --- | --- |

5.

Siekdama šių tikslų, nustatydama baudų dydžius ELPA priežiūros institucija turėtų remtis su pažeidimu susijusių prekių ar paslaugų pardavimo verte. Pažeidimo trukmė taip pat turėtų vaidinti svarbų vaidmenį nustatant atitinkamo dydžio baudą. Pažeidimo trukmė neišvengiamai daro poveikį galimoms pažeidimo pasekmėms rinkoje. Todėl svarbu, kad skiriant baudą taip pat būtų atsižvelgiama į metų, per kuriuos įmonė atliko pažeidimą, skaičių.

| 6. | Su pažeidimu susijusio pardavimo vertės ir pažeidimo trukmės derinys yra laikomas tinkamu pakaitiniu rodikliu, rodančiu ekonominę pažeidimo svarbą ir santykinę kiekvienos pažeidime dalyvaujančios įmonės reikšmę. Šie rodikliai pakankamai tiksliai nurodo baudos dydžio lygį ir neturėtų būti laikomi automatinio ir aritmetinio apskaičiavimo metodo pagrindu. |
| --- | --- |

6.

Su pažeidimu susijusio pardavimo vertės ir pažeidimo trukmės derinys yra laikomas tinkamu pakaitiniu rodikliu, rodančiu ekonominę pažeidimo svarbą ir santykinę kiekvienos pažeidime dalyvaujančios įmonės reikšmę. Šie rodikliai pakankamai tiksliai nurodo baudos dydžio lygį ir neturėtų būti laikomi automatinio ir aritmetinio apskaičiavimo metodo pagrindu.

| 7. | Taip pat manoma, kad reikėtų į baudą įtraukti konkrečią sumą, nepriklausančią nuo pažeidimo trukmės, kuria būtų siekiama atgrasyti įmones nuo dalyvavimo neteisėtose veikose. |
| --- | --- |

7.

Taip pat manoma, kad reikėtų į baudą įtraukti konkrečią sumą, nepriklausančią nuo pažeidimo trukmės, kuria būtų siekiama atgrasyti įmones nuo dalyvavimo neteisėtose veikose.

| 8. | Tolesniuose skirsniuose nurodomi principai, kuriais remsis ELPA priežiūros institucija, nustatydama baudas pagal II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

8.

Tolesniuose skirsniuose nurodomi principai, kuriais remsis ELPA priežiūros institucija, nustatydama baudas pagal II skyriaus 23 straipsnio 2 dalies a punktą.

BAUDŲ NUSTATYMO METODAS

| 1. | Nepažeisdama tolesnio 37 punkto, nustatydama baudą įmonėms ar įmonių asociacijoms, ELPA priežiūros institucija naudosis šiuo metodu, taikomu dviem etapais. |
| --- | --- |

1.

Nepažeisdama tolesnio 37 punkto, nustatydama baudą įmonėms ar įmonių asociacijoms, ELPA priežiūros institucija naudosis šiuo metodu, taikomu dviem etapais.

| 2. | Pirmiausia ELPA priežiūros institucija nustatys bazinį baudos dydį kiekvienai įmonei ar įmonių asociacijai (žr. toliau, 1 skirsnį). |
| --- | --- |

2.

Pirmiausia ELPA priežiūros institucija nustatys bazinį baudos dydį kiekvienai įmonei ar įmonių asociacijai (žr. toliau, 1 skirsnį).

| 3. | Vėliau ji galės koreguoti šią bazinę sumą, ją didindama arba mažindama (žr. toliau, 2 skirsnį). |
| --- | --- |

3.

Vėliau ji galės koreguoti šią bazinę sumą, ją didindama arba mažindama (žr. toliau, 2 skirsnį).

1.   Bazinis baudos dydis

| 4. | Bazinis baudos dydis bus nustatomas atsižvelgiant į pardavimo vertę ir taikant šį metodą. |
| --- | --- |

4.

Bazinis baudos dydis bus nustatomas atsižvelgiant į pardavimo vertę ir taikant šį metodą.

A.   Pardavimo vertės nustatymas

| 5. | Siekdama nustatyti bazinį skirtinos baudos dydį, ELPA priežiūros institucija remsis tiesiogiai ar netiesiogiai su pažeidimu susijusių (10) įmonės prekių ar paslaugų pardavimo verte atitinkamoje geografinėje EEE teritorijos dalyje. Paprastai ji remsis visų paskutinių įmonės dalyvavimo pažeidime verslo metų pardavimo rezultatais (toliau — pardavimo vertė). |
| --- | --- |

5.

Siekdama nustatyti bazinį skirtinos baudos dydį, ELPA priežiūros institucija remsis tiesiogiai ar netiesiogiai su pažeidimu susijusių (10) įmonės prekių ar paslaugų pardavimo verte atitinkamoje geografinėje EEE teritorijos dalyje. Paprastai ji remsis visų paskutinių įmonės dalyvavimo pažeidime verslo metų pardavimo rezultatais (toliau — pardavimo vertė).

| 6. | Kai pažeidimą padaro įmonių asociacijos nariai, pardavimo vertė iš esmės bus jos narių pardavimo verčių suma. |
| --- | --- |

6.

Kai pažeidimą padaro įmonių asociacijos nariai, pardavimo vertė iš esmės bus jos narių pardavimo verčių suma.

| 7. | Nustatydama įmonės pardavimo vertę, ELPA priežiūros institucija naudosis geriausia turima šios įmonės informacija. |
| --- | --- |

7.

Nustatydama įmonės pardavimo vertę, ELPA priežiūros institucija naudosis geriausia turima šios įmonės informacija.

| 8. | Kai įmonės pateikta informacija yra nepakankama ar nepatikima, ELPA priežiūros institucija gali nustatyti tos įmonės pardavimo vertę remdamasi gautais daliniais duomenimis ir (arba) bet kokia kita informacija, kurią ji mano esant svarbia ar tinkama. |
| --- | --- |

8.

Kai įmonės pateikta informacija yra nepakankama ar nepatikima, ELPA priežiūros institucija gali nustatyti tos įmonės pardavimo vertę remdamasi gautais daliniais duomenimis ir (arba) bet kokia kita informacija, kurią ji mano esant svarbia ar tinkama.

| 9. | Pardavimo vertė nustatoma be PVM ir kitų tiesiogiai su pardavimu susijusių mokesčių. |
| --- | --- |

9.

Pardavimo vertė nustatoma be PVM ir kitų tiesiogiai su pardavimu susijusių mokesčių.

| 10. | Kai geografinė pažeidimo apimtis yra didesnė nei EEE teritorija (pvz., pasaulinių kartelių atveju), susijęs įmonių pardavimas EEE teritorijoje nebūtinai teisingai parodo kiekvienos įmonės svarbą padarant pažeidimą. Taip gali atsitikti ypač kai sudaromi pasauliniai rinkos pasidalijimo susitarimai.
  Tokiomis aplinkybėmis, siekdama parodyti bendrą susijusio pardavimo EEE teritorijoje dydį ir kiekvienos įmonės santykinę reikšmę atliekant pažeidimą, ELPA priežiūros institucija gali nustatyti visą su pažeidimu susijusių prekių ar paslaugų pardavimo vertę tam tikroje geografinėje teritorijoje (platesnėje nei EEE), apibrėžti kiekvienos pažeidime dalyvavusios įmonės pardavimo dalį toje rinkoje ir taikyti šią dalį bendram tų pačių įmonių pardavimui EEE teritorijoje. Rezultatas bus naudojamas kaip pardavimo vertė nustatant bazinį baudos dydį. |
| --- | --- |

10.

Kai geografinė pažeidimo apimtis yra didesnė nei EEE teritorija (pvz., pasaulinių kartelių atveju), susijęs įmonių pardavimas EEE teritorijoje nebūtinai teisingai parodo kiekvienos įmonės svarbą padarant pažeidimą. Taip gali atsitikti ypač kai sudaromi pasauliniai rinkos pasidalijimo susitarimai.

Tokiomis aplinkybėmis, siekdama parodyti bendrą susijusio pardavimo EEE teritorijoje dydį ir kiekvienos įmonės santykinę reikšmę atliekant pažeidimą, ELPA priežiūros institucija gali nustatyti visą su pažeidimu susijusių prekių ar paslaugų pardavimo vertę tam tikroje geografinėje teritorijoje (platesnėje nei EEE), apibrėžti kiekvienos pažeidime dalyvavusios įmonės pardavimo dalį toje rinkoje ir taikyti šią dalį bendram tų pačių įmonių pardavimui EEE teritorijoje. Rezultatas bus naudojamas kaip pardavimo vertė nustatant bazinį baudos dydį.

B.   Bazinio baudos dydžio nustatymas

| 11. | Bazinis baudos dydis priklausys nuo pardavimo vertės dalies, apskaičiuotos remiantis pažeidimo sunkumu, padaugintu iš pažeidimo metų skaičiaus. |
| --- | --- |

11.

Bazinis baudos dydis priklausys nuo pardavimo vertės dalies, apskaičiuotos remiantis pažeidimo sunkumu, padaugintu iš pažeidimo metų skaičiaus.

| 12. | Pažeidimo sunkumas bus nustatomas atskirai kiekvienu konkrečiu pažeidimo atveju, atsižvelgiant į visas su juo susijusias aplinkybes. |
| --- | --- |

12.

Pažeidimo sunkumas bus nustatomas atskirai kiekvienu konkrečiu pažeidimo atveju, atsižvelgiant į visas su juo susijusias aplinkybes.

| 13. | Paprastai nustatyta pardavimo vertės dalis, į kurią atsižvelgiama, sieks daugiausiai 30 % pardavimo vertės. |
| --- | --- |

13.

Paprastai nustatyta pardavimo vertės dalis, į kurią atsižvelgiama, sieks daugiausiai 30 % pardavimo vertės.

| 14. | Siekdama nustatyti, ar pardavimo vertės dalis, į kurią turi būti atsižvelgiama tam tikru atveju, turėtų būti mažesnė ar didesnė, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į keletą veiksnių, pavyzdžiui, pažeidimo pobūdį, visų susijusių įmonių bendrą rinkos dalį, pažeidimo geografinę apimtį ir tai, ar pažeidimas buvo padarytas ar ne. |
| --- | --- |

14.

Siekdama nustatyti, ar pardavimo vertės dalis, į kurią turi būti atsižvelgiama tam tikru atveju, turėtų būti mažesnė ar didesnė, ELPA priežiūros institucija atsižvelgs į keletą veiksnių, pavyzdžiui, pažeidimo pobūdį, visų susijusių įmonių bendrą rinkos dalį, pažeidimo geografinę apimtį ir tai, ar pažeidimas buvo padarytas ar ne.

| 15. | Horizontalūs kainų nustatymo, rinkos pasidalijimo ir gamybos ribojimo susitarimai (11), kurie paprastai būna slapti, dėl savo pobūdžio laikomi vienu iš didžiausių konkurencijos apribojimų. Laikantis konkurencijos politikos, už juos turi būti griežtai baudžiama. Taigi pardavimo vertės dalis, į kurią bus atsižvelgiama tokių pažeidimų atveju, paprastai bus didelė. |
| --- | --- |

15.

Horizontalūs kainų nustatymo, rinkos pasidalijimo ir gamybos ribojimo susitarimai (11), kurie paprastai būna slapti, dėl savo pobūdžio laikomi vienu iš didžiausių konkurencijos apribojimų. Laikantis konkurencijos politikos, už juos turi būti griežtai baudžiama. Taigi pardavimo vertės dalis, į kurią bus atsižvelgiama tokių pažeidimų atveju, paprastai bus didelė.

| 16. | Siekiant visiškai atsižvelgti į kiekvienos įmonės dalyvavimo pažeidime trukmę, pagal pardavimo vertę nustatyta suma (žr. pirmiau, 20–23 punktus) bus padauginta iš dalyvavimo pažeidime metų skaičiaus. Trumpesnis nei šešių mėnesių laikotarpis bus laikomas puse metų; ilgesnis už šešis mėnesius, bet trumpesnis už metus laikotarpis bus laikomas metais. |
| --- | --- |

16.

Siekiant visiškai atsižvelgti į kiekvienos įmonės dalyvavimo pažeidime trukmę, pagal pardavimo vertę nustatyta suma (žr. pirmiau, 20–23 punktus) bus padauginta iš dalyvavimo pažeidime metų skaičiaus. Trumpesnis nei šešių mėnesių laikotarpis bus laikomas puse metų; ilgesnis už šešis mėnesius, bet trumpesnis už metus laikotarpis bus laikomas metais.

| 17. | Be to, nepriklausomai nuo įmonės dalyvavimo pažeidime trukmės, ELPA priežiūros institucija prie bazinio baudos dydžio pridės sumą, lygią 15–25 % pardavimo vertės, nustatytos, kaip aprašyta pirmiau, A skirsnyje, siekdama atgrasyti įmones nuo horizontalių kainų nustatymo, rinkos pasidalijimo ir gamybos ribojimo susitarimų. Institucija taip pat gali taikyti tokią papildomą sumą kitų pažeidimų atveju. Nustatydama pardavimo vertės dalį, į kurią reikia atsižvelgti konkrečiu atveju, Institucija įvertins keletą veiksnių, ypač tuos, kurie buvo minėti 22 punkte. |
| --- | --- |

17.

Be to, nepriklausomai nuo įmonės dalyvavimo pažeidime trukmės, ELPA priežiūros institucija prie bazinio baudos dydžio pridės sumą, lygią 15–25 % pardavimo vertės, nustatytos, kaip aprašyta pirmiau, A skirsnyje, siekdama atgrasyti įmones nuo horizontalių kainų nustatymo, rinkos pasidalijimo ir gamybos ribojimo susitarimų. Institucija taip pat gali taikyti tokią papildomą sumą kitų pažeidimų atveju. Nustatydama pardavimo vertės dalį, į kurią reikia atsižvelgti konkrečiu atveju, Institucija įvertins keletą veiksnių, ypač tuos, kurie buvo minėti 22 punkte.

| 18. | Kai pažeidime dalyvaujančių įmonių pardavimo vertė yra panaši, bet ne vienoda, ELPA priežiūros institucija gali kiekvienai įmonei nustatyti tokį pat bazinį baudos dydį. Be to, nustatydama bazinį baudos dydį, Institucija remsis suapvalintais duomenimis. |
| --- | --- |

18.

Kai pažeidime dalyvaujančių įmonių pardavimo vertė yra panaši, bet ne vienoda, ELPA priežiūros institucija gali kiekvienai įmonei nustatyti tokį pat bazinį baudos dydį. Be to, nustatydama bazinį baudos dydį, Institucija remsis suapvalintais duomenimis.

2.   Bazinio dydžio patikslinimas

| 19. | Nustatydama baudos dydį, ELPA priežiūros institucija gali atsižvelgti į aplinkybes, dėl kurių pagal 1 skirsnio nuostatas apskaičiuojamas bazinis baudos dydis gali būti padidintas ar sumažintas. Ji tai darys vertindama bendrai ir atsižvelgdama į visas svarbias aplinkybes. |
| --- | --- |

19.

Nustatydama baudos dydį, ELPA priežiūros institucija gali atsižvelgti į aplinkybes, dėl kurių pagal 1 skirsnio nuostatas apskaičiuojamas bazinis baudos dydis gali būti padidintas ar sumažintas. Ji tai darys vertindama bendrai ir atsižvelgdama į visas svarbias aplinkybes.

A.   Sunkinančios aplinkybės

| 20. | Bazinis baudos dydis gali būti padidintas, kai ELPA priežiūros institucija nustato, jog esama sunkinančių aplinkybių, pavyzdžiui:






  — | įmonei tęsiant arba pakartojant tokį pat ar panašų pažeidimą po to, kai Institucija arba nacionalinė konkurencijos institucija nustatė, kad ši įmonė pažeidė 53 ar 54 straipsnio nuostatas: bazinis baudos dydis bus padidintas iki 100 % už kiekvieną nustatytą pažeidimą; |
| --- | --- | --- |

20.

Bazinis baudos dydis gali būti padidintas, kai ELPA priežiūros institucija nustato, jog esama sunkinančių aplinkybių, pavyzdžiui:

—

įmonei tęsiant arba pakartojant tokį pat ar panašų pažeidimą po to, kai Institucija arba nacionalinė konkurencijos institucija nustatė, kad ši įmonė pažeidė 53 ar 54 straipsnio nuostatas: bazinis baudos dydis bus padidintas iki 100 % už kiekvieną nustatytą pažeidimą;

| — | atsisakymas bendradarbiauti su Institucija vykstant tyrimui arba trukdymas tyrimui; |
| --- | --- |

—

atsisakymas bendradarbiauti su Institucija vykstant tyrimui arba trukdymas tyrimui;

| — | pažeidimo organizatoriaus arba kurstytojo vaidmuo; Institucija taip pat kreips ypatingą dėmesį į visas priemones, naudotas siekiant priversti kitas įmones dalyvauti pažeidime ir (arba) bet kokias atsakomąsias priemones, kurių imamasi kitų įmonių atžvilgiu verčiant jas atlikti pažeidimo sudėties turinčius veiksmus. |
| --- | --- |

—

pažeidimo organizatoriaus arba kurstytojo vaidmuo; Institucija taip pat kreips ypatingą dėmesį į visas priemones, naudotas siekiant priversti kitas įmones dalyvauti pažeidime ir (arba) bet kokias atsakomąsias priemones, kurių imamasi kitų įmonių atžvilgiu verčiant jas atlikti pažeidimo sudėties turinčius veiksmus.

B.   Lengvinančios aplinkybės

| 21. | Bazinis baudos dydis gali būti sumažintas, kai ELPA priežiūros institucija nustato, jog esama lengvinančių aplinkybių, pavyzdžiui:






  — | kai atitinkama įmonė pateikia įrodymų, kad nutraukė pažeidimą iškart po pirmojo Institucijos įsikišimo: ši nuostata nebus taikoma slaptiems susitarimams ar veiksmams (ypač karteliniams); |
| --- | --- | --- |

21.

Bazinis baudos dydis gali būti sumažintas, kai ELPA priežiūros institucija nustato, jog esama lengvinančių aplinkybių, pavyzdžiui:

—

kai atitinkama įmonė pateikia įrodymų, kad nutraukė pažeidimą iškart po pirmojo Institucijos įsikišimo: ši nuostata nebus taikoma slaptiems susitarimams ar veiksmams (ypač karteliniams);

| — | kai atitinkama įmonė pateikia įrodymų, kad pažeidimas buvo padarytas dėl neatsargumo; |
| --- | --- |

—

kai atitinkama įmonė pateikia įrodymų, kad pažeidimas buvo padarytas dėl neatsargumo;

| — | kai įmonė pateikia įrodymų, kad jos dalyvavimas pažeidime buvo tikrai menkas, ir įrodo, kad per laikotarpį, per kurį ji buvo prisijungusi prie neteisėto susitarimo, ji iš esmės to susitarimo nevykdė, rinkoje veikdama pagal konkurencijos principus: vien faktas, kad įmonė dalyvavo pažeidime trumpiau negu kitos, nebus laikoma lengvinančia aplinkybe, kadangi į šią aplinkybę jau bus atsižvelgta nustatant bazinį baudos dydį; |
| --- | --- |

—

kai įmonė pateikia įrodymų, kad jos dalyvavimas pažeidime buvo tikrai menkas, ir įrodo, kad per laikotarpį, per kurį ji buvo prisijungusi prie neteisėto susitarimo, ji iš esmės to susitarimo nevykdė, rinkoje veikdama pagal konkurencijos principus: vien faktas, kad įmonė dalyvavo pažeidime trumpiau negu kitos, nebus laikoma lengvinančia aplinkybe, kadangi į šią aplinkybę jau bus atsižvelgta nustatant bazinį baudos dydį;

| — | kai atitinkama įmonė veiksmingai bendradarbiauja su Institucija kitose nei pranešimo apie atleidimą nuo baudų taikymo srityse ir plačiau nei reikalauja jos teisiniai įsipareigojimai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

—

kai atitinkama įmonė veiksmingai bendradarbiauja su Institucija kitose nei pranešimo apie atleidimą nuo baudų taikymo srityse ir plačiau nei reikalauja jos teisiniai įsipareigojimai bendradarbiauti;

| — | kai antikonkurencinis įmonės elgesys buvo leidžiamas ar skatinamas valdžios institucijų arba teisės aktų (12). |
| --- | --- |

—

kai antikonkurencinis įmonės elgesys buvo leidžiamas ar skatinamas valdžios institucijų arba teisės aktų (12).

C.   Specialus baudos padidinimas siekiant atgrasomojo poveikio

| 22. | ELPA priežiūros institucija ypač sieks užtikrinti, kad baudų poveikis būtų pakankamai atgrasantis; to siekdama ji gali padidinti skirtinos baudos dydį įmonėms, kurių apyvarta, gauta iš prekių arba paslaugų pardavimo, susijusio su pažeidimu, yra itin didelė. |
| --- | --- |

22.

ELPA priežiūros institucija ypač sieks užtikrinti, kad baudų poveikis būtų pakankamai atgrasantis; to siekdama ji gali padidinti skirtinos baudos dydį įmonėms, kurių apyvarta, gauta iš prekių arba paslaugų pardavimo, susijusio su pažeidimu, yra itin didelė.

| 23. | ELPA priežiūros institucija taip pat atsižvelgs į būtinybę padidinti baudą, kad ji viršytų atliekant pažeidimą gautą neteisėtą pelną, kai jį įmanoma apskaičiuoti. |
| --- | --- |

23.

ELPA priežiūros institucija taip pat atsižvelgs į būtinybę padidinti baudą, kad ji viršytų atliekant pažeidimą gautą neteisėtą pelną, kai jį įmanoma apskaičiuoti.

D.   Didžiausia leistina riba

| 24. | Kiekvienai pažeidime dalyvaujančiai įmonei ar įmonių asociacijai galutinis skiriamos baudos dydis jokiu būdu negali viršyti 10 % bendros apyvartos ankstesniais verslo metais, kaip nurodyta II skyriaus 23 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

24.

Kiekvienai pažeidime dalyvaujančiai įmonei ar įmonių asociacijai galutinis skiriamos baudos dydis jokiu būdu negali viršyti 10 % bendros apyvartos ankstesniais verslo metais, kaip nurodyta II skyriaus 23 straipsnio 2 dalyje.

| 25. | Kai įmonių asociacijos atliktas pažeidimas susijęs su jos narių veikla, bauda negali būti didesnė nei 10 % kiekvieno nario, veikiančio rinkoje, kuriai įtakos turėjo pažeidimas, bendros apyvartos sumos. |
| --- | --- |

25.

Kai įmonių asociacijos atliktas pažeidimas susijęs su jos narių veikla, bauda negali būti didesnė nei 10 % kiekvieno nario, veikiančio rinkoje, kuriai įtakos turėjo pažeidimas, bendros apyvartos sumos.

E.   Pranešimas apie atleidimą nuo baudų

| 26. | ELPA priežiūros institucija taikys atleidimo nuo baudų taisykles remdamasi sąlygomis, numatytomis taikytiname pranešime. |
| --- | --- |

26.

ELPA priežiūros institucija taikys atleidimo nuo baudų taisykles remdamasi sąlygomis, numatytomis taikytiname pranešime.

F.   Mokumas

| 27. | Išskirtinėmis aplinkybėmis ELPA priežiūros institucija gali, jeigu yra to prašoma, atsižvelgti į ypatingoje socialinėje ir finansinėje padėtyje atsidūrusios įmonės nepajėgumą sumokėti baudą. Ji jokiu būdu dėl šios priežasties nemažins baudos vien konstatavusi, kad įmonė atsidūrė nepalankioje ar nuostolingoje finansinėje padėtyje. Baudą sumažinti bus galima tik remiantis objektyviais įrodymais, kad baudos skyrimas pagal šiose gairėse numatytas sąlygas sukels nepataisomą pavojų atitinkamos įmonės ekonominiam gyvybingumui ir visiškai nuvertins jos turtą. |
| --- | --- |

27.

Išskirtinėmis aplinkybėmis ELPA priežiūros institucija gali, jeigu yra to prašoma, atsižvelgti į ypatingoje socialinėje ir finansinėje padėtyje atsidūrusios įmonės nepajėgumą sumokėti baudą. Ji jokiu būdu dėl šios priežasties nemažins baudos vien konstatavusi, kad įmonė atsidūrė nepalankioje ar nuostolingoje finansinėje padėtyje. Baudą sumažinti bus galima tik remiantis objektyviais įrodymais, kad baudos skyrimas pagal šiose gairėse numatytas sąlygas sukels nepataisomą pavojų atitinkamos įmonės ekonominiam gyvybingumui ir visiškai nuvertins jos turtą.

GALUTINĖS PASTABOS

| 28. | Tam tikrais atvejais ELPA priežiūros institucija gali skirti simbolinę baudą. Tokios baudos skyrimo pagrindimas turėtų būti pateikiamas sprendimo tekste. |
| --- | --- |

28.

Tam tikrais atvejais ELPA priežiūros institucija gali skirti simbolinę baudą. Tokios baudos skyrimo pagrindimas turėtų būti pateikiamas sprendimo tekste.

| 29. | Nors šiose gairėse nurodomas bendras baudų apskaičiavimo metodas, tam tikros bylos ypatumai ar būtinybė siekti atgrasomojo poveikio konkrečioje byloje gali pateisinti nukrypimą nuo tokio metodo ar nuo 21 punkte nustatytų apribojimų. |
| --- | --- |

29.

Nors šiose gairėse nurodomas bendras baudų apskaičiavimo metodas, tam tikros bylos ypatumai ar būtinybė siekti atgrasomojo poveikio konkrečioje byloje gali pateisinti nukrypimą nuo tokio metodo ar nuo 21 punkte nustatytų apribojimų.

| 30. | Šios gairės bus taikomos visoms byloms, dėl kurių buvo pateiktas pranešimas dėl prieštaravimų po jų paskelbimo Oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede datos, neatsižvelgiant į tai, ar bauda skiriama pagal II skyriaus 23 straipsnio 2 dalį, ar pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus ankstesnės redakcijos 15 straipsnio 2 dalį (13). |
| --- | --- |

30.

Šios gairės bus taikomos visoms byloms, dėl kurių buvo pateiktas pranešimas dėl prieštaravimų po jų paskelbimo Oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede datos, neatsižvelgiant į tai, ar bauda skiriama pagal II skyriaus 23 straipsnio 2 dalį, ar pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus ankstesnės redakcijos 15 straipsnio 2 dalį (13).

---

(1)  OL C 210, 2006 9 1, p. 2.

(2)  Nagrinėti atskiras bylas, kaip numatyta EEE susitarimo 53 ir 54 straipsniuose, priklauso ELPA priežiūros institucijos ir Komisijos kompetencijai pagal EEE susitarimo 56 straipsnyje nustatytas taisykles. Sprendimą dėl kiekvieno konkretaus atvejo gali priimti tik viena iš priežiūros institucijų.

(3)  Pagal susitarimą, kuriuo iš dalies keičiamas 2004 m. rugsėjo 24 d. ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 4 protokolas, įsigaliojusį 2005 m. gegužės 20 d., į Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyrių perkelta daugelis ELPA ramsčiui taikomo 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 1) nuostatų.

(4)  Žr., pavyzdžiui, bylų C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P–C-208/02 P ir C-213/02 P, Dansk Rørindustri A/S ir kiti prieš Komisiją [2005] Rink. I-5425, 172 punktą.

(5)  ELPA priežiūros institucijos baudų apskaičiavimo gairės, OL C 10, 2003 1 16, p. 16 ir OL EEE priedas Nr. 3, 2003 1 16, p. 6.

(6)  Pagal Reglamento Nr. 17 15 straipsnio 2 dalį ir EAPB sutarties 65 straipsnio 5 dalį paskirtų baudų apskaičiavimo gairės (OL C 9, 1998 1 14, p. 3).

(7)  Šis uždavinys atliekamas kartu su Komisija pagal EEE susitarimo 55 straipsnį ir EEE susitarimo 56 straipsnio kompetencijos taisykles, žr. 2 išnašą.

(8)  Žr., pavyzdžiui, pirmiau minėto sprendimo Dansk Rørindustri A/S ir kiti prieš Komisiją 170 punktą.

(9)  Žr. sujungtų bylų 100/80–103/80 Musique Diffusion française ir kiti prieš Komisiją [1983] Rink. 1825, 106 punktą.

(10)  Pavyzdžiui, kai vykdomas horizontalus susitarimas dėl tam tikros prekės kainos nustatymo, ir tos prekės kaina yra pagrindas žemesnės ar aukštesnės kokybės prekių kainų nustatymui.

(11)  Tarp jų ir įmonių asociacijų susitarimai, suderinti veiksmai bei sprendimai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 53 straipsnyje.

(12)  Nepažeidžiant veiksmų, kurių gali būti imtasi prieš atitinkamą ELPA valstybę.

(13)  Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus tekstas (kuris sutapo su 1962 m. vasario 6 d. Reglamentu 17/62: Pirmasis reglamentas, įgyvendinantis Sutarties 85 ir 86 [dabar 81 ir 82] straipsnius (OL 13, 1962 2 21, p. 204) buvo pakeistas 2005 m. gegužės 20 d., žr. 3 išnašą.

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/89

---

Kvietimas pateikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Islandijos būsto finansavimo fondo (BFF)

(2006/C 314/13)

2006 m. birželio 21 d. Sprendimu 185/06/COL, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, ELPA priežiūros institucija pradėjo tyrimą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau — Institucijos ir Teismo susitarimas) 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Islandijos Vyriausybė buvo informuota jai nusiunčiant sprendimo kopiją.

ELPA priežiūros institucija ragina ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl minimos priemonės per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo adresu:

| Autorité de surveillance AELE |
| --- |
| Rue Belliard, 35 |
| B-1040 Brussels |

Autorité de surveillance AELE

Rue Belliard, 35

B-1040 Brussels

Šios pastabos bus perduotos Islandijos Vyriausybei. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

1. KONTEKSTAS

2004 m. rugpjūčio 11 d. ELPA priežiūros institucija priėmė sprendimą Nr. 213/04/COL (1). Šiame sprendime Institucija pareiškė, kad remiantis EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi, Islandijos būsto finansavimo fondas (BFF) atitinka valstybės pagalbos taisykles.

BFF, Islandijos būsto finansavimo fondas, visiškai priklausanti Islandijos valstybei institucija, teikia Islandijos gyventojams būsto paskolas su hipoteka. Institucija nustatė, kad finansuodamas ir įgyvendindamas savo paskolų sistemą, BFF gavo Islandijos valstybės pagalbą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Be to, Institucija nustatė, kad 1999 metais įsteigta BFF sistema buvo „nauja pagalba“, kuri procedūriniu požiūriu yra neteisėta ir apie kurią pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį reikėjo pranešti Institucijai, kad ji patvirtintų šią pagalbą prieš ją įgyvendinant.

Nepaisant to, Institucija priėjo išvadą, kad BFF numatytą paslaugą galima vertinti kaip „visuotinės svarbos ekonominę paslaugą“, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje. Ši išvada padaryta remiantis prielaida, kad BFF privalėjo finansuoti būstą prieinamas įkainiais ir vienodomis sąlygomis visoje Islandijos teritorijoje neatsižvelgiant į pavienių operacijų pelningumą. Institucijos nuomone, BFF pasiūlė paslaugą, kurios nebuvo Islandijos privačioje rinkoje. Taigi Institucija nusprendė patvirtinti BFF sistemą, surengdama preliminarų patikrinimą ir nepradėdama vadinamosios oficialios tyrimo procedūros, numatytos Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje.

Dėl šio sprendimo ELPA teismas gavo ieškinį iš Islandijos bankininkų ir vertybinių popierių maklerių asociacijos. Ieškinys dėl panaikinimo inter alia buvo grindžiamas argumentu, kad BFF neteikė visuotinės svarbos ekonominės paslaugos, nes privatūs bankai siūlė būsto finansavimą panašiomis sąlygomis. Todėl BFF negalėjo gauti naudos pasinaudodamas EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje numatyta nukrypti leidžiančia nuostata. Be to, buvo teigiama, kad dėl sunkumų pareikšti, jog BFF atitiko EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, Institucija turėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

2006 M. BALANDžIO 7 D. ELPA TEISMO SPRENDIMAS BYLOJE E-9/04

ELPA teismas pritarė pareiškimui (2). ELPA teismo nuomone, ši valstybės pagalbos schema sukėlė „abejonių ... dėl suderinamumo su EEE susitarimu“, abejonių, kurių nebuvo išvengta surengiant preliminarų patikrinimą. Taigi Institucija, prieš priimdama sprendimą, privalėjo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, numatytą Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje. To nebuvo padaryta, ir todėl ELPA teismas panaikino Institucijos sprendimą.

Kalbant apie EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies taikymą, Teismas nustatė, kad paslaugą pagal BFF paskolų sistemos tikslus galima laikyti visuotinės svarbos ekonomine paslauga ir tai pateisintų valstybės pagalbą. Tačiau dėl tam tikrų konkrečių sistemos bruožų kilo abejonių dėl suderinamumo su EEE susitarimu. Pagal paskolų sistemą paskolos buvo teikiamos ne tik tam tikrus dydžio ar vertės kriterijus atitinkantiems būstams statyti ar pirkti. Be to, paskolų sistema buvo taikoma ne tik tam, kad skolininkams būtų teikiama parama finansuojant nuosavus būstus. ELPA teismas taip pat nustatė, kad buvo abejojama dėl tam tikros produktų rinkos nustatymo, siekiant įvertinti, ar paskolų sistema turėtų įtakos prekybos plėtrai (tai prieštarautų EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių interesams), kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje.

SPRENDIMO PASEKMĖS

Šio sprendimo pradėti procedūrą tikslas — laikytis ELPA teismo sprendimo ir paraginti susijusias šalis teikti pastabas, siekiant išsiaiškinti, ar BFF teikiamos paslaugos atitinka EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje numatytas sąlygas.

---

(1)  Šio sprendimo santrauka paskelbta OL 2005 C 112, p. 8. Santraukoje nurodomas ELPA priežiūros institucijos tinklalapis, kuriame galima rasti visą sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry.

(2)  2006 m. balandžio 7 d. sprendimas, byla E-9/04 Islandijos bankininkų ir vertybinių popierių maklerių asociacija prieš ELPA priežiūros instituciją [2006] ELPA Teismo pranešimas (dar nepaskelbtas). Sprendimą galima rasti ELPA teismo tinklalapyje: http://www.eftacourt.lu.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 185/06/COL

of 21 June 2006

to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,

HAVING REGARD TO the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

HAVING REGARD TO the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 and Protocol 3 thereof,

HAVING REGARD TO the EFTA Surveillance Authority's Decision No 213/04/COL of 11 August 2004 concerning the Icelandic Housing Financing Fund and an increase of lending by that fund up to 90 % of the purchase price of housing (3),

HAVING REGARD TO the judgment of the EFTA Court dated 7 April 2006 in Case E-9/04 concerning an application for annulment of Decision No 213/04/COL regarding the Icelandic Housing Financing Fund (4),

HAVING REGARD TO the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular Chapter 18C on ‘State aid in the form of public service compensation’,

WHEREAS:

I.   FACTS

1.   Introduction

On 11 August 2004, the EFTA Surveillance Authority (hereinafter referred to as ‘the Authority’) adopted Decision No 213/04/COL. In this Decision the Authority declared, according to Article 59(2) of the EEA Agreement, the Icelandic Housing Financing Fund (Íbúðalánasjóður) to be compatible with the State aid rules.

The Icelandic Housing Financing Fund (hereinafter referred to as ‘the HFF’ or ‘the HFF system’), an institution wholly owned by the Icelandic State, provides mortgage-secured housing loans to residents in Iceland. The Authority found that in funding and operating its loan system, the HFF received State aid from the Icelandic State within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority found that the HFF system, established in 1999, constituted ‘new aid’, unlawful on procedural grounds, which should have been notified to and approved by the Authority pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, prior to putting it into effect.

Nevertheless, the Authority concluded that the service provided for by the HFF could be qualified as a ‘service of general economic interest’, in the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement. This conclusion was based on the premise that the HFF was obliged to provide house financing at affordable rates and on equal conditions throughout the entire Icelandic territory, irrespective of the profitability of individual operations. In the Authority's view, the HFF offered a service which was not available on the private market in Iceland. Therefore, the Authority decided to approve the HFF system, by means of a preliminary examination, without opening the so-called formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

This Decision was challenged before the EFTA Court by an application of the Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland. The annulment action was, inter alia, based on the plea that the HFF did not provide a service of general economic interest, since the private banks offered house financing at comparable conditions. The HFF could therefore not profit from the derogation in Article 59(2) of the EEA Agreement. It was further argued that because of the difficulty to declare the HFF compatible with Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority should have opened the formal investigation procedure.

The EFTA Court sustained the application. In the opinion of the EFTA Court, the State aid scheme in question had raised ‘doubts ... as to the compatibility with the functioning of the EEA Agreement’, doubts which had not been overcome by means of the preliminary examination. Hence, the Authority was under an obligation to initiate a formal investigation procedure as provided for under Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, before making a decision. This was not done and, for that reason, the EFTA Court annulled the Authority's Decision.

With regard to the application of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court found that a service with the objectives of the HFF's loan scheme may qualify as a service of general economic interest justifying State aid. However, certain specific features of the scheme gave rise to doubts as to the compatibility with the functioning of the EEA Agreement. The loan scheme was not limited to providing loans for the construction or purchase of dwellings that fulfilled any particular criteria as to size or value. Neither was the lending scheme limited to assisting the borrowers in financing their own dwellings. The EFTA Court also found that there were doubts as to the identification of the relevant product market for the assessment of whether the lending scheme would affect the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties to the EEA Agreement, in the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.

The purpose of this opening Decision is to follow the EFTA Court's judgment and to call upon the parties concerned to submit their comments, in order to clarify whether the services provided by the HFF comply with the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

2.   The administrative procedure and developments leading up to the EFTA Court's judgment of 7 April 2006

By letter of 20 November 2003 from the Icelandic Mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 25 November 2003 (Doc No: 03-8227 A, now Event No: 255584), the Icelandic Government notified, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an increase of lending by the HFF up to 90 % of the purchase price of housing.

According to Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Competition and State Aid Directorate sent a letter dated 23 January 2004 (Event No: 184357), requesting additional information from the Icelandic Government. By letter of 11 March 2004 from the Icelandic mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 12 March 2004 (Event No: 259197), the Ministry of Finance replied to the request for additional information. Attachments to the letter of 11 March 2004 were forwarded separately by the Icelandic Mission to the EU on 18 March 2004, received and registered by the Authority on the same day (Event No: 259976).

By letter dated 23 April 2004, received and registered by the Authority on 27 April 2004 (Event No: 279495), the Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland (hereinafter referred to as ‘SBV’) lodged a complaint with the Authority, alleging that the ‘... current legislation in Iceland on the operation of the State Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment of the EEA Agreement’. As a consequence of this complaint, the Authority opened two additional cases, to the already existing State aid case, which dealt separately with the alleged infringements of the competition rules and the rules on the four freedoms.

Based on Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Competition and State Aid Directorate sent a letter dated 14 May 2004 (Event No: 280306) to the Icelandic Government requesting, for a second time, information and clarification, and forwarded by that letter with the consent of SBV, a copy of the complaint.

The notification was discussed between representatives of the Icelandic Ministries of Finance and Social Affairs, the HFF and the Authority during the State aid package meeting in Reykjavik on 26 May 2004. By letter of 10 June 2004 from the Icelandic Mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 11 June 2004 (Event No: 284350), the Ministry of Finance replied to the second request for information.

On the request of SBV, a meeting took place in Brussels on 14 June 2004 between representatives of SBV and the Authority, to discuss the complaint.

By letter of 23 June 2004 (Event No: 284459), the Authority informed SBV that it saw no reason to take further action on the complaint with regard to the alleged abuse of the dominant position of the HFF. Therefore, the Authority indicated that it was inclined to close the case, unless SBV would submit further information or arguments within two weeks from the receipt of the letter. SBV did not react to the letter.

On 1 July 2004, the Icelandic Mission to the EU forwarded a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated 30 June 2004, received and registered by the Authority on 1 July 2004 (Event No: 286392), in which the Icelandic Government provided outstanding information in response to the Authority's second information request.

By letter of 1 July 2004 (Event No: 285198), the Authority informed SBV that it had not been able to detect any incompatibility of the HFF system with the four freedoms. SBV was informed that the case was proposed to be closed and was invited to submit its comments at the latest by 12 July 2004. SBV did not react to the letter.

The Authority received an email from the Department of Local Government in the Ministry of Social Affairs on 7 July 2004, registered by the Authority on 8 July 2004 (Event No: 287125), by which the Icelandic Government forwarded the following laws: Act No 57/2004, amending the Housing Act No 44/1998; Regulation No 544/2004 on ‘the Finances and Risk Management of the Housing Financing Fund’; Regulation No 522/2004 on ‘HFF Mortgages and HFF Bonds’; Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of HFF Mortgages’ (6). By the same email the Icelandic Government also provided a document on the HFF's Funding and Risk Policy elaborated by a financial consultant.

Supplementary information and explanations concerning the above mentioned laws, the document on the HFF's Funding and Risk Policy, and certain other issues were sent by fax from the Icelandic Ministry of Social Affairs dated 8 July 2004, forwarded to the Authority by letter of 9 July 2004 from the Icelandic Mission to the EU, received and registered by the Authority on the same day (Event No: 287337).

In light of the Authority's assessment of the raised competition issues and SBV's inactivity, the Authority decided to close the case and informed SBV of this closure by letter of 27 July 2004 (Event No: 288068).

On 11 August 2004, the Authority adopted Decision No 213/04/COL approving the HFF system and declaring it compatible with Article 59(2) of the EEA Agreement (7).

By letter dated 23 August 2004 (Event No: 289467), the Authority informed SBV that it had closed the case with regard to the alleged violation of the four freedoms.

By letter dated 15 September 2004 (Event No: 292140), the Authority informed SBV of Decision No 213/04/COL and attached, to this end, a copy of the decision.

By an application lodged at the Registry of the EFTA Court on 23 November 2004, SBV brought an action under Article 36 of the Surveillance and Court Agreement for annulment of the Authority's Decision No 213/04/COL.

On 7 April 2006, the EFTA Court rendered its judgment in the case and annulled the Authority's Decision No 213/04/COL (hereinafter referred to as the ‘annulled Decision’) (8).

3.   The HFF system

3.3.   Background

In 1955, a basis for State involvement, both as regards policy making in the field of housing affairs and the provision of loans for private housing, was laid. Later the State Housing Agency (Húsnæðisstofnun ríkisins) was established by Act No 51/1980 and provided, inter alia, loans on preferential terms to private home buyers.

In 1986 Icelandic Government assistance to private home-ownership was tied to access to pension funds, with the pension funds being required to provide partial funding for the system. The Icelandic banks generally did not provide funding for private housing. At this time, the State Housing Agency issued housing loans at affordable rates. This led to a substantial increase in demand, which in turn stretched the resources of the pension funds beyond their limits. To remedy the situation and in order to generate more financial resources to finance housing, a Housing Bond system was introduced in 1989. The Housing Bond system generated funding for the provision of housing loans. The issuing of Housing Bonds and the operation of the system were entrusted to the State Housing Agency.

The Housing Bond system was not a traditional mortgage loan system, but a bond swap system, meaning that homebuyers applied to the HFF to issue a mortgage bond, which was secured against the property to be bought. The State Housing Agency then bought this bond from the homebuyer and paid for it by issuing a Housing Bond to the seller. This Housing Bond could then be freely traded in the securities market. The seller could sell the Housing Bond on the securities market, use it as means of payment or keep it.

The Housing Bonds had maximum loan periods of 40 years but were subject to prepayment without penalty. They were linked to the consumer price index and carried a fixed real interest of 4,75 %. The Housing Bonds were secured by all the assets of the State Housing Agency, which consisted primarily of the collateral (mortgage-secured bonds) that the Agency held in property. In addition, the Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the State Housing Agency.

The mortgage bonds had the same loan terms as the Housing Bonds, but with a fixed interest surcharge of 0,35 percentage points, to cover operational costs and expected losses on loans. This meant that the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms.

3.2.   The Act on Housing Affairs No 44/1998

On 1 January 1999, the Act on Housing Affairs No 44/1998 (hereinafter referred to as ‘the Housing Act’) entered into force (9).

The Housing Act established and governed the HFF (10). The HFF was entrusted with the management and implementation of housing affairs under the Housing Act. The previous State Housing system was repealed (11) and the HFF took over all assets and obligations of the State Housing Agency (12), including the tasks of issuing Housing Bonds and providing housing loans through the bond-swap system. The HFF is a separate State-owned institution subject to special management. The State carries full liability for all obligations undertaken by the HFF. Organisationally, the HFF is accountable to the Minister of Social Affairs, who appoints its Board of Directors in accordance with Article 7 of the Housing Act.

According to Article 1 of the Housing Act, it is the purpose of this Act ‘... to promote, through the granting of loans and the organisation of housing affairs, the ability of Icelanders to live with security and equal rights in housing affairs along with the special allocation of funds to increase people's chances of acquiring or renting housing on manageable terms’.

The Housing Act was amended, inter alia, by Act No 57/2004, which entered into force on 1 July 2004. A number of changes were made to the housing loan system. These changes comprised, inter alia, the abolition of the system of swapping mortgage bonds for Housing Bonds. After 1 July 2004, loans have been paid out in cash to home buyers and secured by mortgages in the property under purchase.

At the time the Authority adopted the annulled Decision, the HFF provided the following three loan categories:

| — | General loans to individuals for the purchase, renovation or construction of residential housing. |
| --- | --- |

—

General loans to individuals for the purchase, renovation or construction of residential housing.

| — | Additional loans to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. The additional loans were, however, later abolished by Act No 120/2004, which entered into force on 3 December 2004. |
| --- | --- |

—

Additional loans to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. The additional loans were, however, later abolished by Act No 120/2004, which entered into force on 3 December 2004.

| — | Loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out. |
| --- | --- |

—

Loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out.

3.2.1.   General Loans

The conditions for general loans are established in Chapter VI of the Housing Act. The general loans are available on equal terms to all residents in Iceland, regardless of nationality, on the conditions laid down in and pursuant to the Housing Act. The loans are not limited to persons with income below a certain income bracket or with limited assets.

Before a general loan is paid out, the borrower must issue a borrower's mortgage instrument as a security as stated in Article 19(1) of the Housing Act. Article 19(2) of the Housing Act and Articles 2 and 3 of Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of Borrowers' Mortgages’ set out maximum amounts for general loans in percentage of the value of the housing and in absolute figures.

According to Article 19(2) of the Housing Act, prior to 1 July 2004, a mortgage bond was exchanged for a Housing Bond for an amount up to 70 % of a dwelling's appraised value if the applicant was buying or building his first dwelling, but otherwise for up to 65 % of the dwelling's appraised market value (the ‘relative lending cap’). The loans were also limited in relation to the fire insurance value, which was often lower than the market value. The relative lending cap has later been raised to 90 % with Act No 120/2004, amending the Housing Act, which entered into force on 3 December 2004.

In addition to the relative lending cap, the Housing Act, both under the bond-swap system and after the amendments of 1 July 2004, states that a maximum lending cap is to be specified in regulations (the ‘absolute lending cap’). As specified in Regulation No 521/2004, which entered into force on 1 July 2004, the absolute lending cap was ISK 9,7 million for new housing and ISK 9,2 million for existing housing. Regulation No 959/2004 replaced Regulation No 521/2004 on 6 December 2004 and the absolute lending cap was raised to ISK 14,9 million (subsequently increased to ISK 15,9 million and later to ISK 18 million) for both new and existing housing.

With the entry into force of Regulation No 522/2004 on 1 July 2004, a limit was set of two dwellings for each borrower financed through HFF general loans. In exceptional circumstances, a loan for a third dwelling could be authorised, but it would be up to the Board of Directors to define the precise conditions for such an exception.

3.2.2.   Additional Loans and Loans for rental housing

Prior to the amendments of 1 July 2004, additional loans and loans for rental housing were not financed through Housing Bonds, but through a separate class of bonds issued by the HFF. As of 1 July 2004, the HFF stopped issuing both separate class of bonds and the Housing Bonds. The main means of funding the HFF became the HFF bonds. Unlike the Housing Bonds, which were subject to prepayment without penalty, the HFF bonds are non-callable. As for the loans from the HFF which are still subject to prepayment without penalty, the interest surcharge paid by borrowers was increased from 0,35 to 0,6 percentage points as of 1 July 2004, in order to take account of the new risk created by the mismatch in optionality between assets and liabilities. However, as the HFF bonds are issued in classes with varying interest rates depending on the market situation, the interest rates charged to HFF borrowers fluctuate.

3.3.   The financing mechanism

The HFF financed its tasks with the income from the fund's equity capital (i.e. the payments, interest and indexation of granted loans), by issuing Housing Bonds and by the sale of Housing Authority Bonds and the taking of loans (13).

The HFF's management of its assets and liabilities is described in Article 11 of the Housing Act. The HFF must always have adequate liquid funds to honour its obligations. Furthermore, it has to keep its revenues and expenses in balance and must establish a risk management system. Further requirements concerning risk management are set out in Articles 6 and 7 of Regulation No 544/2004 on ‘the Financing and Risk Management of the Housing Financing Fund’, according to which the HFF must, inter alia, keep its equity ratio over 5 % and provide quarterly reports on the progress of its risk management policy and key figures in operation to the Minister of Social Affairs and the Financial Supervisory Authority.

In case of unexpected difficulties such as illness, accident, loss of employment or comparable situations, the HFF may extend refinancing loans for up to 15 years in order to address temporary payment difficulties experienced by borrowers according to Article 48(1) of the Housing Act. The HFF is further authorised to freeze payments from borrowers for up to three years and add the payments due during that period to the debt proper, if this is considered likely to prevent payment difficulties as stated in Article 48(2) of the Housing Act.

According to Articles 2 and 3 of Regulation No 119/2003 on ‘Treatment of claims by the Housing Financing Fund that are without Collateral’, the HFF shall not make claims against borrowers individually if a house or apartment which stands as a security for a HFF loan is sold or auctioned as a part of collection proceedings and the price does not cover the claim of the HFF. The remaining debt does not accumulate interest and is not subject to index linkage. If the borrower wants to obtain a new loan from the HFF during a period of 5 years after the sale or the auction, he/she can pay up the remaining debt by paying half the nominal amount, upon which the HFF is authorised to write off the other half according to Article 5. As stated in Article 6, five years after an apartment or a house is sold or auctioned as a part of collection proceedings, the HFF can write off the remaining debt if the borrower shows himself/herself unable to pay.

With regard to the HFF's more detailed financial figures, the Authority's annulled Decision was based on the following information, which was submitted by the Icelandic Government in the initial notification:

| — | Housing Bonds
  As described above, the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms. According to the Icelandic Government, the margin of 0,35 percentage points was supposed to cover operational costs, losses on loans and to ensure a certain return on the HFF's capital. The Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the HFF. The HFF was not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees. |
| --- | --- |

—

Housing Bonds

As described above, the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms. According to the Icelandic Government, the margin of 0,35 percentage points was supposed to cover operational costs, losses on loans and to ensure a certain return on the HFF's capital. The Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the HFF. The HFF was not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees.

| — | Housing Authority Bonds
  Housing Authority Bonds were bonds issued in the name of the HFF, which the fund sold on the general market to raise capital for its operations (i.e. to finance the HFF's other loan categories, see above). Housing Authority Bonds were indexed through the Consumer Price Index and carried a fixed real interest of 2,7 %. The loan periods of the Housing Authority Bonds were 24 or 42 years. The HFF charged a commission of 0,35 percentage points on the loan, which was the same as in the case of the Housing Bonds. |
| --- | --- |

—

Housing Authority Bonds

Housing Authority Bonds were bonds issued in the name of the HFF, which the fund sold on the general market to raise capital for its operations (i.e. to finance the HFF's other loan categories, see above). Housing Authority Bonds were indexed through the Consumer Price Index and carried a fixed real interest of 2,7 %. The loan periods of the Housing Authority Bonds were 24 or 42 years. The HFF charged a commission of 0,35 percentage points on the loan, which was the same as in the case of the Housing Bonds.

| — | Losses on loans
  According to the Icelandic Government, since the HFF's general policy was to provide loans to everyone everywhere, given some basic conditions, one could expect that the HFF would be vulnerable to losses on loans. In order to cover losses on loans, the HFF reserved some provisions every year. Loan-loss provision as a percentage of total loans has been quite stable around 0,20 %. For example, actual losses were 0,29 % in 2001 and 0,10 % in 2002. |
| --- | --- |

—

Losses on loans

According to the Icelandic Government, since the HFF's general policy was to provide loans to everyone everywhere, given some basic conditions, one could expect that the HFF would be vulnerable to losses on loans. In order to cover losses on loans, the HFF reserved some provisions every year. Loan-loss provision as a percentage of total loans has been quite stable around 0,20 %. For example, actual losses were 0,29 % in 2001 and 0,10 % in 2002.

| — | Salary and administrative expenses
  The Icelandic Government submitted that salaries and administrative expenses of the HFF were ISK 617 million in 1999 and increased to ISK 742 million in 2002. These were the total salary and administrative costs for the whole HFF and all its functions, not only the lending operations. |
| --- | --- |

—

Salary and administrative expenses

The Icelandic Government submitted that salaries and administrative expenses of the HFF were ISK 617 million in 1999 and increased to ISK 742 million in 2002. These were the total salary and administrative costs for the whole HFF and all its functions, not only the lending operations.

| — | Direct interest support
  The HFF received some interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support varied through the years and was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002. |
| --- | --- |

—

Direct interest support

The HFF received some interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support varied through the years and was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002.

| — | Tax exemptions
  The HFF does not pay any corporate tax or property tax. The Icelandic Government submitted that the HFF did not pay what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. According to the Icelandic Government, these advantages were used to strengthen the HFF's equity and provide for losses. The Icelandic Government stated that the foregone tax revenue had to be weighted against the need for the HFF to cover losses amounting to ISK 1 715 million for the same period. |
| --- | --- |

—

Tax exemptions

The HFF does not pay any corporate tax or property tax. The Icelandic Government submitted that the HFF did not pay what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. According to the Icelandic Government, these advantages were used to strengthen the HFF's equity and provide for losses. The Icelandic Government stated that the foregone tax revenue had to be weighted against the need for the HFF to cover losses amounting to ISK 1 715 million for the same period.

| — | Profits and dividends
  The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises (Article 11 of the Housing Act) (14). The Icelandic Government stated that the HFF did not pay any dividends to its owners. The return was solely intended to sustain the HFF's lending operations and cover losses on loans. |
| --- | --- |

—

Profits and dividends

The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises (Article 11 of the Housing Act) (14). The Icelandic Government stated that the HFF did not pay any dividends to its owners. The return was solely intended to sustain the HFF's lending operations and cover losses on loans.

| — | Other aspects
  It was not foreseen that the Icelandic Government provided funds for the operation of the Housing Bond system. Furthermore, the Icelandic Government argued that the HFF was not a credit institution and therefore not subject to the rules of a ‘regular credit institution’ with regard to capital adequacy requirements and minimum solvency ratios. |
| --- | --- |

—

Other aspects

It was not foreseen that the Icelandic Government provided funds for the operation of the Housing Bond system. Furthermore, the Icelandic Government argued that the HFF was not a credit institution and therefore not subject to the rules of a ‘regular credit institution’ with regard to capital adequacy requirements and minimum solvency ratios.

| — | HFF's key financial figures
  The HFF's key financial figures for the years 1999 to 2002 were as follows:
  TABLE 1
  HFF's key financial figures | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Net operating income before loss provisions | 859 | 1 031 | 278 | 2 009 |
| Loss provisions | 592 | 563 | 652 | 748 |
| Operating profit/loss | 267 | 468 | -374 | 1 261 |
| Actual losses on loans | 258 | 48 | 1 022 | 387 |
| Total assets | 279 187 | 311 036 | 362 262 | 401 722 |
| Loans | 264 952 | 298 694 | 355 569 | 392 926 |
| Equity | 7 560 | 8 353 | 8 684 | 9 946 |
| Equity in % of total assets | 2,71 % | 2,69 % | 2,40 % | 2,48 % |
| Return on equity | 3,53 % | 5,60 % | -4,31 % | 12,68 % |
| Numbers in ISK 1 000

  Source: Central Bank of Iceland and HFF's Annual Reports 1999 — 2002 |

—

HFF's key financial figures

The HFF's key financial figures for the years 1999 to 2002 were as follows:

TABLE 1

HFF's key financial figures

1999

2000

2001

2002

Net operating income before loss provisions

859

1 031

278

2 009

Loss provisions

592

563

652

748

Operating profit/loss

267

468

-374

1 261

Actual losses on loans

258

48

1 022

387

Total assets

279 187

311 036

362 262

401 722

Loans

264 952

298 694

355 569

392 926

Equity

7 560

8 353

8 684

9 946

Equity in % of total assets

2,71 %

2,69 %

2,40 %

2,48 %

Return on equity

3,53 %

5,60 %

-4,31 %

12,68 %

Numbers in ISK 1 000

Source: Central Bank of Iceland and HFF's Annual Reports 1999 — 2002

| — | Some of the changes introduced in 2004
  The Icelandic Government submitted that the lending rate of the HFF, as of 1 July 2004, was decided on the basis of the HFF's net capital costs. According to Article 13 of Regulation No 522/2004, the rate was determined in the following manner:


  ‘HFF mortgages shall be price-indexed by the Consumer Price Index calculated and published by Statistics Iceland as provided for in Article 1 of the Consumer Price Index Act, No 12/1995. The board of the Housing Financing Fund shall determine the interest rate of HFF mortgages with a view to the costs of financing in regular issues of HFF bonds and financing costs due to loans paid up, plus interest additions, cf. Article 3’ (15).


  The Icelandic Government also pointed out that, in principle, the HFF is required to operate at a pre-determined profit margin. However, this profit margin does not aim to create a dividend for the HFF's owner, as that is not allowed by law, but rather to create and maintain a ‘safety net’ in order to ensure that the HFF will be able to honour its obligations. The HFF's capital adequacy ratio (CAD) was around 5 % and therefore did not constitute a change in the HFF operation or its business strategy. |
| --- | --- |

—

Some of the changes introduced in 2004

The Icelandic Government submitted that the lending rate of the HFF, as of 1 July 2004, was decided on the basis of the HFF's net capital costs. According to Article 13 of Regulation No 522/2004, the rate was determined in the following manner:

‘HFF mortgages shall be price-indexed by the Consumer Price Index calculated and published by Statistics Iceland as provided for in Article 1 of the Consumer Price Index Act, No 12/1995. The board of the Housing Financing Fund shall determine the interest rate of HFF mortgages with a view to the costs of financing in regular issues of HFF bonds and financing costs due to loans paid up, plus interest additions, cf. Article 3’ (15).

The Icelandic Government also pointed out that, in principle, the HFF is required to operate at a pre-determined profit margin. However, this profit margin does not aim to create a dividend for the HFF's owner, as that is not allowed by law, but rather to create and maintain a ‘safety net’ in order to ensure that the HFF will be able to honour its obligations. The HFF's capital adequacy ratio (CAD) was around 5 % and therefore did not constitute a change in the HFF operation or its business strategy.

4.   Icelandic market for house financing and possible trade effects

4.1.   Situation before August 2004

The Icelandic market for mortgage loans was largely divided between three main actors. These were the HFF (previously the State Housing Agency), the pension funds and other private credit institutions. Between 1997 and 2003, the State Housing system had a market share of about 77,5 % to 79 %. The rest was shared between the pension funds (approximately 13 % to 17 %) and the commercial banks and savings banks (approximately 4,5 % to 8 %). The banks did, however, provide certain services for the HFF, such as being the sole agents for evaluating borrowers for the HFF. Until a process of privatisation was completed in 2002 — 2003, most of the commercial banks were controlled by the State as majority shareholder.

The Icelandic Government stated that private banks almost exclusively restricted lending for housing purchases to property around the Reykjavik area. The Icelandic Government stressed that the HFF is the only lender which offered loans on equal terms which are universally accessible throughout the Icelandic territory. When lending is broken down by geographic areas the trend shows that the further one moves outside of Reykjavik the higher the proportion of the HFF lending gets.

SBV has submitted some documentation during the EFTA Court proceedings, which, in SBV's opinion, demonstrated that the commercial banks have granted affordable loans outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004.

As regards the financial institutions' interest rates charged on loans, the Icelandic Government provided in the initial notification lending rates of banks and pension funds for the years 1999 to 2003, which showed an average lending rate in real terms of approximately 7,4 %.

The Icelandic Government further presented, in the initial notification, average funding rates by financial institutions in the Icelandic housing finance market for the years 1999 to 2003. The information showed average funding rates for banks (real interest rates) of 6,43 %, for pension funds of 3,50 % and for the HFF of 4,75 %.

According to information submitted by SBV, all commercial banks in Iceland, savings banks, pension funds and some mortgage companies offered long-term housing loans to the public. According to SBV, these loans carried a real interest rate of between 5,9 % and 7,9 % depending on the security.

According to the Icelandic Government, the housing loan market for individuals is by its nature a local market and does ‘normally’ not involve any direct cross-border transactions. The Icelandic Government stressed that no foreign banks are granting mortgage loans in ISK to Icelandic households. Furthermore, it was stated, in the initial notification, that there were currently no foreign financial institutions or representative offices of foreign financial institutions in Iceland. It was moreover pointed out that the Icelandic economy was very limited in size. The limited number and small size of transactions in trade in the foreign exchange markets of the ISK did not warrant interest from foreign banks. The special geography and the scattered population outside Reykjavik further reduced the foreign interest for lending to the Icelandic housing market.

4.2.   Situation after August 2004

During the court proceedings, SBV argued that the market situation in Iceland changed in summer 2004. According to SBV, commercial banks have offered competitive rates compared to HFF rates and have gained market shares. SBV stated in its application to the EFTA Court that ‘[...] commercial banks in Iceland have demonstrated, through recent cuts in interest rates, that they would be both willing and able to provide general loans on similar terms (or even better) then HFF’. It was, for example, submitted that since summer 2004, the gap between commercial banks and the HFF has completely disappeared, as the banks have reduced their interest rates on long-term housing loans to 4,2 % due to their improved refinancing conditions.

commercial banks in Iceland have demonstrated, through recent cuts in interest rates, that they would be both willing and able to provide general loans on similar terms (or even better) then HFF

According to a Icelandic news agency (16), the price of residential property in the Reykjavík area has risen by 67 % since August 2004, when the commercial banks entered the mortgage market.

16

5.   Alternatives to the HFF system

In the procedure leading up to the annulled Decision, the Icelandic Government discussed possible alternatives to the HFF system. The Icelandic Government stated, inter alia, that abandoning Government intervention in house financing would lead to considerable changes for lower and middle income families, increase division between the Reykjavik area and the rest of the country and dramatically reduce the number of families able to purchase housing on the market. Alternatively, entrusting banks to lend with the same favourable conditions would not be possible without massive direct State aid.

inter alia

The Icelandic Government discussed, in the initial notification of 20 November 2003, the following alternative models:

| — | The HFF would be turned into a limited liability company, wholly owned by the State, either as a profit or a non-profit entity. This was considered the most obvious solution in order to dispense with the State aid. In the Icelandic Government's view, interest rates would increase — more if the company was supposed to earn profits — but the change would not have any effect on competition between credit institutions, except the change would raise the HFF's interest rates so much as to make bank loans or bonds issued by the banks competitive. In the Icelandic Government's view, this would have no effect on trade among the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

The HFF would be turned into a limited liability company, wholly owned by the State, either as a profit or a non-profit entity. This was considered the most obvious solution in order to dispense with the State aid. In the Icelandic Government's view, interest rates would increase — more if the company was supposed to earn profits — but the change would not have any effect on competition between credit institutions, except the change would raise the HFF's interest rates so much as to make bank loans or bonds issued by the banks competitive. In the Icelandic Government's view, this would have no effect on trade among the Contracting Parties.

| — | The HFF would be auctioned off to the highest bidder, with a universal service obligation and a continued State guarantee on the bonds. It is highly likely that the highest bidder would be a credit institution, as the HFF's assets would raise CAD ratio and improve credit ratings. The HFF's assets are similar to the assets of the biggest Icelandic bank. This change would have great influence on the national banking market and put the successful bank in a dominant position on the national market. This would create the risk of transfer of profits from the issuance of bonds to other operations. This would have serious effects on the interests of the other Contracting Parties, as this would in effect foreclose the Icelandic market under existing competitive circumstances. |
| --- | --- |

—

The HFF would be auctioned off to the highest bidder, with a universal service obligation and a continued State guarantee on the bonds. It is highly likely that the highest bidder would be a credit institution, as the HFF's assets would raise CAD ratio and improve credit ratings. The HFF's assets are similar to the assets of the biggest Icelandic bank. This change would have great influence on the national banking market and put the successful bank in a dominant position on the national market. This would create the risk of transfer of profits from the issuance of bonds to other operations. This would have serious effects on the interests of the other Contracting Parties, as this would in effect foreclose the Icelandic market under existing competitive circumstances.

| — | The HFF would be sold jointly to the domestic banks. This would be better for the banks not successful in an auction, but would foreclose the domestic banking market. |
| --- | --- |

—

The HFF would be sold jointly to the domestic banks. This would be better for the banks not successful in an auction, but would foreclose the domestic banking market.

| — | The HFF would be dismantled and its assets auctioned off, at the same time as a new system for State intervention in housing purchase would be introduced. |
| --- | --- |

—

The HFF would be dismantled and its assets auctioned off, at the same time as a new system for State intervention in housing purchase would be introduced.

| — | The last model was proposed by SBV to the Icelandic Government (so-called ‘whole sale model’). This proposal foresaw that the HFF ceased direct lending to home buyers, but continued to fund lending by the banks to individuals. The commercial banks would each lend to individuals, but the HFF would fund that lending through monthly bond issuance by the HFF, with State guarantee, the outcome of which would then govern the rates applicable to the housing loans lent by the banks, plus the banks operating margin. A prerequisite for this solution to work would be the HFF's agreement to accept to be in general last in line of priority mortgages up to the 90 % limit, allowing the banks lending opportunities ahead of that percentage. This would enable the banks to grant 90 % loans, as the HFF would carry the principal risk of losses. |
| --- | --- |

—

The last model was proposed by SBV to the Icelandic Government (so-called ‘whole sale model’). This proposal foresaw that the HFF ceased direct lending to home buyers, but continued to fund lending by the banks to individuals. The commercial banks would each lend to individuals, but the HFF would fund that lending through monthly bond issuance by the HFF, with State guarantee, the outcome of which would then govern the rates applicable to the housing loans lent by the banks, plus the banks operating margin. A prerequisite for this solution to work would be the HFF's agreement to accept to be in general last in line of priority mortgages up to the 90 % limit, allowing the banks lending opportunities ahead of that percentage. This would enable the banks to grant 90 % loans, as the HFF would carry the principal risk of losses.

II.   APPRECIATION

1.   State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

This implies that for measures to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, they must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient, be liable to affect trade between the Contracting Parties and distort competition.

Beforehand, it needs to be clarified whether the HFF is subject to the application of Article 61(1) of the EEA Agreement, since it has been argued by the Icelandic Government, in the initial notification, that the HFF could not be qualified as an undertaking in the meaning of that Article.

Firstly, the HFF is a separate State-owned institution set up by law, having its own board of directors and annual accounts. Secondly and more importantly, the Court of Justice of the European Communities (hereinafter referred to as ‘the Court of Justice’) has repeatedly defined the concept of an undertaking as any entity engaged in an economic activity, which is any activity which offers goods or services on a given market, regardless of its legal status and the way in which it is financed (17). Although the Icelandic Government considers the HFF not to be a separate undertaking, as it operates only as a ‘branch of the State itself’, the Authority takes the view that the HFF is engaged in an economic activity. The economic activity consists of offering services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing (for residential accommodation). Therefore, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF has to be qualified as an undertaking in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement.

17

branch of the State itself

1.1.   Transfer of State resources and thereby favouring certain undertakings

In order to qualify as State aid, the HFF system must imply a transfer of State resources and thereby confer on the Housing Financing Fund an advantage that relieves it of charges that are normally borne from its budget.

1.1.1.   The Altmark conditions

The

conditions

The Icelandic Government argued initially in its notification that the HFF system does not constitute State aid, because the system would, inter alia, not confer any advantage on the HFF. In this respect, the Icelandic Government referred to the Altmark ruling (18) of the Court of Justice and argued that the HFF system would comply with all of the four criteria that the Court of Justice established in that ruling.

inter alia

Altmark

18

It needs to be recalled that the Court of Justice has established the following conditions, which need to be fulfilled cumulatively, for a State measure to escape the classification of State aid. These conditions are:

| — | First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. |
| --- | --- |

—

First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined.

| — | Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings. |
| --- | --- |

—

Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings.

| — | Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations. |
| --- | --- |

—

Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations.

| — | Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations. |
| --- | --- |

—

Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.

It is the Authority's preliminary opinion that the HFF system neither complies with the second nor with the fourth condition (19). Concerning the second condition, the Icelandic authorities did not establish in advance, and in an objective and transparent manner, the parameters on the basis of which the compensation was to be calculated, in order to avoid conferring an economic advantage, which may favour the HFF over competing undertakings. The Icelandic Government has not demonstrated that such an ex ante assessment has taken place in an objective and transparent manner. To establish the parameters for the calculation of the compensation would have required quantifying the costs incurred in discharging the public service obligation in advance and comparing them with the possible benefits that the HFF enjoys. However, such quantification of costs has not taken place. Based on that shortcoming, it is not apparent from the outset what the level of compensation will amount to, since the isolated costs incurred in discharging the public service obligation have not been identified. Furthermore, with regard to the fourth condition, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run ‘reference company’, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.

19

in advance

ex ante

Since the HFF system seems not to comply with all of the above mentioned conditions, there is a presumption that the HFF system involves State aid, if the conditions of Article 61(1) of the EEA Agreement are met.

1.1.2.   Possible State aid elements

The HFF enjoys an implicit State guarantee for all of its securities. The State guarantee results in a more favourable credit rating for its bonds than bonds issued by private undertakings. This leads to cheaper funding costs for the HFF. Private credit institutions do not benefit from such a State guarantee. The State guarantee confers an advantage on the HFF compared to private credit institutions. The HFF is not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees. Hence, the Icelandic State is foregoing revenue it would normally collect. Since the HFF is not paying a premium for the State guarantee it enjoys, it is the Authority's preliminary conclusion that the State guarantee, without any sort of premium to be paid, implies a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF received interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support has varied through the years. It was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002. This interest support is financed by State resources. It is the Authority's preliminary conclusion that the interest support constitutes an aid element. The Authority is not in possession of any up-dated figures with regard to the interest support for the years 2003 to 2006. If interest support was granted in these years, the Authority would qualify such support, in light of the above assessment, as a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF is exempted from corporate tax and property tax. The HFF has not paid what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. Thus, the Icelandic State has foregone income, which under normal circumstances would have been charged to the HFF's budget. It is the Authority's preliminary conclusion that the exemptions from corporate and property tax constitute aid elements. The Authority is not in possession of any up-dated figures for the years 2003 to 2006. Any forgone tax for these years would qualify, in light of the above assessment, as a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises. The return is intended to sustain the operations of the HFF. The HFF is, however, not required to pay out any dividends to its owner.

A normal market investor requires a sufficient return on his capital. It is the Authority's preliminary view that the fact that the HFF is per se relieved from paying out any dividends to its owner might imply that it is generating not a sufficient return on capital a normal market investor would expect and that this might imply foregone revenues for the State and thereby a transfer of State resources which favours the HFF.

per se

The Icelandic Government argued that the special status of the HFF implied that it was not subject to the same rules (20) as private credit institutions, as regards capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules.

20

However, if the HFF were covered by the same rules as private credit institutions, then an exemption from these rules could imply State aid.

Capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules for credit institutions are contained in the Act referred to in point 14 of Chapter II(i) of Annex IX to the EEA Agreement (hereinafter referred to as ‘the Banking Directive’) (21). In this context, the Authority notes that the adaptation text (22) to Article 2(3) of the Banking Directive explicitly exempted from the scope of that Directive in Iceland the ‘Byggingarsjóðir ríkisins’ (literally translated ‘the State's Building Funds’ (23)). The Icelandic Government stated that this term was traditionally used for the funds operated by the predecessor of the HFF, namely the State Housing Board, which comprised the State Housing Fund and the Workers' Building Fund. The HFF was established by taking over all assets and obligations of the State Housing Board.

21

22

Byggingarsjóðir ríkisins

23

Furthermore, Article 1(1) of the Banking Directive defines a credit institution as ‘an undertaking whose business is to receive deposits or other repayable funds from the public and to grant credits for its own account [...]’. Given the way the HFF's financing mechanism operates, the Authority cannot see how the HFF could be classified as a credit institution in the meaning of the Banking Directive because the HFF is not receiving any deposits or other repayable funds from the public.

an undertaking whose business is to receive deposits or other repayable funds from the public and to grant credits for its own account

In light of the above and for the limited purpose of identifying possible State aid elements, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF is not covered by the scope of the Banking Directive. The HFF is therefore not subject to the same rules as private credit institutions as regards capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules. Since the HFF is not subject to these rules, it is consequently not relieved of charges that it would normally bear from its own budget. Hence, excluding the HFF from these requirements seems not to entail an aid element.

In any event, even if the HFF should have been subject to these rules, an exemption from these rules seems not to imply that any State resources have been transferred to the HFF. A transfer of State resources is, however, a necessary condition, in order to qualify a measure as State aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (24).

24

1.2.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

The granting of loans for financing purchases of residential accommodation is a financial service which, in the present market circumstances, is predominantly of a local character and normally does not involve any direct cross-border transactions. Distortion of competition arising from financial advantages accorded to the HFF operating such services seems therefore prima facie likely to have only limited direct trade effects. However, it cannot be excluded that the aid, which is involved in the HFF system, threatens to distort competition between banks in the European Economic Area, by making it more difficult for them to enter the Icelandic housing mortgage loan market. Such a potential effect on trade is sufficient for State aid to be caught by Article 61(1) of the EEA Agreement.

prima facie

1.3.   Conclusion

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. To enable the Authority to calculate the amount of potential State aid involved, it is necessary, in the course of this formal investigation procedure, to obtain up-dated figures concerning the HFF's financing mechanisms.

2.   Notification requirement and Standstill obligation

Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

The above notification requirement and standstill obligation concern ‘new aid’. On the other hand, ‘existing aid’ can be granted until the Authority finds the aid in question to be incompatible with the functioning of the EEA Agreement.

The HFF system was not notified to the Authority. The HFF was established and entered into force on 1 January 1999, i.e. after the entry into force of the EEA Agreement, taking over all assets and obligations of its predecessor, the State Housing Agency. In this context, the Icelandic Government argued that the HFF system had to be classified as existing aid.

The Authority does not share this point of view. In deciding whether or not an aid scheme is to be regarded as ‘new aid’ or ‘existing aid’, the Authority examines the relevant legal provisions providing for the aid in question and in particular the entry into force of these provisions.

In such cases the Authority is not obliged to carry out an economic analysis of the measure in question as compared to aid schemes which were in place prior to the introduction of the new legal provisions. This view is confirmed by the ruling of the Court of Justice in Namur-Les Assurances. In that ruling the Court held that ‘[...] the emergence of new aid or the alteration of existing aid cannot be assessed according to the scale of the aid or, in particular, its amount in financial terms at any moment in the life of the undertaking if the aid is provided under earlier statutory provisions which remain unaltered. Whether aid may be classified as new aid or as alteration of existing aid must be determined by reference to the provisions providing for it’ (25)(emphasis added).

Namur-Les Assurances

the emergence of new aid or the alteration of existing aid cannot be assessed according to the scale of the aid or, in particular, its amount in financial terms at any moment in the life of the undertaking if the aid is provided under earlier statutory provisions which remain unaltered. Whether aid may be classified as new aid or as alteration of existing aid must be determined by reference to the provisions providing for it

25

The fact that the HFF system is the result of alterations to an old system, by merging different legal entities, and that a complete new law was adopted, which repealed the previous State Housing system, and which forms the legal basis of the HFF and the loan system, are sufficient grounds to classify the entire HFF system as ‘new aid’ within the meaning of Article 1(3) in Part I and Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (26).

26

Therefore, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system, established in 1999, constitutes ‘new aid’, which, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement, should have been notified to the Authority in advance (27). Since the HFF system was not notified to the Authority, it is considered to constitute ‘aid unlawful on procedural grounds’, in accordance with Articles 1(f) and 10 et seq. in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (28). It should be recalled that any unlawful aid, which is finally not declared compatible with the functioning of the EEA Agreement, is subject to recovery, in accordance with Article 14 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This issue will be further addressed below in section II.4. of this Decision.

27

et seq.

28

3.   Compatibility of the aid

The Authority cannot declare State aid compatible with the functioning of the EEA Agreement, if that aid would infringe other provisions of the EEA Agreement. SBV submitted in its initial complaint that the ‘Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment’.

Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment’.

In relation to the competition rules, the free movement of services, capital and the freedom of establishment, the Authority assessed these allegations and restated in its annulled Decision that they were unfounded.

With regard to the alleged infringement of some of ‘the four freedoms’, the Authority found that it was the State aid which created the possible hindrances to the free movement of services, capital and establishment. The effect of these possible hindrances was indissolubly linked to the objective of the State aid. Therefore, the Authority concluded that the case should be assessed under the lex specialis of the State aid rules and that the rules on the ‘four freedoms’ should not be applicable (29).

lex specialis

29

This view was confirmed by the EFTA Court in this judgment of 7 April 2006, when it held that:

‘With regard to the effects that the HFF general loans scheme may have on the free movement of services and capital and the right of establishment, the Court holds that any such effects would indeed seem inherent in the State-supportive elements of the HFF system and therefore are so indissolubly linked to the object of the aid that it is impossible to evaluate them separately (see to this effect Case 74/76 Iannelli & Volpi SpA v Ditta Paolo Meroni [1977] ECR 557, at paragraph 14).’ (30)

With regard to the alleged infringement of the competition rules (the complainant alleged in particular an infringement of Articles 59(1) and 54 of the EEA Agreement), the Authority stated in the annulled Decision that SBV's complaint did not warrant the initiation of formal proceedings, since SBV did not substantiate that the HFF abused or will abuse its position as a consequence of the legislative framework by which it was governed.

In light of the above, it is the Authority's preliminary view that it sees no reasons why it should deviate from it original assessment on these points.

3.1.   Article 61 paragraphs (2) or (3) of the EEA Agreement

The Icelandic Government argued, in the initial notification, that the derogation under Article 61(2)(a) of the EEA Agreement applies to the case at hand. The intervention of the State in the housing market through the HFF is, according to the Icelandic Government, based on particular social objectives and is limited in scope. The Icelandic Government submitted that the privilege accorded to the HFF, through the implicit State guarantee on the Bonds, does not in any way benefit the HFF, but only the recipients of funding from the HFF.

Article 61(2)(a) of the EEA Agreement declares State aid compatible with the functioning of the EEA Agreement, if the aid has a social character and is granted to individual consumers, provided that such aid is granted without discrimination related to the origin of the products concerned.

In the Authority's preliminary view, this derogation is not applicable to the case at hand. The aid is granted to the HFF, which is considered to be an undertaking in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (see above in section II.1), and not directly to individual consumers. Furthermore, consumers are bound to finance their housing by the HFF, in order to enjoy favourable conditions. Consumers are not free to benefit from State aid by their own choice of financial institution. Hence, the State aid is not granted without discrimination related to the origin, in this case, of the service concerned. Therefore, the aid is not neutral with respect to the operators in the market for house financing (31).

31

With regard to the other derogations mentioned in Article 61, paragraphs (2) and (3), of the EEA Agreement, the Authority takes the preliminary view that none of them are relevant to the case at hand. For example, although it is one of the objectives of the HFF to ensure territorial cohesion, it is not its primary goal to serve as an instrument for regional development. The HFF system is based on the universality objective and grants housing finance under the same conditions throughout Iceland, regardless of the region.

3.2.   Article 59(2) of the EEA Agreement

State aid may be declared compatible with the EEA Agreement under Article 59(2) of the EEA Agreement (32) if it is necessary to the operation of the services of general economic interest and does not affect the development of trade to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.

32

The following conditions must be satisfied in the present case, in order for Article 59(2) of the EEA Agreement to apply:

| — | The service in question must be a service of general economic interest and must be accurately defined by the State (see below in point 3.2.1). |
| --- | --- |

—

The service in question must be a service of general economic interest and must be accurately defined by the State (see below in point 3.2.1).

| — | The undertaking in question must be entrusted by the State with the provision of such service (see below in point 3.2.1). |
| --- | --- |

—

The undertaking in question must be entrusted by the State with the provision of such service (see below in point 3.2.1).

| — | The application of the rules of the EEA Agreement must obstruct the performance, in law and fact, of the particular tasks assigned to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (see below in point 3.2.2). |
| --- | --- |

—

The application of the rules of the EEA Agreement must obstruct the performance, in law and fact, of the particular tasks assigned to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (see below in point 3.2.2).

| — | The derogation must not affect the development of trade within the EEA to an extent that would be contrary to the interest of the Contracting Parties (see below in point 3.2.3). |
| --- | --- |

—

The derogation must not affect the development of trade within the EEA to an extent that would be contrary to the interest of the Contracting Parties (see below in point 3.2.3).

In the context of assessing the HFF system under Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority will also apply Chapter 18C of the State Aid Guidelines. The purpose of Chapter 18C is to spell out the conditions under which State aid can be found compatible with the functioning of the EEA Agreement pursuant to Article 59(2) of the EEA Agreement.

As stated in point 24 of section 18C.5 of the State Aid Guidelines, Chapter 18C will apply as of the day of adoption by the Authority. The Authority adopted Chapter 18C on 20 December 2005. Furthermore, point 25 of section 18C.5 of the State Aid Guidelines states:

‘The Authority will apply the provisions of these guidelines to all aid projects notified to it and will take a decision on those projects after adoption of the guidelines, even if the projects were notified prior to adoption. In case of non-notified aid, the Authority will apply:

‘The Authority will apply the provisions of these guidelines to all aid projects notified to it and will take a decision on those projects after adoption of the guidelines, even if the projects were notified prior to adoption. In case of non-notified aid, the Authority will apply:

| — | The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines; |
| --- | --- |

—

The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines;

The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines;

| — | The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’. |
| --- | --- |

—

The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’.

The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’.

Thus, the Authority will take Chapter 18C of the State Aid Guidelines into account in its future assessment (33).

33

3.2.1.   Definition of service of general economic interest and entrustment

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (34). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service provided can not be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (35).

34

35

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement (36), the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (37) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (38). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (39). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis.

36

37

38

39

In this assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (40). In conducting such analysis the Authority has to consider the nature of the service, as well as the extent to which the same service is provided by the market on the same conditions, and in the case of a universal service, particularly, the State's legitimate objective to ensure continuity of service on acceptable conditions throughout its territory (41).

40

41

As mentioned above (in section I.3.2), the HFF granted, at the time the annulled Decision was adopted, loans in the form of general loans, additional loans and loans for rental housing. The annulled Decision accepted all three lending activities as services of general economic interest.

The relevant part of the annulled Decision reads as follows:

‘In this respect, the so-called “Husbanken-case” is of importance, as it also concerned the relationship between Article 59(2) of the EEA Agreement and State aid to a public undertaking with a view to provide cheap housing loans [...]. In that case, the EFTA Court found that the services concerned were covered by Article 59(2) of the EEA Agreement, since the services concerned were specifically defined by Norway, limited to certain categories of houses and available to everyone on an equal basis. That the loans in the “Husbanken-case” were not restricted to people in weak financial situations could not, as had been argued by the applicant, lead to another result.

The Icelandic housing policy dates back more than 50 years and is based on the political goal to encourage private home ownership. To this end, public intervention in the Icelandic housing market has been aimed at making private housing affordable to a bigger proportion of the public. The HFF is the financing instrument whereby the Icelandic State pursues its public housing policy objectives. The Housing Act [...] entrusts the HFF with the management and implementation of the housing affairs and lays down in detail the tasks of the HFF, the objectives and the HFF's financing mechanisms. The Icelandic State uses the HFF to channel capital to the housing sector and to provide house financing on more advantageous terms than are available on the open Icelandic capital market. The HFF is obliged to provide house financing at affordable tariffs and on equal conditions, irrespective of the profitability of individual operations [...].

The loan system is available to everyone on equal terms and applies to the entire territory of Iceland, including sparsely populated areas, where asset evaluations differ compared to more densely populated areas. Thus, the HFF provides a universal service throughout Iceland on equal conditions. No private credit institution would be in the position to offer mortgage secured loans on equal conditions throughout the entire territory of Iceland. Asset evaluations differ between the Reykjavik area and sparsely populated areas. Prices and securities in real estate differ depending on where the dwelling is located in Iceland. In the Authority's opinion, this aim to correct regional imbalances must be considered as a task of general economic interest in the sense of Article 59(2) of the EEA Agreement both for the so-called additional loans and for the general loans.

The HFF's loan system contains also certain social dimensions. This is of course especially so for the additional loans. However, as the HFF loans will continue to be subject to a lending cap in the form of a maximum amount available, also the general loans entail a social element. These loans aim at financing housing that corresponds to the price of average apartments in Iceland. The HFF's loans alone will not be sufficient to finance high priced property. The relative advantage to house owners, due to the cheap loans that the HHF can offer, is accordingly inversely proportionate to the amounts they wish to loan and thereby, also to the price of the house. In this respect, the Authority has no reason to contest the notified increase in lending terms, since this increase is necessary to, inter alia, take account of inflation in housing prices in recent years.

Additionally, the Icelandic Government has introduced a new provision to the effect that HFF's loans will be limited to two dwellings for each applicant. In exceptional circumstances, a loan for a third dwelling could be authorised, but it would be up to the Board of Directors to define the precise rules for such an exception.

In light of the above, the Authority concludes that the HFF is entrusted with services of general economic interest, given their social and universal dimension, distinguishable from the economic interest of other economic activities, within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.’

SBV's application to the EFTA Court, concerning doubts as to whether HFF loans could qualify as a service of general economic interest, was limited to the general loans scheme. The EFTA Court consequently limited its review on the general loans and did not address the other two loan schemes.

With regard to the question, whether the HFF general loans scheme could qualify as a service of general economic interest, the EFTA Court held:

‘The tasks of the HFF are defined in the Housing Act and further laid down by Regulations and ministerial decisions. The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA. In that respect, the presumptions or conditions under which the HFF system operates (cf. Case E-4/97 Husbanken II, at paragraph 48) will be addressed below.’ (42)

When the EFTA Court later turned in its judgment to the presumptions or conditions under which the HFF system operates, it held:

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments build or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms. Whether the above-mentioned features of the aid system at stake go beyond this is not clear. That warrants an in-depth assessment, with the opportunity for interested parties to comment. [...]’ (43)

In its initial assessment, the Authority placed emphasis on three elements, in order to qualify HFF general loans as services of general economic interest:

| — | First, the element of affordable house financing. In other words, the fact that the Icelandic State has used its more favourable credit rating to raise money at lower cost than the banks could have done, thereby fulfilling the obligation to provide residents in Iceland with affordable house financing on ‘manageable terms’. |
| --- | --- |

—

First, the element of affordable house financing. In other words, the fact that the Icelandic State has used its more favourable credit rating to raise money at lower cost than the banks could have done, thereby fulfilling the obligation to provide residents in Iceland with affordable house financing on ‘manageable terms’.

| — | Second, the element of territorial cohesion. The HFF general loans ensured territorial cohesion, because they provided affordable house financing on equal terms throughout the entire Icelandic territory. Commercial banks were not granting loans at affordable rates outside the Reykjavik area. |
| --- | --- |

—

Second, the element of territorial cohesion. The HFF general loans ensured territorial cohesion, because they provided affordable house financing on equal terms throughout the entire Icelandic territory. Commercial banks were not granting loans at affordable rates outside the Reykjavik area.

| — | Third, a social element. The Authority endorsed an underlying social motivation of HFF's general loans to support only ‘average housing’. |
| --- | --- |

—

Third, a social element. The Authority endorsed an underlying social motivation of HFF's general loans to support only ‘average housing’.

With regard to the first element of affordable house financing, the Authority understands that the EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ may be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, it is also important to note that the EFTA Court clarified in its judgment that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (44). In this respect, it is the Authority's preliminary view that until August 2004 commercial banks in Iceland have not offered house financing on ‘manageable terms’. As confirmed in the judgment of 7 April 2006, SBV stated that its members were only from August 2004 onwards able to match the interest rate of HFF general loans (45). Concerning the element of affordable house financing, the Authority needs up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market after the annulled Decision was taken, in order to assess to what extent commercial banks have offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable.

per se

44

45

With regard to the second element of territorial cohesion, it is the Authority's preliminary conclusion that this element is an important factor to assess whether the HFF general loans system can qualify as a service of general economic interest. It is the Authority's opinion that SBV has not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks have offered and actually granted loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. Furthermore, in the Authority's view, SBV has submitted so far no evidence which showed that commercial banks have offered and granted loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area after August 2004.

Finally, with regard to the social element, the EFTA Court raised concerns whether the current conditions ensure that the general loans are formally limited to assisting the ‘average citizen in financing his or her own dwelling’. The EFTA Court criticized that the current features imply that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. In light of the EFTA Court's conclusions on this point, doubts are raised whether the conditions for the lending services through general loans pursue a sufficiently restricted social objective.

With regard to additional loans, the Authority takes the preliminary view that these loans could be declared as services of general economic interests. Additional loans were granted to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. Finally, concerning loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out, the Authority takes the preliminary view that these loans might be qualified as services of general economic interests, if they pursue a sufficiently restricted social objective, in line with the concerns raised above, or if the private market is not providing for such kind of loans. To arrive at a final conclusion on these points the Authority would need up-dated information.

With regard to unlawfully granted State aid under the HFF system after the 20th of December 2005 (see above sections II.2 and II.3.2 of this Decision), it should be recalled that point 11 in section 18C.2.3 of the State Aid Guidelines requires that the responsibility for operation of the service of general economic interest must be entrusted to the undertaking concerned by way of one or more official acts, the form of which may be determined by each EFTA State. The act or acts must specify, in particular:

| — | the precise nature and the duration of the public service obligations; |
| --- | --- |

—

the precise nature and the duration of the public service obligations;

| — | the undertaking(s) and territory concerned; |
| --- | --- |

—

the undertaking(s) and territory concerned;

| — | the nature of any exclusive or special rights assigned to the undertaking; |
| --- | --- |

—

the nature of any exclusive or special rights assigned to the undertaking;

| — | the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation; |
| --- | --- |

—

the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation;

| — | the arrangements for avoiding and repaying any overcompensation. |
| --- | --- |

—

the arrangements for avoiding and repaying any overcompensation.

In the Authority's preliminary view, it is doubtful whether the HFF system complies with all of the above mentioned conditions, in particular with regard to the duration of the public service obligation and arrangements for avoiding and repaying any overcompensation.

3.2.2.   Obstruction of the performance of the particular tasks

Article 59(2) of the EEA Agreement states that the rules of the EEA Agreement (here the State aid rules) apply as long as this does not obstruct, in law and fact, the fulfilment of the task of general economic interest entrusted to the given undertaking. In other words, the derogation contained in Article 59(2) of the EEA Agreement is only applicable to the extent that it is necessary so that the undertaking in question can fulfil the task of general interest which has been conferred on it (46). This requirement of necessity is simply an expression of the principle of proportionality.

46

It is incumbent upon the State, which invokes Article 59(2) of the EEA Agreement, to demonstrate that this condition is met. Thus, the State must set out in detail the reasons for which, in the event of elimination of the measures, the performance of the tasks of general economic interest under economically acceptable conditions would, in its view, be jeopardized (47). However, that burden of proof cannot be so extensive as to require the EEA State to go even further and prove, positively, that no other conceivable measure could enable those tasks to be performed under the same conditions (48).

47

48

On these points, the annulled Decision stated:

‘In the Authority's view, the HFF would not be able to perform the same level of services of general economic interest, described above, without any State support. However, the above mentioned proportionality test also requires that the State support for the obligation to render a service of general economic interest must be based on the costs of such specific service. Therefore, in the following it will be assessed whether the HFF's costs to render the service of general economic interest are overcompensated and whether the State support is limited to what is necessary for the HFF to perform the specific service in question.

As stated above, the implicit State guarantee, the exemptions from taxes, the abstention from paying any dividends and the interest support imply that the HFF receives State aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. On the other hand, the costs for the HFF can be said to be the interest support the final consumers get as a result of the HFF's lending activities. To the extent the HFF is able to be funded at lower costs than competing financial institutions, a benefit may be said to accrue to the HFF. Correspondingly, to the extent it is obliged to lend at lower rates than competing institutions, costs may be said to be incurred. In other words, as long as the HFF's is forced to lend at rates lower than market rates, it is forced to abstain from revenue.

While the HFF can raise money cheaply because of the State guarantee, it is not free to set interest rates to the public. Until the end of June 2004 it could only charge an interest rate on its loans that was 0,35 percentage points higher than its funding rate. As tables 2 and 3 above show, this margin was clearly lower than margins charged by other financial institutions. This means that low funding costs obtained by the HFF due to the State guarantee were transferred to the final consumers.

The charge of 0,35 percentage points was supposed to cover current operational costs of the HFF, provisions for losses on loans and to provide for a certain return on equity such that the HFF sustains its activity without drawing on direct State grants. Back in 1993 the margin was fixed at 0,25 percentage points. However, it turned out that this margin was a too small to cover losses on loans. Therefore, the margin was increased to 0,35 percentage points in 1994. A new review was undertaken in 1997. It was then concluded that the 0,35 % margin would be sufficient. Looking at developments for the years from 1999 to 2002, as shown in table 1 above, it also appears that this mark-up was appropriate to cover just operating expenditures, loss provisions and to yield a certain rather modest net profit, such that equity was kept rather stable in relation to total assets. Against this background the Authority concludes that the mark-up of 0,35 percentage points was and still is appropriate to just cover these different provisions.

The changes in the lending system as of 1 July 2004 have, introduced a new cost element that needs to be assessed. As of that date, the interest margin has been increased by 25 basis points. This increase stems from the fact that the previous bond swap system has been abolished and that direct cash lending has been introduced. As the Icelandic Government has pointed out, this implies that the HFF takes on new risks related to interest rate developments. Mortgage holders will, as before, have the possibility of prepayment of loans at par while the HFF cannot redeem its obligations in the same manner. Before 1 July 2004 HFF had the possibility to prepay its funding at par. The new situation creates new risks for HFF as developments in interest rates are uncertain. A fall in interest rates will normally increase prepayments while HFF does not have an identical means of adjusting its funding.

The value, or the cost, related to this new risk is naturally uncertain. The financial consultant estimated it to be in the range of 15 to 35 basis points. The Financial Supervisory Authority and the State Guarantee Fund have called for caution when fixing the additional mark-up to cover the risk. Under these circumstances, and also taking into account the new provisions on solvency ratio according to the Rules of the Financial Supervisory Authority, the Authority can accept that the increase in the interest rate margin for HFF with 0,25 percentage points is what is necessary to cover the costs of the new risks HFF is facing.

The Authority also takes note of the statement from the Icelandic Government that HFF's interest margin shall be reviewed regularly on the basis of HFF's performance and the risks it is facing at any given time. The Icelandic Government has also stated that building up funds inside HFF beyond what is required to maintain the solvency rate of 5 % is not the policy of the Government and would run counter to the expressed policy of enabling the borrowers to gain directly from the operation of the housing lending system.

According to the Icelandic Government, a common dividend requirement for Icelandic banks is some 15 % on equity. If the HFF were to be subject to a similar dividend policy and also subject to normal taxation, the interest mark-up would need to be increased correspondingly as the current margin would not provide for any means to cover such obligations. The Icelandic Government has estimated what the necessary interest mark-up would be in such a case, taking into account an 8 % capital adequacy ratio — instead of the current 5 % — and concluded that the mark-up would increase by 65 to 80 basis points above the current level. To the extent that the HFF were subject to the same taxation and dividend requirements as commercial banks, borrowing costs would increase for the ultimate borrowers, corresponding to what the State would charge in the form of taxes and dividends. When the Icelandic Government abstains from taxes and dividends in relation to the HFF, it is just to keep interest rates for house buyers low such that the Government is able to offer the service of general economic interest, namely to provide the Icelandic population with affordable housing.

As far as direct interest support is concerned, the HFF is obliged in certain conditions to grant interest support to low income families. To some extent such support has been granted by drawing on the Fund's own equity. In other instances the HFF has received direct contributions from the State. These contributions have been transferred directly to the beneficiaries and have not left the HFF with any extra financial means.

In light of the above and as demonstrated by the Icelandic Government, the mark-up of 0,35 percentage points applicable until 30 June 2004 and the mark-up of 0,60 percentage points thereafter can be justified as an appropriate margin to cover the expenses of running the HFF. In other words, it is reasonable to assume that the benefit of the HFF's low borrowing rate is fully transferred to the final consumers. The Authority has not detected any overcompensation to the HFF. The benefits it receives are passed on to the final consumers.

In conclusion, the Authority is of the view that the HFF's costs to render the service of general economic interest are not overcompensated and that the State support is limited to what is necessary for the HFF to perform the specific service in question’.

With regard to possible doubts as to the proportionality assessment of HFF's general loans, the EFTA Court held:

‘[...] This must include an assessment of whether the subsidised HFF general loans scheme is a suitable means of attaining its objective. There is no reason why a service which is not suitable to meet its aim should benefit from a derogation from the EEA rules. Furthermore, this also calls for an analysis of whether the HFF, or a different provider, could have provided loans at the same “manageable terms” as the HFF provided at the relevant time without, or with less State aid.

Firstly, with regard to suitability, the Applicant has claimed that the low interest rate on HFF general loans has led to a general increase in prices for houses and apartments which neutralises the effects of the low interest rates, since purchasers need to borrow more money in order to buy a certain house or apartment than they would have had to with lower prices.

The Court does not find it doubtful that the low interest rate on HFF general loans did not lead to price increases which completely neutralised the effect of the low interest rate. With respect to any lesser effect on housing prices, regard must be had to the margin of discretion which the Contracting Parties must enjoy in deciding what “manageable terms” should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest. As a consequence, the Contracting Parties must also enjoy a margin of discretion in deciding what constitutes a sufficient effect of the low interest rates on the real burden on borrowers' economy. In the end, it is this burden that borrowers have to be able to manage. For that reason, as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

Secondly, as to the question of whether there were doubts that neither the HFF, nor a different provider, could have provided loans at the same “manageable terms” at the relevant time without, or with less, State aid, the Court recalls that the interest rates charged by the HFF for its general loans are calculated on the basis of its funding costs, with an added margin set by the Minister of Social Affairs. This margin was set at 0,6 percentage points from 1 July 2004, up from 0,35 percentage points. The funding costs consist mainly in the interest paid on bonds issued by the HFF. In this context, the HFF benefits from the State guarantee which follows from the State's unlimited liability for the HFF's debts as its owner.

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what was necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions (see, for comparison, Case C-157/94, Commission v Netherlands [1997] ECR I-5699, at paragraphs 52 and 53). This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

With regard to the ability of any other provider to supply the same service as the HFF, but without State support, the Court recalls that Contracting Parties must be allowed a margin of discretion with regard to what exactly should be considered affordable terms in relation to such schemes. In this regard, a Contracting Party cannot be bound to what other Contracting Parties, in leaving this kind of housing financing completely to the market, implicitly consider acceptable. The Court does not find that it has been demonstrated that doubts existed as to whether the regular banks did match the HFF interest rate level on comparable loans in any part of Iceland prior to the annulled Decision, or would have been able to do so without State support. Indeed, the Applicant has stated that it was only from August 2004 onwards that the banks were able to match the interest rate of HFF general loans.

Neither does the Court find that it has been demonstrated that doubts existed as to whether an alternative model for State-supported housing financing through the banks, the so-called “whole-sale alternative”, would enable the banks to provide the same loans as the HFF were providing at the relevant time without this support constituting State aid, or with less State aid and without the risk of cross-subsidisation.’ (49)

The Court endorsed the Authority's initial assessment that there were no doubts that the commercial banks did not match the HFF interest rate level on comparable loans in any part of Iceland prior to the annulled Decision, or would have been able to do so without State support. SBV itself stated that it was only from August 2004 onwards that commercial banks were able to match the interest rate of HFF general loans. With regard to the developments on the Icelandic mortgage market after the annulled Decision was taken, the Authority would require up-dated information, in order to assess to what extent commercial banks have offered loans on terms that the Icelandic State would consider ‘manageable’.

Should the Authority's assessment reveal that commercial banks have offered loans in the Reykjavik area since August 2004 on terms that the Icelandic State would consider ‘manageable’, concerns could be raised as to what extent the HFF needs to offer general loans within the Reykjavik area, in order to enable the HFF to grant general loans outside the Reykjavik area.

With regard to alternative models to the HFF system, it is the Authority's preliminary view that the presented models do not seem to be less distortive to competition.

With regard to unlawfully granted State aid under the HFF system after the 20th of December 2005 (see above sections II.2 and II.3.2 of this Decision), it should be recalled that point 18 in section 18C.2.4 of the State Aid Guidelines states that ‘[w]hen a company carries out activities falling both inside and outside the scope of the service of general economic interest, the internal accounts must show separately the costs and receipts associated with the service of general economic interest and those associated with other services, as well as the parameters for allocating costs and revenues’.

hen a company carries out activities falling both inside and outside the scope of the service of general economic interest, the internal accounts must show separately the costs and receipts associated with the service of general economic interest and those associated with other services, as well as the parameters for allocating costs and revenues

Furthermore, point 19 in section 18C.3 of the State Aid Guidelines states that ‘... EFTA States must check regularly, or arrange for checks to be made, to ensure that there has been no over-compensation’.

EFTA States must check regularly, or arrange for checks to be made, to ensure that there has been no over-compensation

Without prejudice to the Authority's final Decision in the present case, for any HFF services which might fall outside the scope of services of general interest, the HFF would be required to comply with the above mentioned accounting requirements.

3.2.3.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further involves an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties (50). The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (51).

50

51

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not affect competition and unity of the market established by the EEA Agreement in a disproportionate manner. It is, however, not required that the measures adopted be the least restrictive possible (52). Rather, the test is of a negative nature: it examines whether the measure adopted is not disproportionate (53). This ‘negative test’ has once more been confirmed by the EFTA Court in its ruling of 7 April 2006 (54). A reasonable relationship between the aim and the means employed is satisfactory (53). Thus, the Authority does not have competence to strike down a measure that otherwise fulfils Article 59(2) of the EEA Agreement simply because the measure might, in some minor aspects and details, go further than what is strictly necessary to fulfil the aims behind it. It is for the States to define their policies and organize general interest services, leaving the Authority no power to take a position on the organization and scale of the service or the expediency of the political choice made. Even if it were successfully shown that the scheme in question were not an optimally efficient one, this alone would not lead to the conclusion that the distortive effects are necessarily disproportionate to the goals assigned.

52

53

54

53

On this point, the Authority concluded in its annulled Decision:

‘The EEA Agreement establishes inter alia the general principles, both applicable to financial services, of the right of establishment for nationals of the EEA States and their freedom to provide services within the territory of the Contracting Parties. However, the secondary legislation which, under the EC Treaty and the EEA Agreement, has been adopted to make these basic provisions effective, does not extend to specialised housing finance institutions like the HFF( (55)). Consequently, such institutions are at present not able to benefit from the principles of mutual recognition and home country control contained in the banking legislation of the EEA Agreement. Therefore, due to different national credit rules and practices and the absence of effective harmonisation or mutual recognition at EEA level for such institutions, there continue to be considerable obstacles to effective cross-border operations in this area.

In most developed countries, including most parties to the EEA Agreement, Governments, both at central and local level, intervene in housing and housing finance markets. This intervention takes different forms from one State to another, depending, inter alia, on certain realities in the housing markets, in particular the pattern of housing tenure, and the objectives of the housing policy of the Governments concerned. There is, for instance, likely to be a relationship between the extent to which private individuals' home ownership is an objective of public housing policy and the scope of intervention by the Government concerned in housing finance; a Government that sees it as an important objective to its housing policy that as many households as possible own their own dwelling, like in Iceland, is likely to want to support the financing of such investments on a broad scale.

As already stated above, the Authority considers long-term house financing for residential accommodation to be the relevant market for the assessment in the present case.

As submitted by the Icelandic Government, the Icelandic market for mortgage loans is largely divided between three main actors. These are the HFF, the pension funds and other private credit institutions. The HFF had, in 2002, a market share of approximately 78 % of that market. The market share of pension funds was, in 2002, approximately 17 %. The remaining 5 % was taken by private credit institutions. The Icelandic Government submitted figures showing that the HFF had, in 2002, a total amount of ISK 382 billion in mortgage loans, compared to ISK 84 billion of the pension funds and ISK 27 billion of private banks (56).

The granting of loans for financing purchases of residential accommodation is a financial service which, in the present market conditions, is predominantly of a local character and normally does not involve any direct cross-border transactions. Distortion of competition arising from financial advantages accorded to the HFF operating such services are therefore prima facie likely to have only limited direct trade effects.

The HFF is not entitled to grant any loans for the financing of dwellings outside Iceland. The HFF's activities are, as laid down in the Housing Act, targeted exclusively towards promoting Icelandic housing policy.

Today no foreign banks are granting cross-border mortgage loans in ISK to Icelandic households. Furthermore, there are currently no foreign financial institutions or representative offices of foreign financial institutions in Iceland. The Icelandic economy is very limited in size. The limited number and small size of transactions in trade in the foreign exchange markets of the ISK warrants only limited interest from foreign banks. The special geography and the scattered population outside the Reykjavik area further reduces the foreign interest for lending to the Icelandic housing market. That foreign banks do not even operate representative offices in Iceland underpins the lack of interest in the Icelandic financial market. In the absence of any “flourishing” financial activities of foreign banks on the Icelandic market outside the particular market for long term housing loans, it can therefore hardly be argued that it is the State aid to the HFF which prevents foreign banks from entering the Icelandic financial market.

In the light of the above, given the limited size of the Icelandic housing market, with its special geographic and demographic features, the Authority is of the opinion that the HFF's financing mechanism does not affect the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties.’

With regard to the assessment of whether HFF general loans did not affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties, the EFTA Court held:

‘As part of the assessment of whether the scheme did not affect the development of trade to such an extent as would be contrary to the interest of the Contracting Parties, the relevant market must be defined. ESA considered “long-term house financing for residential accommodation” to be the relevant product market (see section II point 3.2.3 of the annulled Decision). It is not obvious to the Court that the assessment should be limited in scope in this way, excluding the possible effects of the aid granted to the HFF on other parts of the EEA internal market, in particular the financial markets. For that reason, the definition of the relevant market in this particular case is also an issue which interested parties ought to be able to comment upon in a formal investigation procedure. The further assessment of the consequences of the HFF general loan system on the development of trade will depend to a considerable extent on the definition of the relevant market which the formal investigation procedure will lead to.’ (57)

In light of the EFTA Court's conclusions on this point, the Authority would require for its further assessment information as to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market.

3.3.   Conclusion

Doubts are raised, in light of the EFTA Court's ruling of 7 April 2006, whether the HFF system, partly or in its entirety, can be declared compatible with the State aid rules, according to Article 59(2) of the EEA Agreement.

4.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (58).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

58

However, a recipient of illegally granted aid is not precluded from relying on exceptional circumstances on the basis of which it had legitimately assumed the aid to be lawful and thus declining to refund that aid (59). Because the aid at stake was not notified in advance, it is necessary to examine whether the Authority's favourable Decision No 213/04/COL, which approved the HFF system, is to be regarded as an ‘exceptional circumstance’ within the meaning of the case-law referred to. Such an assessment must be made in the light of the purpose of the protection of legitimate expectations.

59

In the Authority's view, the judicial review by the Community Courts or the EFTA Court of decisions concerning State aid cannot be regarded as an exceptional and unforeseeable event, forming as it does an integral and essential part of the system established by the EC Treaty and the corresponding provisions in the EEA Agreement and the Surveillance and Court Agreement for that purpose. A diligent businessman should be well aware of the fact that a decision, to the effect that a State measure is declared compatible, is, within the time-limit of two months referred to in Article 230 EC and Article 36 of the Surveillance and Court Agreement, liable to be challenged before the Community Courts or the EFTA Court.

The Court of Justice itself has, moreover, and indeed recently, stated that ‘[...] in view of the mandatory nature of the supervision of State aid by the Commission under Article 88 EC, undertakings to which aid has been granted cannot, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted by the procedure laid down in that article [...] It follows that so long as the Commission has not taken a decision approving aid and so long as the period for bringing an action against such a decision has not expired, the recipient cannot be sure as to the lawfulness of the proposed aid which alone is capable of giving rise to a legitimate expectation on his part’ (60).

...

in view of the mandatory nature of the supervision of State aid by the Commission under Article 88 EC, undertakings to which aid has been granted cannot, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted by the procedure laid down in that article

It follows that so long as the Commission has not taken a decision approving aid and so long as the period for bringing an action against such a decision has not expired, the recipient cannot be sure as to the lawfulness of the proposed aid which alone is capable of giving rise to a legitimate expectation on his part

60

Subsequently, to the same effect, in Spain v Commission, the Court made it clear that ‘[t]he fact that the Commission initially decided not to raise any objections to the aid in issue cannot be regarded as capable of having caused the recipient undertaking to entertain any legitimate expectation since that decision was challenged in due time before the Court, which annulled it. However regrettable it may be, the Commission's error cannot erase the consequences of the unlawful conduct of the Kingdom of Spain’ (61).

Spain

Commission

he fact that the Commission initially decided not to raise any objections to the aid in issue cannot be regarded as capable of having caused the recipient undertaking to entertain any legitimate expectation since that decision was challenged in due time before the Court, which annulled it. However regrettable it may be, the Commission's error cannot erase the consequences of the unlawful conduct of the Kingdom of Spain

61

Any argument to the contrary would render ineffective the review conducted by the Community judicature and the EFTA Court of the legality of a positive State aid decisions. If it were to be concluded that such a decision automatically gives rise to legitimate expectations on the part of the recipients, competitors of those recipients or other third parties harmed by the decision would have no interest in attacking the vitiated measure. That is because any annulment of a positive State aid decision would ultimately become a ‘pyrrhic victory’, since the negative effects of the decision could never be eliminated (62).

62

The Authority, therefore, preliminarily considers that the adoption of a favourable decision by the Authority regarding aid cannot in itself be regarded as an event which causes the recipient of that aid to entertain legitimate expectations as to its lawfulness.

5.   Conclusion

It is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system constitutes unlawful aid on procedural grounds. Doubts are raised whether the HFF system, either partly or in its entirety, can be declared compatible with the State aid rules, according to Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund.

| 2. | The Icelandic Government is requested, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two month from the notification of this Decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure. |
| --- | --- |

2.

The Icelandic Government is requested, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two month from the notification of this Decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure.

| 3. | Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication. |
| --- | --- |

3.

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

| 4. | This Decision is addressed to the Republic of Iceland. |
| --- | --- |

4.

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

| 5. | This Decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

5.

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 21 June 2006

For the EFTA Surveillance Authority

B. T. GRYDELAND

President

K. JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as ‘the EEA Agreement’.

1

(2)  Hereinafter referred to as ‘the Surveillance and Court Agreement’.

2

(3)  The cartouche of this Decision is published in OJ 2005 C 112, page 8. The cartouche makes reference to the EFTA Surveillance Authority's website, where the non-confidential full text of the Decision is available: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

3

(4)  Judgment of 7 April 2006, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v EFTA Surveillance Authority [2006] EFTA Court Report (not yet reported). The judgment is available at the EFTA Court's website: www.eftacourt.lu

4

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

EFTA Surveillance Authority

(5)  Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (hereinafter referred to as the ‘State Aid Guidelines’), adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in OJ 1994 L 231. The State Aid Guidelines are available on the Authority's website: www.eftasurv.int

5

(6)  The Icelandic Government provided English translations of these laws. Quotes from these laws in this decision are based on the translation provided by the Icelandic Government.

6

(7)  The cartouche of this Decision is published in OJ 2005 C 112, page 8. The cartouche makes reference to the EFTA Surveillance Authority's website, where the non-confidential full text of the Decision is available: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/.

7

(8)  Judgment of 7 April 2006, Case E-9/04, cited above.

8

(9)  The Housing Act was amended by Act No 57/2004. Act No 57/2004 entered into force on 1 July 2004, except for Temporary Provision I, which entered into effect immediately (see Article 22 of Act No 57/2004).

9

(10)  As amended, and various regulations, inter alia, Regulation No 544/2004 on ‘the Financing and Risk Management of the Housing Financing Fund’, Regulation No 522/2004 on ‘Borrowers' Mortgages and HFF Bonds’ and Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of Borrowers' Mortgages’.

10

inter alia

(11)  Section XII of the Housing Act. For example, according to Article 52 of the Housing Act, Act. No 97/1993 on the State Housing Board was repealed.

11

(12)  Article 53 of the Housing Act merged the State Housing Fund and the Workers' Building Fund and transferred the rights, assets, liabilities and obligations of these two funds to the HFF.

12

(13)  The above wording reflects the situation prior to 1 July 2004, i.e. prior to the entering into force of Act No 57/2004. Article 10 of the Housing Act was amended by Article 4 of Act No 57/2004. According to this amendment, the HFF finances its tasks with the income from the fund's equity capital (i.e. the payments, interest and indexation of granted loans), by issue and sale of HFF bonds and by borrowing as provided for in the Budget Act at any particular time and by service charges as provided for in Article 49.

13

(14)  This is the wording prior to 1 July 2004. After that date Article 5 of Act No 57/2004 amended Article 11 of the Housing Act and, inter alia, changed the title of that Article to: Management of Assets and Liabilities (this translation has been provided by the Icelandic Government).

14

inter alia

Management of Assets and Liabilities

(15)  This translation was provided by the Icelandic Government.

15

(16)  NFS, 10 May 2006.

16

www.visir.is/apps/pbcs.dll/article?AID=/20060510/FRETTIR01/60510079/1091

(17)  Case C-118/85 Commission v Italy [1987] ECR 2599; Case C-41/90 Klaus Höfner and Fritz Elser v Macrotron GmbH [1991] ECR I-1979; Case C-69/91 Decoster [1993] ECR I-5335. See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court, page 3, paragraph 30.

17

Commission

Italy

Klaus Höfner and Fritz Elser

Macrotron GmbH

Decoster

Norwegian Bankers' Association

EFTA Surveillance Authority

(18)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  With regard to the question whether the HFF is actually entrusted with public service obligations, see the discussion below in section II.3.2.1.

19

(20)  The Icelandic Government referred in this context to Directive 2000/12/EC on credit institutions.

20

(21)  Directive 2000/12/EC of the European Parliament and the Council of 20 March 2000 relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions (OJ L 126, 26.5.2000, p. 1), as amended.

21

(22)  The adaptation text mentioned in point 14(a) of Chapter II(i) of Annex IX to the EEA Agreement.

22

(23)  This translation has been provided by the Icelandic Government.

23

(24)  Case C-379/98 PreussenElektra AG v Schleswag [2002] ECR I-2099.

24

PreussenElektra AG

Schleswag

(25)  Case C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA [1994] ECR I-3829, paragraph 28.

25

Namur-Les Assurances du Crédit SA

(26)  Furthermore, Article 4(1), first sentence, of the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 states that ‘[f]or the purposes of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an alteration to existing aid is any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market’.

26

or the purposes of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an alteration to existing aid is any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market

(27)  The European Commission Decision No 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) EC (which corresponds to Article 59(2) of the EEA Agreement) to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 312, 29.11.2005, page 67) lays down the conditions under which certain types of public service compensation constitutes State aid compatible with Article 86(2) EC and exempts compensation satisfying those conditions from the prior notification requirement. The Decision has not yet been incorporated into the EEA Agreement. Public service compensation which constitutes State aid and does not fall within the scope of Decision No 2005/842/EC will still be subject to the prior notification requirement, also after that Decision has been incorporated into the EEA Agreement. In any event, it should be noted that, with regard to house financing, Article 2(1)(b) of Commission Decision No 2005/842/EC only exempts public service compensation granted to social housing undertakings. Recital 16 of Commission Decision No 2005/842/EC further specifies that social housing undertakings should be understood as meaning ‘... undertakings in charge of social housing providing housing for disadvantaged citizens or socially less advantaged groups, which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions...’.

27

undertakings in charge of social housing providing housing for disadvantaged citizens or socially less advantaged groups, which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions

(28)  Since the Authority's Decision No 213/04/COL was annulled by the EFTA Court's judgment of 7 April 2006 in Case E-9/04, the aid granted under the HFF system remains unlawful aid.

28

(29)  With regard to the relationship between the State aid rules and the provisions of the ‘four freedoms’, see for example Case 74/76 Ianelli & Volpi v Meroni [1977] ECR 557.

29

Ianelli & Volpi

Meroni

(30)  Case E-9/04, cited above, paragraph 82.

30

(31)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 30.

31

(32)  Which corresponds to Article 86(2) EC.

32

(33)  Since the Authority's Decision No 213/04/COL was annulled by the EFTA Court's judgment of 7 April 2006 in Case E-9/04, the aid granted under the HFF system remains unlawful aid (see above section II.2).

33

(34)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT v SABAM [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

34

Muller

BRT

SABAM

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(35)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14 (hereinafter referred to as ‘Services of General Interest’).

35

(36)  The main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement states that in the case of public undertakings and undertakings to which EC Member States or EFTA States grant special or exclusive rights, the Contracting Parties shall ensure that there is neither enacted nor maintained in force any measure contrary to the rules contained in the EEA Agreement, in particular to those rules provided for in Articles 4 and 53 to 63.

36

(37)  See Case C-242/95 GT-Link A/S v De Danske Statsbaner [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

37

95 GT-Link A/S

De Danske Statsbaner

Air Inter

Commission

France

(38)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Åklagaren v Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘...it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

38

FFSA

Åklagaren

Krister Hanner

...it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(39)  Case E-9/04, cited above, paragraph 67.

39

(40)  Case E-4/97, cited above, paragraph 47.

40

(41)  See in this context: Report of the European Commission to the Council of Ministers: Service of general economic interest in the banking sector (adopted by the Commission on 17.6.1998 and presented to the ECOFIN Council on 23.11.1998). Services of General Interest, cited above, paragraph 10.

41

(42)  Case E-9/04, cited above, paragraph 68.

42

(43)  Case E-9/04, cited above, paragraphs 76 to 79.

43

(44)  Case E-9/04, cited above, paragraph 71. See in this context also below section II.3.2.2 of this decision.

44

(45)  Case E-9/04, cited above, paragraph 74.

45

(46)  See Case C-41/90, cited above, paragraph 24; and Case C-242/95, cited above, paragraph 54.

46

(47)  It is not necessary that the survival of the undertaking itself be threatened. See Case C-157/94 Commission v The Netherlands [1997] ECR I-5699, paragraph 43.

47

Commission

The Netherlands

(48)  See Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraphs 94 to 107.

48

Commission

France

Case E-4/97, cited above, paragraph 62.

(49)  Case E-9/04, cited above, paragraphs 69 to 75.

49

(50)  In this context, it is interesting to note the opinion of Advocate General Léger in Case C-438/02, cited above, paragraph 143: ‘Finally, the last condition in Article 86(2) EC requires that “[t]he development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interest of the Community”. Even though the Court has not yet ruled on the meaning of that requirement, certain Advocates General have already adopted a position on the issue. In their view, effect on the development of intra-Community trade within the meaning of Article 86(2) EC, unlike the classic definition of the concept of “measures having an effect equivalent to a quantitative restriction”, calls for proof that the measure in issue has in fact had a substantial effect on intra-Community trade. That assessment does seem to me to be supported by the wording of Article 86(2) EC’.

50

Finally, the last condition in Article 86(2) EC requires that “[t]he development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interest of the Community”. Even though the Court has not yet ruled on the meaning of that requirement, certain Advocates General have already adopted a position on the issue. In their view, effect on the development of intra-Community trade within the meaning of Article 86(2) EC, unlike the classic definition of the concept of “measures having an effect equivalent to a quantitative restriction”, calls for proof that the measure in issue has in fact had a substantial effect on intra-Community trade. That assessment does seem to me to be supported by the wording of Article 86(2) EC’.

(51)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 70.

51

(52)  See for example: Case C-159/94, cited above; Case C-158/94 Commission v Italy [1997] ECR I-5789; Case C-157/94, cited above; Case E-9/04, cited above, paragraph 80.

52

Commission

Italy

(53)  Case E-4/97, cited above, paragraph 62.

53

(54)  Case E-9/04, cited above, paragraph 80.

54

(55)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 63.

55

(56)  Sources: The Central Bank of Iceland and the HFF.

56

(57)  Case E-9/04, cited above, paragraph 81.

57

(58)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

58

Commission

Germany

Spain

Commission

(59)  Case C-5/89, cited above, paragraph 16.

59

(60)  Case C-91/01 Italy v Commission [2004] ECR I-4355, paragraphs 65 and 66.

60

Italy

Commission

(61)  Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 53.

61

Spain

Commission

(62)  See in this context: Opinion of Advocate General Tizzano delivered on 9 February 2006 in Joined Cases C-442/03 P and C-471/03 P P&O European Ferries (Vizcaya) SA and Diputacion Foral de Vizcaya v Commission (not yet reported), paragraphs 146 to 158.

62

P&O European Ferries (Vizcaya) SA and Diputacion Foral de Vizcaya

Commission

---

| 21.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 314/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 314/115

---

Kvietimas pateikti pastabas pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 Protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl „Hurtigruten įmonėms“ suteiktos kompensacijos už padidėjusias socialinio draudimo įmokas (Byla Nr. 56343)

(2006/C 314/14)

Toliau pateiktu 2006 m. liepos 5 d. Sprendimu 215/06/COL, parengtu originalo kalba, ELPA priežiūros institucija pradėjo procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau — Institucijos ir Teismo susitarimas) 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Norvegijos Vyriausybė buvo informuota nusiunčiant jai sprendimo kopiją.

ELPA priežiūros institucija ragina ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl minimos priemonės per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo, adresu:

| Autorité de surveillance AELE |
| --- |
| 35, rue Belliard |
| B-1040 Bruxelles |

Autorité de surveillance AELE

35, rue Belliard

B-1040 Bruxelles

Šios pastabos bus nusiųstos Norvegijos Vyriausybei. Pastabas pateikiančios suinteresuotosios šalys gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jų tapatybės.

SANTRAUKA

2004 m. rugpjūčio 2 d. ELPA priežiūros institucija (toliau — Institucija) Norvegijos valdžios institucijoms išsiuntė prašymą suteikti informaciją apie būsimą mokėjimą įmonėms „Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap ASA“ ir „Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA“ (toliau — „Hurtigruten įmonės“).

2006 m. liepos 5 d., po intensyvaus susirašinėjimo tarp Institucijos ir Norvegijos valdžios institucijų, Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl mokėjimo „Hurtigruten įmonėms“.

„Hurtigruten įmonių“ veikla — jūrų transporto paslaugos, kurias sudaro mišrusis žmonių ir prekių transportas išilgai pakrantės tarp Bergeno ir Kirkeneso. Nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. už šias paslaugas būdavo atsiskaitoma pagal Norvegijos valdžios institucijų ir „Hurtigruten įmonių“ susitarimą dėl jūrų paslaugų teikimo Norvegijos pakrantėje. Apie „Hurtigruten susitarimą“ Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai 2000 m. liepos mėn., jam Institucija pritarė 2001 m. gruodžio 19 d. Pati Hurtigruten paslauga yra iš dalies komerciškai perspektyvi, ypač vasaros sezono metu, tačiau žiemos sezono metu apskritai ji nėra komerciškai perspektyvi. Institucija 2001 m. sprendimu nustatė, kad pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį kompensavimui pagal Hurtigruten susitarimą galima pritarti, nes paslaugos, už kurias atsiskaitoma pagal šį susitarimą, gali būti laikomos bendros ekonominės svarbos paslaugomis.

Hurtigruten susitarimo 10 skirsnyje pateikta sąlyga, pagal kurią abi susitarimą pasirašiusios šalys gali pareikalauti naujų derybų procedūros, jei iš esmės pasikeistų išankstinės Hurtigruten susitarimo sudarymo sąlygos. Kaip buvo numatyta, Hurtigruten susitarimas nustojo galioti 2004 m. gruodžio 31 d., o po 2004 m. liepos mėn. paskelbto konkurso nuo 2005 m. sausio 1 d. pradėjo galioti naujas susitarimas su įmonėmis.

Ši byla susijusi su mokėjimu „Hurtigruten įmonėms“, numatytu 2004 m. Norvegijos valstybinio biudžeto, 1330 skyriaus (Særskilte transporttiltak), 70 eilutėje, pagal kurią „Hurtigruten įmonėms“ būtų suteikta iki 8,5 mln. NOK (apie 1,1 mln. EUR), kaip kompensacija dėl pokyčių Norvegijos diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistemoje. Apie pagalbos suteikimą Institucijai nebuvo pranešta. Hurtigruten įmonėms kompensacijos išmokos buvo išmokėtos, siekiant visiškai kompensuoti padidėjusias socialinio draudimo išlaidas, neatskiriant socialinio draudimo išmokų dalies, priklausančios nuo įmonių komercinės veiklos ir tos veiklos, kuri gali būti laikoma viešąja paslauga, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje.

Remiantis teismų praktika, norint taikyti EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį, turi būti tenkinami keturi kriterijai. Pirma, turi būti užduoties paskyrimo aktas, kuriuo valstybė įpareigoja įmonę imtis tam tikros užduoties vykdymo. Antra, užduoties paskyrimas turi būti susijęs su bendros ekonominės svarbos paslauga. Trečia, išimtis turi būti būtina paskirtų užduočių atlikimui ir proporcinga šiam tikslui (toliau –„būtinybės reikalavimas“). Galiausiai, prekybos vystymui neturi būti daromas poveikis, kuris prieštarautų Susitariančių Šalių interesams.

Remdamasi turima informacija, Institucija abejoja, ar „Hurtigruten įmonėms“ pagalba buvo suteikta laikantis EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalies reikalavimų. Visų pirma, kyla abejonių, ar pagalba atitinka pirmiau minėtą būtinumo reikalavimą, nes 2004 m. „Hurtigruten įmonėms“ padidinta pagalba taip pat buvo suteikta už komercinę „Hurtigruten įmonių“ veiklą. Išmokant kompensaciją nebuvo atskirta socialinio draudimo išmokų dalis, priklausanti nuo įmonių komercinės veiklos, ir dalis, priklausanti nuo veiklos, kuri gali būti laikoma viešąja paslauga, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje.

Be to, institucija abejoja ar, remiantis Hurtigruten susitarimo 10 skirsniu, „Hurtigruten įmonėms“ suteikta pagalba turėtų būti laikoma esama pagalba. Susitarimo 10 skirsnyje numatyta tik galimybė pakeisti sutartį dėl nenumatyto esminio aplinkybių pasikeitimo. Jame nenumatytas automatiškas kompensacijos „Hurtigruten įmonėms“ didinimas išlaidų padidėjimo atveju, bet tiesiog sudaroma galimybė abiems Hurtigruten susitarimo šalims paprašyti pradėti naujų derybų procedūrą nenumatant tokių derybų rezultatų. Todėl, preliminaria Institucijos nuomone, „Hurtigruten įmonėms“ suteiktos pagalbos negalima laikyti esama pagalba.

Institucija abejoja, ar „Hurtigruten įmonėms“ suteikta pagalba atitinka EEE susitarime, ypač jo 59 straipsnio 2 dalyje, nustatytas valstybės pagalbos taisykles. Todėl Institucija privalo pradėti Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialaus tyrimo procedūrą.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 215/06/COL

of 5 July 2006

on compensation to the ‘Hurtigruten companies’ for increased social security contributions

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59 (2) and 61 to 63, and to Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof and Article 1(2) in Part I of Protocol 3 thereof,

Having regard to the Authority's decision 417/01/COL of 19 December 2001 on compensation for maritime transport services under the ‘Hurtigruten Agreement’ (4),

Having regard to the Authority's decision 172/02/COL of 25 September 2002 to propose appropriate measures to Norway with regard to State aid in the form of regionally differentiated social security taxation,

Having regard to the Authority's decision 218/03/COL of 12 November 2003 on a three-year transition period in Zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions,

Having regard to the decision of the Standing Committee of the EFTA States No 2/2003/SC of 1 July 2003 whereby it was decided that the regionally differentiated social security contributions in Zone 5 was compatible with the EEA Agreement due to exceptional circumstances in this zone,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

On 2 August 2004, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities regarding a prospective payment to Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap ASA and Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA (5) as a possible compensation due to the changes in the Norwegian differentiated social security system (Event No 289240).

The Norwegian authorities replied by letter from the Ministry of Trade and Industry dated 1 September 2004, forwarding a letter from the Ministry of Transport and Communications of the same date, received and registered by the Authority on 1 September 2004 (Event No 291435).

By letter dated 12 October 2004, the Authority asked for further information (Event No 294990). In this letter, the Authority's Competition and State Aid Directorate stated its view that as the payment was not notified to the Authority and was apparently already put into effect, it would have to be considered as unlawful aid in the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

The Norwegian authorities replied by letter from the Norwegian Mission dated 18 November 2004, forwarding letters from the Ministry of Modernisation dated 17 November 2004 and the Ministry of Transport and Communications dated 16 November 2004. The letter was received and registered by the Authority on 22 November 2004 (Event No 300326).

By letter dated 26 October 2005, the Authority's Competition and State Aid Directorate informed the Norwegian authorities that it had doubts concerning the compatibility of the payment to the Hurtigruten companies with the functioning of the EEA Agreement (Event No 329347).

The Norwegian authorities replied by letter from the Norwegian Mission dated 22 December 2005, forwarding letters from the Ministry of Modernisation dated 15 December 2005 and the Ministry of Transport and Communications dated 15 December 2005, received and registered by the Authority on 3 January 2006 (Event No 355950).

By letter dated 9 March 2006 the Authority commented on the Norwegian reply (Event No 364024). The Norwegian authorities responded by letter from the Norwegian Mission dated 29 March 2006, forwarding letters from the Ministry of Government Administration and Reform dated 27 March 2006 and the Ministry of Transport and Communications dated 24 March 2006. The letter was received and registered by the Authority on 30 March 2006 (Event No 368446).

2.   Background

The Hurtigruten companies operate maritime transport services consisting of the combined transport of persons and goods along the coastal line from Bergen to Kirkenes. From 1 January 2002 until 31 December 2004, these services were covered by the agreement between the Norwegian authorities and the Hurtigruten companies concerning operation of maritime services along the Norwegian coast (6). The ‘Hurtigruten Agreement’ was notified by the Norwegian authorities to the Authority in July 2000 and subsequently approved by the Authority on 19 December 2001 (7). The Hurtigruten companies are also engaged in commercial business activities which are not part of the Hurtigruten service, such as operating high-speed ferries. The Hurtigruten service itself is partly commercially viable, notably during the summer season, whereas it is, in general, not commercially viable during the winter season. The Authority in its 2001 Decision considered that compensation under the Hurtigruten Agreement could be authorised under Article 59 (2) of the EEA Agreement as the services covered by it were considered to be services of general economic interest.

On 25 September 2002, the Authority decided to propose appropriate measures to Norway with regard to the Norwegian system concerning regionally differentiated social security contributions (8). In the appropriate measures the Authority proposed that Norway should take any legislative, administrative and other measures necessary to eliminate State aid resulting from the system of regionally differentiated social security contributions or render such aid compatible with the EEA Agreement with effect from 1 January 2004. However, the appropriate measures also stated that the Authority might agree to a later date should that be considered objectively necessary and justified by the Authority in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation. The appropriate measures were accepted by Norway on 31 October 2002.

On 12 November 2003, the Authority accepted a three-year transitional period for the differentiated social security contributions in Zones 3 and 4 in order to achieve a smooth facing-out of the system (9).

On this basis, the Norwegian Parliament, during the autumn of 2003, adopted changes to the differentiated social security system, which entered into force on 1 January 2004. The changes led to higher social security costs for the Hurtigruten companies.

Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Agreement could demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. The Hurtigruten Agreement ended as foreseen on 31 December 2004, and a new agreement with the companies entered into force on 1 January 2005, following a tender in June 2004.

3.   Description of the measure

The current case concerns a payment to the Hurtigruten companies contained in Position 70, Chapter 1330 (Særskilte transporttiltak) of the Norwegian 2004 State budget, whereby the Hurtigruten companies would be granted up to NOK 8,5 million (approximately EUR 1,1 million) as compensation due to the changes in the differentiated social security system (10).

The compensation payment granted to the Hurtigruten companies was paid out to fully compensate the increased social security costs without making a distinction between the part of the social security costs pertaining to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

In addition to the compensation granted to the Hurtigruten companies, the companies also received aid as a consequence of the Authority's decision of 12 November 2003. However, the present case only concerns the aid granted as compensation for higher social security contributions. In this respect, an amount of NOK 7,352 million (approximately EUR 900 000) was paid out to the companies.

4.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities are of the opinion that the compensation was within the limits of the compensation authorised by the Authority in its 2001 Decision, and should therefore be classified as ‘existing aid’ in line with the definition of Article 1 b (ii) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

The Norwegian authorities consider the payment to be covered by the Hurtigruten Agreement in force at the time when the payment was granted. They rely, in this respect, on Section 10 of the Hurtigruten Agreement, a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. The Norwegian authorities state that they regard the changes in the differentiated social security system to fulfil this criterion. They could not have been foreseen by the Hurtigruten companies. As a result of the negotiations with the companies, the compensation for these costs was set to NOK 7,352 million for 2004. The purpose of compensating for the amendments in the social security scheme was, according to the Norwegian authorities, to ensure status quo with regard to the agreed level of transport along the Norwegian coastline, by enabling the Hurtigruten companies to continue to carry out the public service obligation entrusted on them in the Agreement.

The Norwegian authorities take the position that Section 10 of the Hurtigruten Agreement constitutes a legal basis for the re-negotiation of the Agreement and that the clause was recognised by the Authority in its 2001 Decision. On this basis, the compensation for increased social security contributions would, according to the Norwegian authorities, not constitute new aid provided that the compensation was within the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement.

Concerning the compatibility of the aid, the Norwegian authorities claim that the compensation for the changes in the social security scheme was granted to the Hurtigruten companies, in order to maintain the transport standard fixed by the Norwegian Parliament. Without the compensation, the standard of the public service obligations entrusted to the companies would have declined; either by the application of higher fares or by reduced frequency of the services. On this background, the Norwegian authorities consider the compensation to be necessary.

The Norwegian authorities declare that, on the basis of § 1 of the Hurtigruten Agreement, the Hurtigruten companies had been compensated without making a distinction between the part of the social security costs pertaining to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement. This provision states that a substantial part of the profits generated by the Hurtigruten companies in the summer season should be used to finance the unprofitable activity in the winter season. The Norwegian authorities are of the opinion that the Authority, by accepting the principle laid down in this provision, has accepted that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies is made. On this basis, the Norwegian authorities argue that it is ‘difficult to separate the PSO activity from other commercial activities’ of the companies and thus to grant compensation only to the public service part of the activities. The Norwegian authorities furthermore take the view that the separation between commercial and non-commercial services is not decisive in this connection, and claim that the cross subsidy in this case is clearly in support of the non-commercial services. Moreover, the Norwegian authorities stress that the compensation granted for 2004 does not alter the fact that the commercial services covered by the Hurtigruten Agreement support the activities linked to the public service obligation of the Hurtigruten companies.

Finally, the Norwegian authorities point out that the financial performance of the Hurtigruten companies indicates lower profit than expected (11), and maintain that this shows that no over-compensation takes place.

II.   APPRECIATION

1.   The presence of State aid within the meaning of Article 61(1) EEA

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

According to the Authority's 2001 Decision, the compensation granted to the Hurtigruten companies under the Hurtigruten Agreement constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority's assessment of the grants to the Hurtigruten companies in the 2001 Decision is relevant when assessing the additional aid granted to the companies for the year 2004. The following assessment will therefore, to a large extent, be based on the appreciation made in the 2001 Decision.

The increased compensation to the Hurtigruten companies is financed directly through a budgetary allocation and is thus granted directly by the State. Furthermore, the compensation relieves the companies of social security charges which they normally would have to bear in the ordinary course of business, and thus strengthens the position of these undertakings compared with other undertakings competing in intra-EEA trade. Moreover, the Hurtigruten companies are active on the markets for passenger and cargo transport and on the tourism market, in particular by offering cruises/round trips along the Norwegian coast. The Hurtigruten service to a large extent attracts foreign tourists, and the Hurtigruten companies thus compete with other undertakings offering similar services in attracting these customers. The compensation granted to the Hurtigruten companies can therefore have an effect on the competition on these markets, and is liable to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. The Authority thus considers the payment to the Hurtigruten companies to constitute State aid within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement.

2.   New or existing aid

The Norwegian authorities argue that the compensation was in line with the Authority's 2001 Decision, since Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. According to the Norwegian authorities, the compensation should thus be regarded as existing aid. The Norwegian authorities have stated that they regard the changes in the differentiated social security system to constitute a substantial change, and thus consider the compensation to be reasonable.

The Authority would like to point out that annual compensation of NOK 170 million, expressed in 1999-prices, under the Hurtigruten Agreement had been approved by the Authority. In contrast, the Authority's decision did not deal with Section 10 of the Hurtigruten Agreement as such, and nothing in the Authority's decision suggested that any future amendments of the Hurtigruten Agreement based on this clause would automatically be considered to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement.

Section 10 of the Agreement merely allows for the possibility of amending the contract due to unforeseen substantial changes of circumstances. It does not prescribe an automatic increase in the compensation to the Hurtigruten companies in the event of raised costs, but merely opens up for the possibility for both parties to the Hurtigruten Agreement to request a re-negotiation procedure without prescribing the result of such re-negotiation. Furthermore, the provision does not explicitly mention augmentation of the costs as a result of a tax increase as a reason for renegotiation, let alone as a fact that would require an automatic adjustment of the agreement with the exact amount flowing from the tax increase. A change in the tax situation of one contracting party is normally not a factor that the other party is obliged to bear. Hence, even if the Hurtigruten Agreement in its entirety was sent to the Authority, the Authority could not reasonably have been expected to foresee all the possible effects of the provision, and the Authority's silence about the provision in its decision cannot be held to imply that all uses of the provision was hereinafter automatically acceptable from a State aid point of view.

possibility

It is the view of the Authority that the contractual provision needs to be distinguished from the separate question of whether the chosen re-adaptation complies with the EEA Agreement, and in particular with the State aid provisions. This question needs to be assessed on its own merits for each case of re-adaptation.

In this case, the Norwegian argumentation can only be considered valid, if at all, for the part of the Hurtigruten activities which are covered by public service obligations within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement, as it was the public service obligation compensation which the Authority authorised. Any compensation under Section 10 of the Hurtigruten Agreement cannot be deemed to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement. In the case at hand, compensation was granted for the full increase in social security costs, also for those costs that were related to commercial activities not being services of general economic interest. As stated by the Norwegian authorities themselves, it cannot be excluded that the compensation also benefits the commercial parts of the Hurtigruten activities.

The Authority thus considers the aid to be new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

3.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1 (3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Authority considers the aid to the Hurtigruten companies to be new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This implies that the compensation should have been notified to the Authority, according to Article 1 (3) in Part I and Article 2 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, and should not have been put into effect until the Authority approved the compensation. The Norwegian authorities, however, decided to grant the compensation and not to notify it to the Authority. The compensation is therefore considered as ‘unlawful aid’ within the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and, thus, possibly subject to recovery.

4.   Compatibility of the State aid

Direct aid aimed at covering operating losses is, in general, not compatible with the functioning of the EEA Agreement. Since the increased compensation granted to the Hurtigruten companies covers costs concerning the day-to-day operation of the Hurtigruten service, this payment is to be regarded as operating aid. Such operating aid may be approved, exceptionally, if the conditions set out in derogation provisions of the EEA Agreement are fulfilled.

As in the 2001 Decision, the Authority takes the view that the aid under examination does not qualify for an exemption from the general prohibition of State aid in Article 61 (1) of the EEA Agreement on the basis of Article 61 (2) or (3) of the EEA Agreement.

Aid granted to undertakings performing a service in the general economic interest may, however, be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement, provided that the conditions laid down in Article 59 (2) of the EEA Agreement are respected.

Pursuant to Article 59 (2) of the EEA Agreement ‘undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest...shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary of the interests of the Contracting Parties.’

undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest...shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary of the interests of the Contracting Parties.

According to case law, four criteria must be met in order for Article 59 (2) of the EEA Agreement to apply. Firstly, there must be an act of entrustment whereby the State confers responsibility for the execution of a certain task to an undertaking. Secondly, the entrustment must relate to a service of general economic interest. Thirdly, the measure has to be necessary for the performance of the tasks assigned and proportional to that end (hereinafter ‘the necessity requirement’). Finally, the development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.

In its 2001 Decision, the Authority assessed the compatibility of the compensation to the Hurtigruten companies, as defined in the Hurtigruten Agreement, with Article 59 (2) of the EEA Agreement. When carrying out that assessment, the Authority took into account sector specific rules, as laid down in the Maritime Cabotage Regulation (12) and Chapter 24A of the Authority's State Aid Guidelines: Aid to maritime transport. The Authority will base its assessment of the increased compensation for 2004 on the appreciation of the Hurtigruten Agreement in the 2001 Decision.

12

In the 2001 Decision, the Authority regarded parts of the Hurtigruten service as covered by the concept of a service of general economic interest. It furthermore concluded that the Hurtigruten Agreement constituted a public act through which the Hurtigruten companies were entrusted with the operation of services in the general economic interest. Moreover, the agreed payment to Hurtigruten under the Hurtigruten Agreement was, in the Authority's opinion, necessary in order to compensate for the public service obligations imposed on the Hurtigruten companies. Finally, the Authority concluded that the Hurtigruten Agreement would not affect trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties to the EEA Agreement.

As the Norwegian authorities have paid an increased compensation to the Hurtigruten companies for 2004, the question arises whether the compensation can still be considered to meet the criteria of Article 59 (2) of the EEA Agreement, and in particular whether the necessity requirement is still met.

The necessity requirement implies that the amount of compensation shall not exceed what is necessary to cover the costs incurred in discharging the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit on own capital necessary for discharging those obligations. This compensation must be used for the functioning of the service of general economic interest concerned. It furthermore follows that where the undertaking also carries out activities falling outside the scope of the service of general economic interest, only the costs associated with the service of general economic interest shall be taken into consideration.

However, the increased aid to the Hurtigruten companies in 2004, paid out in order to compensate them for changes in the differentiated social security scheme, has been granted — as stated by the Norwegian authorities — also in favour of commercial activities, as the compensation did not make a distinction between the part of the social security costs related to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

The Norwegian authorities have agued that it follows from the Hurtigruten Agreement that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies has to be made, as a substantial part of the profits generated by the Hurtigruten companies in the summer season should be used to finance the unprofitable activity in the winter season. However, the fact that Norwegian authorities have chosen this solution in order to minimize the need for public service compensation does not imply that an increased new aid partially in favour of commercial activity can be considered as necessary for the provision of the public service.

Furthermore, the Authority would like to point out that the 2001 Decision clearly stated that the compensation granted to the Hurtigruten companies may only cover activities in relation with the public service obligation of the companies. The Authority did not accept State aid for the commercially viable part of the service. Moreover, the 2001 Decision was based on a report prepared by Arthur Andersen which analysed the Hurtigruten activities and the need for public service compensation in order to uphold the level of the public service. The public service cost, and thus the allowed State aid set out in the 2001 Decision, was established based on this report.

In addition, the Authority underlines that in order to increase the level of State aid granted to the Hurtigruten companies in line with the 2001 Decision, the Norwegian authorities would have to document that the increased aid is granted only to the public service part of the activity. However, the Norwegian authorities have not denied that the increased State aid to the Hurtigruten companies does partially finance the commercial part of the activity. Neither have the Norwegian authorities made any attempt to calculate the split between the public service part and the commercial part of the Hurtigruten activity in order to grant compensation only to the public service related part of the activity.

Concerning the argument made by the Norwegian authorities that the compensation has been paid without distinction because it was difficult to separate the public service obligations from the commercial activities of the Hurtigruten companies, this is not sufficient to accept an aid which is not in line with the necessity requirement. The concept of public service compensation presupposes that a separation of the costs relating to the public service activities and costs relating to commercial activities has been performed.

Furthermore, the Norwegian authorities argue that even if the grant to the Hurtigruten companies has been increased, this does not involve overcompensation, as the financial performance of the Hurtigruten companies indicates lower profit than was expected when the amount of compensation for public services activities carried out by the companies was calculated. However, even if the companies' profits should indeed be lower than expected, this does not give the Norwegian authorities the right to give a higher compensation than that approved by the Authority in the 2001 Decision, unless it is established that this compensation is necessary to cover the public service costs. In any event, it cannot justify the granting of aid for commercial activities, which are not covered by the application of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

In the view of the Authority, it follows from the above that the increased aid paid to the Hurtigruten companies seems to exceed the amount of compensation necessary in order for the companies to fulfil their public service obligations. Such over-compensation would not be compatible with Article 59 (2) of the EEA Agreement, and would thus constitute State aid which is incompatible with the EEA Agreement.

It follows from the above that, according to the preliminary appreciation of the Authority, the part of the compensation granted to the commercial activities of the Hurtigruten companies is to be regarded as State aid incompatible with the EEA Agreement and, thus, possibly subject to recovery. Only the part of compensation directly relating to the performance of the public service obligation would be compatible and, hence, not subject to recovery. Should it, as argued by the Norwegian authorities, prove impossible to make a separation between the increased costs incurred in relation with the public service activities and with the commercial activities of the Hurtigruten companies, the Authority might be forced to regard the compensation in its entirety as State aid incompatible with the EEA Agreement. The compensation would in this case also be subject to recovery in its entirety.

public service obligation would be compatible and, hence, not subject to recovery.

5.   Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian Government, the Authority cannot exclude that the compensation to the Hurtigruten companies for increased social security contributions constitutes aid within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement. The Authority cannot see that any exceptions under Article 61 (2) or (3) to the general prohibition of State aid under Article 61 (1) of the EEA Agreement applies to the aid. Furthermore, the Authority has doubts that the measure can be regarded as complying with Article 59 (2) of the EEA Agreement. Consequently, the Authority has doubts that the above measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Furthermore, it is the Authority's preliminary view that the aid is to be considered as new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This implies that the compensation should have been notified to the Authority, according to Article 1 (3) in Part I and Article 2 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. The compensation is therefore considered as ‘unlawful aid’ within the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and subject to possible recovery.

Consequently, and in accordance with Articles 13 (1) and 4 (4) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In the light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests Norway to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the compensation to the Hurtigruten companies for increased social security contribution, within two months from receipt of this decision.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the compensation granted to the Hurtigruten companies for increased social security contributions. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the compensation granted to the Hurtigruten companies for increased social security contributions.

| 2. | The Norwegian Government is invited; pursuant to Article 6 (1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from the notification of this decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure. |
| --- | --- |

2.

The Norwegian Government is invited; pursuant to Article 6 (1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from the notification of this decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure.

| 3. | The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision. |
| --- | --- |

3.

The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision.

| 4. | The EC Commission shall be informed in accordance with Protocol 27(d) to the EEA Agreement, by means of a copy of this decision. |
| --- | --- |

4.

The EC Commission shall be informed in accordance with Protocol 27(d) to the EEA Agreement, by means of a copy of this decision.

| 5. | Other EFTA States, EC Member States and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of and the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication. |
| --- | --- |

5.

Other EFTA States, EC Member States and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of and the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication.

Official Journal of the European Communities

| 6. | This Decision is addressed to Norway. |
| --- | --- |

6.

This Decision is addressed to Norway.

| 7. | This Decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

7.

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 5 July 2006

For the EFTA Surveillance Authority

Bjørn T. GRYDELAND

President

Kristján A. STEFÁNSSON

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the ‘Authority’.

1

(2)  Hereinafter referred to as the ‘EEA Agreement’.

2

(3)  Hereinafter referred to as the ‘Surveillance and Court Agreement’.

3

(4)  The Authority's decisions are available on http://www.eftasurv.int/.

4

(5)  Hereinafter referred to as the ‘Hurtigruten companies’.

5

(6)  Hereinafter referred to as the ‘Hurtigruten Agreement’.

6

(7)  Decision 417/01/COL, hereinafter referred to as the ‘2001 Decision’.

7

(8)  Decision 172/02/COL.

8

(9)  Decision 218/03/COL. The transitional period did not apply to Zone 5, as the EFTA States by decision No 2/2003/SC of 1 July 2003 decided that the regionally differentiated social security contributions in Zone 5 was compatible with the EEA Agreement due to exceptional circumstances in this zone.

9

(10)  The comments to Position 70 read as follows: Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet. [Unofficial translation by the Authority: Of the budget proposal of NOK 200,8 million for 2004, NOK 192,3 million are directly related to the current agreement with the Hurtigruten companies. The remainder of NOK 8,5 million is related to possible compensation as a consequence of amendments to the system concerning differentiated social security contributions. The final compensation will be determined when the negotiations between the Hurtigruten companies and the Ministry are finished.]

10

Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet

(11)  In this regard, the Norwegian authorities refer to a report prepared by Arthur Andersen in 2000 called Behov for statlige tjenestekjøp etter 2001, which analysed the Hurtigruten activities.

11

Behov for statlige tjenestekjøp etter 2001

(12)  Council Regulation (EEC) No 3577/92 of 7 December 1992 applying the principle of freedom to provide services to maritime transport within Member States (maritime cabotage).

12

---