# Az Európai Unió C 289E/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 289E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. november 28. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 289E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. november 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Tanács |
| 2006/C 289E/1 | A Tanács 2006. július 24-én elfogadott 19/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 1 |
| 2006/C 289E/2 | A Tanács 2006. július 24-én elfogadott 20/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 30 |
| 2006/C 289E/3 | A Tanács 2006. szeptember 14-én elfogadott 21/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 42 |
| 2006/C 289E/4 | A Tanács 2006. szeptember 25-én elfogadott 22/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma II.) elfogadására tekintettel | 68 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Tanács

2006/C 289E/1

A Tanács 2006. július 24-én elfogadott 19/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

1

2006/C 289E/2

A Tanács 2006. július 24-én elfogadott 20/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

30

2006/C 289E/3

A Tanács 2006. szeptember 14-én elfogadott 21/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

42

2006/C 289E/4

A Tanács 2006. szeptember 25-én elfogadott 22/2006/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma II.) elfogadására tekintettel

68

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Tanács

| 28.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 289/1

---

19/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. július 24-én elfogadva

a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(2006/C 289 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A közös közlekedéspolitika keretében fontos megőrizni a nemzetközi vasutak tagállamok között közlekedő utasainak felhasználói jogait, valamint javítani a tagállamok közötti, nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások minőségét és eredményességét annak érdekében, hogy a vasúti szállítás aránya az egyéb szállítási módokhoz képest növekedjen. |
| --- | --- |

(1)

A közös közlekedéspolitika keretében fontos megőrizni a nemzetközi vasutak tagállamok között közlekedő utasainak felhasználói jogait, valamint javítani a tagállamok közötti, nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások minőségét és eredményességét annak érdekében, hogy a vasúti szállítás aránya az egyéb szállítási módokhoz képest növekedjen.

| (2) | A Bizottság „Fogyasztóvédelmi politikai stratégia: 2002–2006” című közleményének (4) célja a fogyasztóvédelem magas szintjének elérése a közlekedés területén, a Szerződés 153. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság „Fogyasztóvédelmi politikai stratégia: 2002–2006” című közleményének (4) célja a fogyasztóvédelem magas szintjének elérése a közlekedés területén, a Szerződés 153. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

| (3) | Mivel a szállítási szerződés vonatkozásában az utas a gyengébbik fél, ezért az utasok jogait biztosítani kell e tekintetben. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a szállítási szerződés vonatkozásában az utas a gyengébbik fél, ezért az utasok jogait biztosítani kell e tekintetben.

| (4) | A vasúti szolgáltatásokra vonatkozó felhasználói jogok közé tartozik a szolgáltatásról szóló, az utazást megelőzően és annak folyamán kapott tájékoztatáshoz való jog. A vasúttársaságoknak és a menetjegy-értékesítőknek az említett tájékoztatást lehetőség szerint előzetesen, és minél hamarabb meg kell adniuk. |
| --- | --- |

(4)

A vasúti szolgáltatásokra vonatkozó felhasználói jogok közé tartozik a szolgáltatásról szóló, az utazást megelőzően és annak folyamán kapott tájékoztatáshoz való jog. A vasúttársaságoknak és a menetjegy-értékesítőknek az említett tájékoztatást lehetőség szerint előzetesen, és minél hamarabb meg kell adniuk.

| (5) | Az utazási információk nyújtásával kapcsolatos részletesebb követelményeket a hagyományos vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) említett átjárhatósági műszaki előírások (ÁME) határozzák majd meg. |
| --- | --- |

(5)

Az utazási információk nyújtásával kapcsolatos részletesebb követelményeket a hagyományos vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) említett átjárhatósági műszaki előírások (ÁME) határozzák majd meg.

| (6) | A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogai megerősítésének az 1999. június 3-i jegyzőkönyvvel (1999-es jegyzőkönyv) módosított, a nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló, 1980. május 9-i egyezménynek (COTIF) a Nemzetközi Vasúti Személyszállítási Szerződésre vonatkozó Egységes Szabályok (CIV) című A. függelékében foglalt, a nemzetközi jog e tárgyra vonatkozó meglévő rendszerén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(6)

A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogai megerősítésének az 1999. június 3-i jegyzőkönyvvel (1999-es jegyzőkönyv) módosított, a nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló, 1980. május 9-i egyezménynek (COTIF) a Nemzetközi Vasúti Személyszállítási Szerződésre vonatkozó Egységes Szabályok (CIV) című A. függelékében foglalt, a nemzetközi jog e tárgyra vonatkozó meglévő rendszerén kell alapulnia.

| (7) | A vasúttársaságoknak együtt kell működniük a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok egyik üzemeltetőtől a másiknak való átszállításának megkönnyítése érdekében, lehetőség szerint átszállójegyek biztosítása révén. |
| --- | --- |

(7)

A vasúttársaságoknak együtt kell működniük a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok egyik üzemeltetőtől a másiknak való átszállításának megkönnyítése érdekében, lehetőség szerint átszállójegyek biztosítása révén.

| (8) | A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok számára nyújtandó tájékoztatás és menetjegy-biztosítás megkönnyítése érdekében a számítógépesített rendszereket közös előírások szerint egymáshoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(8)

A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok számára nyújtandó tájékoztatás és menetjegy-biztosítás megkönnyítése érdekében a számítógépesített rendszereket közös előírások szerint egymáshoz kell igazítani.

| (9) | Az utazási információs és foglalási rendszerek további bevezetését az ÁME-kel összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(9)

Az utazási információs és foglalási rendszerek további bevezetését az ÁME-kel összhangban kell végrehajtani.

| (10) | A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásoknak általánosságban a polgárok javát kell szolgálniuk. Ezért a csökkent mozgásképességű személyek számára – függetlenül attól, hogy a csökkent mozgásképességet fogyatékosságuk, koruk vagy más tényező okozza – a többi polgáréhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani a vasúti utazásnál. A csökkent mozgásképességű személyeket a többi polgárhoz hasonlóan megilleti a szabad mozgáshoz, a választás szabadságához és a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz való jog. Külön figyelmet kell fordítani többek között a csökkent mozgásképességű személyeknek a vasúti szolgáltatások elérhetőségéről, a járművekhez való hozzáférés feltételeiről, valamint a vonat felszereltségéről történő tájékoztatására. Az érzékszervi fogyatékossággal élő utasoknak a késésekről történő lehető legjobb tájékoztatása érdekében vizuális, illetve hangjelző rendszereket kell használni. A csökkent mozgásképességű személyek számára lehetővé kell tenni, hogy a menetjegyeket vonaton többletköltség nélkül vásárolják meg. |
| --- | --- |

(10)

A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásoknak általánosságban a polgárok javát kell szolgálniuk. Ezért a csökkent mozgásképességű személyek számára – függetlenül attól, hogy a csökkent mozgásképességet fogyatékosságuk, koruk vagy más tényező okozza – a többi polgáréhoz hasonló lehetőségeket kell biztosítani a vasúti utazásnál. A csökkent mozgásképességű személyeket a többi polgárhoz hasonlóan megilleti a szabad mozgáshoz, a választás szabadságához és a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz való jog. Külön figyelmet kell fordítani többek között a csökkent mozgásképességű személyeknek a vasúti szolgáltatások elérhetőségéről, a járművekhez való hozzáférés feltételeiről, valamint a vonat felszereltségéről történő tájékoztatására. Az érzékszervi fogyatékossággal élő utasoknak a késésekről történő lehető legjobb tájékoztatása érdekében vizuális, illetve hangjelző rendszereket kell használni. A csökkent mozgásképességű személyek számára lehetővé kell tenni, hogy a menetjegyeket vonaton többletköltség nélkül vásárolják meg.

| (11) | A vasúttársaságokat kötelezni kell arra, hogy baleset esetén a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasokkal szembeni felelősségükre vonatkozó biztosítással rendelkezzenek, vagy azzal egyenértékű intézkedést tegyenek. A vasúttársaságokra vonatkozó biztosítás minimumösszegének megállapítása jövőbeni felülvizsgálat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(11)

A vasúttársaságokat kötelezni kell arra, hogy baleset esetén a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasokkal szembeni felelősségükre vonatkozó biztosítással rendelkezzenek, vagy azzal egyenértékű intézkedést tegyenek. A vasúttársaságokra vonatkozó biztosítás minimumösszegének megállapítása jövőbeni felülvizsgálat tárgyát képezi.

| (12) | A nemzetközi szolgáltatás során a késés, csatlakozás-mulasztás vagy vonatkimaradás esetén az utast megillető kártérítésre és segítségnyújtásra vonatkozó megerősített jogok ösztönzést nyújtanak a nemzetközi vasúti személyszállítási piacnak, és az utasok javát szolgálják. |
| --- | --- |

(12)

A nemzetközi szolgáltatás során a késés, csatlakozás-mulasztás vagy vonatkimaradás esetén az utast megillető kártérítésre és segítségnyújtásra vonatkozó megerősített jogok ösztönzést nyújtanak a nemzetközi vasúti személyszállítási piacnak, és az utasok javát szolgálják.

| (13) | Kívánatos, hogy e rendelet a vasúttársaság felelősségéhez kapcsolódó késés esetén az utasokat megillető kártérítés tekintetében olyan rendszert hozzon létre, amelynek alapjai megegyeznek a COTIF – különösen annak az utasok jogaival kapcsolatos CIV függeléke – által előírt nemzetközi rendszerével. |
| --- | --- |

(13)

Kívánatos, hogy e rendelet a vasúttársaság felelősségéhez kapcsolódó késés esetén az utasokat megillető kártérítés tekintetében olyan rendszert hozzon létre, amelynek alapjai megegyeznek a COTIF – különösen annak az utasok jogaival kapcsolatos CIV függeléke – által előírt nemzetközi rendszerével.

| (14) | Kívánatos továbbá a balesetek áldozatainak és az általuk tartásra kötelezetteknek a rövid távú pénzügyi problémáktól való megkímélése a balesetet közvetlenül követő időszakban. |
| --- | --- |

(14)

Kívánatos továbbá a balesetek áldozatainak és az általuk tartásra kötelezetteknek a rövid távú pénzügyi problémáktól való megkímélése a balesetet közvetlenül követő időszakban.

| (15) | A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok érdeke, hogy a hatóságokkal egyetértésben megfelelő intézkedésekre kerüljön sor annak érdekében, hogy az állomásokon és a vonatokon személyes biztonságuk biztosított legyen. |
| --- | --- |

(15)

A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok érdeke, hogy a hatóságokkal egyetértésben megfelelő intézkedésekre kerüljön sor annak érdekében, hogy az állomásokon és a vonatokon személyes biztonságuk biztosított legyen.

| (16) | A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bármely érintett vasúttársasághoz vagy menetjegy-értékesítőhöz panaszt nyújtsanak be az e rendeletben rájuk ruházott jogokat és kötelezettségeket illetően, és jogot arra, hogy panaszukra ésszerű időn belül választ kapjanak. |
| --- | --- |

(16)

A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy bármely érintett vasúttársasághoz vagy menetjegy-értékesítőhöz panaszt nyújtsanak be az e rendeletben rájuk ruházott jogokat és kötelezettségeket illetően, és jogot arra, hogy panaszukra ésszerű időn belül választ kapjanak.

| (17) | A vasúttársaságoknak a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások tekintetében minőségi előírásokat kell meghatározniuk, azokat kezelniük kell és nyomon kell követniük. |
| --- | --- |

(17)

A vasúttársaságoknak a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások tekintetében minőségi előírásokat kell meghatározniuk, azokat kezelniük kell és nyomon kell követniük.

| (18) | E rendelet előírásait a pénzügyi összegeknek az infláció figyelembevételével történő kiigazítása, a tájékoztatási kötelezettségnek és a szolgáltatás minőségi követelményeinek a piaci fejleményekhez való hozzáigazítása, valamint ennek a rendeletnek a szolgáltatás minőségére gyakorolt hatása tekintetében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(18)

E rendelet előírásait a pénzügyi összegeknek az infláció figyelembevételével történő kiigazítása, a tájékoztatási kötelezettségnek és a szolgáltatás minőségi követelményeinek a piaci fejleményekhez való hozzáigazítása, valamint ennek a rendeletnek a szolgáltatás minőségére gyakorolt hatása tekintetében felül kell vizsgálni.

| (19) | E rendelet nem érinti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). |
| --- | --- |

(19)

E rendelet nem érinti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6).

| (20) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell e szankciók alkalmazását. A szankcióknak, amelyek az adott személy számára fizetendő kártérítést is magukban foglalhatják, hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell e szankciók alkalmazását. A szankcióknak, amelyek az adott személy számára fizetendő kártérítést is magukban foglalhatják, hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (21) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a közösségi vasutak fejlesztését és a nemzetközi vasúti közlekedésben az utasok jogainak bevezetését jelentős nemzetközi vonatkozásuk és a nemzetközi személyszállítás terén a nemzetközi koordináció szükségességére tekintettel a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(21)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a közösségi vasutak fejlesztését és a nemzetközi vasúti közlekedésben az utasok jogainak bevezetését jelentős nemzetközi vonatkozásuk és a nemzetközi személyszállítás terén a nemzetközi koordináció szükségességére tekintettel a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (22) | E rendelet egyik célja a határokon átnyúló integráció támogatása azon térségekben, ahol két vagy több szomszédos tagállam állampolgárai – jelentős részben – a másik tagállamban dolgoznak és tartózkodnak. Ezért a tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a határokon átnyúló egyedi szolgáltatások tekintetében ideiglenesen mentességet biztosíthassanak. Ezek a szolgáltatások közlekedési szolgáltatást nyújthatnak két vagy több tagállamban elhelyezkedő agglomerációban vagy régióban, olyan régiókban, ahol a szolgáltatást jelentős részben a Közösségen kívül működtetik, ahol az útvonal egy rövid szakasza egy másik tagállamon halad át, vagy ahol az egy másik tagállamba csak a végállomás elérése céljából lép be. |
| --- | --- |

(22)

E rendelet egyik célja a határokon átnyúló integráció támogatása azon térségekben, ahol két vagy több szomszédos tagállam állampolgárai – jelentős részben – a másik tagállamban dolgoznak és tartózkodnak. Ezért a tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy a határokon átnyúló egyedi szolgáltatások tekintetében ideiglenesen mentességet biztosíthassanak. Ezek a szolgáltatások közlekedési szolgáltatást nyújthatnak két vagy több tagállamban elhelyezkedő agglomerációban vagy régióban, olyan régiókban, ahol a szolgáltatást jelentős részben a Közösségen kívül működtetik, ahol az útvonal egy rövid szakasza egy másik tagállamon halad át, vagy ahol az egy másik tagállamba csak a végállomás elérése céljából lép be.

| (23) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(23)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az alábbiakra vonatkozóan állapít meg szabályokat:

| a) | a vasúttársaságok által nyújtandó tájékoztatás, a szállítási szerződések kötése, a menetjegyek kiállítása és a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszerének bevezetése; |
| --- | --- |

a)

a vasúttársaságok által nyújtandó tájékoztatás, a szállítási szerződések kötése, a menetjegyek kiállítása és a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszerének bevezetése;

| b) | a vasúttársaságoknak az utasokra és poggyászaikra vonatkozó felelőssége és biztosítási kötelezettségeik; |
| --- | --- |

b)

a vasúttársaságoknak az utasokra és poggyászaikra vonatkozó felelőssége és biztosítási kötelezettségeik;

| c) | a vasúttársaságok utasokkal szembeni kötelezettségei késés esetén; |
| --- | --- |

c)

a vasúttársaságok utasokkal szembeni kötelezettségei késés esetén;

| d) | a vasúton utazó, csökkent mozgásképességű személyek védelme és a számukra nyújtott segítség; |
| --- | --- |

d)

a vasúton utazó, csökkent mozgásképességű személyek védelme és a számukra nyújtott segítség;

| e) | a nemzetközi szolgáltatások tekintetében a szolgáltatás minőségi előírásainak megállapítása és nyomon követése, az utasok személyes biztonságát érintő kockázatok kezelése és a panaszok kezelése; és |
| --- | --- |

e)

a nemzetközi szolgáltatások tekintetében a szolgáltatás minőségi előírásainak megállapítása és nyomon követése, az utasok személyes biztonságát érintő kockázatok kezelése és a panaszok kezelése; és

| f) | a végrehajtásra vonatkozó általános szabályok. |
| --- | --- |

f)

a végrehajtásra vonatkozó általános szabályok.

2. cikk

Hatály

(1)   A (2), (3) és (4) bekezdésre is figyelemmel, e rendeletet a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló, 1995. június 19-i 95/18/EK tanácsi irányelvvel (8) összhangban engedélyezett egy vagy több vasúttársaság által nyújtott belföldi és nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett nemzetközi utazásokra a Közösség egészében alkalmazni kell.

(2)   E rendelet IV. fejezetét és 25. cikkét csak a nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett nemzetközi utazásokra kell alkalmazni.

(3)   Az V. fejezetet a nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett belföldi utazásokra is alkalmazni kell.

(4)   Legfeljebb 5 éves időtartamra a tagállamok – átlátható és megkülönböztetésmentes alapon – ideiglenes, meghosszabbítható mentességet biztosíthatnak e rendelet egyes részeire vonatkozóan olyan konkrét nemzetközi szolgáltatásokra és nemzetközi utazásokra, amelyek az alábbi okokból különleges helyzetben vannak:

| a) | a nemzetközi szolgáltatás olyan szállítást biztosít, amely két vagy több tagállamban elhelyezkedő agglomeráció vagy régió közlekedési szükségleteit elégíti ki; vagy |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi szolgáltatás olyan szállítást biztosít, amely két vagy több tagállamban elhelyezkedő agglomeráció vagy régió közlekedési szükségleteit elégíti ki; vagy

| b) | a nemzetközi szolgáltatás jelentős részét, beleértve legalább egy menetrend szerinti megállót a Közösség területén kívül működtetik; vagy |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi szolgáltatás jelentős részét, beleértve legalább egy menetrend szerinti megállót a Közösség területén kívül működtetik; vagy

| c) | a nemzetközi szolgáltatás ugyanazon tagállamban kezdődik és végződik, és – kereskedelmi megállókkal vagy anélkül – áthalad egy másik tagállamon, 100 km-nél rövidebb távolságon; vagy |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi szolgáltatás ugyanazon tagállamban kezdődik és végződik, és – kereskedelmi megállókkal vagy anélkül – áthalad egy másik tagállamon, 100 km-nél rövidebb távolságon; vagy

| d) | a nemzetközi szolgáltatás átlép egy tagállami határt, és a határhoz legközelebb eső állomáson ér véget. |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi szolgáltatás átlép egy tagállami határt, és a határhoz legközelebb eső állomáson ér véget.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen mentességről. A Bizottság megállapítja, hogy a mentesség összhangban áll-e ezzel a cikkel.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „vasúttársaság”: olyan, a 2001/14/EK irányelv (9) 2. cikkében meghatározottak szerinti vasúttársaság és bármely egyéb állami vagy magánvállalkozás, amelynek tevékenysége utasok és/vagy áruk vasúti szállításának szolgáltatása, és amely vállalkozás biztosítja a vontatást; ez magában foglalja azon vállalkozásokat is, amelyek kizárólag vontatási szolgáltatást nyújtanak; |
| --- | --- |

1.

„vasúttársaság”: olyan, a 2001/14/EK irányelv (9) 2. cikkében meghatározottak szerinti vasúttársaság és bármely egyéb állami vagy magánvállalkozás, amelynek tevékenysége utasok és/vagy áruk vasúti szállításának szolgáltatása, és amely vállalkozás biztosítja a vontatást; ez magában foglalja azon vállalkozásokat is, amelyek kizárólag vontatási szolgáltatást nyújtanak;

| 2. | „fuvarozó”: az a szerződéses vasúttársaság, amellyel az utas szállítási szerződést kötött, vagy több egymást követő vasúttársaság, amelyek e szerződés értelmében felelősek lehetnek; |
| --- | --- |

2.

„fuvarozó”: az a szerződéses vasúttársaság, amellyel az utas szállítási szerződést kötött, vagy több egymást követő vasúttársaság, amelyek e szerződés értelmében felelősek lehetnek;

| 3. | „helyettesítő fuvarozó”: olyan vasúttársaság, amely nem kötött szállítási szerződést az utassal, de amelyre a szerződést kötő vasúttársaság egészben vagy részben rábízta a vasúti szállítás teljesítését; |
| --- | --- |

3.

„helyettesítő fuvarozó”: olyan vasúttársaság, amely nem kötött szállítási szerződést az utassal, de amelyre a szerződést kötő vasúttársaság egészben vagy részben rábízta a vasúti szállítás teljesítését;

| 4. | „infrastruktúra-működtető”: olyan szerv vagy vállalkozás, amely a 91/440/EGK irányelv (10) 3. cikkében maghatározottak szerint különösen a vasúti infrastruktúra vagy annak egy részének létrehozásáért és fenntartásáért felelős, beleértve akár az infrastruktúra ellenőrzési és biztonsági rendszereinek irányítását is; az infrastruktúra-működtető feladatait egy adott hálózatban vagy annak egy részében különböző szerveknek vagy vállalkozásoknak lehet átadni; |
| --- | --- |

4.

„infrastruktúra-működtető”: olyan szerv vagy vállalkozás, amely a 91/440/EGK irányelv (10) 3. cikkében maghatározottak szerint különösen a vasúti infrastruktúra vagy annak egy részének létrehozásáért és fenntartásáért felelős, beleértve akár az infrastruktúra ellenőrzési és biztonsági rendszereinek irányítását is; az infrastruktúra-működtető feladatait egy adott hálózatban vagy annak egy részében különböző szerveknek vagy vállalkozásoknak lehet átadni;

| 5. | „az állomás üzemeltetője”: a vasútállomás vezetéséért felelős tagállami szervezeti egység, amely egyben az infrastruktúra-működtető is lehet; |
| --- | --- |

5.

„az állomás üzemeltetője”: a vasútállomás vezetéséért felelős tagállami szervezeti egység, amely egyben az infrastruktúra-működtető is lehet;

| 6. | „utazásszervező”: a vasúttársaságtól eltérő szervező vagy közvetítő, a 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv (11) 2. cikkének 2. és 3. pontja értelmében; |
| --- | --- |

6.

„utazásszervező”: a vasúttársaságtól eltérő szervező vagy közvetítő, a 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv (11) 2. cikkének 2. és 3. pontja értelmében;

| 7. | „menetjegy-értékesítő”: a vasúti szállítási szolgáltatások azon kiskereskedelmi forgalmazói, amelyek a vasúttársaság nevében vagy saját számlára szállítási szerződéseket kötnek és menetjegyeket árusítanak; |
| --- | --- |

7.

„menetjegy-értékesítő”: a vasúti szállítási szolgáltatások azon kiskereskedelmi forgalmazói, amelyek a vasúttársaság nevében vagy saját számlára szállítási szerződéseket kötnek és menetjegyeket árusítanak;

| 8. | „szállítási szerződés”: ellenszolgáltatás fejében vagy térítésmentesen teljesítendő fuvarozásról szóló szerződés a vasúttársaság vagy a menetjegy-értékesítő és az utas között, amely egy vagy több szállítási szolgáltatásra vonatkozik. |
| --- | --- |

8.

„szállítási szerződés”: ellenszolgáltatás fejében vagy térítésmentesen teljesítendő fuvarozásról szóló szerződés a vasúttársaság vagy a menetjegy-értékesítő és az utas között, amely egy vagy több szállítási szolgáltatásra vonatkozik.

| 9. | „helyfoglalás”: utazásra jogosító, papír- vagy elektronikus formátumú okmány, az előzetesen megerősített, személyre szóló szállítási megállapodásnak megfelelően; |
| --- | --- |

9.

„helyfoglalás”: utazásra jogosító, papír- vagy elektronikus formátumú okmány, az előzetesen megerősített, személyre szóló szállítási megállapodásnak megfelelően;

| 10. | „átszállójegy”: egy vagy több vasúttársaság által működtetett, egymást követő vasúti szolgáltatásokra jogosító szállítási szerződést képviselő menetjegy vagy menetjegyek; |
| --- | --- |

10.

„átszállójegy”: egy vagy több vasúttársaság által működtetett, egymást követő vasúti szolgáltatásokra jogosító szállítási szerződést képviselő menetjegy vagy menetjegyek;

| 11. | „nemzetközi utazás”: egyetlen szállítási szerződés alá tartozó, két tagállam közötti vasúti személyszállítás, amely során az utas az indulási állomás és a célállomás között legalább egy tagállam határát átlépi, és amely során – ugyanazon szerződés értelmében – az utas legalább egy nemzetközi járaton utazik; az utas – a szállítási szerződésben szereplő indulási állomástól és célállomástól függően – egy vagy több belföldi járaton is utazhat; |
| --- | --- |

11.

„nemzetközi utazás”: egyetlen szállítási szerződés alá tartozó, két tagállam közötti vasúti személyszállítás, amely során az utas az indulási állomás és a célállomás között legalább egy tagállam határát átlépi, és amely során – ugyanazon szerződés értelmében – az utas legalább egy nemzetközi járaton utazik; az utas – a szállítási szerződésben szereplő indulási állomástól és célállomástól függően – egy vagy több belföldi járaton is utazhat;

| 12. | „belföldi utazás”: egyetlen szállítási szerződés alá tartozó vasúti személyszállítás, amely során az utas nem lépi át egyetlen tagállam határát sem; |
| --- | --- |

12.

„belföldi utazás”: egyetlen szállítási szerződés alá tartozó vasúti személyszállítás, amely során az utas nem lépi át egyetlen tagállam határát sem;

| 13. | „nemzetközi szolgáltatás”: olyan vasúti személyszállítási szolgáltatás, amely a Közösség területén kezdődik és végződik, és legalább egy tagállam határán áthalad; |
| --- | --- |

13.

„nemzetközi szolgáltatás”: olyan vasúti személyszállítási szolgáltatás, amely a Közösség területén kezdődik és végződik, és legalább egy tagállam határán áthalad;

| 14. | „belföldi szolgáltatás”: olyan vasúti személyszállítási szolgáltatás, amely egyetlen tagállam határát sem lépi át; |
| --- | --- |

14.

„belföldi szolgáltatás”: olyan vasúti személyszállítási szolgáltatás, amely egyetlen tagállam határát sem lépi át;

| 15. | „késés”: az utas közzétett menetrend szerinti érkezési idejeként megjelölt időpont és tényleges vagy várt érkezésének időpontja közötti különbség; |
| --- | --- |

15.

„késés”: az utas közzétett menetrend szerinti érkezési idejeként megjelölt időpont és tényleges vagy várt érkezésének időpontja közötti különbség;

| 16. | „a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszere (CIRSRT)”: a vasúttársaságok által nyújtott vasúti szolgáltatásokra vonatkozó információkat tartalmazó számítógépesített rendszer; a CIRSRT a személyszállítási szolgáltatásokra vonatkozóan az alábbi információkat tartalmazza:






  a) | személyszállítási szolgáltatások menetrendje; |
| --- | --- | --- |

16.

„a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszere (CIRSRT)”: a vasúttársaságok által nyújtott vasúti szolgáltatásokra vonatkozó információkat tartalmazó számítógépesített rendszer; a CIRSRT a személyszállítási szolgáltatásokra vonatkozóan az alábbi információkat tartalmazza:

a)

személyszállítási szolgáltatások menetrendje;

| b) | rendelkezésre álló ülőhelyek a személyszállítási szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- |

b)

rendelkezésre álló ülőhelyek a személyszállítási szolgáltatások tekintetében;

| c) | díjak és különleges feltételek; |
| --- | --- |

c)

díjak és különleges feltételek;

| d) | a vonatok hozzáférhetősége csökkent mozgásképességű személyek számára; |
| --- | --- |

d)

a vonatok hozzáférhetősége csökkent mozgásképességű személyek számára;

| e) | olyan eszközök, amelyek segítségével helyfoglalás vagy menetjegyek és átszállójegyek kiadása végezhető, amennyiben ezen eszközök egy része vagy mindegyike az előfizetők rendelkezésére áll; |
| --- | --- |

e)

olyan eszközök, amelyek segítségével helyfoglalás vagy menetjegyek és átszállójegyek kiadása végezhető, amennyiben ezen eszközök egy része vagy mindegyike az előfizetők rendelkezésére áll;

| 17. | „csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság vagy sérülés, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez; |
| --- | --- |

17.

„csökkent mozgásképességű személy”: bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi, állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság vagy sérülés, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását az érintett személy egyéni igényeihez;

| 18. | „általános fuvarozási feltételek”: a fuvarozóra vonatkozó feltételek az egyes tagállamokban hatályos általános feltételek vagy díjszabás formájában, amelyek a fuvarozási szerződés megkötésével annak szerves részévé váltak; |
| --- | --- |

18.

„általános fuvarozási feltételek”: a fuvarozóra vonatkozó feltételek az egyes tagállamokban hatályos általános feltételek vagy díjszabás formájában, amelyek a fuvarozási szerződés megkötésével annak szerves részévé váltak;

| 19. | „jármű”: az utasok szállítása során szállított gépjármű vagy pótkocsi. |
| --- | --- |

19.

„jármű”: az utasok szállítása során szállított gépjármű vagy pótkocsi.

II. FEJEZET

SZÁLLÍTÁSI SZERZŐDÉS, TÁJÉKOZTATÁS ÉS MENETJEGYEK

4. cikk

A szállítási szerződés

E fejezet rendelkezéseire is figyelemmel, a szállítási szerződés megkötését és teljesítését, valamint az információk és menetjegyek nyújtását az I. mellékletben foglalt II. cím és III. cím rendelkezései szabályozzák.

5. cikk

Mentesség kizárása és korlátozások előírása

(1)   Az utasokkal szemben e rendelet alapján teljesítendő kötelezettségeket nem lehet korlátozni vagy azok alól mentesülni, különösen a szállítási szerződésben meghatározott eltérés vagy korlátozó záradék révén.

(2)   A vasúttársaságok kínálhatnak az e rendelet által meghatározott feltételeknél kedvezőbb szerződési feltételeket az utas számára.

6. cikk

A nemzetközi szolgáltatások megszüntetésére vonatkozó információszolgáltatási kötelezettség

A vasúttársaságok megfelelő módon még a végrehajtás előtt közzéteszik a nemzetközi szolgáltatások megszüntetésére vonatkozó határozatukat.

7. cikk

Utazási információ

(1)   A 9. cikk sérelme nélkül, az egy vagy több vasúttársaság nevében szállítási szerződést ajánló vasúttársaságoknak és menetjegy-árusítóknak az utas számára – annak kérésére – legalább a II. melléklet I. részében meghatározott információt biztosítaniuk kell azon nemzetközi utazások vonatkozásában, amelyekre az érintett vasúttársaság szállítási szerződést ajánl. A saját számlájukra szállítási szerződést ajánló menetjegy-értékesítők, valamint az utazásszervezők közlik ezt az információt, amennyiben az rendelkezésükre áll.

(2)   A vasúttársaságnak az utas számára a nemzetközi utazás során legalább a II. melléklet II. részében felsorolt információkat biztosítania kell.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésében meghatározott információt a legmegfelelőbb formában kell közölni.

8. cikk

Menetjegyek, átszállójegyek és helyfoglalások elérhetősége

(1)   A vasúttársaságok és a menetjegy-értékesítők jegyeket, átszállójegyeket és helyfoglalásokat kínálnak, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak. A (2) bekezdés sérelme nélkül a vasúttársaságok az utasok számára a menetjegyeket legalább az alábbi értékesítési helyek egyikén keresztül forgalmazzák:

| a) | jegypénztárak vagy árusító automaták; |
| --- | --- |

a)

jegypénztárak vagy árusító automaták;

| b) | telefon/internet vagy bármely más széles körben elérhető információs technológia; |
| --- | --- |

b)

telefon/internet vagy bármely más széles körben elérhető információs technológia;

| c) | vonat fedélzete. |
| --- | --- |

c)

vonat fedélzete.

(2)   Az adott szolgáltatások esetében a vasúttársaságok lehetőséget biztosítanak a menetjegyek vonaton történő megvásárlására, kivéve, ha ezt a biztonságot, a csaláselleni politikát, a kötelező jegyelővételt vagy az ésszerű kereskedelmet érintő okok miatt korlátozzák vagy megtagadják.

9. cikk

Utazási információs és foglalási rendszerek

(1)   Az e rendeletben említett információszolgáltatás és jegykiadás érdekében a vasúttársaságok és a menetjegy-értékesítők az e cikkben említett eljárások révén létrehozandó információs és foglalási rendszert (CIRSRT) használják.

(2)   E rendelet alkalmazásában a 2001/16/EK irányelvben említett átjárhatósági műszaki előírásokat (ÁME) kell alkalmazni.

(3)   A Bizottság az Európai Vasúti Ügynökség (ERA) által benyújtandó javaslat alapján ...-ig (12) elfogadja az utasokra vonatkozó telematikai alkalmazások átjárhatósági műszaki előírásait. E rendelettel összhangban az ÁME lehetővé teszik a II. melléklet szerinti információk biztosítását, valamint a menetjegyek kiállítását.

(4)   Az ÁME-ben meghatározott végrehajtási tervnek megfelelően a vasúttársaságok kiigazítják saját információs és foglalási rendszerüket (CIRSRT) az ÁME szerinti követelményekkel összhangban.

(5)   A 95/46/EK irányelv rendelkezéseire is figyelemmel sem a vasúttársaságok, sem a menetjegy-értékesítők nem szolgáltatnak ki az egyedi foglalásokkal kapcsolatos személyes jellegű információt egyéb vasúttársaság és/vagy menetjegy-értékesítő részére.

III. FEJEZET

A VASÚTTÁRSASÁGOK UTASOKKAL ÉS A POGGYÁSZAIKKAL SZEMBENI FELELŐSSÉGE

10. cikk

Utasokkal és a poggyászaikkal szembeni felelősség

E fejezet rendelkezéseire is figyelemmel, a vasúttársaságoknak az utasokkal és poggyászaikkal szembeni felelősségét az I. melléklet IV. címének I., III. és IV. fejezete, valamint VI. és VII. címe szabályozza.

11. cikk

Biztosítás

(1)   A 95/18/EK irányelv 9. cikkében meghatározott kötelezettség – amennyiben az utasokkal szembeni felelősségre vonatkozik – úgy értelmezendő, hogy a vasúttársaságnak megfelelő biztosítással kell rendelkeznie, vagy ezzel egyenértékű intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy eleget tegyen az e rendelet értelmében rá háruló felelősségnek.

(2)   ...-ig (12) a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vasúttársaságokra vonatkozó minimális biztosítási összeg meghatározásáról. Adott esetben a jelentést e témára vonatkozó megfelelő javaslatok, illetve ajánlások kísérik.

12. cikk

Előzetes kifizetések

(1)   Amennyiben valamely utas életét veszti vagy megsérül, a vasúttársaság haladéktalanul – de legkésőbb tizenöt nappal a kártérítésre jogosult természetes személy személyazonosságának megállapítását követően – az elszenvedett nehézségekkel arányban álló, az azonnali gazdasági szükségletek kielégítéséhez szükséges előzetes kifizetést hajt végre.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, az előzetes kifizetés halál esetén nem lehet kevesebb, mint utasonként 21 000 EUR.

(3)   Az előzetes kifizetés nem tekinthető a felelősség elismerésének, és az levonható bármely, e rendelet alapján ezt követően kifizetendő összegből, de az nem követelhető vissza, kivéve azokat az eseteket, amelyekben a kárt az utas hanyagsága vagy az utas hibája okozta, vagy ha az előzetes kifizetésben részesült személy nem a kártérítésre jogosult személy volt.

IV. FEJEZET

KÉSÉS, CSATLAKOZÁS-MULASZTÁS ÉS JÁRATKIMARADÁS

13. cikk

A késéssel, csatlakozás-mulasztással és járatkimaradással kapcsolatos felelősség

E fejezet rendelkezéseire is figyelemmel, a vasúttársaságnak a késéssel, csatlakozás-mulasztással és járatkimaradással kapcsolatos felelősségére az I. melléklet IV. címe II. fejezetének rendelkezései az irányadóak.

14. cikk

Visszatérítés és elterelés

Abban az esetben, ha a szállítási szerződés szerinti végleges célállomásra való megérkezéskor az ésszerű megfontolások alapján több mint 60 perces késés várható, az utas azonnal jogosult az alábbiak közötti választásra:

| a) | a menetjegy teljes árának visszatérítése ugyanazon feltételek szerint, mint amelyek szerint a fizetés történt, az utazás meg nem tett részére vagy részeire, illetve ha a nemzetközi utazás az utas eredeti útiterve szempontjából már érdektelenné vált, a már megtett részére vagy részeire, adott esetben a kiindulási helyre történő lehető legkorábbi visszajuttatás biztosításával együtt. A visszafizetés ugyanazon feltételek szerint történik, mint a 15. cikkben említett kártérítés kifizetése; vagy |
| --- | --- |

a)

a menetjegy teljes árának visszatérítése ugyanazon feltételek szerint, mint amelyek szerint a fizetés történt, az utazás meg nem tett részére vagy részeire, illetve ha a nemzetközi utazás az utas eredeti útiterve szempontjából már érdektelenné vált, a már megtett részére vagy részeire, adott esetben a kiindulási helyre történő lehető legkorábbi visszajuttatás biztosításával együtt. A visszafizetés ugyanazon feltételek szerint történik, mint a 15. cikkben említett kártérítés kifizetése; vagy

| b) | az utazás folytatása vagy elterelése a végleges célállomásig hasonló szállítási feltételek mellett a lehető legkorábban; vagy |
| --- | --- |

b)

az utazás folytatása vagy elterelése a végleges célállomásig hasonló szállítási feltételek mellett a lehető legkorábban; vagy

| c) | az utazás folytatása vagy elterelése a végleges célállomásig hasonló szállítási feltételek mellett az utas által választott, későbbi időpontban. |
| --- | --- |

c)

az utazás folytatása vagy elterelése a végleges célállomásig hasonló szállítási feltételek mellett az utas által választott, későbbi időpontban.

15. cikk

A menetjegy árára vonatkozó kártérítés

(1)   Az utas – az utazási jog elvesztése nélkül – a késések miatt kártérítést kérhet a vasúttársaságtól olyan késés esetén, amikor a menetjegy árát a 14. cikkel összhangban nem térítették vissza. A késések esetén fizetendő legalacsonyabb kártérítések a következők:

| a) | a menetjegy árának 25 %-os visszafizetése 60–119 perces késés esetén; |
| --- | --- |

a)

a menetjegy árának 25 %-os visszafizetése 60–119 perces késés esetén;

| b) | a menetjegy árának 50 %-os visszafizetése 120 perces vagy azt meghaladó késés esetén. |
| --- | --- |

b)

a menetjegy árának 50 %-os visszafizetése 120 perces vagy azt meghaladó késés esetén.

Amennyiben a szállítási szerződés menettérti útra szól, az oda- vagy a visszaúton elszenvedett késésekért fizetendő kártérítést a menetjegy árának feléhez viszonyítva kell kiszámítani. Ugyanígy, a többszöri egymást követő utazást lehetővé tevő szállítási szerződés bármely egyéb formája szerinti utazás során elszenvedett késedelmes szolgáltatás esetén a kártérítést a teljes árhoz viszonyítva arányosan kell kiszámítani.

A késés időtartamának kiszámításakor nem kell figyelembe venni azokat a késéseket, amelyekről a vasúttársaság be tudja bizonyítani, hogy azok valamely tagállam területén kívül történtek.

(2)   A menetjegy árára vonatkozó kártérítést a kártérítési igény benyújtását követő 14 napon belül kifizetik. A kártérítés kifizetése történhet utalvány és/vagy egyéb szolgáltatások formájában, amennyiben a feltételek rugalmasak (különösen az érvényességi idő és a célállomás tekintetében). Az utas kérésére a kártérítést pénz formájában kell kifizetni, amennyiben az utalványt vagy az egyéb szolgáltatást az utas nem tudja hasznosítani.

(3)   A menetjegy árára vonatkozó kártérítést nem csökkenthetik pénzügyi tranzakciós költségek, például díjak, telefonköltség vagy postaköltség. A vasúttársaságok megállapíthatnak minimális összeghatárt, amely alatt nem fizetnek kártérítést. E határérték nem haladhatja meg a 4 EUR-t.

(4)   Az utas nem jogosult kártérítésre, ha a késésről a jegyvásárlást megelőzően tájékoztatták, vagy ha az utazásnak másik szolgáltatással vagy eltereléssel történő folytatása következtében a késés a 60 percet nem haladja meg.

16. cikk

Segítségnyújtás

(1)   Késéssel történő érkezés vagy indulás esetén a vasúttársaságnak vagy az állomás üzemeltetőjének folyamatosan tájékoztatnia kell az utasokat a kialakult helyzetről, valamint a várható indulási és érkezési időről, amint ez az információ rendelkezésre áll.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, 60 percnél hosszabb késés esetén az utasoknak térítésmentesen fel kell ajánlani továbbá az alábbiakat:

| a) | a várakozási időhöz ésszerűen mérten ételek és frissítők, amennyiben azok a vonaton vagy az állomáson rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

a)

a várakozási időhöz ésszerűen mérten ételek és frissítők, amennyiben azok a vonaton vagy az állomáson rendelkezésre állnak;

| b) | szállodai vagy egyéb szálláshely, valamint a vasútállomás és a szálláshely közötti szállítás azokban az esetekben, amikor egy- vagy több éjszakás tartózkodás vagy többlet-tartózkodás válik szükségessé, amennyiben az időben és fizikailag lehetséges; |
| --- | --- |

b)

szállodai vagy egyéb szálláshely, valamint a vasútállomás és a szálláshely közötti szállítás azokban az esetekben, amikor egy- vagy több éjszakás tartózkodás vagy többlet-tartózkodás válik szükségessé, amennyiben az időben és fizikailag lehetséges;

| c) | amennyiben a vonat a pályán akadt el, szállítás a vonattól a vasútállomásra, a szolgáltatás alternatív kiindulási helyére vagy végső célállomására, amennyiben az időben és fizikailag lehetséges. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a vonat a pályán akadt el, szállítás a vonattól a vasútállomásra, a szolgáltatás alternatív kiindulási helyére vagy végső célállomására, amennyiben az időben és fizikailag lehetséges.

(3)   Amennyiben a nemzetközi vasúti szolgáltatás a továbbiakban nem folytatható, a vasúttársaságok a lehető legrövidebb időn belül alternatív személyszállítási szolgáltatást szerveznek.

(4)   A vasúttársaságok az utas kérésére a menetjegyen – az esettől függően – igazolják, hogy a vasúti járat késett, csatlakozás elmulasztásához vezetett vagy kimaradt.

(5)   Az (1), (2) és (3) bekezdés alkalmazása során az üzemeltető vasúttársaság különös figyelmet fordít a csökkent mozgásképességű személyek és bármely, őket kísérő személy igényeire.

V. FEJEZET

CSÖKKENT MOZGÁSKÉPESSÉGŰ SZEMÉLYEK

17. cikk

Csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtott tájékoztatás

(1)   A vasúttársaság, a menetjegy-értékesítő illetve az utazásszervező kérésre tájékoztatást nyújt a vasúti szolgáltatások elérhetőségéről a csökkent mozgásképességű személyek számára, a járművekhez való hozzáférés feltételeiről, valamint a vonat felszereltségéről.

(2)   A vasúttársaság a csökkent mozgásképességű személyek szállítása tekintetében megkülönböztetésmentes hozzáférési szabályokat állapít meg a jogszabály által meghatározott, vonatkozó biztonsági követelményeknek való megfelelés érdekében. A vasúttársaságok, a menetjegy-értékesítők illetve az utazásszervező kérésre haladéktalanul hozzáférhetővé teszik ezeket a szabályokat.

18. cikk

Közlekedéshez való jog

(1)   A vasúttársaság, menetjegy-értékesítő illetve az utazásszervező a csökkent mozgásképesség okán nem tagadhatja meg a helyfoglalás elfogadását vagy a menetjegy kiadását. A csökkent mozgásképességű személyek számára többletköltségek nélkül kell helyfoglalást és menetjegyet kínálni.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére, a vasúttársaság, a menetjegy-értékesítő illetve az utazásszervező a 17. cikk (2) bekezdésében említett hozzáférési szabályokkal összhangban visszautasíthatja a helyfoglalás elfogadását vagy a menetjegy kiadását csökkent mozgásképességű személytől, illetve számára, vagy előírhatja, hogy az ilyen személyt egy másik személy kísérje.

(3)   Amennyiben a vasúttársaság, a menetjegy-értékesítő, illetve az utazásszervező alkalmazza a (2) bekezdés szerinti eltérést, a helyfoglalás vagy a jegykiadás visszautasítását, vagy a kíséret feltételének megállapítását követő öt munkanapon belül kérésre írásban tájékoztatja ennek okairól az érintett csökkent mozgásképességű személyt.

19. cikk

Segítségnyújtás a vasútállomásokon

(1)   A csökkent mozgásképességű személynek személyzettel ellátott vasútállomásról való indulása, ott történő átszállása, illetve oda történő megérkezése során az állomás üzemeltetője térítésmentes segítségnyújtást biztosít oly módon, hogy a személy azon induló járatra fel, azon csatlakozó járatra át, illetve azon érkező járatról le tudjon szállni, amelyre a menetjegyet vette, a 17. cikk (2) bekezdése szerint megállapított hozzáférési szabályok sérelme nélkül. E cikk alkalmazásában a vasútállomás nem tekintendő „személyzettel ellátottnak”, ha a biztonsági, menetjegy-árusítási és a bevételvédelmi feladatok ellátása mellett a szolgálatban lévő személyzetnek szükségszerűen nincs lehetősége ilyen segítség nyújtására.

(2)   A tagállamok rendelkezhetnek az (1) bekezdéstől való eltérésről olyan személyek esetében, akik a hatályos közösségi jogszabályok szerint létrejött közszolgáltatási szerződés tárgyát képező szolgáltatásokkal utaznak, feltéve, hogy az illetékes hatóság bevezetett azonos vagy magasabb hozzáférési szintű szállítási szolgáltatást biztosító alternatív eszközöket vagy szabályozást.

20. cikk

Segítségnyújtás a vonat fedélzetén

A 17. cikk (2) bekezdésében említett hozzáférési szabályok sérelme nélkül a vasúttársaság a csökkent mozgásképességű személy számára a vonat fedélzetén, a vonatra való felszállás, illetve az arról való leszállás során térítésmentesen nyújt segítséget.

E cikk alkalmazásában a vonat fedélzetén nyújtott segítség a csökkent mozgásképességű személy számára nyújtott azon segítség, amely lehetővé teszi számára, hogy a vonaton más utasokkal azonos szolgáltatásban részesülhessen abban az esetben, ha a csökkent mozgásképesség mértéke nem teszi lehetővé számára az e szolgáltatásokhoz való önálló és biztonságos hozzáférést.

21. cikk

A segítségnyújtás feltételei

A vasúttársaságok, az állomások üzemeltetői, a menetjegy-értékesítők és az utazásszervezők – az alábbi pontoknak megfelelően – együttműködnek annak érdekében, hogy a 19. és 20. cikkel összhangban a csökkent mozgásképességű személyek számára segítséget nyújtsanak:

| a) | a segítségnyújtás feltétele, hogy az ilyen segítségnyújtás iránti igényről legalább 48 órával annak szükségessége előtt értesítik a vasúttársaságot, az állomás üzemeltetőjét, vagy azt a menetjegy-értékesítőt illetve utazásszervezőt, amelytől a menetjegyet megvásárolták. Amennyiben a menetjegy többszöri utazásra jogosít, egy értesítés elegendő, feltéve, hogy elegendő információ áll rendelkezésre a további utazások időpontjáról; |
| --- | --- |

a)

a segítségnyújtás feltétele, hogy az ilyen segítségnyújtás iránti igényről legalább 48 órával annak szükségessége előtt értesítik a vasúttársaságot, az állomás üzemeltetőjét, vagy azt a menetjegy-értékesítőt illetve utazásszervezőt, amelytől a menetjegyet megvásárolták. Amennyiben a menetjegy többszöri utazásra jogosít, egy értesítés elegendő, feltéve, hogy elegendő információ áll rendelkezésre a további utazások időpontjáról;

| b) | a vasúttársaságok, az állomások üzemeltetői, a menetjegy-értékesítők illetve az utazásszervezők megtesznek valamennyi, az értesítések fogadásához szükséges intézkedést; |
| --- | --- |

b)

a vasúttársaságok, az állomások üzemeltetői, a menetjegy-értékesítők illetve az utazásszervezők megtesznek valamennyi, az értesítések fogadásához szükséges intézkedést;

| c) | amennyiben nem kerül sor az a) pontnak megfelelő értesítésre, a vasúttársaság és az állomás üzemeltetője minden ésszerű lépést megtesz annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a csökkent mozgásképességű személy számára az utazás lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

c)

amennyiben nem kerül sor az a) pontnak megfelelő értesítésre, a vasúttársaság és az állomás üzemeltetője minden ésszerű lépést megtesz annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a csökkent mozgásképességű személy számára az utazás lehetővé tétele érdekében;

| d) | más szerveknek a vasútállomás területén kívül elhelyezkedő területekre vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, az állomás üzemeltetője a vasútállomáson belül és kívül kijelöli azokat a pontokat, ahol a csökkent mozgásképességű személyek a vasútállomásra való megérkezésüket bejelenthetik és adott esetben segítséget kérhetnek; |
| --- | --- |

d)

más szerveknek a vasútállomás területén kívül elhelyezkedő területekre vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, az állomás üzemeltetője a vasútállomáson belül és kívül kijelöli azokat a pontokat, ahol a csökkent mozgásképességű személyek a vasútállomásra való megérkezésüket bejelenthetik és adott esetben segítséget kérhetnek;

| e) | a segítségnyújtás feltétele, hogy az érintett személy a kijelölt ponton megjelenjen:






  — | a vasúttársaság által előzetesen megállapított időpontban, amely legfeljebb 90 perccel előzi meg a közzétett indulási időt, vagy |
| --- | --- | --- |

e)

a segítségnyújtás feltétele, hogy az érintett személy a kijelölt ponton megjelenjen:

—

a vasúttársaság által előzetesen megállapított időpontban, amely legfeljebb 90 perccel előzi meg a közzétett indulási időt, vagy

| — | előzetesen megállapított időpont hiányában legalább 30 perccel a közzétett indulási idő előtt. |
| --- | --- |

—

előzetesen megállapított időpont hiányában legalább 30 perccel a közzétett indulási idő előtt.

22. cikk

Mozgást segítő eszközök vagy különleges felszerelések tekintetében nyújtott kártérítés

Nem alkalmazandó pénzügyi felső határ, amennyiben a vasúttársaság felelős a csökkent mozgásképességű személyek mozgást segítő eszközeinek vagy különleges felszereléseinek teljes vagy részleges elveszéséért vagy megsérüléséért.

VI. FEJEZET

BIZTONSÁG, PANASZOK ÉS A SZOLGÁLTATÁS MINŐSÉGE

23. cikk

Az utasok személyes biztonsága

A hatóságokkal egyetértésben a vasúttársaságok, az infrastruktúra-működtetők és az állomások üzemeltetői saját hatáskörükön belül megteszik a megfelelő intézkedéseket, és hozzáigazítják azokat a hatóságok által meghatározott biztonsági szinthez, a vasútállomásokon és a vonatokon az utasok személyes biztonságának biztosítása, valamint a kockázatok kezelése érdekében. Együttműködnek és információt cserélnek a biztonság szintjét valószínűleg csökkentő cselekmények megelőzésére vonatkozó legjobb gyakorlatról.

24. cikk

Panaszok

(1)   A vasúttársaságok az e rendelet hatálya alá tartozó jogok és kötelezettségek vonatkozásában létrehoznak egy panaszkezelő mechanizmust. A vasúttársaság e panaszkezelő mechanizmust a menetjegy-értékesítővel együttműködve hozza létre. A vasúttársaság részletes elérhetőségi adatait és munkanyelvét (munkanyelveit) az utasok számára széles körben ismertté teszi.

(2)   Az utasok bármely érintett vasúttársaságnál vagy menetjegy-értékesítőnél nyújthatnak be panaszt. A panasz címzettje 20 napon belül indoklással ellátott választ ad, vagy – indokolt esetben – tájékoztatja az utast arról, hogy a panasz benyújtásának időpontjából számított legfeljebb három hónapon belül mikor számíthat válaszra.

(3)   A vasúttársaság a 25. cikkben említett éves jelentésben közzéteszi az utasoktól beérkezett panaszok számát és típusát, a feldolgozott panaszokat, a válaszadási időt és a helyzet javítására tett esetleges intézkedéseket.

25. cikk

A szolgáltatás minőségi előírásai

(1)   A vasúttársaságok a nemzetközi szolgáltatásokra vonatkozóan megállapítják a szolgáltatás minőségi előírásait, valamint a szolgáltatás minőségének fenntartása érdekében létrehoznak egy minőségbiztosítási rendszert. A szolgáltatás minőségi előírásai legalább a III. mellékletben felsoroltakra kiterjednek.

(2)   A vasúttársaságok saját teljesítményüket a szolgáltatás minőségi előírásai alapján ellenőrzik. A vasúttársaságok évente jelentést tesznek közzé a szolgáltatás minőségi előírásainak teljesítéséről az éves jelentéssel együtt. Ezeket az eredményeket a vasúttársaságok internet oldalain is közzéteszik.

VII. FEJEZET

VÉGREHAJTÁS

26. cikk

Végrehajtás

(1)   Valamennyi tagállam kijelöli az e rendelet végrehajtásáért felelős szervet vagy szerveket. Valamennyi szerv meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják az utasok jogainak tiszteletben tartását.

Valamennyi szerv szervezetileg, a finanszírozásra vonatkozó döntések, a jogi struktúra és a döntéshozatal tekintetében független bármely infrastruktúra-működtetőtől, díjszabási szervtől, elosztási szervtől vagy vasúttársaságtól.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ezen bekezdésnek megfelelően kijelölt szervről vagy szervekről, valamint annak vagy azoknak hatásköréről.

(2)   Minden utas panaszt nyújthat be e rendelet állítólagos megsértéséről az (1) bekezdés szerint kijelölt megfelelő szervnek vagy valamely tagállam által kijelölt bármely más megfelelő szervnek.

27. cikk

A végrehajtási szervek együttműködése

A 26. cikkben említett végrehajtási szervek információt cserélnek munkájukról, valamint döntéshozatali elveikről és gyakorlatukról a döntéshozatali elvek közösségi szintű összehangolása céljából. A Bizottság segíti őket e feladatuk során.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik a végrehajtásuk biztosításához szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok ...-ig (13) értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és késedelem nélkül tájékoztatják az ezeket érintő bármely későbbi módosításról.

29. cikk

Mellékletek

A mellékletek – az I. melléklet kivételével – a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosulnak.

30. cikk

Módosító rendelkezések

(1)   A 2., 9. és 11. cikk végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadják el.

(2)   Az e rendeletben említett pénzügyi összegek – az I. mellékletben foglaltak kivételével – az infláció figyelembevételével a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosulnak.

31. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 91/440/EGK tanácsi irányelv 11a. cikke alapján létrehozott bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidő három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

32. cikk

Jelentés

A Bizottság ...-ig (14) jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet végrehajtásáról és eredményeiről, különös tekintettel a szolgáltatások minőségének színvonalára.

A jelentés az e rendelet, valamint a 91/440/EGK irányelv 10b. cikke alapján szolgáltatott információn alapul. A jelentéshez adott esetben csatolni kell a megfelelő javaslatokat.

33. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 18 hónappal az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 221., 2005.9.8., 8. o.

1

(2)  HL C 71., 2005.3.22., 26. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 24-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C 137., 2002.6.8., 2. o.

4

(5)  HL L 110., 2001.4.20., 1. o. A 2004/50/EK irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 114. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  HL L 143., 1995.6.27., 70. A legutóbb a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.) módosított irányelv.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. február 26-i 2001/14/EK irányelve a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról (HL L 75., 2001.3.15., 29. o.). A legutóbb a 2004/49/EK irányelvvel módosított irányelv.

9

(10)  A Tanács 1991. július 29-i 91/440/EGK irányelve a közösségi vasutak fejlesztéséről (HL L 237., 1991.8.24., 25. o.). A legutóbb a 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.) módosított irányelv.

10

(11)  A Tanács 1990. június 13-i 90/314/EK irányelve a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o.).

11

(12)  E rendelet elfogadását követő 1 évvel.

12

(13)  E rendelet hatálybalépését követően 6 hónappal.

13

(14)  E rendelet hatálybalépését követő 3 évvel.

14

---

I. MELLÉKLET

KIVONAT AZ 1980. ÉVI MÁJUS HÓ 9. NAPJÁN KELT ÉS AZ 1999. JÚNIUS 3-I JEGYZŐKÖNYVVEL (1999-ES JEGYZŐKÖNYV) MÓDOSÍTOTT, A NEMZETKÖZI VASÚTI FUVAROZÁSRÓL SZÓLÓ EGYEZMÉNY (COTIF) A NEMZETKÖZI VASÚTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZERZŐDÉSRE VONATKOZÓ EGYSÉGES SZABÁLYOK (CIV) CÍMŰ

A. függelékéből

II. CÍM

A SZÁLLÍTÁSI SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSE ÉS TELJESÍTÉSE

6. cikk

Szállítási szerződés

1.   A szállítási szerződéssel a fuvarozó arra vállal kötelezettséget, hogy az utast, valamint – adott esetben – útipoggyászát és járművét a célállomásra szállítja, és a célállomáson az útipoggyászt és a járműveket átadja.

2.   A szállítási szerződést az utasnak átadott egy vagy több menetjegy tanúsítja. Ugyanakkor, a 9. cikkre figyelemmel, a menetjegy hiánya, szabálytalansága vagy elveszése nem érinti a szerződés létét és érvényességét, és arra továbbra is a jelen Egységes Szabályok vonatkoznak.

3.   A menetjegy vélelmet állít fel a szállítási szerződés megkötésére és tartalmára vonatkozóan, amellyel szemben azonban ellenbizonyításnak van helye.

7. cikk

Menetjegy

1.   Az általános szállítási feltételek meghatározzák a menetjegy alakját és tartalmát, valamint azt a nyelvet és betűtípust, amelyet a menetjegy kinyomtatásánál és kiállításánál használni kell.

2.   A menetjegyen legalább a következőknek szerepelnie kell:

| a) | a fuvarozó vagy a fuvarozók; |
| --- | --- |

a)

a fuvarozó vagy a fuvarozók;

| b) | az a kijelentés, hogy a szállítás – tekintet nélkül bármilyen ezzel ellentétes záradékra – a jelen Egységes Szabályok alá tartozik; ezt lehet a CIV rövidítéssel jelezni; |
| --- | --- |

b)

az a kijelentés, hogy a szállítás – tekintet nélkül bármilyen ezzel ellentétes záradékra – a jelen Egységes Szabályok alá tartozik; ezt lehet a CIV rövidítéssel jelezni;

| c) | minden egyéb adat, amely szükséges a szállítási szerződés megkötésének és tartalmának bizonyításához, továbbá lehetővé teszi az utas számára, hogy e szerződésből származó jogait érvényesíthesse. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb adat, amely szükséges a szállítási szerződés megkötésének és tartalmának bizonyításához, továbbá lehetővé teszi az utas számára, hogy e szerződésből származó jogait érvényesíthesse.

3.   Az utasnak a menetjegy átvételekor meg kell győződnie arról, hogy azt az ő utasításai szerint állították-e ki.

4.   A menetjegy átruházható, ha azt nem az utas nevére állították ki, és ha az utazást még nem kezdték meg.

5.   A menetjegy kiállítható olvasható írásjelekké alakítható elektronikus adathordozó formájában is. Az adatrögzítés és az adatkezelés során alkalmazott eljárásoknak funkcionális szempontból egyenértékűnek kell lenniük, különösen a menetjegyen feltüntetett adatok bizonyító erejét illetően.

8. cikk

A menetdíj megfizetése és visszatérítése

1.   A fuvarozó és az utas eltérő megállapodása hiányában a menetdíjat előre kell megfizetni.

2.   Az általános szállítási feltételek határozzák meg, hogy a menetdíjat milyen feltételek mellett kell visszatéríteni.

9. cikk

Utazási jogosultság. Az utazásból való kizárás.

1.   Az utasnak az utazás megkezdésétől fogva érvényes menetjeggyel kell rendelkeznie, amelyet a jegyviszgálat során köteles bemutatni. Az általános szállítási feltételek előírhatják, hogy

| a) | az az utas, aki nem tud érvényes menetjegyet felmutatni, a menetdíjon felül pótdíjat köteles fizetni; |
| --- | --- |

a)

az az utas, aki nem tud érvényes menetjegyet felmutatni, a menetdíjon felül pótdíjat köteles fizetni;

| b) | az az utas, aki a menetdíj vagy a pótdíj azonnali megfizetését megtagadja, az utazásból kizárható; |
| --- | --- |

b)

az az utas, aki a menetdíj vagy a pótdíj azonnali megfizetését megtagadja, az utazásból kizárható;

| c) | a pótdíj milyen feltételek mellett térítendő vissza. |
| --- | --- |

c)

a pótdíj milyen feltételek mellett térítendő vissza.

2.   Az általános szállítási feltételek előírhatják, hogy az utazásból ki vannak zárva, vagy útközben kizárhatók azok az utasok, akik:

| a) | veszélyt jelentenek a szállítás biztonságára és a megfelelő üzemeltetésre vagy a többi utas biztonságára; |
| --- | --- |

a)

veszélyt jelentenek a szállítás biztonságára és a megfelelő üzemeltetésre vagy a többi utas biztonságára;

| b) | megengedhetetlen módon zavarják a többi utast; |
| --- | --- |

b)

megengedhetetlen módon zavarják a többi utast;

továbbá, hogy ezek a személyek nem jogosultak a menetdíj és az útipoggyász fuvardíjának a visszatérítésére.

10. cikk

Közigazgatási előírások teljesítése

Az utas köteles a vám- és egyéb hatóságok által megkövetelt előírásokat teljesíteni.

11. cikk

Vonatkimaradás és késés. Csatlakozás-mulasztás

A fuvarozó szükség esetén köteles a csatlakozás-mulasztást, illetőleg a vonatkimaradást a menetjegyen igazolni.

III. CÍM

KÉZIPOGGYÁSZ, ÁLLATOK, ÚTIPOGGYÁSZ ÉS JÁRMŰVEK SZÁLLÍTÁSA

I. FEJEZET

Közös rendelkezések

12. cikk

Tárgyak és állatok

1.   Az utas könnyen hordozható tárgyakat (kézipoggyászt), valamint élő állatot az általános szállítási feltételeknek megfelelően vihet magával. Az utas az általános szállítási feltételekben szereplő külön rendelkezéseknek megfelelően vihet magával nehezen hordozható tárgyakat. Nem szállíthatók kézi poggyászként az olyan tárgyak és állatok, amelyek a többi utast zavarhatják vagy kárt okozhatnak.

2.   Az utas az általános szállítási feltételeknek megfelelően adhat fel útipoggyászként tárgyakat és állatokat.

3.   A fuvarozó engedélyezheti a személyszállítás alkalmával járművek szállítását is, az általános szállítási feltételekben meghatározott különleges rendelkezések betartásával.

4.   A veszélyes áruk kézipoggyászként, útipoggyászként, illetve a jelen cím szerint vasúton szállított járművekben vagy járműveken való szállításának meg kell felelnie a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzatnak (RID).

13. cikk

Vizsgálat

1.   A fuvarozó a vonatkozó előírások megszegésének alapos gyanúja esetében jogosult megvizsgálni, hogy a szállított tárgyak – a kézipoggyász, az útipoggyász, a jármű (ideértve annak rakományát), és állatok megfelelnek-e az előírásoknak, ha ezt annak a tagállamnak a jogszabályai és előírásai, ahol a vizsgálatot végeznék, nem tiltják. Az utast meg kell hívni a vizsgálathoz. Ha nem jelenik meg vagy nem érhető el, a vizsgálatot két független tanú jelenlétében kell végezni.

2.   Ha az előírások megsértését állapítják meg, a fuvarozó követelheti, hogy a vizsgálat költségeit az utas térítse meg.

14. cikk

Közigazgatási előírások teljesítése

Az utas köteles az utazása során általa szállított tárgyak – kézipoggyász, útipoggyász, járművek (ideértve azok rakományát) – és állatok tekintetében a vám- és más közigazgatási hatóságok által megkövetelt előírásokat teljesíteni. Az utas köteles az említett tárgyak vizsgálatánál jelen lenni, kivéve ha az egyes tagállamok jogszabályai és előírásai másként rendelkeznek.

II. FEJEZET

Kézipoggyász és állatok

15. cikk

Felügyelet

A vasúti személykocsiba bevitt kézipoggyász és állatok felügyelete az utas felelőssége.

III. FEJEZET

Útipoggyász

16. cikk

Útipoggyász feladás

1.   Az útipoggyász továbbításával kapcsolatos szerződéses kötelezettségeket az utas részére kiállított poggyászvevény tanúsítja.

2.   A poggyászvevény hiánya, rendellenessége vagy elveszése nem érinti az útipoggyász továbbítására vonatkozó megállapodások létét és érvényességét – figyelemmel a 22. cikkben foglaltakra is; az útipoggyász továbbítására ilyen esetben is a jelen Egységes Szabályok vonatkoznak.

3.   Ellenkező bizonyításig a poggyászvevény tanúsítja az útipoggyász feladását és a szállítás feltételeit.

4.   Ellenkező bizonyításig vélelmezni kell, hogy az útipoggyász láthatólag jó állapotban volt, amikor a fuvarozó átvette, és hogy az útipoggyász darabjainak a száma és tömege megfelelt a poggyászvevényen feltüntetetteknek.

17. cikk

Poggyászvevény

1.   Az általános szállítási feltételek határozzák meg a poggyászvevény alakját és tartalmát, valamint azt a nyelvet és írásmódot, amelyet a poggyászvevény kinyomtatásánál és kitöltésénél használni kell. A 7. cikk 5. pontját megfelelően alkalmazni kell.

2.   A poggyászvevénynek legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a fuvarozó, vagy fuvarozók; |
| --- | --- |

a)

a fuvarozó, vagy fuvarozók;

| b) | az a kijelentés, hogy a szállítás – tekintet nélkül bármilyen ezzel ellentétes záradékra – a jelen Egységes Szabályok alá tartozik; ezt lehet a CIV rövidítéssel jelezni; |
| --- | --- |

b)

az a kijelentés, hogy a szállítás – tekintet nélkül bármilyen ezzel ellentétes záradékra – a jelen Egységes Szabályok alá tartozik; ezt lehet a CIV rövidítéssel jelezni;

| c) | minden egyéb utalás, amely szükséges az útipoggyász továbbításával kapcsolatos szerződéses kötelezettségek bizonyítására, továbbá lehetővé teszi az utas számára, hogy a szállítási szerződésből eredő jogait érvényesíteni tudja. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb utalás, amely szükséges az útipoggyász továbbításával kapcsolatos szerződéses kötelezettségek bizonyítására, továbbá lehetővé teszi az utas számára, hogy a szállítási szerződésből eredő jogait érvényesíteni tudja.

3.   Az utasnak a poggyászvevény átvételekor meg kell győződnie arról, hogy azt az ő utasításai szerint állították ki.

18. cikk

Feladás és szállítás

1.   Amennyiben az általános szállítási feltételek nem állapítanak meg kivételt, útipoggyászt csak a legalább az útipoggyász rendeltetési állomásáig érvényes menetjegy felmutatása mellett lehet feladni. Egyebekben a feladás a feladási hely szerint érvényes előírásoknak megfelelően történik.

2.   Ha az általános szállítási feltételek megengedik az útipoggyásznak menetjegy felmutatása nélkül történő felvételét, a jelen Egységes Szabályoknak azok a rendelkezései, amelyek az utas útipoggyászára vonatkozó jogokat és kötelezettségeket tartalmazzák, megfelelően irányadók az útipoggyász feladójára is.

3.   A fuvarozó az útipoggyászt az utas által igénybe vett vonattól, szállítási módtól és útvonaltól eltérően is szállíthatja.

19. cikk

Az útipoggyász viteldíj megfizetése

A fuvarozó és az utas eltérő megállapodása hiányában a menetdíjat a feladáskor kell megfizetni.

20. cikk

Az útipoggyász megjelölése

Az utas köteles minden egyes útipoggyászdarabon jól látható helyen, megfelelően tartós és olvasható módon megjelölni:

| a) | nevét és lakcímét; |
| --- | --- |

a)

nevét és lakcímét;

| b) | az útipoggyász rendeltetés állomását. |
| --- | --- |

b)

az útipoggyász rendeltetés állomását.

21. cikk

Az útipoggyász feletti rendelkezés joga

1.   Ha a körülmények lehetővé teszik, továbbá a vám- és más közigazgatási hatóságok nem követelik meg az ellenkezőjét, az utas kérheti útipoggyásza visszaszolgáltatását a feladási állomáson, a poggyászvevény átadása, továbbá – amennyiben ezt az általános szállítási feltételek előírják – a menetjegy bemutatása ellenében.

2.   Az általános szállítási feltételek más rendelkezéseket is tartalmazhatnak az útipoggyász feletti rendelkezési jogra vonatkozóan, különösen a célállomás módosítására és ennek esetleges pénzügyi következményeire, amit az utasnak kell viselnie.

22. cikk

Kiszolgáltatás

1.   Az útipoggyászt a poggyászvevény átadása és a küldeményt esetleg terhelő költségek megfizetése ellenében kell kiszolgáltatni.

A fuvarozó jogosult, de nem köteles vizsgálni, hogy a poggyászvevény birtokosa jogosult-e az útipoggyász átvételére.

2.   Az útipoggyásznak a poggyászvevény birtokosa részére történő kiszolgáltatásával egyenértékű, ha a célállomás helyén érvényes előírásoknak megfelelően:

| a) | az útipoggyászt a vámhatóságnak a fuvarozó felügyelete alatt nem álló helyiségében vagy raktárában adják át; |
| --- | --- |

a)

az útipoggyászt a vámhatóságnak a fuvarozó felügyelete alatt nem álló helyiségében vagy raktárában adják át;

| b) | élőállatot harmadik személynek adnak át. |
| --- | --- |

b)

élőállatot harmadik személynek adnak át.

3.   A poggyászvevény birtokosa a rendeltetési állomáson követelheti az útipoggyász kiszolgáltatását, mihelyt a szerződés szerinti idő és az esetleges vám- és más közigazgatási hatósági eljárásokhoz szükséges idő eltelt.

4.   Ha a poggyászvevényt nem adják át, a fuvarozó csak annak a személynek köteles az útipoggyászt kiszolgáltatni, aki jogosultságát bizonyítja; a bizonyíték elégtelensége esetén a fuvarozó biztosítékot követelhet.

5.   Az útipoggyászt azon a rendeltetési állomáson kell kiszolgáltatni, amelyre feladták.

6.   A poggyászvevény birtokosa, akinek az útipoggyászt nem szolgáltatták ki, követelheti, hogy a poggyászvevényen igazolják azt a napot és órát, amikor ő az útipoggyász kiszolgáltatását a 3. pontjának megfelelően követelte.

7.   A jogosult megtagadhatja az útipoggyász átvételét, ha a fuvarozó nem tesz eleget annak a kérésének, hogy az útipoggyászt ellenőrizzék abból a célból, hogy a hivatkozott kárt megállapítsák.

8.   Egyebekben az útipoggyász kiszolgáltatása a célállomás helyén érvényes előírásoknak megfelelően történik.

IV. FEJEZET

Járművek

23. cikk

A szállítás feltételei

Az általános szállítási feltételekben előírt, a járművek szállításra vonatkozó külön rendelkezések határozzák meg különösen a szállítás elfogadására, a felvételre, a berakodásra, a kirakodásra és a kiszolgáltatásra vonatkozó feltételeket, valamint az utas kötelezettségeit.

24. cikk

Fuvarokmány

1.   A járműszállításra vonatkozó szerződéses kötelezettségeket az utasnak átadandó fuvarokmány tanúsítja. A fuvarokmány az utas menetjegyének a részét is képezheti.

2.   Az általános szállítási feltételekben előírt, a járművek szállítására vonatkozó külön rendelkezések határozzák meg a fuvarokmány alakját és tartalmát, valamint azt a nyelvet és írásmódot, amelyet a fuvarokmány kinyomtatásánál és kitöltésénél használni kell. A 7. cikk 5 pontját megfelelően kell alkalmazni.

3.   A fuvarokmányon szerepelnie kell legalább a következőknek:

| a) | a fuvarozó vagy fuvarozók; |
| --- | --- |

a)

a fuvarozó vagy fuvarozók;

| b) | az a kijelentés, hogy a szállítás – tekintet nélkül bármilyen ezzel ellentétes záradékra – a jelen Egységes Szabályok alá tartozik; ezt lehet a CIV rövidítéssel jelezni; |
| --- | --- |

b)

az a kijelentés, hogy a szállítás – tekintet nélkül bármilyen ezzel ellentétes záradékra – a jelen Egységes Szabályok alá tartozik; ezt lehet a CIV rövidítéssel jelezni;

| c) | minden egyéb adat, amely szükséges a járművek szállításával kapcsolatos szerződéses kötelezettségek bizonyítására, továbbá amely lehetővé teszi az utas számára, hogy a szállítási szerződésből eredő jogait érvényesíteni tudja. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb adat, amely szükséges a járművek szállításával kapcsolatos szerződéses kötelezettségek bizonyítására, továbbá amely lehetővé teszi az utas számára, hogy a szállítási szerződésből eredő jogait érvényesíteni tudja.

4.   Az utasnak a fuvarokmány átvétele alkalmával meg kell győződnie arról, hogy azt az ő utasításainak megfelelően töltötték ki.

25. cikk

Alkalmazandó jog

E fejezet rendelkezéseire figyelemmel a III. fejezet útipoggyász-szállításra vonatkozó rendelkezései a járművekre is alkalmazandók.

IV. CÍM

A FUVAROZÓ FELELŐSSÉGE

I. FEJEZET

Felelősség az utasok halála és sérülése esetén

26. cikk

A felelősség alapja

1.   A fuvarozó felelős azért a kárért, amely abból ered, hogy az utas a járművön való tartózkodása közben vagy a be-, illetve kiszállása alkalmával történt vasúti baleset következtében meghal, megsérül, vagy egyébként testi vagy szellemi épségében károsodást szenved, függetlenül attól, hogy melyik vasúti infrastruktúrát használja.

2.   A fuvarozó mentesül a felelősség alól:

| a) | ha a balesetet a vasúti üzemmel össze nem függő körülmények okozták, és a fuvarozó az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt, és nem háríthatta el annak következményeit; |
| --- | --- |

a)

ha a balesetet a vasúti üzemmel össze nem függő körülmények okozták, és a fuvarozó az eset körülményei által megkívánt gondosság ellenére sem kerülhette el azt, és nem háríthatta el annak következményeit;

| b) | olyan mértékben, amilyen mértékben a baleset az utas hibájának a következménye; |
| --- | --- |

b)

olyan mértékben, amilyen mértékben a baleset az utas hibájának a következménye;

| c) | ha a baleset egy harmadik személy magatartására vezethető vissza, és a fuvarozó ezt a magatartást az eset körülményei által megkövetelt gondosság ellenére sem kerülhette el, és annak következményeit nem háríthatta el. Az ugyanazt a vasúti infrastruktúrát használó más vállalkozó nem tekinthető harmadik személynek; ez azonban a viszontkereseti jogot nem érinti. |
| --- | --- |

c)

ha a baleset egy harmadik személy magatartására vezethető vissza, és a fuvarozó ezt a magatartást az eset körülményei által megkövetelt gondosság ellenére sem kerülhette el, és annak következményeit nem háríthatta el. Az ugyanazt a vasúti infrastruktúrát használó más vállalkozó nem tekinthető harmadik személynek; ez azonban a viszontkereseti jogot nem érinti.

3.   Ha a baleset egy harmadik személy magatartására vezethető vissza, de – ennek ellenére – a 2. pont c) alpontja szerint a fuvarozó a felelősség alól nem mentesül teljesen, akkor a fuvarozó a jelen Egységes Szabályok korlátai között teljes mértékben felelős, de a harmadik személlyel szemben esetleg fennálló viszontkereseti joga fennmarad.

4.   A jelen Egységes Szabályok nem érintik a fuvarozónak az 1.pontban nem említett esetekben fennálló esetleges felelősségét.

5.   Ha a szállítási szerződés tárgyát képező szállítást különböző fuvarozók végzik, az utas halála és sérülése esetén az a fuvarozó felelős, akinek a szállítási szerződés szerint azt a szállítási szolgáltatást kellett végeznie, amelynek során a baleset történt. Ha ezt a szolgáltatást nem a fuvarozó, hanem egy fuvarozás-teljesítési segéd teljesítette, jelen Egységes Szabályok értelmében a két fuvarozó egyetemlegesen felelős.

27. cikk

Kártérítés az utas halála esetén

1.   Az utas halála esetén a kártérítés magába foglalja:

| a) | az utas halála folytán keletkezett valamennyi szükséges költséget, különösen a holttest szállításával és a temetéssel kapcsolatos költségeket; |
| --- | --- |

a)

az utas halála folytán keletkezett valamennyi szükséges költséget, különösen a holttest szállításával és a temetéssel kapcsolatos költségeket;

| b) | ha a halál nem azonnal következett be, a 28. cikkben megállapított kártérítést. |
| --- | --- |

b)

ha a halál nem azonnal következett be, a 28. cikkben megállapított kártérítést.

2.   Ha az utas halála folytán azok a személyek, akiknek eltartására az utas a törvény szerint kötelezett volt vagy lehetett volna, kártérítésre jogosultak az elveszített tartást illetően. Olyan személyek kártérítési igényeire nézve, akiknek az utas törvényes kötelezettség nélkül nyújtott tartást, a nemzeti jog irányadó.

28. cikk

Kártérítés az utas sérülése esetén

Az utas sérülése, továbbá testi vagy szellemi épségének egyéb károsodása esetében a kártérítés magába foglalja:

| a) | a szükséges költségeket, különösen a gyógyítási és a közlekedési költségeket; |
| --- | --- |

a)

a szükséges költségeket, különösen a gyógyítási és a közlekedési költségeket;

| b) | azt a vagyoni hátrányt, amelyet az utas teljes vagy részleges munkaképtelensége, vagy szükségleteinek a megnövekedése következtében elszenved. |
| --- | --- |

b)

azt a vagyoni hátrányt, amelyet az utas teljes vagy részleges munkaképtelensége, vagy szükségleteinek a megnövekedése következtében elszenved.

29. cikk

Egyéb testi sérülések megtérítése

A nemzeti jog irányadó arra nézve, hogy a fuvarozó köteles-e és milyen mértékben a 27. és 28. cikkekben meghatározottakon kívül más testi sérülésekért is kártérítést nyújtani.

30. cikk

A kártérítés formája és mértéke az utas halála és sérülése esetén

1.   A 27. cikk 2. pontjában és a 28. cikk b) pontjában megállapított kártérítést egyösszegű kifizetés formájában kell teljesíteni. Ha azonban a nemzeti jog szerint járadék megállapítása lehetséges, a kártérítést ilyen formában kell teljesíteni, ha a megsérült utas, illetve a 27. cikk 2. pontja szerinti jogosultak ezt kívánják.

2.   Az 1. pontja szerint teljesítendő kártérítés mértékét a nemzeti jog szerint kell megállapítani. A jelen Egységes Szabályok alkalmazásában azonban akkor is utasonként 175 000 elszámolási egység felső határú egyösszegű kifizetés, illetve ennek az összegnek megfelelő évjáradék jár, ha a nemzeti jog által megállapított felső összeghatár ennél alacsonyabb.

31. cikk

Egyéb szállítási módok

1.   A 2. pontnak megfelelően azok a rendelkezések, amelyek a fuvarozónak az utas haláláért vagy sérüléséért való felelősségére vonatkoznak, nem alkalmazhatók azokra a károkra, amelyek a szállítási szerződés szerint nem vasúti szállítás során keletkeztek.

2.   Ha azonban a vasúti járműveket komphajón továbbítják, a fuvarozónak az utas haláláért és sérüléséért való felelősségére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók a 26. cikk 1. pontjában és a 33. cikk 1. pontjában említett olyan károkra, amelyeket az utas a vasúti üzemmel kapcsolatos baleset folytán az említett járműveken való tartózkodása alatt, beszállás vagy az onnan történő kiszállás során szenved el.

3.   Ha a vasút rendkívüli körülmények folytán üzemét ideiglenesen felfüggeszti, és az utasokat más módon szállítják, a fuvarozó a jelen Egységes Szabályok szerint felelős.

II. FEJEZET

A menetrend be nem tartására vonatkozó felelősség

32. cikk

Felelősség vonatkimaradás, késés vagy csatlakozás-mulasztás esetén

1.   A fuvarozó felelős az utassal szemben azért a kárért, amely abból ered, hogy a vonatkimaradás, a késés vagy a csatlakozás-mulasztás miatt az utas nem tudja utazását ugyanazon a napon folytatni, vagy az adott körülmények között az utazás folytatása ugyanazon a napon ésszerűen nem várható el. A kártérítés kiterjed az ésszerű szállásköltségekre és az utast váró személyek értesítésének az ésszerűen felmerült költségeire.

2.   A fuvarozó mentesül fenti kötelezettsége alól, ha a vonatkimaradás, a késés vagy a csatlakozás-mulasztás az alábbi okok valamelyike miatt következett be:

| a) | a vasúti üzemmel össze nem függő körülmények, amelyeket a fuvarozó az adott körülmények között elvárható gondosság ellenére sem kerülhetett el, és amelyek következményeit nem háríthatta el; |
| --- | --- |

a)

a vasúti üzemmel össze nem függő körülmények, amelyeket a fuvarozó az adott körülmények között elvárható gondosság ellenére sem kerülhetett el, és amelyek következményeit nem háríthatta el;

| b) | az utas hibája; |
| --- | --- |

b)

az utas hibája;

| c) | egy harmadik személy magatartása, amelyet a fuvarozó az adott körülmények között elvárható gondosság ellenére sem kerülhetett el, és amelynek következményeit nem háríthatta el. Az ugyanazt a vasúti infrastruktúrát használó más vállalkozó nem tekinthető harmadik személynek, ez azonban a viszontkereseti jogot nem érinti. |
| --- | --- |

c)

egy harmadik személy magatartása, amelyet a fuvarozó az adott körülmények között elvárható gondosság ellenére sem kerülhetett el, és amelynek következményeit nem háríthatta el. Az ugyanazt a vasúti infrastruktúrát használó más vállalkozó nem tekinthető harmadik személynek, ez azonban a viszontkereseti jogot nem érinti.

3.   A nemzeti jog irányadó arra nézve, hogy a fuvarozó köteles-e és milyen mértékben az 1. pontjában meghatározottakon kívüli károkért kártérítést nyújtani. Ez a rendelkezés nem sértheti a 44. cikkben foglaltakat.

III. FEJEZET

Felelősség a kézipoggyászért, az állatokért, az útipoggyászért és a járművekért

1. RÉSZ

Kézipoggyász és állat

33. cikk

Felelősség

1.   Az utas halála vagy sérülése estében a fuvarozó felelőssége kiterjed az utas tárgyainak vagy kézipoggyászának a teljes vagy részleges elveszéséből vagy sérüléséből származó károkra is. Ez érvényes azokra az állatokra is, amelyeket az utas magával vitt. A 26. cikket megfelelően kell alkalmazni.

2.   A fuvarozó egyebekben csak akkor felelős azoknak a tárgyaknak, kézipoggyásznak vagy állatoknak a teljes vagy részleges elveszéséért vagy sérüléséért, amelyek felügyelete a 15. cikk értelmében az utas kötelessége, ha a kárt a fuvarozó hibája okozta. Ebben az esetben a IV. cím egyéb cikkeit – az 51. cikk kivételével -, továbbá a VI. címet nem lehet alkalmazni.

34. cikk

A kártérítés felső határa tárgyak elveszése vagy sérülése esetén

Ha a fuvarozó a 33. cikk 1. pontja értelmében felelős, a kárt utasonként legfeljebb 1 400 elszámolási egység összegben köteles megtéríteni.

35. cikk

A felelősség kizárása

A fuvarozó nem felel az utas olyan káráért, ami abból ered, hogy az utas a vám- vagy más közigazgatási hatóságok által megkövetelt alakiságokat nem tartotta be.

2. RÉSZ

Útipoggyász

36. cikk

A felelősség alapja

1.   A fuvarozó felelős az útipoggyásznak a fuvarozó általi átvételétől a kiszolgáltatásig történt teljes vagy részleges elveszéséből vagy sérüléséből, továbbá a késedelmes kiszolgáltatásából eredő kárért.

2.   A fuvarozó mentesül e felelősség alól, ha az elveszést, a sérülést vagy a késedelmes kiszolgáltatást az utas hibája, az utasnak a fuvarozó vétkességére vissza nem vezethető intézkedése, az útipoggyász belső tulajdonsága vagy olyan körülmény okozta, amelyet a fuvarozó nem kerülhetett el, és amelynek következményeit nem háríthatta el.

3.   A fuvarozó mentesül e felelősség alól, ha a kár a következő körülmények egyikével vagy ezek közül többel együtt járó különleges kockázatból ered:

| a) | a csomagolás hiánya vagy hiányossága; |
| --- | --- |

a)

a csomagolás hiánya vagy hiányossága;

| b) | az útipoggyász különleges tulajdonságai; |
| --- | --- |

b)

az útipoggyász különleges tulajdonságai;

| c) | a szállításból kizárt tárgyak útipoggyászként való feladása. |
| --- | --- |

c)

a szállításból kizárt tárgyak útipoggyászként való feladása.

37. cikk

Bizonyítási teher

1.   A fuvarozót terheli annak bizonyítása, hogy az elveszés, a sérülés vagy a kiszolgáltatás késedelme a 36. cikk 2. pontjában felsorolt valamely ok következtében történt.

2.   Ha a fuvarozó azt állítja, hogy az útipoggyász elveszése vagy sérülése – figyelembe véve az adott eset körülményeit – a 36. cikk 3. pontjában felsorolt különleges kockázatok egyikéből vagy ezek közül többől keletkezett, azt kell vélelmezni, hogy úgy történt. A jogosult azonban bizonyíthatja, hogy a kár részben vagy egészben nem ezeknek a kockázatoknak a következménye.

38. cikk

Részfuvarozók

Ha a szállítást a szállítási szerződés alapján több részfuvarozó végzi, minden részfuvarozó – azzal, hogy átveszi poggyászvevénnyel az útipoggyászt, illetve a fuvarokmánnyal a járműveket – a szállítási szerződés tekintetében szerződő féllé válik az útipoggyász továbbítását, illetve a járművek szállítását illetően, a poggyászvevény, illetve a fuvarokmány előírásainak megfelelően, és terhelik az ebből eredő kötelezettségek. Ilyen esetben minden fuvarozó a kiszolgáltatásig felelős a szállításért a teljes útvonalon.

39. cikk

Fuvarozás-teljesítési segéd

1.   A fuvarozó akkor is felelős a fuvarozás egészéért, ha a fuvarozás teljesítését részben vagy egészében fuvarozás-teljesítési segédre bízza, akár jogosult erre a szállítási szerződés alapján, akár nem.

2.   Jelen Egységes Szabályok rendelkezései, amelyek a fuvarozó felelősségét rögzítik, alkalmazandók a fuvarozás-teljesítési segédre is, az általa végzett fuvarozás vonatkozásában. A 48. és az 52. cikket kell alkalmazni, ha keresetet adnak be olyan alkalmazottak vagy más személyek ellen, akiknek a szolgáltatásait a szállítás teljesítése érdekében igénybe vette.

3.   Minden olyan külön megállapodás, amellyel a fuvarozó a jelen Egységes Szabályokban nem szereplő kötelezettséget vállal, vagy amellyel lemond olyan jogokról, amelyekkel a jelen Egységes Szabályok értelmében rendelkezne, hatálytalan a fuvarozás-teljesítési segéd vonatkozásában, kivéve, ha a fuvarozás-teljesítési segéd azt kifejezetten írásban elfogadta. A fuvarozót azonban terhelik azok a kötelezettségek, illetve joglemondás, amelyet a külön megállapodásban vállalt, függetlenül attól, hogy a fuvarozás-teljesítési segéd azt elfogadta vagy nem.

4.   Amennyiben és amilyen mértékben mind a fuvarozó, mind a fuvarozás-teljesítési segéd felelős, felelősségük egyetemleges.

5.   A fuvarozó, a fuvarozás-teljesítési segéd, valamint ezek alkalmazottai és a szállítás teljesítéséhez általuk igénybe vett más személyek által fizetendő kártérítés együttes összege nem haladhatja meg a jelen Egységes Szabályokban megállapított határokat.

6.   Jelen cikk nem érinti azt a viszontkereseti jogot, amely a fuvarozó és fuvarozás-teljesítési segéd között fennállhat.

40. cikk

Az útipoggyász elveszésének vélelme

1.   A jogosult – további bizonyítás nélkül- elveszettnek tekintheti az útipoggyászt, ha azt a fuvarozó a 22. cikk 3. pontjának megfelelően tett kiszolgáltatási kérelmet követő tizennégy napon belül nem szolgáltatta ki, vagy nem bocsátotta rendelkezésére.

2.   Ha az elveszettnek tekintett útipoggyász a kiszolgáltatási kérelem benyújtását követő egy éven belül előkerül, a fuvarozó köteles a jogosultat erről értesíteni, ha címe ismert vagy megállapítható.

3.   A 2. pontban említett értesítés kézhezvételétől számított harminc napon belül a jogosult követelheti az útipoggyász kiszolgáltatását. Ilyen esetben meg kell fizetnie az útipoggyász szállításának költségeit a feladási állomástól a kiszolgáltatás helyéig, továbbá vissza kell fizetnie a már felvett kártérítést, levonva belőle adott esetben az abban foglalt költségeket. Mindazonáltal a kiszolgáltatás késedelmével kapcsolatos kártérítésre való, a 43. cikk szerinti jogosultságát érvényesítheti.

4.   Ha a megtalált útipoggyászt a 3. pontban megadott határidőn belül nem követelik, vagy a kiszolgáltatási kérelem után több mint egy évvel kerül elő, a fuvarozó annak a helynek a jogszabályai és előírásai szerint rendelkezik a poggyásszal, ahol az található.

41. cikk

Kártérítés az útipoggyász elveszéséért

1.   Az útipoggyász teljes vagy részleges elveszése esetében a fuvarozó – minden további kártérítési kötelezettség nélkül – köteles megfizetni:

| a) | ha a kár összegét bizonyították, az ennek megfelelő összegű kártérítést, amely azonban nem lehet több, mint a hiányzó bruttó tömeg minden kilogrammja után számított 80 elszámolási egység vagy 1 200 elszámolási egység az útipoggyász minden egyes darabjáért; |
| --- | --- |

a)

ha a kár összegét bizonyították, az ennek megfelelő összegű kártérítést, amely azonban nem lehet több, mint a hiányzó bruttó tömeg minden kilogrammja után számított 80 elszámolási egység vagy 1 200 elszámolási egység az útipoggyász minden egyes darabjáért;

| b) | ha a kár összegét nem állapították meg, a hiányzó bruttó tömeg minden kilogrammja után 20 elszámolási egység vagy az útipoggyász minden egyes darabjáért 300 elszámolási egység összegű kárátalányt. |
| --- | --- |

b)

ha a kár összegét nem állapították meg, a hiányzó bruttó tömeg minden kilogrammja után 20 elszámolási egység vagy az útipoggyász minden egyes darabjáért 300 elszámolási egység összegű kárátalányt.

A kártérítés módját – hiányzó kilogrammonként, vagy útipoggyász-darabonként – az általános szállítási feltételek állapítják meg.

2.   A fuvarozó ezen felül köteles visszatéríteni az útipoggyász fuvardíját és az egyéb, az elveszett poggyásszal kapcsolatosan már kifizetett összegeket, valamint a vámot és a fogyasztási adót.

42. cikk

Kártérítés sérülés esetén

1.   Az útipoggyász sérülése esetén a fuvarozó – minden további kártérítés kizárásával – köteles megtéríteni az útipoggyász értékcsökkenésének az összegét.

2.   A kártérítés összege nem haladhatja meg:

| a) | azt az összeget, amelyet teljes elveszés esetében kellene fizetni, ha a sérülés folytán az egész útipoggyász értéktelenné vált; |
| --- | --- |

a)

azt az összeget, amelyet teljes elveszés esetében kellene fizetni, ha a sérülés folytán az egész útipoggyász értéktelenné vált;

| b) | ha az útipoggyásznak csak egy része szenvedett értékcsökkenést, azt az összeget, amelyet az értékcsökkenést szenvedett rész elveszése esetében kellene fizetni. |
| --- | --- |

b)

ha az útipoggyásznak csak egy része szenvedett értékcsökkenést, azt az összeget, amelyet az értékcsökkenést szenvedett rész elveszése esetében kellene fizetni.

43. cikk

Kártérítés a kiszolgáltatás késedelme esetén

1.   Az útipoggyász kiszolgáltatásának a késedelme esetén a fuvarozó köteles kártérítést fizetni a kiszolgáltatás követelésétől számított minden 24 órás időszakra, de legfeljebb tizennégy napra:

| a) | ha a jogosult bizonyítja, hogy ebből kára származott, kártérítés illeti meg, amely a kár mértékével egyenlő, legfeljebb azonban a késedelmesen kiszolgáltatott útipoggyász bruttó tömegének minden kilogrammja után számított 0,80 elszámolási egység, vagy útipoggyász darabonként 14 elszámolási egység; |
| --- | --- |

a)

ha a jogosult bizonyítja, hogy ebből kára származott, kártérítés illeti meg, amely a kár mértékével egyenlő, legfeljebb azonban a késedelmesen kiszolgáltatott útipoggyász bruttó tömegének minden kilogrammja után számított 0,80 elszámolási egység, vagy útipoggyász darabonként 14 elszámolási egység;

| b) | ha a jogosult nem bizonyítja, hogy ebből kára származott, kárátalány illeti meg, amely a késedelmesen kiszolgáltatott útipoggyász bruttó tömegének minden kilogrammja után számított 0,14 elszámolási egység, vagy útipoggyász darabonként 2,80 elszámolási egység; |
| --- | --- |

b)

ha a jogosult nem bizonyítja, hogy ebből kára származott, kárátalány illeti meg, amely a késedelmesen kiszolgáltatott útipoggyász bruttó tömegének minden kilogrammja után számított 0,14 elszámolási egység, vagy útipoggyász darabonként 2,80 elszámolási egység;

A kártérítés módját az általános szállítási feltételek határozzák meg hiányzó kilogrammonként vagy útipoggyász darabonként.

2.   Az útipoggyász teljes elveszése esetén nem kell az 1. pont szerinti kártérítést fizetni a 41. cikkben előírtakon felül.

3.   Az útipoggyász részleges elveszése esetén az 1. pont szerinti kártérítést az útipoggyász megmaradt része után kell fizetni.

4.   Az útipoggyász olyan sérülése esetén, amely nem a késedelmes kiszolgáltatás következménye, adott esetben az 1. pont szerinti kártérítést kell fizetni a 42. cikkben meghatározott kártérítésen felül.

5.   Az 1. pont szerinti, valamint a 41. és 42. cikkekben foglaltaknak megfelelő kártérítés együttes összege nem lehet magasabb, mint az a kártérítés, amelyet az útipoggyász teljes elveszése esetében kellene fizetni.

3. RÉSZ

Járművek

44. cikk

Kártérítés a késedelemért

1.   Ha a berakodásnál a fuvarozó hibájából késés történt, vagy egy járművet késedelmesen szolgáltatnak ki és a jogosult bizonyítja, hogy ebből kára keletkezett, a fuvarozó a fuvardíj összegét meg nem haladó kártérítésre köteles.

2.   Ha a berakodásnál a fuvarozó hibájából késés történt, és a jogosult emiatt felmondja a szállítási szerződést, a fuvardíjat vissza kell téríteni a számára. Ezen felül, ha a jogosult bizonyítja, hogy kára származott a késedelemből, kártérítést követelhet, amelynek összege nem haladhatja meg a fuvardíjat.

45. cikk

Kártérítés elveszés esetén

Egy jármű részleges vagy teljes elveszése esetén a jogosultnak a bizonyított káráért járó kártérítést a jármű használati értéke alapján számítják ki. Az összeg nem haladhatja meg a 8 000 elszámolási egységet. Az utánfutó – rakománnyal vagy anélkül – külön járműnek számít.

46. cikk

Felelősség más tárgyakra vonatkozóan

1.   A jármű belsejében hagyott vagy a járműhöz rögzített tartókban (pl. csomagtartó, síléctartó) elhelyezett tárgyak vonatkozásában a fuvarozó csak a saját hibájából származó kárért felel. A fizetendő teljes kártérítés nem haladhatja meg az 1 400 elszámolási egységet.

2.   A jármű külső felületén elhelyezett tárgyak tekintetében, beleértve az 1. pontban említett tartókat is, a fuvarozó csak akkor felelős, ha bizonyított, hogy a kár olyan cselekmény vagy mulasztás következménye, amelyet a fuvarozó követett el, akár ilyen kár előidézésének a szándékával, akár gondatlanságból, annak tudatában, hogy a kár bekövetkezhet.

47. cikk

Alkalmazandó jog

Jelen Rész rendelkezéseinek figyelembe vétele mellett az útipoggyásszal kapcsolatos felelősséget szabályzó 2. rész rendelkezései a járművekre is alkalmazandók.

IV. FEJEZET

Közös rendelkezések

48. cikk

A felelősség korlátozására vonatkozó jog kizárása

A jelen Egységes Szabályoknak, valamint a nemzeti jognak a felelősség korlátozására vonatkozó rendelkezései, amelyek a kártérítést adott összegre korlátozzák, nem alkalmazhatók, ha a kár bizonyíthatóan olyan cselekményből vagy mulasztásból származik, amelyet a fuvarozó követett el, akár ilyen kár előidézésének szándékával, akár gondatlanságból, annak tudatában, hogy a kár bekövetkezhet.

49. cikk

Átszámítás és kamat

1.   Ha a kártérítés kiszámítása során külföldi pénznemben kifejezett összegeket kell átszámítani, az átszámítást a kártérítés fizetésének napján és helyén érvényes árfolyamon kell végezni.

2.   A jogosult a kártérítési összeg után évi öt százalékos kamatot követelhet az 55. cikk szerinti igény előterjesztésének napjától, vagy ha igényt nem terjesztettek elő, a jogi eljárás megindításának napjától.

3.   Ugyanakkor, a 27. és 28. cikkek értelmében járó kártérítés esetén kamat csak attól a naptól számítandó, amelyen a kártérítés összegének a meghatározásánál figyelembe vett tények megtörténtek, ha ez a nap az igény előterjesztésének vagy a jogi eljárás megindításának napja után következett.

4.   Az útipoggyászra vonatkozó kártérítés esetében kamat csak akkor jár, ha a kártérítés összege poggyászvevényenként meghaladja a 16 elszámolási egységet.

5.   Útipoggyász esetén, ha a jogosult nem nyújtja be a fuvarozónak ésszerű határidőn belül az igény végleges rendezéséhez szükséges dokumentumokat, nem jár kamat a határidő lejártától a dokumentumok benyújtásáig tartó időszakra.

50. cikk

Felelősség nukleáris baleset esetén

A fuvarozó mentesül az Egységes Szabályok alapján őt terhelő felelősség alól, ha a kárt nukleáris baleset okozta, és ha ezért a kárért valamely államban a nukleáris energia terén fennálló felelősségre vonatkozó jogszabályok és előírások szerint a nukleáris berendezés üzemben tartója vagy az ennek helyébe lépő más személy a felelős.

51. cikk

A fuvarozó felelőssége más személyekért

A fuvarozó felelős alkalmazottaiért és más személyekért, akiknek a szolgáltatásait a szállítás végrehajtására igénybe veszi, ha ezek az alkalmazottak vagy más személyek a fuvarozó feladatainak a körében járnak el. A vasúti infrastruktúra üzembentartói olyan személyeknek tekintendők, akiknek a szolgáltatásait a szállítás végrehajtására a fuvarozó igénybe veszi.

52. cikk

Egyéb igények

1.   A jelen Egységes Szabályok hatálya alá tartozó minden esetben a fuvarozóval szemben a felelősséggel kapcsolatos bármilyen eljárás csak a jelen Egységes Szabályok feltételei és korlátozásai szerint indítható.

2.   Ugyanez érvényes azokra az eljárásokra is, amelyeket olyan alkalmazottakkal vagy személyekkel szemben indítanak, akikért a fuvarozó az 51. cikk értelmében felelős.

V. CÍM

AZ UTAS FELELŐSSÉGE

53. cikk

Különleges felelősségi elvek

Az utas felelős a fuvarozóval szemben minden olyan kárért:

| a) | amely kötelezettségeinek be nem tartásából származik az alábbiak szerint:






  1. | a 10., 14. és 20. cikk értelmében |
| --- | --- | --- |

a)

amely kötelezettségeinek be nem tartásából származik az alábbiak szerint:

1.

a 10., 14. és 20. cikk értelmében

| 2. | az általános szállítási feltételekben a járműszállításra vonatkozó külön rendelkezések értelmében, vagy |
| --- | --- |

2.

az általános szállítási feltételekben a járműszállításra vonatkozó külön rendelkezések értelmében, vagy

| 3. | a Veszélyes Áruk Nemzetközi Fuvarozásáról szóló Szabályzat (RID) értelmében; vagy |
| --- | --- |

3.

a Veszélyes Áruk Nemzetközi Fuvarozásáról szóló Szabályzat (RID) értelmében; vagy

| b) | amelyet az utas által magával vitt tárgyak vagy állatok okoznak, |
| --- | --- |

b)

amelyet az utas által magával vitt tárgyak vagy állatok okoznak,

amelyek következményeit nem tudta megakadályozni, annak ellenére, hogy a lelkiismeretes utastól elvárható gondossággal járt el. Ez a rendelkezés nem érinti a fuvarozónak a 26. cikk és a 33. cikk 1. kivéve, ha bizonyítja, hogy a kárt olyan körülmények okozták, amelyeket nem tudott elhárítani, és pontja szerinti felelősségét.

VI. CÍM

JOGOK GYAKORLÁSA

54. cikk

A részleges elveszés vagy sérülés megállapítása

1.   Ha a fuvarozó a rábízott tárgy (útipoggyász vagy jármű) szállítása során annak részleges elveszését vagy sérülését fedezi fel vagy feltételezi, vagy a jogosult ezt állítja, a fuvarozó haladéktalanul köteles – lehetőleg a jogosult jelenlétében – jegyzőkönyvben rögzíteni a kár természete szerint a tárgy állapotát, és amennyire lehet lehetséges a kár terjedelmét, okát, valamint bekövetkezésének az idejét.

2.   A jegyzőkönyv másolatát díjtalanul át kell adni a jogosultnak.

3.   Ha a jogosult a jegyzőkönyvben foglalt megállapításokat nem fogadja el, követelheti, hogy az útipoggyászok és járművek állapotát, valamint a kár okát és összegét a szállítási szerződést megkötő felek által vagy a bíróság által kijelölt szakértő állapítsa meg. Az eljárásra annak az államnak a jogszabályai és előírásai az irányadók, ahol a megállapítás történik.

55. cikk

Igények

1.   Az utasok halála és sérülése esetében a fuvarozó felelősségével kapcsolatos igényeket ahhoz a fuvarozóhoz kell írásban intézni, aki ellen eljárás indítható. Ha a szállítás egyetlen szerződés alapján történik, és végrehajtásában részfuvarozók vesznek részt, az igényt lehet intézni az első vagy az utolsó fuvarozóhoz vagy ahhoz, akinek székhelye, telephelye vagy irodája, amely a szerződést kötötte, az utas lakóhelye szerinti vagy állandó tartózkodási helye szerinti államban található.

2.   A szállítási szerződésen alapuló egyéb igényeket írásban kell intézni az 56. cikk 2. és 3. pontjában megjelölt fuvarozóhoz.

3.   Azokat a dokumentumokat, amelyeknek az igényhez való csatolását a jogosult szükségesnek tartja, akár eredetiben, akár másolatban, – vagy ha a fuvarozó kéri, hiteles másolatban – kell benyújtani. Az igény rendezése után a fuvarozó követelheti a menetjegy, a poggyászvevény és a fuvarokmány átadását.

56. cikk

Peres eljárás alá vonható fuvarozók

1.   A fuvarozónak az utasok halála és sérülése esetében fennálló felelőssége alapján peres eljárást csak a 26. cikk 5. pontja értelmében felelős fuvarozó ellen lehet indítani.

2.   A 4. pontban foglaltakat kivéve az utas a szerződésen alapuló egyéb peres eljárást kizárólag az első vagy az utolsó fuvarozó ellen indíthat, vagy az ellen a fuvarozó ellen, akinek tevékenysége során az eljárásra okot adó tény bekövetkezett.

3.   Ha – részfuvarozók által teljesített szállítás esetében – az útipoggyász vagy a jármű kiszolgáltatására köteles fuvarozó, – saját beleegyezésével – a poggyászvevényen vagy a fuvarokmányon fel van tüntetve, ellene akkor is kereset indítható a 2. pont értelmében, ha az útipoggyászt vagy a járművet át sem vette.

4.   A szállítási szerződés alapján fizetett valamely összeg visszatérítése iránti peres eljárás az ellen a fuvarozó ellen indítható, aki ezt az összeget beszedte, vagy az ellen a fuvarozó ellen, akinek a javára az összeget beszedték.

5.   Peres eljárást a 2. és 4. pontokban megjelölt fuvarozókon kívül más fuvarozók ellen is lehet indítani, ha azt ugyanazon a szállítási szerződésen alapuló főkövetelés tárgyában folyó eljárás során viszontkereset vagy kifogás alakjában érvényesítik.

6.   Amennyiben a jelen Egységes Szabályok a fuvarozás-teljesítési segédekre is alkalmazandók, ellenük is indítható peres eljárás.

7.   Ha a felperes több fuvarozó között választhat, választási joga megszűnik, mihelyt azok valamelyike ellen a peres eljárást megindította; ez irányadó akkor is, ha a felperes egy vagy több fuvarozó és fuvarozás-teljesítési segéd között választhat.

58. cikk

Az utasok halála és sérülése esetében fennálló felelősséggel kapcsolatos kereseti jog elévülése

1.   A jogosult elveszíti a fuvarozónak az utasok halála és sérülése esetében fennálló felelősségén alapuló kereseti jogát, ha az utas az általa elszenvedett balesetet legkésőbb tizenkét hónappal azt követően, hogy tudomást szerzett a kárról, valamely fuvarozónál – akihez az 55. cikk 1. pontja értelmében az igény benyújtható – nem jelenti be. Ha a jogosult a fuvarozónak a balesetet szóban jelenti be, a fuvarozó erről a szóbeli bejelentésről tanúsítványt köteles neki kiadni.

2.   Mindazonáltal a kereseti jog nem szűnik meg, ha

| a) | az 1. pontban megadott határidőn belül a jogosult igényt nyújtott be az 55. cikk 1. pontjában megjelölt egyik fuvarozónál; |
| --- | --- |

a)

az 1. pontban megadott határidőn belül a jogosult igényt nyújtott be az 55. cikk 1. pontjában megjelölt egyik fuvarozónál;

| b) | a felelős fuvarozó az 1. pontban megadott határidőn belül más úton tudomást szerzett az utast ért balesetről; |
| --- | --- |

b)

a felelős fuvarozó az 1. pontban megadott határidőn belül más úton tudomást szerzett az utast ért balesetről;

| c) | ha a baleset bejelentése olyan körülmények folytán nem vagy nem kellő időben történt, amelyek a jogosultnak nem róhatók fel; |
| --- | --- |

c)

ha a baleset bejelentése olyan körülmények folytán nem vagy nem kellő időben történt, amelyek a jogosultnak nem róhatók fel;

| d) | ha a jogosult bizonyítja, hogy a baleset a fuvarozó hibájából következett be. |
| --- | --- |

d)

ha a jogosult bizonyítja, hogy a baleset a fuvarozó hibájából következett be.

59. cikk

Poggyászszállításból eredő kereseti jog megszűnése

1.   Az útipoggyásznak a jogosult részéről való átvétele megszünteti a szállítási szerződésből eredő minden kereseti jogot a fuvarozóval szemben a részleges elveszésért, a sérülésért vagy a késedelmes kiszolgáltatásért.

2.   Nem szűnik meg azonban a kereseti jog:

| a) | részleges elveszés vagy sérülés esetén, ha






  1. | az elveszést vagy a sérülést az 54. cikknek megfelelően azt megelőzően állapították meg, hogy az útipoggyászt a jogosult átvette; |
| --- | --- | --- |

a)

részleges elveszés vagy sérülés esetén, ha

1.

az elveszést vagy a sérülést az 54. cikknek megfelelően azt megelőzően állapították meg, hogy az útipoggyászt a jogosult átvette;

| 2. | kizárólag a fuvarozó hibájából maradt el az a megállapítás, amelynek az 54. cikk értelmében meg kellett volna történnie; |
| --- | --- |

2.

kizárólag a fuvarozó hibájából maradt el az a megállapítás, amelynek az 54. cikk értelmében meg kellett volna történnie;

| b) | külsőleg fel nem ismerhető olyan kárért, amelyet a jogosult csak az útipoggyász átvétele után állapított meg, ha a jogosult






  1. | az 54. cikknek megfelelő megállapítást a kár felfedezése után azonnal, de legkésőbb az útipoggyász átvételét követő három napon belül kérte, és |
| --- | --- | --- |

b)

külsőleg fel nem ismerhető olyan kárért, amelyet a jogosult csak az útipoggyász átvétele után állapított meg, ha a jogosult

1.

az 54. cikknek megfelelő megállapítást a kár felfedezése után azonnal, de legkésőbb az útipoggyász átvételét követő három napon belül kérte, és

| 2. | ezen kívül bizonyítja, hogy a kár a fuvarozó általi átvétel és a kiszolgáltatás közötti időben keletkezett; |
| --- | --- |

2.

ezen kívül bizonyítja, hogy a kár a fuvarozó általi átvétel és a kiszolgáltatás közötti időben keletkezett;

| c) | ha késedelmes kiszolgáltatás esetében a jogosult huszonegy napon belül az 56. cikk 3. pontjában megjelölt fuvarozók valamelyike ellen érvényesíti a jogait; |
| --- | --- |

c)

ha késedelmes kiszolgáltatás esetében a jogosult huszonegy napon belül az 56. cikk 3. pontjában megjelölt fuvarozók valamelyike ellen érvényesíti a jogait;

| d) | ha a jogosult bizonyítja, hogy a kárt a fuvarozó hibája okozta. |
| --- | --- |

d)

ha a jogosult bizonyítja, hogy a kárt a fuvarozó hibája okozta.

60. cikk

A kereseti jog elévülése

1.   A fuvarozónak az utasok halála és sérülése tekintetében fennálló felelősségével kapcsolatos kereseti jog elévül:

| a) | az utas vonatkozásában a baleset napjától számított három év elteltével; |
| --- | --- |

a)

az utas vonatkozásában a baleset napjától számított három év elteltével;

| b) | más jogosultak vonatkozásában az utas halálától számított három év alatt, legkésőbb azonban a baleset napjától számított öt év alatt. |
| --- | --- |

b)

más jogosultak vonatkozásában az utas halálától számított három év alatt, legkésőbb azonban a baleset napjától számított öt év alatt.

2.   A szállítási szerződésből eredő egyéb kereseti jogok egy év alatt évülnek el. Az elévülési idő azonban két év olyan kár megtérítésére irányuló kereseti jog esetében, amely akár a károkozás szándékával, akár gondatlanul de a kár lehetséges bekövetkezésének a tudatában elkövetett cselekményre vagy mulasztásra vezethető vissza.

3.   A 2. pont szerinti elévülési idő a kereseti jogok tekintetében elkezdődik:

| a) | a teljes elveszés miatti kártérítés esetén a 22. cikk 3. pontjában megállapított határidő lejártát követő tizennegyedik napon; |
| --- | --- |

a)

a teljes elveszés miatti kártérítés esetén a 22. cikk 3. pontjában megállapított határidő lejártát követő tizennegyedik napon;

| b) | a részleges elveszés, sérülés vagy késedelmes kiszolgáltatás miatti kártérítés esetén a kiszolgáltatás napján; |
| --- | --- |

b)

a részleges elveszés, sérülés vagy késedelmes kiszolgáltatás miatti kártérítés esetén a kiszolgáltatás napján;

| c) | az utasok szállítására vonatkozó minden más esetben a menetjegy érvényessége lejártának a napján. |
| --- | --- |

c)

az utasok szállítására vonatkozó minden más esetben a menetjegy érvényessége lejártának a napján.

Az elévülési idő kezdő napja az elévülési időbe nem számít bele.

4.   [...]

5.   [...]

6.   Az elévülés szünetelésére és félbeszakadására egyébként a nemzeti jog irányadó.

VII. CÍM

FUVAROZÓK KÖZÖTTI KAPCSOLATOK

61. cikk

A fuvardíj felosztása

1.   Minden fuvarozó köteles az érdekelt fuvarozóknak azokból a fuvardíjakból, amelyeket beszedett vagy be kellett volna szednie, az őket megillető részt kifizetni. A kifizetés módját a fuvarozók egymás közt megállapodással rögzítik.

2.   A 6. cikk 3. pontját, a 16. cikk 3. pontját és a 25. cikket a részfuvarozók közötti kapcsolatokra is alkalmazni kell.

62. cikk

Viszontkereseti jog

1.   Azt a fuvarozót, aki a jelen Egységes Szabályok értelmében kártérítést fizetett, a következő rendelkezések figyelembevételével viszontkereseti jog illeti meg a szállításban részt vett fuvarozókkal szemben:

| a) | az a fuvarozó, aki a kárt okozta, egyedül felelős azért; |
| --- | --- |

a)

az a fuvarozó, aki a kárt okozta, egyedül felelős azért;

| b) | ha a kárt több fuvarozó okozta, mindegyik az általa okozott kárért felelős; ha ilyen megkülönböztetés nem lehetséges, a kártérítés a fuvarozók között a c) pont alapján oszlik meg; |
| --- | --- |

b)

ha a kárt több fuvarozó okozta, mindegyik az általa okozott kárért felelős; ha ilyen megkülönböztetés nem lehetséges, a kártérítés a fuvarozók között a c) pont alapján oszlik meg;

| c) | ha nem bizonyítható, hogy a kárt melyik fuvarozó okozta, a kártérítés a szállításban részt vett összes fuvarozó között oszlik meg, kivéve azokat, akik bizonyítják, hogy a kárt nem ők okozták; a felosztás a fuvardíjnak az egyes fuvarozókra eső részei arányában történik. |
| --- | --- |

c)

ha nem bizonyítható, hogy a kárt melyik fuvarozó okozta, a kártérítés a szállításban részt vett összes fuvarozó között oszlik meg, kivéve azokat, akik bizonyítják, hogy a kárt nem ők okozták; a felosztás a fuvardíjnak az egyes fuvarozókra eső részei arányában történik.

2.   Bármely fuvarozó fizetésképtelensége esetében, az őt terhelő, de általa meg nem fizetett részlet a szállításban részt vett összes többi fuvarozó között a menetdíjnak az egyes fuvarozókra eső részei arányában oszlik meg.

63. cikk

Viszontkereseti eljárás

1.   A 62. cikk szerinti viszontkereseti jogot gyakorló fuvarozó által teljesített kifizetés jogszerűségét az a fuvarozó, aki ellen a viszontkereseti jogot érvényesítik, nem vitathatja, ha a kártérítést bíróság állapította meg, és az utóbbi fuvarozónak, az eljárásról való szabályszerű értesítés útján lehetővé tették, hogy az eljárásba beavatkozzék. Az értesítés és a beavatkozás határidejét az alapeljárás bírósága állapítja meg.

2.   Annak a fuvarozónak, aki viszontkereseti jogot gyakorol, ugyanabban az eljárásban kell érvényesítenie az igényeit minden fuvarozóval szemben, akivel nem egyezett meg; ellenkező esetben elveszíti a viszontkereseti jogát azokkal a fuvarozókkal szemben, akik ellen nem indított eljárást.

3.   A bíróságnak ugyanabban az ítéletben kell határoznia az elé terjesztett valamennyi viszontkereseti igény tekintetében.

4.   Az a fuvarozó, aki viszontkereseti jogát érvényesíteni kívánja, annak a tagállamnak a bíróságához fordulhat, amelynek területén a fuvarban résztvevő fuvarozók valamelyikének székhelye, telephelye, vagy a szerződést megkötő iroda található.

5.   Ha az eljárást több fuvarozó ellen kell indítani, a felperes fuvarozó jogosult a 4. pont alapján illetékes bíróságok közül kiválasztani azt a bíróságot, amely előtt az eljárást megindítja.

6.   A viszontkereseti eljárás nem kapcsolódhat össze a jogosult által a szállítási szerződés alapján kártérítésért indított eljárással.

64. cikk

Megállapodások a viszontkereset tárgyában

A fuvarozók a 61. és 62. cikkektől eltérő megállapodásokat köthetnek.

---

II. MELLÉKLET

A VASÚTTÁRSASÁGOK ÉS/VAGY MENETJEGY-ÉRTÉKESÍTŐK ÁLTAL BIZTOSÍTANDÓ MINIMÁLIS INFORMÁCIÓK

I. RÉSZ: AZ UTAZÁST MEGELŐZŐ TÁJÉKOZTATÁS

A szerződésre alkalmazandó általános feltételek

A leggyorsabb utazás menetrendje és feltételei

A legolcsóbb díjak menetrendje és feltételei

A csökkent mozgásképességű személyeket segítő eszközök hozzáférhetősége, hozzáférési feltételei és elérhetősége a vonaton

Hozzáférhetőség és hozzáférési feltételek kerékpárok számára

Az ülőhelyek elérhetősége a dohányzó- és nem dohányzó részen, az első- és másodosztályon, valamint a fekvőhelyek és a hálókocsik elérhetősége

A szolgáltatásokat várhatóan megzavaró vagy késleltető események

A vonaton igénybe vehető szolgáltatások elérhetősége

Az elveszett poggyász visszaigénylésére vonatkozó eljárások

A panaszok benyújtására vonatkozó eljárások.

II. RÉSZ: INFORMÁCIÓK AZ UTAZÁS SORÁN

A vonaton igénybe vehető szolgáltatások

Következő állomás

Késések

Fő összeköttetések

Biztonsági és üzembiztonsági kérdések

---

III. MELLÉKLET

MINIMÁLIS SZOLGÁLTATÁSMINŐSÉGI ELŐÍRÁSOK

Információk és menetjegyek

A nemzetközi szolgáltatások pontossága és a szolgáltatás zavarainak kezelésére vonatkozó általános elvek

A nemzetközi járatok törlése

A járművek és az állomás létesítményeinek tisztasága (például levegőminőség a kocsikon, a szaniter berendezések higiéniája, stb.)

Az utasok elégedettségének vizsgálata

Panaszkezelés, visszatérítés és kártérítés a minőségi előírások be nem tartásáért

Segítségnyújtás a csökkent mozgásképességű személyek részére

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004. március 3-án, a harmadik vasúti csomagot (1) alkotó négy javaslat egyikeként terjesztette elő a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot.

Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-án első olvasatban megszavazta a véleményét.

A Tanács 2006. július 24-én elfogadta közös álláspontját, a Szerződés 251. cikkének megfelelően.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (2) és a Régiók Bizottsága (3) véleményét is.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló rendeletről az Európai Bizottság két dokumentuma – nevezetesen az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyv (4), valamint „Az integrált európai vasúti térség felé” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek készített közlemény (5) – alapján folytak a tárgyalások. A Bizottság ezekben a dokumentumokban hangsúlyozza, hogy ismét a közlekedési rendszert igénybe vevőket kell az európai közlekedéspolitika középpontjába helyezni, és meg kell szüntetni a nemzetközi vasúti személyszállítás szolgáltatási színvonala terén tapasztalható hiányosságokat. A rendeletjavaslat az európai polgároktól a Bizottsághoz érkezett, a vasúttársaságok által a nemzetközi vasúti személyszállításban nyújtott szolgáltatások nem megfelelő minőségével kapcsolatos panaszokra adott válasznak is tekinthető.

A Tanács által elfogadott közös álláspont ezért szabályokat állapít meg a következőkre vonatkozóan:

| — | a vasúttársaságok által nyújtandó tájékoztatás, a szállítási szerződések kötése, a menetjegyek kiállítása és a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszerének bevezetése; |
| --- | --- |

—

a vasúttársaságok által nyújtandó tájékoztatás, a szállítási szerződések kötése, a menetjegyek kiállítása és a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszerének bevezetése;

| — | a vasúttársaságoknak az utasokra és poggyászaikra vonatkozó felelőssége és biztosítási kötelezettségei; |
| --- | --- |

—

a vasúttársaságoknak az utasokra és poggyászaikra vonatkozó felelőssége és biztosítási kötelezettségei;

| — | a vasúttársaságok utasokkal szembeni minimumkötelezettségei késés, csatlakozásmulasztás és járatkimaradás esetén; |
| --- | --- |

—

a vasúttársaságok utasokkal szembeni minimumkötelezettségei késés, csatlakozásmulasztás és járatkimaradás esetén;

| — | a vasúton utazó, csökkent mozgásképességű személyek védelme és a számukra nyújtott segítség; |
| --- | --- |

—

a vasúton utazó, csökkent mozgásképességű személyek védelme és a számukra nyújtott segítség;

| — | a nemzetközi szolgáltatások tekintetében a szolgáltatás minőségi előírásainak megállapítása és nyomon követése, az utasok személyes biztonságát érintő kockázatok kezelése és a panaszok feldolgozása; |
| --- | --- |

—

a nemzetközi szolgáltatások tekintetében a szolgáltatás minőségi előírásainak megállapítása és nyomon követése, az utasok személyes biztonságát érintő kockázatok kezelése és a panaszok feldolgozása;

| — | a végrehajtásra vonatkozó általános szabályok. |
| --- | --- |

—

a végrehajtásra vonatkozó általános szabályok.

2.   Alapvető szakpolitikai kérdések

i.   A COTIF/CIV-vel való összeegyeztethetőség

A Bizottság javaslatában szereplő előírások egy részét a COTIF (a nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló egyezmény) és annak CIV függeléke (a nemzetközi vasúti személy- és poggyászszállítási szerződésre vonatkozó egységes szabályok) rendelkezései tették szükségessé.

A közösségi jogszabályok és a nemzetközi megállapodás közötti összhang biztosítása érdekében a Tanács 2005. április 21-i ülésén úgy határozott, hogy az új szövegbe belefoglalja a COTIF/CIV bizonyos rendelkezéseit. Ez bevezető cikkek segítségével történt (4., 10. és 13. cikk), amelyek hivatkozásokat tartalmaznak a COTIF/CIV-nek a rendelet I. mellékletében foglalt kivonatára. Az említett rendelkezések lehetővé teszik a COTIF/CIV-vel való összeegyeztethetőséget, és elkerülhetővé teszik a COTIF/CIV-ben már szabályozott kérdésekre (a szállítási szerződésekre vonatkozó szabályok, a vasúttársaságoknak az utasokra és poggyászaikra vonatkozó felelőssége, késés, csatlakozásmulasztás és járatkimaradás) vonatkozó jogalkotás szükségességét.

Az Európai Parlament hasonló megközelítést alkalmazott az első olvasat során adott véleményében, és olyan módosításokat fogadott el – részben vagy egészben –, amelyek a COTIF/CIV vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását kívánják meg (138/rev. + 32., 50., 80., 81., 83. és 108. módosítás). Az Európai Parlament javasolta továbbá számos, a CIV-vel össze nem egyeztethető rendelkezés törlését az eredeti bizottsági szövegből (pl. 34., 35., 52., 53., 54. és 108. módosítás).

ii.   Alkalmazási kör

A tanácsi közös álláspont átfogó alkalmazási körébe beletartoznak a Közösség egészében, egy vagy több vasúttársaság által nyújtott belföldi és nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett nemzetközi utazások.

| a) | Korlátozások: belföldi szolgáltatások
  A Tanács úgy határozott, hogy az alkalmazási kört a késés, csatlakozásmulasztás és járatkimaradás (IV. fejezet), valamint a szolgáltatás minőségi előírásai (VI. fejezet, 25. cikk) tekintetében korlátozza. A túlzott pénzügyi terhek elkerülése érdekében a következő rendelkezéseket csak a nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett nemzetközi utazásokra kell alkalmazni, és azok a belföldi szolgáltatókra nem vonatkoznak:






  — | (nemzetközi utazás része esetén) a visszatérítéssel és eltereléssel, a menetjegy árára vonatkozó kártérítéssel, valamint késéssel történő érkezés vagy indulás esetén a segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségek; |
| --- | --- | --- |

a)

Korlátozások: belföldi szolgáltatások

A Tanács úgy határozott, hogy az alkalmazási kört a késés, csatlakozásmulasztás és járatkimaradás (IV. fejezet), valamint a szolgáltatás minőségi előírásai (VI. fejezet, 25. cikk) tekintetében korlátozza. A túlzott pénzügyi terhek elkerülése érdekében a következő rendelkezéseket csak a nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett nemzetközi utazásokra kell alkalmazni, és azok a belföldi szolgáltatókra nem vonatkoznak:

—

(nemzetközi utazás része esetén) a visszatérítéssel és eltereléssel, a menetjegy árára vonatkozó kártérítéssel, valamint késéssel történő érkezés vagy indulás esetén a segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségek;

| — | a szolgáltatás minőségével kapcsolatos rendszerek létrehozásával, ellenőrzésével, irányításával, és az ezekről való jelentéstétellel kapcsolatos valamennyi kötelezettség. |
| --- | --- |

—

a szolgáltatás minőségével kapcsolatos rendszerek létrehozásával, ellenőrzésével, irányításával, és az ezekről való jelentéstétellel kapcsolatos valamennyi kötelezettség.

| b) | Korlátozások: ideiglenes mentességek
  A Tanács úgy határozott továbbá, hogy közös álláspontjában az alkalmazási kört annyiban is korlátozza, hogy lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy ideiglenes mentességeket biztosítsanak bizonyos határokon átnyúló regionális szolgáltatásokra és nemzetközi szolgáltatásokra, amennyiben a szolgáltatás jelentős részét a Közösség területén kívül működtetik. Az ilyen mentességet alkalmazó tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot, amely megállapítja, hogy a mentesség összhangban áll-e a rendelettervezet rendelkezéseivel.
  A Tanács – azáltal, hogy lehetőséget nyújt ilyen mentességek biztosítására – a tagállamokra szándékozik hagyni e kérdések kezelését az említett különleges helyzetekben, hogy így elkerülhetők legyenek a szolgáltatókra háruló további pénzügyi terhek. |
| --- | --- |

b)

Korlátozások: ideiglenes mentességek

A Tanács úgy határozott továbbá, hogy közös álláspontjában az alkalmazási kört annyiban is korlátozza, hogy lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy ideiglenes mentességeket biztosítsanak bizonyos határokon átnyúló regionális szolgáltatásokra és nemzetközi szolgáltatásokra, amennyiben a szolgáltatás jelentős részét a Közösség területén kívül működtetik. Az ilyen mentességet alkalmazó tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot, amely megállapítja, hogy a mentesség összhangban áll-e a rendelettervezet rendelkezéseivel.

A Tanács – azáltal, hogy lehetőséget nyújt ilyen mentességek biztosítására – a tagállamokra szándékozik hagyni e kérdések kezelését az említett különleges helyzetekben, hogy így elkerülhetők legyenek a szolgáltatókra háruló további pénzügyi terhek.

| c) | Kibővített alkalmazási kör: csökkent mozgásképességű személyek
  E rendelettervezet egyik fő célja, hogy a vasúti utazást könnyebben elérhetővé tegye a csökkent mozgásképességű személyek számára. Következésképp a Tanács úgy határozott, hogy ebben a kérdésben továbblép a bizottsági javaslatban foglaltaknál, és a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó rendelkezéseket a nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett belföldi utazásokra is alkalmazandóvá teszi.
  Az Európai Parlament az első olvasat során adott véleményében más irányvonal mellett döntött, és a rendelettervezet rendelkezéseit minden vasúti utasra alkalmazandóvá tette (11. módosítás és az azt követő módosítások). A Tanács véleménye szerint ez a megközelítés idő előtti, és megfelelőbbnek tartja, hogy közös álláspontja kiegészítse a piaci hozzáférésről szóló irányelvet, amely csak a nemzetközi vasúti személyszállítási piac megnyitását szabályozza. |
| --- | --- |

c)

Kibővített alkalmazási kör: csökkent mozgásképességű személyek

E rendelettervezet egyik fő célja, hogy a vasúti utazást könnyebben elérhetővé tegye a csökkent mozgásképességű személyek számára. Következésképp a Tanács úgy határozott, hogy ebben a kérdésben továbblép a bizottsági javaslatban foglaltaknál, és a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó rendelkezéseket a nemzetközi szolgáltatások igénybevételével tett belföldi utazásokra is alkalmazandóvá teszi.

Az Európai Parlament az első olvasat során adott véleményében más irányvonal mellett döntött, és a rendelettervezet rendelkezéseit minden vasúti utasra alkalmazandóvá tette (11. módosítás és az azt követő módosítások). A Tanács véleménye szerint ez a megközelítés idő előtti, és megfelelőbbnek tartja, hogy közös álláspontja kiegészítse a piaci hozzáférésről szóló irányelvet, amely csak a nemzetközi vasúti személyszállítási piac megnyitását szabályozza.

iii.   A vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszere (CIRSRT)

A Tanács úgy határozott, hogy – annak érdekében, hogy a vasúttársaságok a rendelettervezettel összhangban biztosítsák a tájékoztatást és a menetjegyek kiállítását – bevezeti a vasúttársaságok és a menetjegy-értékesítők számára a vasúti szállítás számítógépesített információs és foglalási rendszere (CIRSRT) használatának kötelezettségét. E rendszer létrehozásának eljárásait a tanácsi közös álláspont 9. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése határozza meg, amely a 2001/16/EK irányelvben (6) foglalt átjárhatósági műszaki előírásokat veszi alapul (II. fejezet és II. melléklet, 2.5. pont). E rendszer létrehozásával a Tanács továbblépett a bizottsági javaslatnál, amely a rendszer-értékesítők elvére alapozta az utazási információkhoz való hozzájutást. A Tanács szükségtelennek ítélte az ilyen közvetítők bevonását, és ezért úgy határozott, hogy a vonatkozó rendelkezéseket közvetlenül a vasúttársaságoknak és a menetjegy-értékesítőknek címezi.

iv.   Késés, csatlakozásmulasztás és járatkimaradás

Mint arra korábban rámutattunk, a Tanács célja az, hogy a vasúttársaságok késéssel, csatlakozásmulasztással és járatkimaradással kapcsolatos felelősségére vonatkozó rendelkezéseket összehangolja a COTIF/CIV megfelelő fejezetével. A Tanács ezen túlmenően úgy határozott, hogy a visszatérítéssel és eltereléssel, a menetjegy árára vonatkozó kártérítéssel, valamint késéssel történő érkezés vagy indulás esetén az utasoknak történő segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségekkel foglalkozó külön rendelkezéseket is belefoglal a tervezetbe. A menetjegy árára vonatkozó kártérítés tekintetében a tanácsi közös álláspont jobban megfelel az Európai Parlament álláspontjának (61. módosítás), valamint a Bizottság által javasoltnál egyszerűbb és átláthatóbb rendszert biztosít. Az elfogadott rendelkezésben a késés hossza a meghatározó tényező, és ez szolgál alapul a kártérítés összegének megállapításához. A Tanács emellett rugalmasabbá tette a kártérítés kifizetési formájának megválasztását (utalvány és/vagy egyéb szolgáltatások vagy készpénz), ami szintén az Európai Parlament javaslatát követi (124. módosítás).

v.   A csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó külön rendelkezések

A vasúton való utazás megkönnyítése érdekében a tanácsi közös álláspont külön rendelkezéseket határoz meg a közlekedéshez való jog, a vasútállomásokon és a vonatok fedélzetén biztosítandó segítségnyújtás és e segítségnyújtás hozzáférhetőségének feltételei, a mozgást segítő eszközökkel kapcsolatos kártérítés, valamint a csökkent mozgásképességű személyeknek nyújtandó tájékoztatás tekintetében. A Tanács ezzel kívánja biztosítani a vasúti utazáshoz való egyenlő hozzáférést anélkül, hogy az további költséget jelentene az érintett utasoknak. A Tanács bízik abban, hogy ezek a rendelkezések hozzájárulnak ahhoz, hogy lehetővé váljon a csökkent mozgásképességű személyek számára, hogy a többi polgárral azonos utazási lehetőségekből részesedjenek.

3.   Egyéb kérdések

i.   Biztonság, panaszok és a szolgáltatás minősége

Az utóbbi időben kulcsfontosságú elv lett a közlekedés területén az utasok személyes biztonsága. A tanácsi közös álláspont ezért olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek kötelezik az érintetteket a megfelelő intézkedések megtételére – a hatóságokkal egyetértésben – a vasútállomásokon és a vonatokon az utasok személyes biztonságának biztosítása, valamint a kockázatok kezelése érdekében. A Tanács az Európai Parlament javaslatát követte azzal, hogy ezeket a kötelezettségeket a vasútállomások üzemeltetőire is kiterjesztette (100. módosítás).

A Tanács által elfogadott közös álláspont arra is kötelezi a vasúttársaságokat, hogy – menetjegy-értékesítőikkel együttműködve – az e rendelet hatálya alá tartozó jogok és kötelezettségek vonatkozásában panaszkezelő mechanizmust hozzanak létre. A vasúttársaságoknak emellett éves jelentést kell közzétenniük, amelyben felsorolják a kapott panaszokat és azt, hogy hogyan kezelték azokat.

A szolgáltatás minőségével kapcsolatban a közös álláspont olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek a szolgáltatás minőségi előírásainak meghatározására, valamint a szolgáltatás minőségének fenntartását biztosító rendszer alkalmazására kötelezik a vasúttársaságokat. A rendelettervezet III. melléklete tartalmazza azokat pontokat, amelyekre ezeknek az előírásoknak legalább ki kell terjedniük. A vasúttársaságoknak évente jelentést kell közzétenniük a szolgáltatás minőségi előírásainak teljesítéséről is.

A Tanács célja, hogy ezekkel az intézkedésekkel előmozdítsa a fogyasztóvédelmet a nemzetközi vasúti személyszállítás terén, valamint ösztönözze a vasúttársaságok körében a szigorúbb szolgáltatásminőségi előírások alkalmazását.

ii.   Végrehajtás

A Tanács által elfogadott közös álláspont előírja a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét is, hogy a rendelettervezet végrehajtásáért felelős szervet (vagy szerveket) jelöljenek ki. A közös álláspont emellett arra is kötelezi a végrehajtásért felelős szerveket, hogy együttműködjenek és információt cseréljenek a döntéshozatali elvek tagállamok közötti összehangolásának előmozdítása céljából.

III.   ÖSSZEGZÉS

Közös álláspontjának kialakításakor a Tanács teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát és az Európai Parlament első olvasat során adott véleményét. Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy a közös álláspont – elvben, részben vagy egészben – tartalmazza a módosítások jelentős hányadát. A „kettős jogalkotás” elkerülésére – és ennek megfelelően bizonyos COTIF/CIV rendelkezések beillesztésére – vonatkozó döntés egyértelműen bizonyítja a két jogalkotó közötti egyetértés szellemét.

A legfontosabb vitás kérdéssel – a belföldi vasúti személyszállításnak a rendelettervezet alkalmazási körébe való bevonásával – kapcsolatban a Tanács úgy ítéli meg, hogy megközelítése kiegyensúlyozott és megfelelő válasznak tekinthető.

---

(1)  A másik 3 jogalkotási javaslat a következőkre vonatkozik:

| — | a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK irányelv módosításáról szóló irányelv (7147/04 TRANS 107 CODEC 335) |
| --- | --- |

—

a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK irányelv módosításáról szóló irányelv (7147/04 TRANS 107 CODEC 335)

| — | a Közösség vasúthálózatán mozdonyokat és vonatokat működtető vasúti személyzet engedélyeiről szóló irányelv (7148/04 TRANS 108 CODEC 336) |
| --- | --- |

—

a Közösség vasúthálózatán mozdonyokat és vonatokat működtető vasúti személyzet engedélyeiről szóló irányelv (7148/04 TRANS 108 CODEC 336)

| — | a vasúti áruszállítási szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelményekről szóló rendelet (7150/04 TRANS 110 CODEC 338). |
| --- | --- |

—

a vasúti áruszállítási szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelményekről szóló rendelet (7150/04 TRANS 110 CODEC 338).

(2)  HL C 221., 2005.9.8., 8. o.

(3)  HL C 71., 2005.3.22., 26. o.

(4)  11932/01 TRANS 131 AVIATION 70 MAR 76

(5)  COM (2002) 18, 2002.1.23.

(6)  HL L 110., 2001.4.20., 1. o.

---

| 28.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 289/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 289/30

---

20/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. július 24-én elfogadva

a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, ...-i 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(2006/C 289 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (4) célja a közösségi vasutaknak az egységes piac követelményeihez való hozzáigazításának megkönnyítése, valamint hatékonyságuk fejlesztése. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (4) célja a közösségi vasutaknak az egységes piac követelményeihez való hozzáigazításának megkönnyítése, valamint hatékonyságuk fejlesztése.

| (2) | A vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) a vasúti infrastruktúra használati díjainak megállapítását és felszámítását, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztására vonatkozóan alkalmazandó elveket és eljárásokat szabályozza. |
| --- | --- |

(2)

A vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) a vasúti infrastruktúra használati díjainak megállapítását és felszámítását, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztására vonatkozóan alkalmazandó elveket és eljárásokat szabályozza.

| (3) | A Bizottság az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyvben kifejezte azon szándékát, hogy a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitását javasolva tovább építi a belső piacot a vasúti szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyvben kifejezte azon szándékát, hogy a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitását javasolva tovább építi a belső piacot a vasúti szolgáltatások terén.

| (4) | Ezen irányelv célja a Közösségen belüli nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások – nem pedig a tagállamok és harmadik ország közötti szolgáltatások – piacának megnyitása. A tagállamok kizárhatják ezen irányelv alkalmazási köréből a Közösség területén átmenő szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

(4)

Ezen irányelv célja a Közösségen belüli nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások – nem pedig a tagállamok és harmadik ország közötti szolgáltatások – piacának megnyitása. A tagállamok kizárhatják ezen irányelv alkalmazási köréből a Közösség területén átmenő szolgáltatásokat is.

| (5) | A nemzetközi vasúti szolgáltatások jelenleg nagyon ellentmondásos képet mutatnak. A távolsági szolgáltatások (például az éjszakai vonatok) nehéz helyzetben vannak, az azokat működtető vasúttársaságok a veszteségek csökkentése érdekében a közelmúltban többet megszüntettek. A nemzetközi nagysebességű szolgáltatások piaca viszont a forgalom erős növekedését mutatta, és a nagysebességű transzeurópai hálózat 2010-re történő megkétszereződésével és összekapcsolódásával továbbra is erőteljesen fejlődni fog. Mindkét esetben nagy nyomást gyakorolnak azonban a verseny terén az olcsó járatokat üzemeltető légitársaságok. Ezért alapvető a vasúttársaságok közötti verseny elősegítésével új kezdeményezések ösztönzése. |
| --- | --- |

(5)

A nemzetközi vasúti szolgáltatások jelenleg nagyon ellentmondásos képet mutatnak. A távolsági szolgáltatások (például az éjszakai vonatok) nehéz helyzetben vannak, az azokat működtető vasúttársaságok a veszteségek csökkentése érdekében a közelmúltban többet megszüntettek. A nemzetközi nagysebességű szolgáltatások piaca viszont a forgalom erős növekedését mutatta, és a nagysebességű transzeurópai hálózat 2010-re történő megkétszereződésével és összekapcsolódásával továbbra is erőteljesen fejlődni fog. Mindkét esetben nagy nyomást gyakorolnak azonban a verseny terén az olcsó járatokat üzemeltető légitársaságok. Ezért alapvető a vasúttársaságok közötti verseny elősegítésével új kezdeményezések ösztönzése.

| (6) | A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása nem lehetséges az infrastruktúrához való hozzáférésre, az átjárhatóság területén megvalósuló jelentős fejlesztésre, valamint a vasútbiztonsági szigorú keretszabályozásra vonatkozó, nemzeti és európai szintű részletes rendelkezések nélkül. A 91/440/EGK tanácsi irányelvet módosító 2001. február 26-i 2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6), a 91/440/EGK tanácsi irányelvet módosító, 2004. április 29-i 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7), 95/18/EK tanácsi irányelvet módosító, 2001. február 26-i 2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8), a 2001/14/EK irányelvnek és a vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9) a nemzeti jogba történő átültetését követően mindezen elemek rendelkezésre állnak. Szükséges, hogy ezen új szabályozási keret a javasolt időpontra létrehozott, összehangolt gyakorlaton alapuljon annak érdekében, hogy a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piaca nyitottá váljon. Ehhez még némi idő szükséges. Ezért a javasolt céldátum a piac nyitottá válásához 2010. január 1. |
| --- | --- |

(6)

A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása nem lehetséges az infrastruktúrához való hozzáférésre, az átjárhatóság területén megvalósuló jelentős fejlesztésre, valamint a vasútbiztonsági szigorú keretszabályozásra vonatkozó, nemzeti és európai szintű részletes rendelkezések nélkül. A 91/440/EGK tanácsi irányelvet módosító 2001. február 26-i 2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6), a 91/440/EGK tanácsi irányelvet módosító, 2004. április 29-i 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7), 95/18/EK tanácsi irányelvet módosító, 2001. február 26-i 2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (8), a 2001/14/EK irányelvnek és a vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (9) a nemzeti jogba történő átültetését követően mindezen elemek rendelkezésre állnak. Szükséges, hogy ezen új szabályozási keret a javasolt időpontra létrehozott, összehangolt gyakorlaton alapuljon annak érdekében, hogy a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piaca nyitottá váljon. Ehhez még némi idő szükséges. Ezért a javasolt céldátum a piac nyitottá válásához 2010. január 1.

| (7) | A közbenső megállók nélküli vasúti szolgáltatások száma rendkívül korlátozott. A közbenső megállókkal rendelkező útvonalak esetében rendkívül fontos az új piacra lépők számára engedélyezni az utasok felvételét és leszállását az útvonalon annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tevékenységek valós gazdasági életképességgel rendelkezzenek, valamint annak elkerülésére, hogy a lehetséges versenytársak azon meglévő üzemeltetőknél kedvezőtlenebb helyzetbe kerüljenek, akiknek a teljes útvonalon jogában áll utasokat felvenni és leszállítani. Ez a jog nem érinti a versenypolitikára vonatkozó közösségi és nemzeti szabályozást. |
| --- | --- |

(7)

A közbenső megállók nélküli vasúti szolgáltatások száma rendkívül korlátozott. A közbenső megállókkal rendelkező útvonalak esetében rendkívül fontos az új piacra lépők számára engedélyezni az utasok felvételét és leszállását az útvonalon annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tevékenységek valós gazdasági életképességgel rendelkezzenek, valamint annak elkerülésére, hogy a lehetséges versenytársak azon meglévő üzemeltetőknél kedvezőtlenebb helyzetbe kerüljenek, akiknek a teljes útvonalon jogában áll utasokat felvenni és leszállítani. Ez a jog nem érinti a versenypolitikára vonatkozó közösségi és nemzeti szabályozást.

| (8) | Az új, nyílt hozzáférésű, valamint a közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi szolgáltatások bevezetése nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem annak pusztán olyan megállókra kell összpontosítania, amelyek kapcsolatban vannak a nemzetközi útvonallal. Ennek alapján a nemzetközi szolgáltatások bevezetésének az olyan szolgáltatásokra kell vonatkoznia, amelyek fő célja a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás. Annak megállapítása során, hogy ez-e a szolgáltatás fő célja, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a belföldi, vagy a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad és volumen, valamint a szolgáltatás hossza. Ezt bármely érdekelt fél kérelmére a nemzeti szabályozó szerv állapítja meg. |
| --- | --- |

(8)

Az új, nyílt hozzáférésű, valamint a közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi szolgáltatások bevezetése nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem annak pusztán olyan megállókra kell összpontosítania, amelyek kapcsolatban vannak a nemzetközi útvonallal. Ennek alapján a nemzetközi szolgáltatások bevezetésének az olyan szolgáltatásokra kell vonatkoznia, amelyek fő célja a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás. Annak megállapítása során, hogy ez-e a szolgáltatás fő célja, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a belföldi, vagy a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad és volumen, valamint a szolgáltatás hossza. Ezt bármely érdekelt fél kérelmére a nemzeti szabályozó szerv állapítja meg.

| (9) | A vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (10) felhatalmazza a tagállamokat és az önkormányzatokat a közszolgáltatási szerződések odaítélésére. Ezek a szerződések kizárólagos jogokat biztosíthatnak egyes szolgáltatások nyújtására. Szükséges ezért annak biztosítása, hogy azon rendelet rendelkezései összhangban legyenek a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitásának elvével. |
| --- | --- |

(9)

A vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (10) felhatalmazza a tagállamokat és az önkormányzatokat a közszolgáltatási szerződések odaítélésére. Ezek a szerződések kizárólagos jogokat biztosíthatnak egyes szolgáltatások nyújtására. Szükséges ezért annak biztosítása, hogy azon rendelet rendelkezései összhangban legyenek a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitásának elvével.

| (10) | Az olyan nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitása, amelyek magukba foglalják az utasok felvételét egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán található bármely állomáson és leszállását egy másik állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is, hatást gyakorolhat a közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a piachoz való hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát, és amennyiben a 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szerv a jóváhagyását a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság kérelmére, objektív gazdasági elemzés alapján adja meg. |
| --- | --- |

(10)

Az olyan nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitása, amelyek magukba foglalják az utasok felvételét egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán található bármely állomáson és leszállását egy másik állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is, hatást gyakorolhat a közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a piachoz való hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát, és amennyiben a 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szerv a jóváhagyását a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság kérelmére, objektív gazdasági elemzés alapján adja meg.

| (11) | Néhány tagállam már megkezdte a vasúti személyszállítási piac megnyitása felé történő elmozdulást azáltal, hogy átlátható, nyitott versenypályázatokat indított egyes ilyen szolgáltatások nyújtására. Ezen tagállamoknak nem kell a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások tekintetében is teljes és nyílt hozzáférést biztosítaniuk, hiszen ez az egyes vasúti útvonalak használati jogát célzó verseny már megfelelően lemérte az ilyen szolgáltatásnyújtás piaci értékét. |
| --- | --- |

(11)

Néhány tagállam már megkezdte a vasúti személyszállítási piac megnyitása felé történő elmozdulást azáltal, hogy átlátható, nyitott versenypályázatokat indított egyes ilyen szolgáltatások nyújtására. Ezen tagállamoknak nem kell a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások tekintetében is teljes és nyílt hozzáférést biztosítaniuk, hiszen ez az egyes vasúti útvonalak használati jogát célzó verseny már megfelelően lemérte az ilyen szolgáltatásnyújtás piaci értékét.

| (12) | Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékelés és az érintett szabályozó szerv döntésének tiszteletben tartása mellett a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint a közösségi joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban. |
| --- | --- |

(12)

Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékelés és az érintett szabályozó szerv döntésének tiszteletben tartása mellett a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint a közösségi joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban.

| (13) | A közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásának biztosítása érdekében helyénvaló annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok a közösségi joggal összhangban területükön díjat vessenek ki a személyszállítási szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

(13)

A közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásának biztosítása érdekében helyénvaló annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok a közösségi joggal összhangban területükön díjat vessenek ki a személyszállítási szolgáltatásokra.

| (14) | A szabályozó szervnek úgy kell működnie, hogy az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésekor el kell kerülnie bárminemű összeférhetetlenséget és az esetleges érintettséget. Különösen, amennyiben szervezési vagy jogi okokból szorosan kapcsolódik az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésében érintett illetékes hatósághoz, biztosítani kell, hogy működési függetlensége ne sérüljön. A szabályozó hatóság hatáskörét ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen értékelni a nemzetközi szolgáltatás célját és adott esetben a meglévő közszolgáltatási szerződésekre kifejtett lehetséges gazdasági hatást. |
| --- | --- |

(14)

A szabályozó szervnek úgy kell működnie, hogy az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésekor el kell kerülnie bárminemű összeférhetetlenséget és az esetleges érintettséget. Különösen, amennyiben szervezési vagy jogi okokból szorosan kapcsolódik az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésében érintett illetékes hatósághoz, biztosítani kell, hogy működési függetlensége ne sérüljön. A szabályozó hatóság hatáskörét ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen értékelni a nemzetközi szolgáltatás célját és adott esetben a meglévő közszolgáltatási szerződésekre kifejtett lehetséges gazdasági hatást.

| (15) | Ez az irányelv a vasúti piac megnyitásának további szakaszát hozza létre. Néhány tagállam már megnyitotta a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacát a saját területén. Ebben az összefüggésben ez az irányelv nem értelmezhető úgy, hogy olyan kötelezettséget ró a fenti tagállamokra, hogy azok 2010. január 1-e előtt biztosítsanak hozzáférési jogokat olyan tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságoknak, ahol a hasonló jogok nem biztosítottak. |
| --- | --- |

(15)

Ez az irányelv a vasúti piac megnyitásának további szakaszát hozza létre. Néhány tagállam már megnyitotta a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacát a saját területén. Ebben az összefüggésben ez az irányelv nem értelmezhető úgy, hogy olyan kötelezettséget ró a fenti tagállamokra, hogy azok 2010. január 1-e előtt biztosítsanak hozzáférési jogokat olyan tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságoknak, ahol a hasonló jogok nem biztosítottak.

| (16) | A nemzeti szabályozó szerveknek a 2001/14/EK irányelv 31. cikke alapján információt kell cserélniük, és ha szükséges, egyes egyedi esetekben össze kell hangolniuk az arra vonatkozó értékelési elveket és a gyakorlatot, hogy veszélyeztetett-e egy közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya. Tapasztalataik alapján fokozatosan iránymutatásokat kell kidolgozniuk. |
| --- | --- |

(16)

A nemzeti szabályozó szerveknek a 2001/14/EK irányelv 31. cikke alapján információt kell cserélniük, és ha szükséges, egyes egyedi esetekben össze kell hangolniuk az arra vonatkozó értékelési elveket és a gyakorlatot, hogy veszélyeztetett-e egy közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya. Tapasztalataik alapján fokozatosan iránymutatásokat kell kidolgozniuk.

| (17) | Ezen irányelv alkalmazását a Bizottság által két évvel a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitását követően benyújtandó jelentés alapján értékelni kell. |
| --- | --- |

(17)

Ezen irányelv alkalmazását a Bizottság által két évvel a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitását követően benyújtandó jelentés alapján értékelni kell.

| (18) | Azon tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti hálózattal, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, a 91/440/EGK és a 2001/14/EK irányelv átültetése és végrehajtása aránytalan és értelmetlen kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat arra az időre, amíg nem rendelkeznek vasúti hálózattal, mentesíteni kell ezen irányelvek átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége alól. |
| --- | --- |

(18)

Azon tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti hálózattal, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, a 91/440/EGK és a 2001/14/EK irányelv átültetése és végrehajtása aránytalan és értelmetlen kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat arra az időre, amíg nem rendelkeznek vasúti hálózattal, mentesíteni kell ezen irányelvek átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége alól.

| (19) | Mivel ezen irányelv célját, azaz a közösségi vasutak fejlesztését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel arra, hogy biztosítani kell az infrastruktúrákhoz való hozzáférés tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételeit, és figyelembe kell venni a vasúthálózat jelentős részei működésének nyilvánvalóan nemzetközi dimenzióját, valamint összehangolt, határokon átnyúló intézkedésekre van szükség, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(19)

Mivel ezen irányelv célját, azaz a közösségi vasutak fejlesztését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel arra, hogy biztosítani kell az infrastruktúrákhoz való hozzáférés tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételeit, és figyelembe kell venni a vasúthálózat jelentős részei működésének nyilvánvalóan nemzetközi dimenzióját, valamint összehangolt, határokon átnyúló intézkedésekre van szükség, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (20) | A jogalkotásról minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (11) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(20)

A jogalkotásról minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (11) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (21) | Ezért a 91/440/EGK és a 2001/14/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(21)

Ezért a 91/440/EGK és a 2001/14/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/440/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A tagállamok kizárhatják ezen irányelv alkalmazási köréből a Közösség területén átmenő azon vasúti szolgáltatásokat is, amelyek a Közösség területén kívül kezdődnek és végződnek.”; |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A tagállamok kizárhatják ezen irányelv alkalmazási köréből a Közösség területén átmenő azon vasúti szolgáltatásokat is, amelyek a Közösség területén kívül kezdődnek és végződnek.”;

| 2. | a 3. cikk negyedik franciabekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

2.

a 3. cikk negyedik franciabekezdését el kell hagyni;

| 3. | a 3. cikk az ötödik franciabekezdést követően a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „– | »nemzetközi személyszállítási szolgáltatás«: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek során a vonat valamely tagállam legalább egy határán áthalad, és amelynek fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás; a vonatot egyesíthetik és/vagy szétválaszthatják, és a különböző vasúti szerelvények különböző kiindulási és célállomással rendelkezhetnek, feltéve, hogy valamennyi vasúti kocsi legalább egy határon áthalad”; |
| --- | --- | --- |

3.

a 3. cikk az ötödik franciabekezdést követően a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„–

»nemzetközi személyszállítási szolgáltatás«: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek során a vonat valamely tagállam legalább egy határán áthalad, és amelynek fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás; a vonatot egyesíthetik és/vagy szétválaszthatják, és a különböző vasúti szerelvények különböző kiindulási és célállomással rendelkezhetnek, feltéve, hogy valamennyi vasúti kocsi legalább egy határon áthalad”;

| 4. | a 3. cikk a hatodik franciabekezdést követően a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „– | »átmenő vasúti szolgáltatás«: a Közösség területén, áruk be- vagy kirakodása nélkül, és/vagy utasok felvétele vagy leszállása nélkül végzett áthaladás.”; |
| --- | --- | --- |

4.

a 3. cikk a hatodik franciabekezdést követően a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„–

»átmenő vasúti szolgáltatás«: a Közösség területén, áruk be- vagy kirakodása nélkül, és/vagy utasok felvétele vagy leszállása nélkül végzett áthaladás.”;

| 5. | az 5. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

5.

az 5. cikk (3) bekezdésének első franciabekezdését el kell hagyni;

| 6. | a 8. cikk (1) bekezdésében az „és nemzetközi csoportosulások” szövegrészt el kell hagyni; |
| --- | --- |

6.

a 8. cikk (1) bekezdésében az „és nemzetközi csoportosulások” szövegrészt el kell hagyni;

| 7. | a 10. cikk (1) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

7.

a 10. cikk (1) bekezdését el kell hagyni;

| 8. | a 10. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3a)   A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás működtetésének céljából a 2. cikk hatálya alá tartozó vasúttársaságok számára 2010. január 1-ig valamennyi tagállamban biztosítani kell az infrastruktúrákhoz való hozzáférési jogot. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vasúttársaságoknak jogukban áll utasok felvételét és leszállását biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson,, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.
  Az azon tagállamok infrastruktúrájához való hozzáférés jogát, amelyekben a nemzetközi vasúti személyszállítás az adott tagállam vasúttársaságai utasforgalmának több, mint felét teszi ki, 2012. január 1-ig biztosítani kell.
  Az érintett illetékes hatóságok és/vagy az érdekelt vasúttársaságok kérését követően a 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg, hogy a szolgáltatás fő célja-e a különböző tagállamokban található állomások közötti személyszállítás.
  (3b)   A tagállamok korlátozhatják a (3a) bekezdésben meghatározott hozzáférési jogot az olyan kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások esetén, amelyek egy vagy több, a hatályos közösségi jogszabályoknak megfelelő közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik. Az ilyen korlátozás nem akadályozhatja az utasoknak egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán található bármely állomáson történő felvételét vagy leszállását, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is, kivéve, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.
  Azt, hogy a gazdasági egyensúly sérülne-e, a 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg objektív gazdasági elemzés és előre meghatározott szempontok alapján, a következők kérelmére:






  — | a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok, |
| --- | --- | --- |

8.

a 10. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás működtetésének céljából a 2. cikk hatálya alá tartozó vasúttársaságok számára 2010. január 1-ig valamennyi tagállamban biztosítani kell az infrastruktúrákhoz való hozzáférési jogot. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vasúttársaságoknak jogukban áll utasok felvételét és leszállását biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson,, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.

Az azon tagállamok infrastruktúrájához való hozzáférés jogát, amelyekben a nemzetközi vasúti személyszállítás az adott tagállam vasúttársaságai utasforgalmának több, mint felét teszi ki, 2012. január 1-ig biztosítani kell.

Az érintett illetékes hatóságok és/vagy az érdekelt vasúttársaságok kérését követően a 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg, hogy a szolgáltatás fő célja-e a különböző tagállamokban található állomások közötti személyszállítás.

(3b)   A tagállamok korlátozhatják a (3a) bekezdésben meghatározott hozzáférési jogot az olyan kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások esetén, amelyek egy vagy több, a hatályos közösségi jogszabályoknak megfelelő közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik. Az ilyen korlátozás nem akadályozhatja az utasoknak egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán található bármely állomáson történő felvételét vagy leszállását, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is, kivéve, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.

Azt, hogy a gazdasági egyensúly sérülne-e, a 2001/14/EK irányelv 30. cikkében említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg objektív gazdasági elemzés és előre meghatározott szempontok alapján, a következők kérelmére:

—

a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok,

| — | bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására, |
| --- | --- |

—

bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására,

| — | a pályahálózat-működtető, vagy |
| --- | --- |

—

a pályahálózat-működtető, vagy

| — | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság. |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság.

Az illetékes hatóságok és a közszolgáltatást végző vasúttársaságok a szabályozó szerv vagy szervek rendelkezésére bocsátják a megalapozott döntéshez szükséges információkat. A szabályozó szerv megvizsgálja a nyújtott információkat, adott esetben valamennyi érintett féllel konzultál azokról, és az érintett feleket előre meghatározott, ésszerű időn belül, de legkésőbb az összes lényeges információ kézhezvételét követő két hónapon belül tájékoztatja az indokolással ellátott határozatáról. A szabályozó szerv megindokolja a határozatát, és meghatározza a szükséges feltételeket és azon időtartamot, amelyen belül:

| — | az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok, |
| --- | --- |

—

az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok,

| — | a pályahálózat-működtető, |
| --- | --- |

—

a pályahálózat-működtető,

| — | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság, vagy |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság, vagy

| — | a hozzáférést kérelmező vasúttársaság |
| --- | --- |

—

a hozzáférést kérelmező vasúttársaság

a határozat felülvizsgálatát kérheti.

(3c)   A tagállamok korlátozhatják a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás útvonalán az utasok ugyanazon tagállam állomásain való felvételére és leszállására való jogosultságot is, amennyiben az ezen állomások közötti személyszállítás kizárólagos jogát tisztességes versenypályázati eljárás alapján és a közösségi jog vonatkozó elveivel összhangban, ... megelőzően, koncessziós szerződéssel ítélték oda. Ez a korlátozás a szerződés eredeti időtartamáig vagy 15 évig tarthat attól függően, hogy melyik időtartam a rövidebb.

(3d)   Ezen irányelv rendelkezései alapján a tagállamok nem kötelesek 2010. január 1-e előtt a (3a) bekezdésben említett hozzáférési jogot az olyan tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságok és azok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alá tartozó leányvállalatok részére biztosítani, amelyben nem biztosítanak hasonló hozzáférési jogokat.

(3e)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a (3b), (3c) és (3d) bekezdésben említett határozatok bírói felülvizsgálatnak legyenek alávethetők.

(3f)   A (3b) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok az e cikkben megállapított feltételek mellett felhatalmazhatják az érintett hatóságokat, hogy díjat szabjanak ki valamennyi, a területükön működő vasúti személyszállítási szolgáltatásra annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a közösségi jogszabályoknak megfelelően megkötött közszolgáltatási szerződések keretében a közszolgáltatási kötelezettség ellentételezésének finanszírozásához.

A közösségi jogszabályokkal összhangban az első albekezdésben említett ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerült költségek teljes vagy részleges fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és az említett kötelezettségek teljesítéséből származó elfogadható mértékű hasznot is.

A díjat a közösségi jogszabályoknak megfelelően kell kivetni, tiszteletben tartva különösen a méltányosság, az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvét, legfőképpen a szolgáltatás ára és a díj mértéke között. A közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezésének finanszírozásához való hozzájárulás kötelezettsége nem veszélyezteti a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás gazdasági életképességét.

Az érintett hatóságok megőrzik a szükséges információkat annak biztosítása érdekében, hogy a díjak eredete és azok felhasználása nyomon követhetővé váljon. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják ezt az információt.”;

| 9. | a 10. cikk (8) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(8)   A Bizottság 2009. január 1-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv végrehajtásáról.
  Ez a jelentés tartalmazza:






  — | az irányelv végrehajtását a tagállamokban és a különféle érintett szervek tényleges működését; |
| --- | --- | --- |

9.

a 10. cikk (8) bekezdése helyébe a következő lép:

„(8)   A Bizottság 2009. január 1-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának ezen irányelv végrehajtásáról.

Ez a jelentés tartalmazza:

—

az irányelv végrehajtását a tagállamokban és a különféle érintett szervek tényleges működését;

| — | a piac alakulását, különösen a nemzetközi közlekedési folyamatokat, és valamennyi piaci szereplő, köztük az új belépők tevékenységét és piaci részesedését.”; |
| --- | --- |

—

a piac alakulását, különösen a nemzetközi közlekedési folyamatokat, és valamennyi piaci szereplő, köztük az új belépők tevékenységét és piaci részesedését.”;

| 10. | a 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   A Bizottság 2012. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a (3) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásáról.”; |
| --- | --- |

10.

a 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   A Bizottság 2012. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a (3) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásáról.”;

| 11. | A 15. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.”. |
| --- | --- |

11.

A 15. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.”.

2. cikk

A 2001/14/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk (3) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „e) | a Közösség területén átmenő vasúti szolgáltatások formájában végzett közlekedési tevékenységek.”; |
| --- | --- | --- |

1.

az 1. cikk (3) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„e)

a Közösség területén átmenő vasúti szolgáltatások formájában végzett közlekedési tevékenységek.”;

| 2. | a 2. cikk a következő ponttal egészül ki:






  „n) | »átmenő vasúti szolgáltatás«: a Közösség területén, áruk be- vagy kirakodása nélkül, és/vagy utasok felvétele vagy leszállása nélkül végzett áthaladás.”; |
| --- | --- | --- |

2.

a 2. cikk a következő ponttal egészül ki:

„n)

»átmenő vasúti szolgáltatás«: a Közösség területén, áruk be- vagy kirakodása nélkül, és/vagy utasok felvétele vagy leszállása nélkül végzett áthaladás.”;

| 3. | az 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Amennyiben egy kérelmező infrastruktúra-kapacitást szándékozik kérelmezni a 91/440/EGK irányelv 3. cikkében meghatározott nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetése céljából, tájékoztatnia kell erről az érintett pályahálózat-működtetőket és szabályozó szerveket. A különböző tagállamokban található állomások közötti nemzetközi személyszállítási szolgáltatás célja, valamint a hatályos közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt lehetséges gazdasági hatása értékelésének elősegítése érdekében, a szabályozó szervek biztosítják a közszolgáltatási szerződésben meghatározott vasúti személyszállítást odaítélő bármely illetékes hatóság, valamint az egyéb, a 91/440/EGK irányelv 10. cikkének (3b) bekezdése alapján a hozzáférés korlátozására jogosult bármely érdekelt illetékes hatóság és az ezen a nemzetközi személyszállítási szolgáltatási útvonalon közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vasúttársaság tájékoztatását.”; |
| --- | --- |

3.

az 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben egy kérelmező infrastruktúra-kapacitást szándékozik kérelmezni a 91/440/EGK irányelv 3. cikkében meghatározott nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetése céljából, tájékoztatnia kell erről az érintett pályahálózat-működtetőket és szabályozó szerveket. A különböző tagállamokban található állomások közötti nemzetközi személyszállítási szolgáltatás célja, valamint a hatályos közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt lehetséges gazdasági hatása értékelésének elősegítése érdekében, a szabályozó szervek biztosítják a közszolgáltatási szerződésben meghatározott vasúti személyszállítást odaítélő bármely illetékes hatóság, valamint az egyéb, a 91/440/EGK irányelv 10. cikkének (3b) bekezdése alapján a hozzáférés korlátozására jogosult bármely érdekelt illetékes hatóság és az ezen a nemzetközi személyszállítási szolgáltatási útvonalon közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vasúttársaság tájékoztatását.”;

| 4. | a 17. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A keretegyezmények elvben ötéves időtartamra szólnak, és az eredeti érvényességi idejükkel megegyező időtartamokkal meghosszabbíthatóak. A pályahálózat-működtető egyedi esetekben rövidebb vagy hosszabb időtartamban is megállapodhat. Az öt évnél hosszabb időtartamot kereskedelmi szerződések meglétére, különleges beruházásokra vagy kockázatokra vonatkozó hivatkozásokkal kell megindokolni.
  (5a)   A 24. cikkben említett szakosított infrastruktúrát használó, jelentős és hosszú távú befektetéseket igénylő szolgáltatások esetében – a kérelmező kellő indokolása esetén – a keretegyezmények tizenöt évre köthetők. Az időtartam csak kivételes esetekben, elsősorban nagyléptékű, hosszú távú beruházások esetében haladhatja meg a 15 évet, és különösen akkor, ha a beruházásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat a többéves amortizációs tervvel együtt szerződésbe foglalták.
  A kérelmező ebben az esetben megkövetelheti a számára a keretegyezmény érvényességi ideje alatt biztosítandó kapacitásmutatók részletes meghatározását – beleértve a menetvonalak kihasználtságát, mennyiségét és minőségét. A pályahálózat-működtető csökkentheti a 27. cikkben említett kihasználtsági küszöbértéket legalább egy hónapban nem elérő fenntartott kapacitást.
  2010. január 1-étől kezdődően ötéves időtartamra szóló, egyszer megújítható első keretegyezmény hozható létre a szolgáltatást 2010. január 1-ét megelőzően üzemeltető kérelmezők által használt kapacitásmutatók alapján, a különleges beruházások vagy a létező kereskedelmi szerződések figyelembevétele érdekében. A 30. cikkben említett szabályozó szerv felel az ilyen egyezmény hatálybalépésének engedélyezéséért.”; |
| --- | --- |

4.

a 17. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A keretegyezmények elvben ötéves időtartamra szólnak, és az eredeti érvényességi idejükkel megegyező időtartamokkal meghosszabbíthatóak. A pályahálózat-működtető egyedi esetekben rövidebb vagy hosszabb időtartamban is megállapodhat. Az öt évnél hosszabb időtartamot kereskedelmi szerződések meglétére, különleges beruházásokra vagy kockázatokra vonatkozó hivatkozásokkal kell megindokolni.

(5a)   A 24. cikkben említett szakosított infrastruktúrát használó, jelentős és hosszú távú befektetéseket igénylő szolgáltatások esetében – a kérelmező kellő indokolása esetén – a keretegyezmények tizenöt évre köthetők. Az időtartam csak kivételes esetekben, elsősorban nagyléptékű, hosszú távú beruházások esetében haladhatja meg a 15 évet, és különösen akkor, ha a beruházásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat a többéves amortizációs tervvel együtt szerződésbe foglalták.

A kérelmező ebben az esetben megkövetelheti a számára a keretegyezmény érvényességi ideje alatt biztosítandó kapacitásmutatók részletes meghatározását – beleértve a menetvonalak kihasználtságát, mennyiségét és minőségét. A pályahálózat-működtető csökkentheti a 27. cikkben említett kihasználtsági küszöbértéket legalább egy hónapban nem elérő fenntartott kapacitást.

2010. január 1-étől kezdődően ötéves időtartamra szóló, egyszer megújítható első keretegyezmény hozható létre a szolgáltatást 2010. január 1-ét megelőzően üzemeltető kérelmezők által használt kapacitásmutatók alapján, a különleges beruházások vagy a létező kereskedelmi szerződések figyelembevétele érdekében. A 30. cikkben említett szabályozó szerv felel az ilyen egyezmény hatálybalépésének engedélyezéséért.”;

| 5. | a 30. cikk (1) bekezdése az utolsó mondat előtt a következő mondattal egészül ki:
  „Továbbá bármely, a közszolgáltatási szerződések odaítélésében részt vevő illetékes hatóságtól függetlenül kell működnie.”; |
| --- | --- |

5.

a 30. cikk (1) bekezdése az utolsó mondat előtt a következő mondattal egészül ki:

„Továbbá bármely, a közszolgáltatási szerződések odaítélésében részt vevő illetékes hatóságtól függetlenül kell működnie.”;

| 6. | A 38. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.”. |
| --- | --- |

6.

A 38. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.”.

3. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (12)-ig megfeleljenek. Ezen rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Az 1. cikk 2., 5., 6. és 7. pontjának rendelkezései 2010. január 1-jétől alkalmazandóak.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 221., 2005.9.8., 56. o.

1

(2)  HL C 71., 2005.3.22., 26. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. július 24-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 237., 1991.8.24., 25. o. A legutóbb a 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.) módosított irányelv. Helyesbítve: HL L 220., 2004.6.21., 58. o.

4

(5)  HL L 75., 2001.3.15., 29. o. A legutóbb a 2004/49/EK irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.) módosított irányelv. Helyesbítve: HL L 220., 2004.6.21., 16. o.

5

(6)  HL L 75., 2001.3.15., 1. o.

6

(7)  HL L 164., 2004.4.30., 164. o. Helyesbítve: HL L 220., 2004.6.21., 58. o.

7

(8)  HL L 75., 2001.3.15., 26. o.

8

(9)  HL L 164., 2004.4.30., 44. o. Helyesbítve: HL L 220., 2004.6.21., 16. o.

9

(10)  HL L 156., 1969.6.28., 1. o. A legutóbb az 1893/91/EGK rendelettel (HL L 169., 1991.6.29., 1. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 321., 2003.12.31., 1. o.

11

(12)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 18 hónappal.

12

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004. március 3-án, a harmadik vasúti csomagot (1) alkotó négy javaslat egyikeként terjesztette elő a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló irányelvjavaslatot, az úgynevezett „a vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslatot”.

Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-án első olvasatban megszavazta a véleményét.

A Tanács 2006. július 24-én elfogadta közös álláspontját, a Szerződés 251. cikkének megfelelően.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (2) és a Régiók Bizottsága (3) véleményét is.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról folytatott tárgyalásokra a 2010-re szóló európai közlekedéspolitikáról szóló bizottsági fehér könyv (4), valamint az első és második vasúti csomag által meghatározott szakpolitikai keretben került sor. A Bizottság a fehér könyvben kifejezte azon szándékát, hogy többek között a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások belső piacának megnyitását javasolva építse tovább a vasúti szolgáltatások belső piacát. Az első és második vasúti csomag nemzeti és európai szinten részletes rendelkezéseket tartalmaz az infrastruktúrához való hozzáférésre, a kölcsönös átjárhatóságra és a vasútbiztonságra vonatkozóan, és ezáltal olyan keretet biztosít, amely lehetővé tenné az áruszállítási szolgáltatások és a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitását.

A Tanács 2005. december 5-i ülésén a harmadik vasúti csomagot alkotó négy jogalkotási javaslat közül a következő háromról politikai megállapodásra jutott: a vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslat, amely e dokumentum tárgya, valamint az utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló javaslat és a vasúti személyzetről szóló javaslat – és ezzel három közös álláspont elfogadása lehetővé vált.

A vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslatról folytatott tanácsi megbeszélések központi eleme volt az e javaslat és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló felülvizsgált javaslat, az úgynevezett „a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló javaslat” közötti kapcsolat (5). Ezért a Tanács 2005. december 5-i ülésén csak úgy juthatott politikai megállapodásra a vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslatról, hogy foglalkozott a két javaslat közötti kapcsolattal is, és a tanácsi ülés jegyzőkönyvében rögzítendő tanácsi és bizottsági nyilatkozatban (lásd az I. mellékletet) a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló javaslat számos elemére vonatkozóan iránymutatást nyújtott.

2.   A legfontosabb szakpolitikai kérdések

2.1.   A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása

A piac megnyitása a verseny lehetővé tétele révén hozzájárulhat a hatékonyabb és vonzóbb európai vasúti szolgáltatások megteremtéséhez. A Tanács – azzal, hogy megállapodik abban, hogy 2010. január 1-től a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások működtetése céljából valamennyi tagállam infrastruktúrájához biztosítsák a vasúttársaságoknak a hozzáférési jogot – a második vasúti csomag egyeztető eljárása során a Parlamenttel megkötött kompromisszum szellemében jár el (6). A nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának 2010-ig történő megnyitása lehetővé tenné a piaci szereplők részére a megfelelő módon történő felkészülést. Ez egybeesne továbbá a nagysebességű transzeurópai vasútvonalak megkétszerezésével és további összekapcsolásával, valamint az első és a második vasúti csomag által létrehozott keret megszilárdításával is.

A nemzetközi szolgáltatások piacának megnyitása, beleértve a kabotázst is, nagy hatással lesz azokra a tagállamokra, amelyek esetében a nemzetközi forgalom a teljes vasúti személyszállítási szolgáltatások jelentős részét teszi ki. Ezt szem előtt tartva a Tanács ezeknek a tagállamoknak több időt kíván hagyni a piacnyitásra való felkészülésre azzal, hogy lehetővé teszi számukra, hogy a hozzáférési jogot legkésőbb 2012. január 1-ig biztosítsák.

Következésképp a Tanács nem ért egyet a Parlament véleményével, amely szerint a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacát 2008-ig, a vasúti személyszállítási szolgáltatások valamennyi többi formájának piacát pedig 2012-ig kellene megnyitni (a 2., 8. és 9. módosítás a vasúti személyszállítási szolgáltatások piacnyitásának menetrendjével kapcsolatban; a 6. és 12. módosítás a Bizottság által a nemzeti és nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról készítendő értékelő jelentésekkel kapcsolatban).

2.2.   Az utasok egyazon tagállamban való felvételének és leszállításának joga

A Tanács az Európai Parlamenthez hasonlóan elfogadja a Bizottság azon javaslatát, hogy a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások számára engedélyezzék az utasok egyazon tagállamon belüli állomásokon való felvételét és leszállítását. A Tanács véleménye szerint ez az úgynevezett kabotázs szükséges az életképes nemzetközi szolgáltatások lehetővé tételéhez.

A Tanács azonban el kívánja kerülni azt, hogy a kabotázst is magukban foglaló nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásokhoz való hozzáférési jog a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásához vezessen. Ezért a közös álláspont csak azon nemzetközi szolgáltatások számára engedélyezi a hozzáférési jog megadását, amelyeknek „fő célja” a különböző tagállamokban található állomások közötti személyszállítás. A közös álláspont eljárást irányoz elő azon nemzetközi szolgáltatás céljának meghatározására, amelyhez hozzáférési jogot kértek.

2.3.   A közlekedési közszolgáltatások védelme

A vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslattal kapcsolatos közös álláspont lényegében a Tanács által kialakított, a piacnyitás, illetve a közlekedési közszolgáltatások védelme közötti egyensúlyt tükrözi. Az egyensúly megtalálása érdekében a Tanács a következő három elemmel egészítette ki a bizottsági javaslatot: az annak meghatározására szolgáló eljárás, hogy a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása közlekedési közszolgáltatást veszélyeztet-e, a hozzáférési jog biztosítása módjainak egyértelművé tétele, valamint egy olyan rendelkezés, amely a tagállamok számára lehetővé teszi, hogy a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásokra díjat szabjanak ki. A piacnyitás és a közlekedési közszolgáltatások védelme közötti egyensúlyt a 2005. december 5-i tanácsi ülés jegyzőkönyvében rögzített tanácsi és bizottsági nyilatkozat is kifejezésre juttatja (lásd az I. mellékletet).

2.3.1.   Az eljárás

Annak egyértelművé tételére, hogy mely esetekben korlátozható a hozzáférési jog, a közös álláspont annak meghatározására szolgáló eljárást tartalmaz, hogy adott nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás veszélyeztetné-e valamely közlekedési közszolgáltatás gazdasági egyensúlyát. Ezen eljárás egyik fontos eleme az illetékes szabályozó hatóság által elvégzendő, a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás közlekedési közszolgáltatásokra gyakorolt hatására vonatkozó objektív gazdasági elemzés. A Tanács az Európai Parlament 10. módosításából vette át ezt az elképzelést.

2.3.2.   A hozzáférési jog korlátozásának szabályozása

Annak érdekében, hogy a hozzáférési jog megadásáról nagyobb rugalmassággal lehessen határozni, a közös álláspont egyértelművé teszi, hogy – annak megállapítását követően, hogy a közlekedési közszolgáltatás gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne – a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásokhoz való hozzáférési jog többféle módon korlátozható. Az egyenlőség és megkülönböztetésmentesség elvével összhangban a Tanács rámutat, hogy a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a hozzáférési jogot, többek között úgy is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére. Azzal, hogy a tagállamoknak lehetőségük van a nemzetközi személyszállítási szolgáltatásokra kiszabott díjakkal támogatni a közlekedési közszolgáltatásokat, nagyobb mozgástérrel rendelkeznek a piacnyitásra a közszolgáltatások egyidejű védelme mellett.

2.3.3.   Kiegyenlítés

Néhány tagállamban a nyereséges vasúti személyszállítási szolgáltatások díjakon keresztül járulnak hozzá a veszteséggel üzemelő közlekedési közszolgáltatások fenntartásához. A Tanács egyértelművé kívánja tenni, hogy ilyen díjat azokra a vasúttársaságokra is kiszabhatnak, amelyek hozzáférési jogot kapnak. A közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezéséhez való hozzájárulás ezen kötelezettsége a díjat kiszabó tagállam területére korlátozódik. Emellett a díj nem veszélyeztetheti a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás gazdasági életképességét. Végül, a közös álláspont előírja, hogy ha a tagállam ilyen díjak kiszabását választja, köteles biztosítani a Bizottság részére a szükséges tájékoztatást. A kiegyenlítés tekintetében Portugália nyilatkozatot tett a TTE-Tanács 2005. decemberi ülésén (II. melléklet).

2.4.   Keretmegállapodások

A Tanács a Parlamenthez hasonlóan úgy véli, hogy a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásával egyidejűleg stabilabb és kiszámíthatóbb viszonyokra van szükség az ezen szolgáltatások infrastruktúrájába való befektetések terén, különösen a különleges infrastruktúrát használó szolgáltatások tekintetében. Következésképpen, a Parlament 5., 7. és 13. módosításának szellemében a Tanács javasolja a 2001/14/EK irányelvben (7) említett keretmegállapodásokkal kapcsolatos rendelkezések módosítását. A Parlament javaslata esetében, amely szerint a speciális infrastruktúrákat használó, nagyszabású és hosszú távú beruházásokat igénylő szolgáltatások számára lehetővé kellene tenni a 10 éves keretmegállapodásokat, a Tanács véleménye szerint helyénvalóbb a 15 éves időtartam.

2.5.   Viszonossági záradék

Amint a 3. és 11. módosításban a Parlament, úgy a Tanács is olyan rendelkezést kíván belefoglalni a vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslatba, amely a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások terén a piacukat megnyitó tagállamok számára lehetővé teszi, hogy megtagadják a hozzáférési jogot az olyan tagállamokban bejegyzett vasúttársaságoktól, amely tagállamok nem biztosítanak hasonló hozzáférési jogokat.

2.6.   Egyéb jelentős kérdések

2.6.1.   Átmenő vasúti szolgáltatások

A Tanács a közös álláspontban egyértelművé teszi, hogy a vasúti piacra történő bejutásról szóló javaslat célja a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások Közösségen belüli piacának megnyitása, valamint azt is, hogy nem tartoznak a javaslat hatálya alá a harmadik országban induló és végződő, a Közösség területén áthaladó áru- és személyszállítási szolgáltatások. Az átmenő vasúti szolgáltatások kérdésében Litvánia a jegyzőkönyvben rögzítendő nyilatkozatot tett (lásd a III. mellékletet).

2.6.2.   Koncessziós alapú rendszer

A bizottsági javaslat a vasúton folyó verseny elvére épül. A Tanács ezt az elvet követi, de elismeri, hogy a verseny bevezetésével kapcsolatban más, ráadásul már a gyakorlatban alkalmazott elvek is lehetségesek. Ezt szem előtt tartva a Tanács támogatja, hogy a tagállamok számára egy átmeneti időszakra engedélyezzék, hogy a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások tekintetében ne biztosítsanak teljes és nyílt hozzáférést olyan esetekben, amelyekben az egyes vasúti útvonalak használati jogának piaci értékét a vasútért folytatott verseny elvén keresztül már megfelelően meghatározták.

2.6.3.   A végrehajtás alóli mentesség Málta és Ciprus tekintetében

Tekintettel arra, hogy Máltán és Cipruson nincs vasút és ezen országok vasút létesítésére vonatkozó tervei is meglehetősen korlátozottak, a Tanács mentesíti e két tagállamot a vasúti piacra történő bejutásról szóló irányelv végrehajtásának kötelezettsége alól.

3.   Az Európai Parlament módosításai

A Tanács 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. és 13. módosítással kapcsolatos álláspontja megtalálható a fentiekben, a legfontosabb kérdésekhez kapcsolódóan.

A Tanács emellett a 2004/49 irányelvre történő hivatkozás tekintetében elfogadta a 2. módosítást, a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló első, 2000. júliusi bizottsági javaslat említése tekintetében a 4. módosítást, valamint teljes egészében elfogadta a 7. módosítást.

A Tanács a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló javaslattal kapcsolatos közös álláspont elfogadása tekintetében nem fogadja el a 4. módosítást, valamint a nemzeti személyszállítási szolgáltatások hálózatainak megnyitásáról szóló bizottsági hatástanulmány 2005-ig történő benyújtási kötelezettsége tekintetében a 6. módosítást.

III.   ÖSSZEGZÉS

A Parlament véleményének gondos mérlegelését követően a Tanács olyan közös álláspontot alakított ki, amely a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása, illetve a közlekedési közszolgáltatások védelme közötti egyensúlyt tükröz. Az egyensúly kialakítása során a Tanács felhasználta a Parlament számos fontos módosítását. Bár a Tanács nem tudta teljes egészében elfogadni a Parlament megközelítését a hozzáférési jogok biztosításának ütemére vonatkozóan, a közös álláspont olyan ütemezést határoz meg, amely a piaci szereplők és a hatóságok részére egyaránt lehetővé tenné a vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitására megfelelő módon történő felkészülést.

---

(1)  A másik 3 jogalkotási javaslat a következőkre vonatkozik:

| — | a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló rendelet (7149/04 TRANS 109 CODEC 337); |
| --- | --- |

—

a nemzetközi vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló rendelet (7149/04 TRANS 109 CODEC 337);

| — | a vasúti áruszállítási szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelményekről szóló rendelet (7150/04 TRANS 110 CODEC 338); |
| --- | --- |

—

a vasúti áruszállítási szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelményekről szóló rendelet (7150/04 TRANS 110 CODEC 338);

| — | a Közösség vasúthálózatán mozdonyokat és vonatokat működtető vasúti személyzet engedélyeiről szóló irányelv (7148/04 TRANS 108 CODEC 336). |
| --- | --- |

—

a Közösség vasúthálózatán mozdonyokat és vonatokat működtető vasúti személyzet engedélyeiről szóló irányelv (7148/04 TRANS 108 CODEC 336).

(2)  HL C 221., 2005.9.9., 56. o.

(3)  HL C 71., 2005.3.22., 26. o.

(4)  11932/01 TRANS 131 AVIATION 70 MAR 76

(5)  11508/05 TRANS 155 CODEC 657

(6)  Ezt a kompromisszumot a 2004/51 irányelv (4) preambulumbekezdése is tartalmazza, a következők szerint: „A nemzetközi utasszállítási szolgáltatásokat érintő piacnyitásra tekintettel a Bizottság által javasolt 2010. évi dátumot olyan célkitűzésnek kell tekinteni, amely az összes piaci szereplő részére lehetővé teszi a megfelelő módon történő felkészülést.”

(7)  A vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv

(HL L 75., 2001.3.15., 29. o.).

I. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG NYILATKOZATA

Portugália újólag megerősíti, hogy támogatja a vasúti közlekedés liberalizálásának célkitűzését, és ezért a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv mellett szavaz.

Mindazonáltal sajnálattal veszi tudomásul az 1. cikk (8) bekezdése új (3f) albekezdésének elfogadását, amely lehetőséget ad a tagállamoknak arra, hogy a közszolgáltatási szerződésekhez való hozzájárulás érdekében új díjat szabjanak ki a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásokra.

Ez a jogalkotási megoldás hátráltatja az európai piac rendes fejlődését és befolyásolja a peremterületi tagállamok utasainak Európa más régióiba való eljutási lehetőségeit. Ez a megoldás emellett a modális váltás előmozdításával is ellentétes, amely pedig az ágazattal kapcsolatos közösségi politika egyik fő célkitűzése.

Portugália reméli, hogy az együttdöntési jogalkotási eljárás következő szakaszában ezt a rendelkezést felülvizsgálják annak érdekében, hogy enyhítsék annak a nemzetközi személyszállítás liberalizálására gyakorolt esetleges káros hatásait.

---

| 28.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 289/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 289/42

---

21/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. szeptember 14-én elfogadva

a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről szóló, ...-i 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(2006/C 289 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 71. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) előírja, hogy a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok oly módon alakítsák ki biztonsági rendszereiket, hogy a vasúti rendszer képes legyen legalább a közös biztonsági célokat elérni, megfeleljen a nemzeti biztonsági szabályoknak és a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokban (a továbbiakban: az ÁME-k) meghatározott biztonsági szabályoknak, továbbá, hogy a közös biztonsági módszerek vonatkozó elemei alkalmazásra kerüljenek. Ezek a biztonsági rendszerek többek között olyan képzési programokat és rendszereket nyújtanak a személyzet számára, amelyek biztosítják a személyzet szakismeretének fenntartását és a feladatok megfelelő végrehajtását. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) előírja, hogy a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok oly módon alakítsák ki biztonsági rendszereiket, hogy a vasúti rendszer képes legyen legalább a közös biztonsági célokat elérni, megfeleljen a nemzeti biztonsági szabályoknak és a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokban (a továbbiakban: az ÁME-k) meghatározott biztonsági szabályoknak, továbbá, hogy a közös biztonsági módszerek vonatkozó elemei alkalmazásra kerüljenek. Ezek a biztonsági rendszerek többek között olyan képzési programokat és rendszereket nyújtanak a személyzet számára, amelyek biztosítják a személyzet szakismeretének fenntartását és a feladatok megfelelő végrehajtását.

| (2) | A 2004/49/EK irányelv előírja, hogy a vasúttársaságoknak biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hozzáférhessenek a vasúti infrastruktúrához. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/49/EK irányelv előírja, hogy a vasúttársaságoknak biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hozzáférhessenek a vasúti infrastruktúrához.

| (3) | A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (5) értelmében az engedélyezett vasúttársaságok 2003. március 15-től hozzáférhetnek a transzeurópai vasúti áruszállítási hálózathoz nemzetközi áruszállítási szolgáltatások céljából, és legkésőbb 2007-től hozzáférhetnek majd a teljes hálózathoz belföldi és nemzetközi áruszállítás céljából. A hozzáférési jogok e fokozatos kiterjesztése szükségszerűen a mozdonyvezetők nemzeti határokon átnyúló mozgásának növekedéséhez vezet. Ennek eredményeként megnő az egynél több tagállamban való működésre kiképzett és tanúsítvánnyal rendelkező mozdonyvezetők iránti kereslet. |
| --- | --- |

(3)

A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelv (5) értelmében az engedélyezett vasúttársaságok 2003. március 15-től hozzáférhetnek a transzeurópai vasúti áruszállítási hálózathoz nemzetközi áruszállítási szolgáltatások céljából, és legkésőbb 2007-től hozzáférhetnek majd a teljes hálózathoz belföldi és nemzetközi áruszállítás céljából. A hozzáférési jogok e fokozatos kiterjesztése szükségszerűen a mozdonyvezetők nemzeti határokon átnyúló mozgásának növekedéséhez vezet. Ennek eredményeként megnő az egynél több tagállamban való működésre kiképzett és tanúsítvánnyal rendelkező mozdonyvezetők iránti kereslet.

| (4) | Egy 2002-ben készített bizottsági tanulmány rávilágított arra a tényre, hogy a mozdonyvezetői minősítés feltételeire vonatkozó jogszabályok az egyes tagállamokban jelentősen eltérnek egymástól. E különbségek megszüntetése érdekében a mozdonyvezetők minősítésére vonatkozó közösségi szabályokat kell elfogadni, fenntartva ugyanakkor a közösségi vasúti rendszer jelenlegi magas szintű biztonságát. |
| --- | --- |

(4)

Egy 2002-ben készített bizottsági tanulmány rávilágított arra a tényre, hogy a mozdonyvezetői minősítés feltételeire vonatkozó jogszabályok az egyes tagállamokban jelentősen eltérnek egymástól. E különbségek megszüntetése érdekében a mozdonyvezetők minősítésére vonatkozó közösségi szabályokat kell elfogadni, fenntartva ugyanakkor a közösségi vasúti rendszer jelenlegi magas szintű biztonságát.

| (5) | Ezen közösségi szabályoknak a közös közlekedéspolitika összefüggésében a munkavállalók szabad mozgására, a letelepedés szabadságára és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó közösségi politikák céljaihoz is hozzá kell járulniuk, a verseny estleges torzulásának elkerülésével. |
| --- | --- |

(5)

Ezen közösségi szabályoknak a közös közlekedéspolitika összefüggésében a munkavállalók szabad mozgására, a letelepedés szabadságára és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó közösségi politikák céljaihoz is hozzá kell járulniuk, a verseny estleges torzulásának elkerülésével.

| (6) | E közös rendelkezések célja mindenekelőtt a mozdonyvezetők tagállamok közötti mozgásának megkönnyítése, de emellett a vasúttársaságok közötti mobilitásának megkönnyítése is, és általánosságban véve az engedélynek és a harmonizált kiegészítő tanúsítványnak a vasúti ágazat valamennyi szereplője általi elismerésének megkönnyítése. Ennek érdekében meg kell határozni azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket az engedély vagy a harmonizált kiegészítő tanúsítvány megszerzéséhez teljesíteni kell. |
| --- | --- |

(6)

E közös rendelkezések célja mindenekelőtt a mozdonyvezetők tagállamok közötti mozgásának megkönnyítése, de emellett a vasúttársaságok közötti mobilitásának megkönnyítése is, és általánosságban véve az engedélynek és a harmonizált kiegészítő tanúsítványnak a vasúti ágazat valamennyi szereplője általi elismerésének megkönnyítése. Ennek érdekében meg kell határozni azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket az engedély vagy a harmonizált kiegészítő tanúsítvány megszerzéséhez teljesíteni kell.

| (7) | Abban az esetben is, ha egy tagállam ezen irányelv hatálya alól kivonja a vasúti rendszereknek, a hálózatoknak vagy az infrastruktúrának kizárólag bizonyos kategóriáin működő mozdonyvezetőket, ez semmi esetre sem korlátozhatja e tagállamnak arra irányuló kötelezettségét, hogy elismerje az engedély érvényességét az Európai Unió teljes területén, vagy a harmonizált kiegészítő tanúsítványt az érintett infrastruktúrán. |
| --- | --- |

(7)

Abban az esetben is, ha egy tagállam ezen irányelv hatálya alól kivonja a vasúti rendszereknek, a hálózatoknak vagy az infrastruktúrának kizárólag bizonyos kategóriáin működő mozdonyvezetőket, ez semmi esetre sem korlátozhatja e tagállamnak arra irányuló kötelezettségét, hogy elismerje az engedély érvényességét az Európai Unió teljes területén, vagy a harmonizált kiegészítő tanúsítványt az érintett infrastruktúrán.

| (8) | A követelményeknek ki kell terjedniük legalább a mozdonyvezetés alsó korhatárára, a jelentkezők fizikai és foglalkozáspszichológiai alkalmasságára, szakmai tapasztalatára és a mozdony vezetésével összefüggő bizonyos témák ismeretére, valamint a mozdonyvezetők által működtetett infrastruktúrák és az azokon használt nyelv ismeretére. |
| --- | --- |

(8)

A követelményeknek ki kell terjedniük legalább a mozdonyvezetés alsó korhatárára, a jelentkezők fizikai és foglalkozáspszichológiai alkalmasságára, szakmai tapasztalatára és a mozdony vezetésével összefüggő bizonyos témák ismeretére, valamint a mozdonyvezetők által működtetett infrastruktúrák és az azokon használt nyelv ismeretére.

| (9) | A költséghatékonyság növelése érdekében a mozdonyvezetők számára a harmonizált kiegészítő tanúsítvány megszerzéséhez elvégzendő képzés – a biztonság szempontjából lehetséges és szükséges mértékben – a mozdonyvezető által nyújtandó olyan szolgáltatásokra összpontosul, mint például a tolatás, karbantartási szolgáltatások, utas- vagy áruszállítási szolgáltatások. Ezen irányelv végrehajtásának értékelése során az Európai Vasúti Ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség) az újonnan kialakuló piaci struktúra pontosabb tükrözése érdekében értékelnie kell a mellékletben meghatározott képzési követelmények módosításának szükségességét. |
| --- | --- |

(9)

A költséghatékonyság növelése érdekében a mozdonyvezetők számára a harmonizált kiegészítő tanúsítvány megszerzéséhez elvégzendő képzés – a biztonság szempontjából lehetséges és szükséges mértékben – a mozdonyvezető által nyújtandó olyan szolgáltatásokra összpontosul, mint például a tolatás, karbantartási szolgáltatások, utas- vagy áruszállítási szolgáltatások. Ezen irányelv végrehajtásának értékelése során az Európai Vasúti Ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség) az újonnan kialakuló piaci struktúra pontosabb tükrözése érdekében értékelnie kell a mellékletben meghatározott képzési követelmények módosításának szükségességét.

| (10) | A harmonizált kiegészítő tanúsítványt kiállító vasúttársaságok és pályahálózat-működtetők maguk is képzést biztosíthatnak az általános szakmai tudás, nyelvtudás, valamint a járművekre és az infrastruktúrára vonatkozó ismeretek terén. A vizsgák tekintetében azonban mindennemű összeférhetetlenséget el kell kerülni azon tény sérelme nélkül, hogy a vizsgáztató tartozhat a harmonizált kiegészítő tanúsítványt kiállító vasúttársasághoz vagy pályahálózat-működtetőhöz. |
| --- | --- |

(10)

A harmonizált kiegészítő tanúsítványt kiállító vasúttársaságok és pályahálózat-működtetők maguk is képzést biztosíthatnak az általános szakmai tudás, nyelvtudás, valamint a járművekre és az infrastruktúrára vonatkozó ismeretek terén. A vizsgák tekintetében azonban mindennemű összeférhetetlenséget el kell kerülni azon tény sérelme nélkül, hogy a vizsgáztató tartozhat a harmonizált kiegészítő tanúsítványt kiállító vasúttársasághoz vagy pályahálózat-működtetőhöz.

| (11) | A személyzet szakismeretének, valamint az egészségügyi és biztonsági feltételeknek a kidolgozása a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek összefüggésében történik, nevezetesen a „forgalomirányítási és forgalmi szolgálati” ÁME-k részeként. Szükséges az ezen ÁME-k és ezen irányelv mellékletei közötti koherencia biztosítása. Ez bizottsági eljárás keretében, ugyanazon bizottság által meghozott vélemény alapján, a Bizottság által elfogadott módosításokkal érhető el. |
| --- | --- |

(11)

A személyzet szakismeretének, valamint az egészségügyi és biztonsági feltételeknek a kidolgozása a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek összefüggésében történik, nevezetesen a „forgalomirányítási és forgalmi szolgálati” ÁME-k részeként. Szükséges az ezen ÁME-k és ezen irányelv mellékletei közötti koherencia biztosítása. Ez bizottsági eljárás keretében, ugyanazon bizottság által meghozott vélemény alapján, a Bizottság által elfogadott módosításokkal érhető el.

| (12) | Az engedélyhez és a harmonizált kiegészítő tanúsítványhoz tartozó, ezen irányelvben foglalt követelmények csak azon jogi követelményekre vonatkozhatnak, amely a mozdonyvezetőt mozdony vezetésére jogosítja. Valamennyi egyéb, a közösségi jogszabályoknak megfelelő és megkülönböztetéstől mentesen alkalmazott, a vasúttársaságra, a pályahálózat-működtetőre, az infrastruktúrára és a járművekre vonatkozó követelménynek úgyszintén meg kell felelni, mielőtt a mozdonyvezető egy meghatározott infrastruktúrán mozdonyt vezethet. |
| --- | --- |

(12)

Az engedélyhez és a harmonizált kiegészítő tanúsítványhoz tartozó, ezen irányelvben foglalt követelmények csak azon jogi követelményekre vonatkozhatnak, amely a mozdonyvezetőt mozdony vezetésére jogosítja. Valamennyi egyéb, a közösségi jogszabályoknak megfelelő és megkülönböztetéstől mentesen alkalmazott, a vasúttársaságra, a pályahálózat-működtetőre, az infrastruktúrára és a járművekre vonatkozó követelménynek úgyszintén meg kell felelni, mielőtt a mozdonyvezető egy meghatározott infrastruktúrán mozdonyt vezethet.

| (13) | Ezen irányelv nem sértheti sem a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), sem a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7). |
| --- | --- |

(13)

Ezen irányelv nem sértheti sem a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6), sem a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7).

| (14) | A szükséges egységesség és átláthatóság biztosítása érdekében a Közösségnek a tagállamok által kölcsönösen elismert, egységes dokumentációs mintát kell meghatároznia, amely mind a mozdonyvezetők bizonyos alapkövetelményeknek való megfelelését, mind a szakképesítésüket és nyelvtudásukat tanúsítja, az alapengedély kiállítását a tagállamok illetékes hatóságaira, a harmonizált kiegészítő tanúsítványok kiállítását pedig a vasúttársaságokra és a pályahálózat-működtetőkre bízva. |
| --- | --- |

(14)

A szükséges egységesség és átláthatóság biztosítása érdekében a Közösségnek a tagállamok által kölcsönösen elismert, egységes dokumentációs mintát kell meghatároznia, amely mind a mozdonyvezetők bizonyos alapkövetelményeknek való megfelelését, mind a szakképesítésüket és nyelvtudásukat tanúsítja, az alapengedély kiállítását a tagállamok illetékes hatóságaira, a harmonizált kiegészítő tanúsítványok kiállítását pedig a vasúttársaságokra és a pályahálózat-működtetőkre bízva.

| (15) | Az Ügynökség megvizsgálja továbbá az engedélyt és a harmonizált kiegészítő tanúsítványokat helyettesítő intelligens kártya használatának lehetőségét. Ennek az intelligens kártyának az lenne az előnye, hogy egyesítené a két külön dokumentumot, ugyanakkor további alkalmazási területeken lenne használható a biztonság vagy a mozdonyvezetők munkájának szervezési céljaira. |
| --- | --- |

(15)

Az Ügynökség megvizsgálja továbbá az engedélyt és a harmonizált kiegészítő tanúsítványokat helyettesítő intelligens kártya használatának lehetőségét. Ennek az intelligens kártyának az lenne az előnye, hogy egyesítené a két külön dokumentumot, ugyanakkor további alkalmazási területeken lenne használható a biztonság vagy a mozdonyvezetők munkájának szervezési céljaira.

| (16) | A biztonsági hatóságoknak az engedélyben, a harmonizált kiegészítő tanúsítványban és az engedélyekről és a harmonizált kiegészítő tanúsítványokról vezetett nyilvántartásokban található összes információt fel kell használniuk a 2004/49/EK irányelv 10. és 11. cikkében említett, a személyzet bizonyítványainak jóváhagyására vonatkozó eljárás értékelésének megkönnyítése és az említett cikkekben szereplő biztonsági tanúsítványok kiadásának felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(16)

A biztonsági hatóságoknak az engedélyben, a harmonizált kiegészítő tanúsítványban és az engedélyekről és a harmonizált kiegészítő tanúsítványokról vezetett nyilvántartásokban található összes információt fel kell használniuk a 2004/49/EK irányelv 10. és 11. cikkében említett, a személyzet bizonyítványainak jóváhagyására vonatkozó eljárás értékelésének megkönnyítése és az említett cikkekben szereplő biztonsági tanúsítványok kiadásának felgyorsítása érdekében.

| (17) | Az ezen irányelvnek megfelelő tanúsítvánnyal rendelkező mozdonyvezetők alkalmazása nem mentesíti a vasúttársaságokat és a pályahálózat-működtetőket azon kötelezettségük alól, hogy a 2004/49/EK irányelv 9. cikkének és III. mellékletének megfelelően az általuk alkalmazott mozdonyvezetők szakismeretének és magatartásának nyomon követésére és belső szabályozására szolgáló rendszert állítsanak fel. A harmonizált kiegészítő tanúsítvány nem menti fel sem a vasúttársaságot, sem a pályahálózat-működtetőt a biztonságra, és különösen a személyzet képzésére vonatkozó felelősség alól. |
| --- | --- |

(17)

Az ezen irányelvnek megfelelő tanúsítvánnyal rendelkező mozdonyvezetők alkalmazása nem mentesíti a vasúttársaságokat és a pályahálózat-működtetőket azon kötelezettségük alól, hogy a 2004/49/EK irányelv 9. cikkének és III. mellékletének megfelelően az általuk alkalmazott mozdonyvezetők szakismeretének és magatartásának nyomon követésére és belső szabályozására szolgáló rendszert állítsanak fel. A harmonizált kiegészítő tanúsítvány nem menti fel sem a vasúttársaságot, sem a pályahálózat-működtetőt a biztonságra, és különösen a személyzet képzésére vonatkozó felelősség alól.

| (18) | A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők számára a mozdonyvezetői szolgáltatásokat bizonyos társaságok nyújtják. Ezekben az esetekben a mozdonyvezetőt alkalmazó vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető felel annak biztosításáért, hogy a mozdonyvezető az ezen irányelvnek megfelelő engedéllyel és tanúsítvánnyal rendelkezzen. |
| --- | --- |

(18)

A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők számára a mozdonyvezetői szolgáltatásokat bizonyos társaságok nyújtják. Ezekben az esetekben a mozdonyvezetőt alkalmazó vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető felel annak biztosításáért, hogy a mozdonyvezető az ezen irányelvnek megfelelő engedéllyel és tanúsítvánnyal rendelkezzen.

| (19) | A vasúti közlekedés hatékony működésének fenntartása érdekében azoknak a mozdonyvezetőknek, akik ezen irányelv hatálybalépése előtt is szakmájukban dolgoztak, meg kell tartaniuk szerzett jogaikat egy átmeneti időszakra. |
| --- | --- |

(19)

A vasúti közlekedés hatékony működésének fenntartása érdekében azoknak a mozdonyvezetőknek, akik ezen irányelv hatálybalépése előtt is szakmájukban dolgoztak, meg kell tartaniuk szerzett jogaikat egy átmeneti időszakra.

| (20) | Az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását megelőzően a mozdonyvezetőknek kiadott engedélyeknek az ezen irányelvnek megfelelő harmonizált kiegészítő tanúsítványokkal és engedélyekkel történő felváltása alkalmával el kell kerülni a felesleges adminisztrációs és pénzügyi terheket. Ennélfogva a mozdonyvezetőnek a mozdonyvezetéshez előzőleg szerzett jogosultságait a lehető legteljesebb mértékben meg kell őrizni. Ezen engedélyek újakkal való felváltásakor a kiállító hatóságoknak minden egyes mozdonyvezetőnek, vagy mozdonyvezetők csoportjának a minősítéseit és tapasztalatát figyelembe kell venniük. A kiállító szerv a mozdonyvezető vagy mozdonyvezetők egy csoportja minősítései és/vagy tapasztalata alapján dönt arról, hogy szükséges-e számukra kiegészítő vizsgákat tenni és/vagy képzésben részt venni új engedélyeik és harmonizált kiegészítő tanúsítványaik megszerzése érdekében. Ennek megfelelően a kiállító szerv dönthet arról, hogy a minősítések és/vagy tapasztalatok – további vizsgák vagy képzés szükségessége nélkül – elegendőek-e az előírt engedélyek vagy harmonizált kiegészítő tanúsítványok kiadásához. |
| --- | --- |

(20)

Az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását megelőzően a mozdonyvezetőknek kiadott engedélyeknek az ezen irányelvnek megfelelő harmonizált kiegészítő tanúsítványokkal és engedélyekkel történő felváltása alkalmával el kell kerülni a felesleges adminisztrációs és pénzügyi terheket. Ennélfogva a mozdonyvezetőnek a mozdonyvezetéshez előzőleg szerzett jogosultságait a lehető legteljesebb mértékben meg kell őrizni. Ezen engedélyek újakkal való felváltásakor a kiállító hatóságoknak minden egyes mozdonyvezetőnek, vagy mozdonyvezetők csoportjának a minősítéseit és tapasztalatát figyelembe kell venniük. A kiállító szerv a mozdonyvezető vagy mozdonyvezetők egy csoportja minősítései és/vagy tapasztalata alapján dönt arról, hogy szükséges-e számukra kiegészítő vizsgákat tenni és/vagy képzésben részt venni új engedélyeik és harmonizált kiegészítő tanúsítványaik megszerzése érdekében. Ennek megfelelően a kiállító szerv dönthet arról, hogy a minősítések és/vagy tapasztalatok – további vizsgák vagy képzés szükségessége nélkül – elegendőek-e az előírt engedélyek vagy harmonizált kiegészítő tanúsítványok kiadásához.

| (21) | El kell kerülni a felesleges adminisztrációs és pénzügyi terheket a mozdonyvezetők munkaadójának változásakor. A mozdonyvezetőt alkalmazó vasúttársaságnak figyelembe kell vennie a korábban megszerzett szakmai ismereteket, és a lehető legnagyobb mértékben el kell tekintenie a további vizsgáktól és képzésektől. |
| --- | --- |

(21)

El kell kerülni a felesleges adminisztrációs és pénzügyi terheket a mozdonyvezetők munkaadójának változásakor. A mozdonyvezetőt alkalmazó vasúttársaságnak figyelembe kell vennie a korábban megszerzett szakmai ismereteket, és a lehető legnagyobb mértékben el kell tekintenie a további vizsgáktól és képzésektől.

| (22) | Ez az irányelv nem ruházza fel kölcsönös elismerésre vonatkozó jogokkal a mozdonyvezetők által ezen irányelv alkalmazását megelőzően szerzett vezetésre vonatkozó jogosultságot, ugyanakkor nem sérti a kölcsönös elismerésnek a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) értelmében létrehozott általános rendszerét, amely az átmeneti időszak végéig továbbra is érvényben marad. |
| --- | --- |

(22)

Ez az irányelv nem ruházza fel kölcsönös elismerésre vonatkozó jogokkal a mozdonyvezetők által ezen irányelv alkalmazását megelőzően szerzett vezetésre vonatkozó jogosultságot, ugyanakkor nem sérti a kölcsönös elismerésnek a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) értelmében létrehozott általános rendszerét, amely az átmeneti időszak végéig továbbra is érvényben marad.

| (23) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(23)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

| (24) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (10) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(24)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (10) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (25) | A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv betartására vonatkozó ellenőrzést és az ezen irányelv rendelkezéseinek a mozdonyvezető általi megsértése esetén alkalmazandó megfelelő fellépést. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv betartására vonatkozó ellenőrzést és az ezen irányelv rendelkezéseinek a mozdonyvezető általi megsértése esetén alkalmazandó megfelelő fellépést.

| (26) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell az ezen irányelv nemzeti végrehajtási rendelkezéseinek megsértése esetén kiróható megfelelő szankciókról. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell az ezen irányelv nemzeti végrehajtási rendelkezéseinek megsértése esetén kiróható megfelelő szankciókról.

| (27) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a személy- és áruszállító mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítésére vonatkozó közös szabályozási keretek létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv terjedelme és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(27)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a személy- és áruszállító mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítésére vonatkozó közös szabályozási keretek létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az irányelv terjedelme és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (28) | Költséghatékonysági szempontból helyénvaló lehet korlátozott időtartamra mentességet biztosítani a kizárólag egy tagállam területén működő mozdonyvezetők számára ezen irányelv azon rendelkezéseinek alkalmazása alól, amelyek az említett mozdonyvezetők számára az e rendeletnek megfelelő engedélyek és a harmonizált kiegészítő tanúsítványok megszerzését írják elő. Az említett mentességeket szabályozó feltételeket egyértelműen kell meghatározni. |
| --- | --- |

(28)

Költséghatékonysági szempontból helyénvaló lehet korlátozott időtartamra mentességet biztosítani a kizárólag egy tagállam területén működő mozdonyvezetők számára ezen irányelv azon rendelkezéseinek alkalmazása alól, amelyek az említett mozdonyvezetők számára az e rendeletnek megfelelő engedélyek és a harmonizált kiegészítő tanúsítványok megszerzését írják elő. Az említett mentességeket szabályozó feltételeket egyértelműen kell meghatározni.

| (29) | Azokra a tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti rendszerrel, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, ezen irányelv átültetése és végrehajtása aránytalan és felesleges kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat arra az időre, amíg nem rendelkeznek vasúti rendszerrel, mentesíteni kell ezen irányelv átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége alól, |
| --- | --- |

(29)

Azokra a tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti rendszerrel, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, ezen irányelv átültetése és végrehajtása aránytalan és felesleges kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat arra az időre, amíg nem rendelkeznek vasúti rendszerrel, mentesíteni kell ezen irányelv átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége alól,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

CÉLKITŰZÉS, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Célkitűzés

Ezen irányelv meghatározza a közösségi vasútvonalakon közlekedő mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítésének feltételeit és eljárásait. Ezen irányelv meghatározza a tagállamok illetékes hatóságaira, a mozdonyvezetőkre és az ágazat egyéb szereplőire, különösen a vasúttársaságokra, a pályahálózat-működtetőkre és a képzési központokra háruló feladatokat.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelv a közösségi vasúti rendszeren biztonsági tanúsítványt előíró vasúttársaság vagy biztonsági engedélyt előíró pályahálózat-működtető számára mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetőkre vonatkozik.

(2)   A tagállamok nem akadályozzák az áruszállító vonatokon dolgozó egyéb személyzetre vonatkozó nemzeti rendelkezések alapján az áruszállító vonatok határátkelését vagy a tagállamok területén történő belföldi szállítást.

(3)   A 7. cikkben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok ezen irányelv végrehajtása során elfogadott intézkedéseik köréből kizárhatják a kizárólag a következőkön működő mozdonyvezetőket:

| a) | metrók, villamosok és más helyiérdekű vasúti rendszerek; |
| --- | --- |

a)

metrók, villamosok és más helyiérdekű vasúti rendszerek;

| b) | a vasúti rendszer többi részétől elkülönülten működő és kizárólag a helyi, városi vagy elővárosi személy- és áruszállítási szolgáltatások működtetésére szolgáló hálózatok; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer többi részétől elkülönülten működő és kizárólag a helyi, városi vagy elővárosi személy- és áruszállítási szolgáltatások működtetésére szolgáló hálózatok;

| c) | azok a magántulajdonban lévő vasúti infrastruktúrák, amelyeket kizárólag az infrastruktúra tulajdonosai használnak saját áruszállítási műveleteikre; |
| --- | --- |

c)

azok a magántulajdonban lévő vasúti infrastruktúrák, amelyeket kizárólag az infrastruktúra tulajdonosai használnak saját áruszállítási műveleteikre;

| d) | a karbantartás, felújítás vagy korszerűsítés miatt a normál közlekedés elől időszakosan lezárt pályaszakaszok. |
| --- | --- |

d)

a karbantartás, felújítás vagy korszerűsítés miatt a normál közlekedés elől időszakosan lezárt pályaszakaszok.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „illetékes hatóság”: a 2004/49/EK irányelv 16. cikkében meghatározott biztonsági hatóság; |
| --- | --- |

a)

„illetékes hatóság”: a 2004/49/EK irányelv 16. cikkében meghatározott biztonsági hatóság;

| b) | „mozdonyvezető”: az a személy, aki önállóan, felelős és biztonságos módon képes és jogosult vonatokat – beleértve a mozdonyokat, tolatómozdonyokat, munkaszerelvényeket, karbantartó vasúti járműveket, vagy a vasúti személy- és áruszállításra szolgáló vonatokat – vezetni; |
| --- | --- |

b)

„mozdonyvezető”: az a személy, aki önállóan, felelős és biztonságos módon képes és jogosult vonatokat – beleértve a mozdonyokat, tolatómozdonyokat, munkaszerelvényeket, karbantartó vasúti járműveket, vagy a vasúti személy- és áruszállításra szolgáló vonatokat – vezetni;

| c) | „vasúti rendszer”: a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv (11) és a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) meghatározása szerinti olyan vasúti infrastruktúrából álló rendszer, amely a vágányrendszer vonalaiból és helyhez kötött létesítményeiből, valamint az ilyen infrastruktúrán közlekedő bármely kategóriájú és származású járműből áll; |
| --- | --- |

c)

„vasúti rendszer”: a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv (11) és a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) meghatározása szerinti olyan vasúti infrastruktúrából álló rendszer, amely a vágányrendszer vonalaiból és helyhez kötött létesítményeiből, valamint az ilyen infrastruktúrán közlekedő bármely kategóriájú és származású járműből áll;

| d) | „pályahálózat-működtető”: minden olyan szerv vagy vállalkozás, amely a 91/440/EGK irányelv 3. cikkében meghatározottak szerint elsősorban a vasúti infrastruktúra vagy annak egy része létrehozásáért és fenntartásáért, továbbá az infrastruktúra ellenőrzési és biztonsági rendszerek működtetéséért felelős. A pályahálózat-működtető feladatait egy hálózatban vagy egy hálózat részeként különböző szervekhez vagy vállalkozásokhoz lehet rendelni; |
| --- | --- |

d)

„pályahálózat-működtető”: minden olyan szerv vagy vállalkozás, amely a 91/440/EGK irányelv 3. cikkében meghatározottak szerint elsősorban a vasúti infrastruktúra vagy annak egy része létrehozásáért és fenntartásáért, továbbá az infrastruktúra ellenőrzési és biztonsági rendszerek működtetéséért felelős. A pályahálózat-működtető feladatait egy hálózatban vagy egy hálózat részeként különböző szervekhez vagy vállalkozásokhoz lehet rendelni;

| e) | „vasúttársaság”: olyan, a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) meghatározottak szerinti vasúttársaság és bármilyen egyéb állami vagy magánvállalkozás, amelynek tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatás nyújtása annak kikötésével, hogy a vontatást e vállalkozásnak kell biztosítania. Ebbe a fogalomba beletartoznak a csak vontatást biztosító társaságok is; |
| --- | --- |

e)

„vasúttársaság”: olyan, a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (13) meghatározottak szerinti vasúttársaság és bármilyen egyéb állami vagy magánvállalkozás, amelynek tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatás nyújtása annak kikötésével, hogy a vontatást e vállalkozásnak kell biztosítania. Ebbe a fogalomba beletartoznak a csak vontatást biztosító társaságok is;

| f) | „átjárhatósági műszaki előírások” vagy „ÁME”-k: azok az előírások, amelyek az egyes alrendszereket vagy azok részeit szabályozzák az alapvető előírásoknak való megfelelés érdekében, valamint a 96/48/EK irányelvben és a 2001/16/EK irányelvben meghatározottak szerint a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer, illetve a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

f)

„átjárhatósági műszaki előírások” vagy „ÁME”-k: azok az előírások, amelyek az egyes alrendszereket vagy azok részeit szabályozzák az alapvető előírásoknak való megfelelés érdekében, valamint a 96/48/EK irányelvben és a 2001/16/EK irányelvben meghatározottak szerint a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer, illetve a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében;

| g) | „Ügynökség”: az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) értelmében létrehozott Európai Vasúti Ügynökség; |
| --- | --- |

g)

„Ügynökség”: az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) értelmében létrehozott Európai Vasúti Ügynökség;

| h) | „biztonsági tanúsítvány”: az illetékes hatóság által a 2004/49/EK irányelv 10. cikkével összhangban valamely vasúttársaságnak kiadott tanúsítvány; |
| --- | --- |

h)

„biztonsági tanúsítvány”: az illetékes hatóság által a 2004/49/EK irányelv 10. cikkével összhangban valamely vasúttársaságnak kiadott tanúsítvány;

| i) | „tanúsítvány”: harmonizált kiegészítő tanúsítvány, amely megjelöli azt az infrastruktúrát, amelyen a mozdonyvezető számára a vezetés engedélyezett, valamint azt a járművet, amelynek vezetésére a bizonyítvánnyal rendelkező személy jogosult. |
| --- | --- |

i)

„tanúsítvány”: harmonizált kiegészítő tanúsítvány, amely megjelöli azt az infrastruktúrát, amelyen a mozdonyvezető számára a vezetés engedélyezett, valamint azt a járművet, amelynek vezetésére a bizonyítvánnyal rendelkező személy jogosult.

| j) | „biztonsági engedély”: az illetékes hatóság által valamely pályahálózat-működtetőnek a 2004/49/EK irányelv 11. cikkével összhangban kiadott tanúsítvány; |
| --- | --- |

j)

„biztonsági engedély”: az illetékes hatóság által valamely pályahálózat-működtetőnek a 2004/49/EK irányelv 11. cikkével összhangban kiadott tanúsítvány;

| k) | „képzési központ”: olyan jogalany, amelyet az illetékes hatóság tanfolyamok szervezésére akkreditált vagy elismert. |
| --- | --- |

k)

„képzési központ”: olyan jogalany, amelyet az illetékes hatóság tanfolyamok szervezésére akkreditált vagy elismert.

II. FEJEZET

A MOZDONYVEZETŐK MINŐSÍTÉSE

4. cikk

Közösségi minősítési minta

(1)   A mozdonyvezetéshez szükséges alkalmasság és képesítés mellett minden mozdonyvezetőnek rendelkeznie kell az alábbi dokumentumokkal:

| a) | engedély, amely igazolja, hogy a mozdonyvezető eleget tesz az egészségügyi előírásokra, alapvető oktatásra és általános szakmai készségekre vonatkozó minimumfeltételeknek. Az engedély azonosítja a mozdonyvezetőt és a kiállító hatóságot, és tartalmazza az érvényesség időtartamát. Az engedélynek az I. mellékletben foglalt követelményeknek kell megfelelnie a közösségi minősítési mintának a (4) bekezdésben meghatározott elfogadásáig; |
| --- | --- |

a)

engedély, amely igazolja, hogy a mozdonyvezető eleget tesz az egészségügyi előírásokra, alapvető oktatásra és általános szakmai készségekre vonatkozó minimumfeltételeknek. Az engedély azonosítja a mozdonyvezetőt és a kiállító hatóságot, és tartalmazza az érvényesség időtartamát. Az engedélynek az I. mellékletben foglalt követelményeknek kell megfelelnie a közösségi minősítési mintának a (4) bekezdésben meghatározott elfogadásáig;

| b) | azon infrastruktúrákat megjelölő egy vagy több olyan tanúsítvány, amelyeken a tanúsítvány jogosultja vezetni jogosult; és azon járművek feltüntetése, amelyeket a tanúsítvány jogosultja vezetni jogosult. Valamennyi tanúsítványnak meg kell felelnie az I. mellékletben foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

azon infrastruktúrákat megjelölő egy vagy több olyan tanúsítvány, amelyeken a tanúsítvány jogosultja vezetni jogosult; és azon járművek feltüntetése, amelyeket a tanúsítvány jogosultja vezetni jogosult. Valamennyi tanúsítványnak meg kell felelnie az I. mellékletben foglalt követelményeknek.

(2)   Az infrastruktúra meghatározott részére érvényes tanúsítvány birtoklásának követelménye azonban az alábbiakban felsorolt kivételes esetekre nem vonatkozik, feltéve, hogy egy, az érintett infrastruktúrára érvényes tanúsítvánnyal rendelkező másik mozdonyvezető vezetés közben a mozdonyvezető mellett ül:

| a) | amikor a vasúti szolgáltatás zavara a vonatok elterelését vagy a pályák karbantartását a pályahálózat-működtető által meghatározott módon szükségessé teszi; |
| --- | --- |

a)

amikor a vasúti szolgáltatás zavara a vonatok elterelését vagy a pályák karbantartását a pályahálózat-működtető által meghatározott módon szükségessé teszi;

| b) | történelmi jelentőségű vonatokat használó, kivételes, egyszeri szolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

történelmi jelentőségű vonatokat használó, kivételes, egyszeri szolgáltatások;

| c) | kivételes, egyszeri áruszállító szolgáltatások, feltéve, hogy a pályahálózat-működtető beleegyezik; |
| --- | --- |

c)

kivételes, egyszeri áruszállító szolgáltatások, feltéve, hogy a pályahálózat-működtető beleegyezik;

| d) | új vonat vagy mozdony szállítása vagy demonstrációja; |
| --- | --- |

d)

új vonat vagy mozdony szállítása vagy demonstrációja;

| e) | a mozdonyvezetők képzése vagy vizsgáztatása céljából. |
| --- | --- |

e)

a mozdonyvezetők képzése vagy vizsgáztatása céljából.

E lehetőség használatáról a vasúttársaság dönt, és azt sem az érintett pályahálózat-működtető, sem az illetékes hatóság nem határozhatja meg.

Minden olyan esetben, amikor a fent említett módon további mozdonyvezető alkalmazására kerül sor, arról a pályahálózat-működtetőt előre értesíteni kell.

(3)   A tanúsítvány az alábbi egy vagy több kategóriában jogosít vezetésre:

| a) | A kategória: tolatómozdonyok, munkaszerelvények, karbantartó vasúti járművek, valamint tolatásra használt mozdonyok; |
| --- | --- |

a)

A kategória: tolatómozdonyok, munkaszerelvények, karbantartó vasúti járművek, valamint tolatásra használt mozdonyok;

| b) | B kategória: személy- és/vagy áruszállítás. |
| --- | --- |

b)

B kategória: személy- és/vagy áruszállítás.

A tanúsítvány valamennyi kategóriára vonatkozó, a (4) bekezdésben említett kódokat magában foglaló engedélyt is tartalmazhat.

(4)   A Bizottság ... (15)-ig a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban és az Ügynökség által készített tervezet alapján az engedélyre, a tanúsítványra és a tanúsítvány hitelesített másolatára vonatkozó közösségi mintát fogad el, valamint azok fizikai jellemzőit is meghatározza. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi a hamisítás elleni intézkedéseket.

A Bizottság ... (15)-ig elfogadja az A és B kategóriák különböző típusaira alkalmazott, a (3) bekezdésben említett közösségi kódokat a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, az Ügynökség ajánlása alapján.

5. cikk

Csalás elleni intézkedések

Az illetékes hatóságok és a kiállító hatóságok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy az engedélyek és a tanúsítványok hamisításának és a 22. cikkben előírt nyilvántartások manipulálásának kockázatát elkerüljék.

6. cikk

Tulajdonlás, nyelv és kiállító szervek

(1)   Az engedély tulajdonosa a mozdonyvezető, és az engedélyt a 3. cikk a) pontjában meghatározott illetékes hatóság adja ki. Amennyiben az illetékes hatóság vagy meghatalmazottja olyan nemzeti nyelven készíti el az engedélyt, amely nem közösségi nyelv, elkészíti az engedélynek a – közösségi nyelvek egyikét is magában foglaló – kétnyelvű változatát.

(2)   A tanúsítványt a mozdonyvezetőt alkalmazó vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető bocsátja ki. A tanúsítvány tulajdonosa az azt kiállító társaság vagy működtető. A 2004/49/EK irányelv 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban azonban a mozdonyvezetők jogosultak egy hitelesített másolattal rendelkezni. Amennyiben az illetékes hatóság vagy pályahálózat-működtető olyan nemzeti nyelven készíti el a tanúsítványt, amely nem közösségi nyelv, elkészíti a tanúsítványnak a – közösségi nyelvek egyikét is magában foglaló – kétnyelvű változatát.

7. cikk

Földrajzi érvényesség

(1)   Az engedély a Közösség egész területén érvényes.

(2)   A tanúsítvány csak az abban meghatározott infrastruktúrákon és járműveken érvényes.

8. cikk

Harmadik országok mozdonyvezetői minősítési dokumentumainak elismerése

A kizárólag tagállami vasúti rendszer határátkelő szakaszain működő, harmadik országbeli mozdonyvezetők minősítési dokumentumait az adott tagállam elismerheti, az adott harmadik országgal kötött kétoldalú szerződések alapján.

III. FEJEZET

AZ ENGEDÉLY ÉS A TANÚSÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉNEK FELTÉTELEI

9. cikk

Minimumkövetelmények

(1)   Az engedély megszerzéséhez a kérelmezőknek a 10. és 11. cikkben meghatározott minimumkövetelményeknek kell megfelelniük. A tanúsítvány megszerzéséhez és annak érvényben maradásához a kérelmezőknek engedéllyel kell rendelkezniük, és meg kell felelniük a 12. és 13. cikkben meghatározott minimumkövetelményeknek.

(2)   Az egyes tagállamok a területükön kiállított engedélyekkel kapcsolatban szigorúbb követelményeket is állíthatnak. Mindazonáltal a többi tagállam által kiadott engedélyeket a 7. cikkel összhangban el kell ismerniük.

I. SZAKASZ

Az engedély

10. cikk

Alsó korhatár

A tagállamok az engedély-kérelmezők számára alsó korhatárt tűznek ki, amely legalább a 20. életév. A tagállamok azonban már a 18 éves kort betöltött kérelmezők számára kiadhatnak engedélyeket, ezen engedélyek érvényessége ebben az esetben a kiállító tagállam területére korlátozódik.

11. cikk

Alapkövetelmények

(1)   A kérelmezők az (alap- és középfokú) tanulmányokból legalább kilenc évet sikeresen elvégeztek, és a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló, 1985. július 16-i 85/368/EGK tanácsi határozatban (16) említett 3. szintnek megfelelő alapképzést sikeresen befejezték.

(2)   A kérelmezőknek a tagállam által meghatározott, a 20. cikkel összhangban elismert vagy akkreditált orvos által vagy felügyelete alatt végzett egészségügyi vizsgálaton kell megfelelniük fizikai alkalmasságuk bizonyítása érdekében. A vizsgálatnak legalább a II. melléklet 1.1., 1.2., 1.3 és 2.1. szakaszában megjelölt kritériumokra kell kiterjednie.

(3)   A kérelmezőknek a tagállam által meghatározott, a 20. cikkel összhangban elismert vagy akkreditált pszichológus, vagy orvos által vagy a felügyelete alatt végzett egészségügyi vizsgálaton kell megfelelniük szakmai pszichológiai alkalmasságuk bizonyítása érdekében. A vizsgálatnak legalább a II. melléklet 2.2. szakaszában megjelölt kritériumokra kell kiterjednie.

(4)   A kérelmezők általános szakmai alkalmasságukat legalább a IV. mellékletben foglalt általános tárgyakra kiterjedő vizsgán való megfelelésükkel bizonyítják.

II. SZAKASZ

A tanúsítvány

12. cikk

Nyelvtudás

A VI. mellékletben említett, nyelvtudásra vonatkozó kritériumoknak meg kell felelni azon infrastruktúra vonatkozásában, amelyre a tanúsítvány vonatkozik.

13. cikk

Szakképesítés

(1)   A kérelmezőknek szakismereti és alkalmassági vizsgával kell rendelkezniük azon járművekre vonatkozóan, amelyekre az általuk kért tanúsítvány vonatkozik. A vizsga legalább az V. mellékletben felsorolt általános tárgyakat tartalmazza.

(2)   A kérelmezőknek szakismereti és alkalmassági vizsgával kell rendelkezniük azon infrastruktúrákra vonatkozóan, amelyekre az általuk kért tanúsítvány vonatkozik. Ez a vizsga legalább a VI. mellékletben felsorolt általános tárgyakat tartalmazza. Adott esetben a vizsga a VI. melléklet 8. szakaszával összhangban, a nyelvtudásra is kiterjed.

(3)   A vasúttársaság vagy a pályahálózat-működtető a 2004/49/EK irányelvben előírt biztonsági rendszerére vonatkozó képzésben részesíti a kérelmezőt.

IV. FEJEZET

AZ ENGEDÉLY ÉS A TANÚSÍTVÁNY MEGSZERZÉSÉHEZ KÖVETENDŐ ELJÁRÁS

14. cikk

Az engedély megszerzése

(1)   Az illetékes hatóság közzéteszi az engedély megszerzéséhez követendő eljárást.

(2)   Az engedélyre vonatkozó valamennyi kérelmet a jelentkező mozdonyvezető vagy a nevében eljáró bármely jogalany nyújtja be az illetékes hatóságnak.

(3)   Az illetékes hatóságnak benyújtott jelentkezések új engedély kiadásához, az engedély adatainak frissítéséhez, megújításhoz vagy másolathoz kapcsolódhatnak.

(4)   Az engedélyt az illetékes hatóság a lehető leghamarabb, de legkésőbb egy hónappal az összes szükséges dokumentum beérkezése után adja ki.

(5)   Az engedély a 16. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel 10 évig érvényes.

(6)   Az engedély egyetlen eredeti példányban kerül kiállításra. Másodpéldány kiadására irányuló kérelem esetén az illetékes hatóság által kiállított másolaton kívül az engedélyt bármilyen más módon sokszorosítani tilos.

15. cikk

A tanúsítvány megszerzése

Valamennyi vasúttársaság és pályahálózat-működtető – biztonságirányítási rendszere részeként – meghatározza az ezen irányelvvel összhangban lévő tanúsítványok kiadása vagy megújítása alkalmával követendő eljárásait, valamint a tanúsítvány kiállítására, megújítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó határozat felülvizsgálatára irányuló, a mozdonyvezetők kérelmére indítható fellebbezési eljárást.

A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők haladéktalanul megújítják a tanúsítványt, amennyiben a tanúsítvány jogosultja a járművekre vagy az infrastruktúrára vonatkozó kiegészítő engedélyeket szerez.

16. cikk

Időszakos ellenőrzések

(1)   Az engedély érvényben tartásához azok jogosultjainak a 11. cikk (2) és (3) bekezdésében említett követelményekre vonatkozó időszakos vizsgálatokon és/vagy ellenőrzéseken kell részt venniük. Az orvosi vizsgálatok tekintetében a minimális gyakoriságot a II. melléklet 3.1. szakaszában foglalt rendelkezésekkel összhangban be kell tartani. Ezekre az orvosi ellenőrzésekre a 20. cikkel összhangban elismert vagy akkreditált orvos által vagy felügyelete alatt kerül sor. Az általános szakmai ismeretek vonatkozásában a 23. cikk (8) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.

Az engedély megújításakor az illetékes hatóság igazolja a 22. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt nyilvántartásban, hogy a mozdonyvezető megfelelt az e bekezdés első albekezdésében említett követelményeknek.

(2)   A tanúsítvány érvényben tartásához azok birtokosainak a 12. és a 13. cikkben említett követelményekre vonatkozó rendszeres vizsgákon és/vagy ellenőrzéseken kell részt venniük. A vizsgák/ellenőrzések gyakoriságát a mozdonyvezetőt alkalmazó vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető határozza meg saját biztonsági rendszerével összhangban és a VII. mellékletben foglalt minimum gyakorisági követelmények tiszteletben tartásával.

Ezen ellenőrzések mindegyike esetén a kiállító hatóság a tanúsítványban és a 22. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott nyilvántartásban elhelyezett nyilatkozatban igazolja, hogy a mozdonyvezető megfelelt az e bekezdés első albekezdésében említett követelményeknek.

(3)   Az időszakos ellenőrzések elmulasztása vagy negatív eredmény esetében a 18. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni.

17. cikk

A foglalkoztatás megszűnése

Amennyiben egy mozdonyvezetőnek megszűnik az egyik vasúttársaságnál vagy pályahálózat-működtetőnél a munkaviszonya, ez utóbbi haladéktalanul tájékoztatja erről az illetékes hatóságot.

Az engedély továbbra is érvényes marad, amennyiben a 16. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek.

A tanúsítvány a mozdonyvezető mozdonyvezetőként történő alkalmazásának megszűnése esetén érvénytelenné válik. A mozdonyvezető azonban kézhez kapja a tanúsítvány hiteles másolatát szakmai alkalmasságának bizonyítékául. Az új vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető a tanúsítványnak a mozdonyvezető részére történő kiadása alkalmával figyelembe veszi ezt az alkalmasságot.

18. cikk

Mozdonyvezetők ellenőrzése a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők által

(1)   A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők feladata annak biztosítása és ellenőrzése, hogy az általuk alkalmazott vagy szerződtetett mozdonyvezetők engedélyei és tanúsítványai érvényesek legyenek.

Feladatuk a mozdonyvezetőik ellenőrzésére hivatott rendszer létrehozása. Amennyiben az ellenőrzés eredményei megkérdőjelezik egy mozdonyvezetőnek az állásra és az engedély vagy tanúsítvány érvényességének meghosszabbítására való alkalmasságát, a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők haladéktalanul meghozzák a szükséges intézkedéseket.

(2)   Amennyiben a mozdonyvezető úgy ítéli meg, hogy egészségi állapota megkérdőjelezi a munkára való alkalmasságát, arról haladéktalanul tájékoztatja a megfelelő szervet, tehát a vasúttársaságot vagy a pályahálózat-működtetőt.

Amint a vasúttársaság vagy az pályahálózat-működtetője tudomására jut a mozdonyvezető egészségének olyan fokú romlásáról szóló információ vagy olyan orvosi tájékoztatást kap, amely megkérdőjelezi a mozdonyvezető állásra való alkalmasságát, haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket, beleértve az ezen irányelv II. mellékletének 3.1. szakaszában leírt vizsgálatot. Biztosítania kell továbbá, hogy a mozdonyvezetők szolgálati idejük alatt ne álljanak koncentrációjuk, figyelmük vagy viselkedésük befolyásolására feltehetőleg alkalmas anyag hatása alatt. A három hónapot meghaladó bármely munkaképtelenség esetén az illetékes hatóságot haladéktalanul értesítik.

V. FEJEZET

AZ ILLETÉKES HATÓSÁG FELADATAI ÉS HATÁROZATAI

19. cikk

Az illetékes hatóság feladatai

(1)   Az illetékes hatóság az alábbi feladatokat átlátható módon és megkülönböztetés nélkül látja el:

| a) | a 6. és 14. cikkben előírtaknak megfelelően engedélyek kiállítása és frissítése, valamint másolatok készítése; |
| --- | --- |

a)

a 6. és 14. cikkben előírtaknak megfelelően engedélyek kiállítása és frissítése, valamint másolatok készítése;

| b) | a 16. cikk (1) bekezdésében előírt időszakos vizsgálatok és/vagy ellenőrzések biztosítása; |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk (1) bekezdésében előírt időszakos vizsgálatok és/vagy ellenőrzések biztosítása;

| c) | a 28. cikkben előírtaknak megfelelően az engedélyek felfüggesztése és visszavonása, valamint a kiállító hatóság értesítése a tanúsítványok felfüggesztésére irányuló, indokolással ellátott kérelemmel; |
| --- | --- |

c)

a 28. cikkben előírtaknak megfelelően az engedélyek felfüggesztése és visszavonása, valamint a kiállító hatóság értesítése a tanúsítványok felfüggesztésére irányuló, indokolással ellátott kérelemmel;

| d) | amennyiben a tagállam úgy rendelkezik, a 23. és 24. cikkben előírtaknak megfelelően személyek és szervek elismerése; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a tagállam úgy rendelkezik, a 23. és 24. cikkben előírtaknak megfelelően személyek és szervek elismerése;

| e) | a 20. cikkben előírtaknak megfelelően annak biztosítása, hogy az akkreditált és elismert személyek és szervek nyilvántartása közzétételre és frissítésre kerül; |
| --- | --- |

e)

a 20. cikkben előírtaknak megfelelően annak biztosítása, hogy az akkreditált és elismert személyek és szervek nyilvántartása közzétételre és frissítésre kerül;

| f) | a 16. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikkben előírtaknak megfelelően annak biztosítása, hogy az engedélyek nyilvántartása vezetésre és frissítésre kerül; |
| --- | --- |

f)

a 16. cikk (1) bekezdésében és a 22. cikkben előírtaknak megfelelően annak biztosítása, hogy az engedélyek nyilvántartása vezetésre és frissítésre kerül;

| g) | a 25. cikkben előírtaknak megfelelően a mozdonyvezetők hitelesítési eljárásának nyomon követése; |
| --- | --- |

g)

a 25. cikkben előírtaknak megfelelően a mozdonyvezetők hitelesítési eljárásának nyomon követése;

| h) | a 28. cikkben előírtaknak megfelelően ellenőrzések elvégzése; |
| --- | --- |

h)

a 28. cikkben előírtaknak megfelelően ellenőrzések elvégzése;

| i) | a 24. cikk (5) bekezdésének megfelelően nemzeti kritériumok meghatározása a vizsgáztatók számára. |
| --- | --- |

i)

a 24. cikk (5) bekezdésének megfelelően nemzeti kritériumok meghatározása a vizsgáztatók számára.

Az illetékes hatóság gyorsan válaszol a tájékoztatásra irányuló kérelmekre, és az engedélyek elkészítése során késedelem nélkül előterjeszti további adatszolgáltatásra irányuló kéréseit.

(2)   Az illetékes hatóság az (1) bekezdés c), f) és g) pontjában foglalt feladatait nem ruházhatja harmadik felekre.

(3)   A feladatokat átlátható és megkülönböztetésmentes módon lehet átruházni, és az nem eredményezhet összeférhetetlenséget.

(4)   Amennyiben az illetékes hatóság az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett feladatok ellátását vasúttársaságnak átruházza vagy szerződéssel kiadja, az alábbi feltételek legalább egyikének teljesülnie kell:

| a) | a vasúttársaság csak saját mozdonyvezetői számára bocsát ki engedélyt; |
| --- | --- |

a)

a vasúttársaság csak saját mozdonyvezetői számára bocsát ki engedélyt;

| b) | a vasúttársaság az átruházott vagy szerződés keretében kapott egyetlen feladat területén sem élvez kizárólagosságot. |
| --- | --- |

b)

a vasúttársaság az átruházott vagy szerződés keretében kapott egyetlen feladat területén sem élvez kizárólagosságot.

(5)   Amennyiben az illetékes hatóság feladatokat ruház át vagy ad ki szerződéssel, a meghatalmazott képviselő vagy a vállalkozó köteles e feladatok ellátásakor eleget tenni az illetékes hatóságra ezen irányelv által rótt kötelezettségeknek.

(6)   Feladatok átruházásakor vagy szerződésbe adásakor az illetékes hatóság felállít egy olyan rendszert, amely ellenőrzi a feladatok végrehajtását, és biztosítja a (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését.

20. cikk

Akkreditálás és elismerés

(1)   Az ezen irányelv értelmében akkreditált személyek és szervek akkreditálását az érintett tagállam által kijelölt akkreditáló szerv végzi. Az akkreditálási eljárás a vonatkozó EN 45000 sorozatszámú európai szabványokhoz hasonló függetlenségi, szakképzettségi és semlegességi kritériumokon, valamint a pályázók által benyújtott, a kérdéses területen meglévő szakértelmet megfelelően igazoló iratok értékelésén alapul.

(2)   Az első bekezdés szerinti akkreditálás helyett a tagállamok előírhatják, hogy az irányelv szerint elismert személyeket és szerveket az illetékes hatóság vagy az érintett tagállam által kijelölt szerv ismeri el. Az elismerés a függetlenségi, szakképzettségi és semlegességi kritériumokon alapul. Olyan esetekben azonban, ahol a keresett különleges szakképzettség rendkívül ritka, kivétel tehető a szabály alól a Bizottság által a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján nyújtott pozitív véleményt követően.

A függetlenségi kritérium nem alkalmazandó a 23. cikk (5) és (6) bekezdésében említett képzés esetén.

(3)   Az illetékes hatóság biztosítja az ezen irányelv értelmében akkreditált és elismert személyeket és szerveket tartalmazó nyilvántartás közzétételét és frissítését.

21. cikk

Az illetékes hatóság határozatai

(1)   Az illetékes hatóság határozatait indokolással látja el.

(2)   Az illetékes hatóság biztosítja egy olyan igazgatási fellebbviteli eljárás létrehozását, amely lehetővé teszi a munkaadók és mozdonyvezetők számára, hogy kérelmezhessék az ezen irányelv szerinti bármely kérelemre vonatkozó határozat felülvizsgálatát.

(3)   A tagállamok megteszik az illetékes hatóságok által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatának biztosításához szükséges intézkedéseket.

22. cikk

Nyilvántartások és információcsere

(1)   Az illetékes hatóság köteles:

| a) | nyilvántartást vezetni az összes kiállított, megújított, meghosszabbított, módosított, lejárt, felfüggesztett, visszavont vagy elveszettként bejelentett, ellopott, vagy megsemmisült engedélyről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell minden egyes engedélynek az I. melléklet 4. szakaszában előírt adatait, amelyeknek az egyes mozdonyvezetők részére kiadott nemzeti számok segítségével hozzáférhetőknek kell lenniük. A nyilvántartást rendszeresen frissíteni kell; |
| --- | --- |

a)

nyilvántartást vezetni az összes kiállított, megújított, meghosszabbított, módosított, lejárt, felfüggesztett, visszavont vagy elveszettként bejelentett, ellopott, vagy megsemmisült engedélyről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell minden egyes engedélynek az I. melléklet 4. szakaszában előírt adatait, amelyeknek az egyes mozdonyvezetők részére kiadott nemzeti számok segítségével hozzáférhetőknek kell lenniük. A nyilvántartást rendszeresen frissíteni kell;

| b) | indokolással ellátott kérelemre információt szolgáltatni ezen engedélyek állapotáról a többi tagállam illetékes hatóságai, az Ügynökség vagy a mozdonyvezetők alkalmazója számára. |
| --- | --- |

b)

indokolással ellátott kérelemre információt szolgáltatni ezen engedélyek állapotáról a többi tagállam illetékes hatóságai, az Ügynökség vagy a mozdonyvezetők alkalmazója számára.

(2)   Valamennyi vasúttársaság és pályahálózat-működtető köteles:

| a) | nyilvántartást vezetni, vagy nyilvántartás vezetését biztosítani valamennyi kiállított, megújított, meghosszabbított, módosított, lejárt, felfüggesztett, visszavont vagy elveszettként bejelentett, ellopott, illetve megsemmisült tanúsítványról. A nyilvántartás tartalmazza minden egyes tanúsítvány esetében az I. melléklet 4. szakaszában előírt adatokat, valamint a 16. cikkben előírt időszakos ellenőrzésekre vonatkozó adatokat. A nyilvántartást rendszeresen frissíteni kell; |
| --- | --- |

a)

nyilvántartást vezetni, vagy nyilvántartás vezetését biztosítani valamennyi kiállított, megújított, meghosszabbított, módosított, lejárt, felfüggesztett, visszavont vagy elveszettként bejelentett, ellopott, illetve megsemmisült tanúsítványról. A nyilvántartás tartalmazza minden egyes tanúsítvány esetében az I. melléklet 4. szakaszában előírt adatokat, valamint a 16. cikkben előírt időszakos ellenőrzésekre vonatkozó adatokat. A nyilvántartást rendszeresen frissíteni kell;

| b) | együttműködni a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságával annak érdekében, hogy az illetékes hatósággal információcserére kerülhessen sor, és számára hozzáférést biztosítson a kért adatokhoz; |
| --- | --- |

b)

együttműködni a székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságával annak érdekében, hogy az illetékes hatósággal információcserére kerülhessen sor, és számára hozzáférést biztosítson a kért adatokhoz;

| c) | kérésükre információt szolgáltatni e tanúsítványok tartalmáról a többi tagállam illetékes hatóságai számára, amennyiben azokat az országok közötti tevékenységeik következményeként kérelmezik. |
| --- | --- |

c)

kérésükre információt szolgáltatni e tanúsítványok tartalmáról a többi tagállam illetékes hatóságai számára, amennyiben azokat az országok közötti tevékenységeik következményeként kérelmezik.

(3)   Az illetékes hatóságok az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilvántartások kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében együttműködnek az Ügynökséggel. E célból a Bizottság – a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban és az Ügynökség által készített tervezet alapján – ... (17)-ig elfogadja a felállítandó nyilvántartások alapvető paramétereit, például a rögzítendő adatokat, azok formátumát, valamint az adatcsere-protokollt, a hozzáférési jogokat, az adatmegőrzés időtartamát, a csőd esetén követendő eljárásokat.

(4)   Az illetékes hatóságok, a pályahálózat-működtetők és a vasúttársaságok gondoskodnak arról, hogy az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilvántartások és e nyilvántartások működésének módja megfeleljen a 95/46/EK irányelv rendelkezéseinek.

(5)   Az Ügynökség gondoskodik arról, hogy a (2) bekezdés a) és b) pontja értelmében létrehozott rendszer megfeleljen a 45/2001/EK rendeletben foglaltaknak.

VI. FEJEZET

A MOZDONYVEZETŐK KÉPZÉSE ÉS VIZSGÁZTATÁSA

23. cikk

Képzés

(1)   A mozdonyvezetők képzése az engedélyre vonatkozóan tartalmaz egy, a IV. mellékletben leírtaknak megfelelő általános szakmai ismereteket tükröző részt, valamint a tanúsítványra vonatkozóan egy, az V. és VI. mellékletben leírtaknak megfelelő konkrét szakmai ismereteket tükröző részt.

(2)   A képzési módszer megfelel a III. mellékletben meghatározott kritériumoknak.

(3)   Az engedélyre vonatkozóan a IV. melléklet, a tanúsítványra vonatkozóan pedig az V. és VI. melléklet határozza meg részletesen a képzési program céljait. Ezek az alábbiakkal egészülhetnek ki:

| a) | a vonatkozó ÁME-k – a Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően biztosítja az ÁME-k és az ezen irányelv mellékletei közötti összhangot –; vagy |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó ÁME-k – a Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően biztosítja az ÁME-k és az ezen irányelv mellékletei közötti összhangot –; vagy

| b) | az Ügynökség által a 881/2004/EK rendelet 17. cikke értelmében javasolt és a Bizottság által az ezen irányelv 31. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott kritériumok. |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség által a 881/2004/EK rendelet 17. cikke értelmében javasolt és a Bizottság által az ezen irányelv 31. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott kritériumok.

(4)   A 2004/49/EK irányelv 13. cikke értelmében a tagállamok lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a mozdonyvezető-jelöltek tisztességes úton és megkülönböztetéstől mentesen hozzáférhessenek az engedély és a tanúsítvány megszerzéséhez előírt feltételek teljesítéséhez szükséges képzéshez.

(5)   A 11. cikk (4) bekezdése szerinti általános szakmai ismereteket, a 12. cikk szerinti nyelvtudást és a 13. cikk (1) bekezdése szerinti járművekre vonatkozó szakismereteket érintő képzési feladatokat a 20. cikkel összhangban akkreditált vagy elismert személyek vagy szervek látják el.

(6)   A 13. cikk (2) bekezdésének megfelelően az infrastruktúrákkal kapcsolatos szakmai ismereteket – beleértve az útvonalismeretet, az üzemeltetési szabályokat és eljárásokat is – érintő képzési feladatokat az infrastruktúra elhelyezkedése szerinti tagállam által akkreditált vagy elismert személyek vagy szervek látják el.

(7)   Az engedély tekintetében azon mozdonyvezetők szakképesítésére, akik valamelyik tagállam állampolgárai, és képesítést igazoló bizonyítványukat egy harmadik országban szerezték, továbbra is a szakképesítések elismerésének a 2005/36/EK irányelv által létrehozott általános rendszere vonatkozik.

(8)   Folyamatos képzési programot kell létrehozni a személyzet alkalmasságának biztosítása érdekében a 2004/49/EK irányelv III. melléklete 2. pont e) alpontjának megfelelően.

24. cikk

Vizsgák

(1)   Az előírt szakképesítés ellenőrzésére szolgáló vizsgákat és vizsgáztatókat az alábbiak szerint kell meghatározni:

| a) | az engedélyre vonatkozó rész tekintetében: az illetékes hatóság által, az engedély megszerzéséhez követendő eljárásnak a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban történő meghatározásakor; |
| --- | --- |

a)

az engedélyre vonatkozó rész tekintetében: az illetékes hatóság által, az engedély megszerzéséhez követendő eljárásnak a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban történő meghatározásakor;

| b) | a tanúsítványra vonatkozó rész tekintetében: a vasúttársaság vagy a pályahálózat-működtető által, a tanúsítvány megszerzéséhez követendő eljárásnak a 15. cikkel összhangban történő meghatározásakor. |
| --- | --- |

b)

a tanúsítványra vonatkozó rész tekintetében: a vasúttársaság vagy a pályahálózat-működtető által, a tanúsítvány megszerzéséhez követendő eljárásnak a 15. cikkel összhangban történő meghatározásakor.

(2)   Az (1) bekezdésben említett vizsgákat a 20. cikkel összhangban akkreditált vagy elismert, kompetens vizsgáztatók felügyelik, és a vizsgákat úgy kell megszervezni, hogy mindennemű összeférhetetlenség elkerülhető legyen.

(3)   Az infrastruktúrákkal kapcsolatos ismeretek értékelését – beleértve az útvonalismeretet és az üzemeltetési szabályokat is – az infrastruktúra elhelyezkedése szerinti tagállam által akkreditált vagy elismert személyek vagy szervek végzik el.

(4)   Az (1) bekezdésben említett vizsgákat úgy kell megszervezni, hogy mindennemű összeférhetetlenség elkerülhető legyen, azon lehetőség kizárása nélkül, hogy a vizsgáztató a tanúsítványt kiállító vasúttársasághoz vagy pályahálózat-működtetőhöz tartozhat.

(5)   A vizsgáztatók és a vizsgák kiválasztását az Ügynökség által javasolt és a Bizottság által a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadott közösségi kritériumok szabályozhatják. E közösségi kritériumok hiányában az illetékes hatóságnak kell nemzeti kritériumokat megállapítania.

(6)   A szakképzés végén elméleti és gyakorlati vizsgákat kell tartani. A járművezetői készségek felmérése a hálózaton végrehajtott járművezetői vizsga keretében történik. Az üzemeltetési szabályok alkalmazásának és a mozdonyvezető különösen nehéz helyzetekben nyújtott teljesítményének vizsgálatához szimulátorok is használhatók.

VII. FEJEZET

ÉRTÉKELÉS

25. cikk

Minőségi előírások

Az illetékes hatóságok biztosítják a képzéssel, a szaktudás értékelésével, az engedélyek és tanúsítványok frissítésével kapcsolatos valamennyi tevékenységnek a minőségi előírási rendszer alapján végzett folyamatos ellenőrzését. E rendelkezés nem alkalmazandó a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők által a 2004/49/EK irányelvnek megfelelően létrehozott biztonsági rendszer alá tartozó tevékenységekre.

26. cikk

Független értékelés

(1)   Minden egyes tagállamban öt évet nem meghaladó időszakonként el kell végezni a szakmai ismeretek és kompetenciák megszerzésére és értékelésére szolgáló eljárások, valamint az engedélyek és tanúsítványok kiadására létrehozott rendszer független értékelését. Ez nem alkalmazható a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők által a 2004/49/EK irányelvnek megfelelően létrehozott biztonsági rendszer alá tartozó tevékenységekre. Az értékelést a kérdéses tevékenységekben személyesen nem érintett, megfelelő szakértelemmel rendelkező személyeknek kell elvégezniük.

(2)   A független értékelés eredményét megfelelően dokumentálni kell, és az érintett illetékes hatóságok tudomására kell hozni. Szükség esetén a tagállamok megfelelő intézkedésekkel orvosolják a független értékelés által feltárt hiányosságokat.

VIII. FEJEZET

AZ EGYÉB ALKALMAZOTTAK MINŐSÍTÉSEI

27. cikk

Jelentés az egyéb alkalmazottakról

Az Ügynökség – a ... (18)-ig benyújtandó jelentésében – azonosítja a mozdonyon és a vonaton dolgozó azon egyéb alkalmazottak profilját és feladatait, akik biztonsági feladatokat látnak el, és akiknek az ennek megfelelő szakmai képesítése hozzájárul a vasúti biztonsághoz, amelyek közösségi szintű szabályozást igényelnek, egy olyan engedély- és/vagy tanúsítványrendszer segítségével, amely az ezen irányelv által létrehozott rendszerhez hasonlítható.

IX. FEJEZET

ELLENŐRZÉSEK ÉS SZANKCIÓK

28. cikk

Az illetékes hatóság által végzett ellenőrzések

(1)   Az illetékes hatóság a joghatósága alatt álló területen működő vonatokon bármikor lépéseket tehet annak ellenőrzésére, hogy a mozdonyvezető rendelkezik-e az ezen irányelvnek megfelelően kiállított dokumentumokkal.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított ellenőrzés ellenére munkahelyi hanyagság esetén az illetékes hatóság ellenőrizheti, hogy az adott mozdonyvezető megfelel-e a 13. cikkben meghatározott követelményeknek.

(3)   Az illetékes hatóság vizsgálatokat indíthat ezen irányelvnek a joghatósága területén működő mozdonyvezetők, vasúttársaságok, pályahálózat-működtetők, vizsgáztatók és képzési központok általi betartására.

(4)   Amennyiben az illetékes hatóság megállapítja, hogy a mozdonyvezető egy vagy több feltételnek már nem felel meg, az alábbi intézkedéseket hozza:

| a) | ha az illetékes hatóság által kiállított engedélyt érinti: az illetékes hatóság felfüggeszti az engedélyt. A vasútbiztonság szempontjából előálló probléma mértékétől függően a felfüggesztés ideiglenes vagy végleges lehet. Indokolással ellátott határozatáról a 21. cikkben meghatározott fellebbviteli jog sérelme nélkül haladéktalanul értesíti az érintett mozdonyvezetőt és munkaadóját. Az illetékes hatóság megjelöli az engedély visszaszerzése érdekében követendő eljárást; |
| --- | --- |

a)

ha az illetékes hatóság által kiállított engedélyt érinti: az illetékes hatóság felfüggeszti az engedélyt. A vasútbiztonság szempontjából előálló probléma mértékétől függően a felfüggesztés ideiglenes vagy végleges lehet. Indokolással ellátott határozatáról a 21. cikkben meghatározott fellebbviteli jog sérelme nélkül haladéktalanul értesíti az érintett mozdonyvezetőt és munkaadóját. Az illetékes hatóság megjelöli az engedély visszaszerzése érdekében követendő eljárást;

| b) | egy másik tagállamban működő illetékes hatóság által kiállított engedély tekintetében az illetékes hatóság felveszi a kapcsolatot a szóban forgó hatósággal, és további ellenőrzés elvégzésére vagy az engedély felfüggesztésére irányuló, indokolással ellátott kérelmet nyújt be. A kérelmet benyújtó illetékes hatóság tájékoztatja a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat a kérelméről. A szóban forgó engedélyt kiállító hatóság négy héten belül megvizsgálja a kérelmet, és határozatáról értesíti a másik hatóságot. Az engedélyt kiállító hatóság a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat is értesíti határozatáról. A kiállító hatóság határozatát tartalmazó értesítésig bármely illetékes hatóság megtilthatja a mozdonyvezetőknek, hogy az illetékességi területén működjenek; |
| --- | --- |

b)

egy másik tagállamban működő illetékes hatóság által kiállított engedély tekintetében az illetékes hatóság felveszi a kapcsolatot a szóban forgó hatósággal, és további ellenőrzés elvégzésére vagy az engedély felfüggesztésére irányuló, indokolással ellátott kérelmet nyújt be. A kérelmet benyújtó illetékes hatóság tájékoztatja a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat a kérelméről. A szóban forgó engedélyt kiállító hatóság négy héten belül megvizsgálja a kérelmet, és határozatáról értesíti a másik hatóságot. Az engedélyt kiállító hatóság a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat is értesíti határozatáról. A kiállító hatóság határozatát tartalmazó értesítésig bármely illetékes hatóság megtilthatja a mozdonyvezetőknek, hogy az illetékességi területén működjenek;

| c) | a tanúsítvány tekintetében: az illetékes hatóság felveszi a kapcsolatot a kiállító szervvel, és további ellenőrzés elvégzésére vagy a tanúsítvány felfüggesztésére irányuló kérelmet nyújt be. A kiállító szerv négy héten belül megteszi a szükséges lépéseket, és jelentést tesz az illetékes hatóságnak. A kiállító szerv jelentéséig az illetékes hatóság megtilthatja a mozdonyvezetőknek, hogy a joghatósága területén működjenek, és erről értesíti a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat. |
| --- | --- |

c)

a tanúsítvány tekintetében: az illetékes hatóság felveszi a kapcsolatot a kiállító szervvel, és további ellenőrzés elvégzésére vagy a tanúsítvány felfüggesztésére irányuló kérelmet nyújt be. A kiállító szerv négy héten belül megteszi a szükséges lépéseket, és jelentést tesz az illetékes hatóságnak. A kiállító szerv jelentéséig az illetékes hatóság megtilthatja a mozdonyvezetőknek, hogy a joghatósága területén működjenek, és erről értesíti a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat.

Valamennyi esetben, ha az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy egy adott mozdonyvezető komoly veszélyt jelent a vasúti biztonság szempontjából, haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket, nevezetesen felkéri a pályahálózat-működtetőt, hogy állítsa le a vonatot, és a szükséges időtartamig megtiltja a mozdonyvezetőnek, hogy az illetékességi területén működjön. Az illetékes hatóság értesíti a Bizottságot és az egyéb illetékes hatóságokat határozatáról.

Az illetékes hatóság vagy az arra kijelölt szerv valamennyi esetben a 22. cikkben előírtaknak megfelelően frissíti a nyilvántartást.

(5)   Ha valamely illetékes hatóság úgy véli, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága által a (4) bekezdés értelmében hozott határozat nem felel meg a vonatkozó kritériumoknak, az ügyet a Bizottság elé utalja, amely három hónapon belül véleményt nyilvánít. Szükség esetén korrekciós intézkedéseket kell javasolni az érintett tagállam számára. Nézeteltérés vagy vita esetén az ügyet a 31. cikk (1) bekezdésében említett bizottság elé kell utalni, és a Bizottság megteszi a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban lévő valamennyi szükséges intézkedést. A tagállamok a (4) bekezdéssel összhangban fenntarthatják a mozdonyvezető területükön való működésére vonatkozó tilalmat az ügynek az e bekezdéssel összhangban történő lezárásáig.

29. cikk

Szankciók

Az ezen irányelv által létrehozott egyéb szankciók és eljárások sérelme nélkül a tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén kiróható szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik a végrehajtásuk biztosításához szükséges valamennyi intézkedést. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb a 35. cikkben megjelölt időpontig értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és késedelem nélkül tájékoztatják ezek későbbi módosításairól.

X. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

30. cikk

A mellékletek kiigazítása

A mellékleteket a tudományos és technikai fejlődésnek megfelelően, a 31. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban kiigazítják.

31. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a 96/48/EK irányelv 21. cikkével felállított bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartásával.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időtartam három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

32. cikk

A jelentés

Az Ügynökség értékeli a mozdonyvezetőknek az ezen irányelv értelmében végrehajtott minősítésének alakulását. Az Ügynökség legkésőbb a nyilvántartások alapvető paramétereinek a 22. cikk (3) bekezdésének megfelelően történő elfogadását követő négy éven belül benyújt a Bizottsághoz egy jelentést, amely adott esetben tartalmazza a rendszerrel kapcsolatban elvégzendő javításokat az alábbiak tekintetében:

| a) | az engedélyek és a harmonizált kiegészítő tanúsítványok kiállítására vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

a)

az engedélyek és a harmonizált kiegészítő tanúsítványok kiállítására vonatkozó eljárások;

| b) | a képzési központok és a vizsgáztatók akkreditálása; |
| --- | --- |

b)

a képzési központok és a vizsgáztatók akkreditálása;

| c) | az illetékes hatóságok által felállított minőségbiztosítási rendszer; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok által felállított minőségbiztosítási rendszer;

| d) | a tanúsítványok kölcsönös elismerése; |
| --- | --- |

d)

a tanúsítványok kölcsönös elismerése;

| e) | a IV., V. és VI. mellékletben meghatározott képzési követelményeknek a piac felépítésének és a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt kategóriáknak megfelelő mivolta; |
| --- | --- |

e)

a IV., V. és VI. mellékletben meghatározott képzési követelményeknek a piac felépítésének és a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt kategóriáknak megfelelő mivolta;

| f) | a nyilvántartások kölcsönös átjárhatósága és a munkaerőpiacon belüli mobilitás. |
| --- | --- |

f)

a nyilvántartások kölcsönös átjárhatósága és a munkaerőpiacon belüli mobilitás.

E jelentésben az Ügynökség adott esetben javasolhatja továbbá olyan intézkedések meghozatalát, amelyek a járművek és az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra számára harmonizált tanúsítványt kérelmezők szakmai ismereteinek elméleti és gyakorlati vizsgálatára vonatkoznak.

A Bizottság e javaslatok alapján meghozza a szükséges intézkedéseket, és amennyiben szükséges, javaslatokat tesz ezen irányelv módosítására.

33. cikk

Az intelligens kártyák használata

Az Ügynökség ... (19)-ig megvizsgálja a 4. cikkben meghatározott engedélyt és tanúsítványokat egyesítő intelligens kártya használatának lehetőségét, valamint költség-haszon elemzést végez. Adott esetben a Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban és az Ügynökség által elkészített tervezet alapján elfogadja az intelligens kártya műszaki és üzemeltetési előírásait. A 30. cikkel összhangban az intelligens kártya bevezetése nyomán szükségessé válhat a mellékletek kiigazítása.

34. cikk

Együttműködés

A tagállamok segítik egymást ezen irányelv végrehajtásában. A végrehajtás e szakaszában az illetékes hatóságok együttműködnek egymással.

Az Ügynökség segíti az együttműködést és megszervezi a szükséges találkozókat az illetékes hatóságok képviselőivel.

35. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (20)-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegéről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon lényeges rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja ezekről a többi tagállamot.

(3)   Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.

36. cikk

Fokozatos bevezetés és átmeneti időszakok

Ezt az irányelvet az alább ismertetett módon, folyamatosan kell bevezetni.

| 1. | A 22. cikk szerinti nyilvántartásokat a 22. cikk (3) bekezdésében meghatározott nyilvántartások alapvető paraméterei elfogadását követő két éven belül létre kell hozni. |
| --- | --- |

1.

A 22. cikk szerinti nyilvántartásokat a 22. cikk (3) bekezdésében meghatározott nyilvántartások alapvető paraméterei elfogadását követő két éven belül létre kell hozni.

| 2. | a) | A 22. cikk (3) bekezdésében meghatározott nyilvántartások alapvető paraméterei elfogadását követő két éven belül egy másik tagállamban határokon átnyúló szolgáltatást, kabotázs szolgáltatást vagy áruszállítást teljesítő, továbbá a legalább két tagállamban dolgozó mozdonyvezetők számára az engedélyeket és tanúsítványokat ezen irányelvvel összhangban kell kiállítani, a 3. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül.
  Ugyanezen időpontot követően valamennyi, a fentebb felsorolt szolgálatokat teljesítő mozdonyvezetőnek meg kell felelnie a 16. cikkben előírt rendszeres ellenőrzésnek, beleértve az ezen irányelvnek megfelelő engedéllyel vagy tanúsítvánnyal még nem rendelkezőket is. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

A 22. cikk (3) bekezdésében meghatározott nyilvántartások alapvető paraméterei elfogadását követő két éven belül egy másik tagállamban határokon átnyúló szolgáltatást, kabotázs szolgáltatást vagy áruszállítást teljesítő, továbbá a legalább két tagállamban dolgozó mozdonyvezetők számára az engedélyeket és tanúsítványokat ezen irányelvvel összhangban kell kiállítani, a 3. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül.

Ugyanezen időpontot követően valamennyi, a fentebb felsorolt szolgálatokat teljesítő mozdonyvezetőnek meg kell felelnie a 16. cikkben előírt rendszeres ellenőrzésnek, beleértve az ezen irányelvnek megfelelő engedéllyel vagy tanúsítvánnyal még nem rendelkezőket is.

| b) | Az 1. pontban meghatározott nyilvántartások felállítását követő két éven belül valamennyi új engedélyt és tanúsítványt ezen irányelvvel összhangban kell kiállítani, a 3. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

Az 1. pontban meghatározott nyilvántartások felállítását követő két éven belül valamennyi új engedélyt és tanúsítványt ezen irányelvvel összhangban kell kiállítani, a 3. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül.

| c) | Az 1. pontban meghatározott nyilvántartások felállítását követő hét éven belül valamennyi mozdonyvezetőnek rendelkeznie kell az ezen irányelvnek megfelelő engedélyekkel és tanúsítványokkal. A kiállító szervek figyelembe veszik a mozdonyvezetők által már megszerzett valamennyi szakmai kompetenciát oly módon, hogy ez az előírás ne képezzen szükségtelen adminisztratív és pénzügyi terheket. A mozdonyvezetőnek korábban megadott meghatalmazásokat a lehetőség szerint meg kell őrizni. A kiállító szervek mindazonáltal úgy határozhatnak egyes mozdonyvezetők vagy mozdonyvezető-csoportok esetében, hogy kiegészítő vizsgákra és/vagy képzésre van szükség az ezen irányelv értelmében kiállítandó engedélyekhez és/vagy tanúsítványokhoz. |
| --- | --- |

c)

Az 1. pontban meghatározott nyilvántartások felállítását követő hét éven belül valamennyi mozdonyvezetőnek rendelkeznie kell az ezen irányelvnek megfelelő engedélyekkel és tanúsítványokkal. A kiállító szervek figyelembe veszik a mozdonyvezetők által már megszerzett valamennyi szakmai kompetenciát oly módon, hogy ez az előírás ne képezzen szükségtelen adminisztratív és pénzügyi terheket. A mozdonyvezetőnek korábban megadott meghatalmazásokat a lehetőség szerint meg kell őrizni. A kiállító szervek mindazonáltal úgy határozhatnak egyes mozdonyvezetők vagy mozdonyvezető-csoportok esetében, hogy kiegészítő vizsgákra és/vagy képzésre van szükség az ezen irányelv értelmében kiállítandó engedélyekhez és/vagy tanúsítványokhoz.

| 3. | Azok a mozdonyvezetők, akik az ezen irányelv rendelkezéseinek a 2. pont a) vagy b) alpontja szerinti alkalmazását megelőzően érvényes rendelkezéseknek megfelelően szereztek jogosultságot, annak alapján folytathatják szakmai tevékenységüket ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül az 1. pontban említett nyilvántartások felállítását követő legfeljebb hét évig.
  Azokat a szakiskolásokat, akik ezen irányelv rendelkezéseinek a 2. pont a) vagy b) alpontja szerinti alkalmazását megelőzően jóváhagyott oktatási és képzési programot vagy jóváhagyott szakképzést kezdtek, a tagállamok érvényes nemzeti rendelkezéseikkel összhangban tanúsítvánnyal láthatják el.
  Az e pontban említett mozdonyvezetők és szakiskolások számára az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok kivételes esetekben felmentést adhatnak a II. mellékletben meghatározott orvosi követelmények alól. Az ilyen, felmentéssel kiállított engedély érvényessége az érintett tagállam területére korlátozódik. |
| --- | --- |

3.

Azok a mozdonyvezetők, akik az ezen irányelv rendelkezéseinek a 2. pont a) vagy b) alpontja szerinti alkalmazását megelőzően érvényes rendelkezéseknek megfelelően szereztek jogosultságot, annak alapján folytathatják szakmai tevékenységüket ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazása nélkül az 1. pontban említett nyilvántartások felállítását követő legfeljebb hét évig.

Azokat a szakiskolásokat, akik ezen irányelv rendelkezéseinek a 2. pont a) vagy b) alpontja szerinti alkalmazását megelőzően jóváhagyott oktatási és képzési programot vagy jóváhagyott szakképzést kezdtek, a tagállamok érvényes nemzeti rendelkezéseikkel összhangban tanúsítvánnyal láthatják el.

Az e pontban említett mozdonyvezetők és szakiskolások számára az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok kivételes esetekben felmentést adhatnak a II. mellékletben meghatározott orvosi követelmények alól. Az ilyen, felmentéssel kiállított engedély érvényessége az érintett tagállam területére korlátozódik.

| 4. | Az illetékes hatóságok, a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők biztosítják a 16. cikkben előírtaknak megfelelő rendszeres ellenőrzések fokozatos alkalmazását azon mozdonyvezetőkre, akik nem rendelkeznek az ezen irányelvnek megfelelő engedélyekkel és tanúsítványokkal. |
| --- | --- |

4.

Az illetékes hatóságok, a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők biztosítják a 16. cikkben előírtaknak megfelelő rendszeres ellenőrzések fokozatos alkalmazását azon mozdonyvezetőkre, akik nem rendelkeznek az ezen irányelvnek megfelelő engedélyekkel és tanúsítványokkal.

| 5. | Bármely tagállam kérésére a Bizottság felkéri az Ügynökséget – az érintett tagállammal konzultálva –, hogy készítse el a kizárólag az érintett tagállam területén működő mozdonyvezetőkre vonatkozóan az ezen irányelvben található rendelkezések alkalmazásának költség-haszon elemzését. A költség-haszon elemzésnek tízéves időtartamot kell lefednie. A költség-haszon elemzést az 1. pontban említett nyilvántartások felállítását követő két éven belül be kell nyújtani a Bizottsághoz.
  Amennyiben a költség-haszon elemzés kimutatja, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek az ilyen mozdonyvezetőkre való alkalmazásának költségei meghaladják a hasznot, a Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozatot fogad el a költség-haszon elemzés eredményének benyújtását követő 6 hónapon belül. A határozat előírhatja, hogy az e cikk 2. pontja b) és c) alpontjában foglalt rendelkezéseket nem kell az ilyen mozdonyvezetőkre alkalmazni az érintett tagállam területén legfeljebb 10 éves időtartamig.
  Ezen átmeneti mentességi időszak eltelte előtt legkésőbb 24 hónappal a Bizottság – figyelembe véve az érintett tagállam vasúti szektorában végbement fejlődést – a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban költség-haszon elemzés elvégzését kérelmezheti az Ügynökségtől, amelyet legkésőbb 12 hónappal az átmeneti mentességi időszak lejárta előtt kell a Bizottságnak benyújtani. A Bizottság az ezen pont második albekezdésében leírt eljárással összhangban határoz. |
| --- | --- |

5.

Bármely tagállam kérésére a Bizottság felkéri az Ügynökséget – az érintett tagállammal konzultálva –, hogy készítse el a kizárólag az érintett tagállam területén működő mozdonyvezetőkre vonatkozóan az ezen irányelvben található rendelkezések alkalmazásának költség-haszon elemzését. A költség-haszon elemzésnek tízéves időtartamot kell lefednie. A költség-haszon elemzést az 1. pontban említett nyilvántartások felállítását követő két éven belül be kell nyújtani a Bizottsághoz.

Amennyiben a költség-haszon elemzés kimutatja, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek az ilyen mozdonyvezetőkre való alkalmazásának költségei meghaladják a hasznot, a Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozatot fogad el a költség-haszon elemzés eredményének benyújtását követő 6 hónapon belül. A határozat előírhatja, hogy az e cikk 2. pontja b) és c) alpontjában foglalt rendelkezéseket nem kell az ilyen mozdonyvezetőkre alkalmazni az érintett tagállam területén legfeljebb 10 éves időtartamig.

Ezen átmeneti mentességi időszak eltelte előtt legkésőbb 24 hónappal a Bizottság – figyelembe véve az érintett tagállam vasúti szektorában végbement fejlődést – a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban költség-haszon elemzés elvégzését kérelmezheti az Ügynökségtől, amelyet legkésőbb 12 hónappal az átmeneti mentességi időszak lejárta előtt kell a Bizottságnak benyújtani. A Bizottság az ezen pont második albekezdésében leírt eljárással összhangban határoz.

37. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

38. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 221., 2005.9.8., 64. o.

1

(2)  HL C 71., 2005.3.22., 26. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. szeptember 14-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

4

(5)  HL L 237., 1991.8.24., 25. o. A legutóbb a 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

7

(8)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

10

(11)  HL L 235., 1996.9.17., 6. o. A legutóbb a 2004/50/EK irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 114. o.) módosított irányelv.

11

(12)  HL L 110., 2001.4.20., 1. o. A legutóbb a 2004/50/EK irányelvvel módosított irányelv.

12

(13)  HL L 75., 2001.3.15., 29. o. A legutóbb a 2004/49/EK irányelvvel módosított irányelv.

13

(14)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve: HL L 220., 2004.6.21., 3. o.

14

(15)  Ezen irányelv hatályba lépését követően egy évvel.

15

(16)  HL L 199., 1985.7.31., 56. o.

16

(17)  Ezen irányelv hatályba lépését követően egy évvel.

17

(18)  Ezen irányelv hatályba lépését követően két évvel.

18

(19)  Ezen irányelv hatályba lépését követően öt évvel.

19

(20)  Ezen irányelv hatályba lépését követően 24 hónappal.

20

---

I. MELLÉKLET

AZ ENGEDÉLY ÉS A HARMONIZÁLT KIEGÉSZÍTŐ TANÚSÍTVÁNY KÖZÖSSÉGI MINTÁJA

1.   AZ ENGEDÉLY JELLEMZŐI

A mozdonyvezetői engedély fizikai jellemzőinek meg kell felelniük az ISO 7810 és 7816-1 szabványnak.

A kártya polikarbonátból készül.

Az ellenőrzésére szolgáló módszereknek, amelyek biztosítják, hogy a vezetői engedélyek jellemzői összhangban legyenek a nemzetközi szabványokkal, meg kell felelniük az ISO 10373 szabványnak.

2.   AZ ENGEDÉLY TARTALMA

Az engedély előlapja a következőket tartalmazza:

| a) | a nagy méretű betűkkel nyomtatott „Mozdonyvezetői engedély” szavakat az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein; |
| --- | --- |

a)

a nagy méretű betűkkel nyomtatott „Mozdonyvezetői engedély” szavakat az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein;

| b) | az engedélyt kiállító tagállam nevét; |
| --- | --- |

b)

az engedélyt kiállító tagállam nevét;

| c) | az engedélyt kiállító tagállam ISO 3166 szabványú országkódjának megfelelő megkülönböztető jelét negatív nyomtatásban, kék téglalapban, 12 sárga csillaggal körülvéve; |
| --- | --- |

c)

az engedélyt kiállító tagállam ISO 3166 szabványú országkódjának megfelelő megkülönböztető jelét negatív nyomtatásban, kék téglalapban, 12 sárga csillaggal körülvéve;

| d) | a kiadott engedélyre vonatkozó adatok, a következőképpen számozva:






  i. | az engedély jogosultjának vezetékneve; |
| --- | --- | --- |

d)

a kiadott engedélyre vonatkozó adatok, a következőképpen számozva:

i.

az engedély jogosultjának vezetékneve;

| ii. | az engedély jogosultjának egyéb neve(i); |
| --- | --- |

ii.

az engedély jogosultjának egyéb neve(i);

| iii. | az engedély jogosultjának születési ideje és helye; |
| --- | --- |

iii.

az engedély jogosultjának születési ideje és helye;

| iv. | — | az engedély kiállításának időpontja, |
| --- | --- | --- |

iv.

—

az engedély kiállításának időpontja,

| — | az engedély lejáratának időpontja, |
| --- | --- |

—

az engedély lejáratának időpontja,

| — | a kiállító hatóság neve, |
| --- | --- |

—

a kiállító hatóság neve,

| — | a munkáltató által a munkavállaló azonosítására kijelölt hivatkozási szám (nem kötelező); |
| --- | --- |

—

a munkáltató által a munkavállaló azonosítására kijelölt hivatkozási szám (nem kötelező);

| v. | az engedély nemzeti nyilvántartásban szereplő adatokhoz való hozzáférést biztosító száma; |
| --- | --- |

v.

az engedély nemzeti nyilvántartásban szereplő adatokhoz való hozzáférést biztosító száma;

| vi. | az engedély jogosultjának fényképe; |
| --- | --- |

vi.

az engedély jogosultjának fényképe;

| vii. | az engedély jogosultjának aláírása; |
| --- | --- |

vii.

az engedély jogosultjának aláírása;

| viii. | az engedély jogosultjának állandó lakhelye vagy levélcíme (nem kötelező); |
| --- | --- |

viii.

az engedély jogosultjának állandó lakhelye vagy levélcíme (nem kötelező);

| e) | az „Európai közösségi minta” szavak az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, és a „Mozdonyvezetői engedély” szavak a Közösség többi nyelvén, sárga színnel nyomtatva, úgy, hogy az engedély hátterét alkossák; |
| --- | --- |

e)

az „Európai közösségi minta” szavak az engedélyt kiállító tagállam nyelvén vagy nyelvein, és a „Mozdonyvezetői engedély” szavak a Közösség többi nyelvén, sárga színnel nyomtatva, úgy, hogy az engedély hátterét alkossák;

| f) | a következő referenciaszínek:






  — | kék: Pantone Reflex kék, |
| --- | --- | --- |

f)

a következő referenciaszínek:

—

kék: Pantone Reflex kék,

| — | sárga: Pantone sárga; |
| --- | --- |

—

sárga: Pantone sárga;

| g) | további információk, vagy az illetékes hatóság által a II. melléklettel összhangban előírt egészségügyi korlátozások a használatra vonatkozóan, kód formájában.
  A kódokra vonatkozóan a Bizottság hoz döntést a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint, az Ügynökség ajánlása alapján. |
| --- | --- |

g)

további információk, vagy az illetékes hatóság által a II. melléklettel összhangban előírt egészségügyi korlátozások a használatra vonatkozóan, kód formájában.

A kódokra vonatkozóan a Bizottság hoz döntést a 31. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint, az Ügynökség ajánlása alapján.

3.   A TANÚSÍTVÁNY

A tanúsítvány a következőket tartalmazza:

| a) | a tanúsítvány jogosultjának vezetékneve; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítvány jogosultjának vezetékneve;

| b) | a tanúsítvány jogosultjának egyéb neve(i); |
| --- | --- |

b)

a tanúsítvány jogosultjának egyéb neve(i);

| c) | a tanúsítvány jogosultjának születési ideje és helye; |
| --- | --- |

c)

a tanúsítvány jogosultjának születési ideje és helye;

| d) | — | a tanúsítvány kiállításának időpontja, |
| --- | --- | --- |

d)

—

a tanúsítvány kiállításának időpontja,

| — | a tanúsítvány lejáratának időpontja, |
| --- | --- |

—

a tanúsítvány lejáratának időpontja,

| — | a kiállító hatóság neve, |
| --- | --- |

—

a kiállító hatóság neve,

| — | a munkáltató által a munkavállaló azonosítására kijelölt hivatkozási szám (nem kötelező); |
| --- | --- |

—

a munkáltató által a munkavállaló azonosítására kijelölt hivatkozási szám (nem kötelező);

| e) | a tanúsítvány nemzeti nyilvántartásban szereplő adatokhoz való hozzáférést biztosító száma; |
| --- | --- |

e)

a tanúsítvány nemzeti nyilvántartásban szereplő adatokhoz való hozzáférést biztosító száma;

| f) | a tanúsítvány jogosultjának fényképe; |
| --- | --- |

f)

a tanúsítvány jogosultjának fényképe;

| g) | a tanúsítvány jogosultjának aláírása; |
| --- | --- |

g)

a tanúsítvány jogosultjának aláírása;

| h) | a tanúsítvány jogosultjának állandó lakhelye vagy levélcíme (nem kötelező); |
| --- | --- |

h)

a tanúsítvány jogosultjának állandó lakhelye vagy levélcíme (nem kötelező);

| i) | azon vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető neve és címe, amely számára a mozdonyvezető vezetésre jogosult; |
| --- | --- |

i)

azon vasúttársaság vagy pályahálózat-működtető neve és címe, amely számára a mozdonyvezető vezetésre jogosult;

| j) | azon kategória, amelyben a tanúsítvány jogosultja vezetésre jogosult; |
| --- | --- |

j)

azon kategória, amelyben a tanúsítvány jogosultja vezetésre jogosult;

| k) | azon járműtípus vagy -típusok, amelyek vezetése a tanúsítvány jogosultja számára engedélyezett; |
| --- | --- |

k)

azon járműtípus vagy -típusok, amelyek vezetése a tanúsítvány jogosultja számára engedélyezett;

| l) | azon infrastruktúrák, amelyeken a tanúsítvány jogosultja számára a vezetés engedélyezett; |
| --- | --- |

l)

azon infrastruktúrák, amelyeken a tanúsítvány jogosultja számára a vezetés engedélyezett;

| m) | bármilyen további információ vagy korlátozás. |
| --- | --- |

m)

bármilyen további információ vagy korlátozás.

| n) | nyelvtudás. |
| --- | --- |

n)

nyelvtudás.

4.   A NEMZETI NYILVÁNTARTÁSOKBAN TÁROLT MINIMÁLIS ADATOK

| a) | Az engedélyre vonatkozó adatok: | Az engedélyen feltüntetett valamennyi adat, továbbá a 11. és 16. cikkben megállapított, ellenőrzési követelményekkel kapcsolatos adatok. |
| --- | --- | --- |

a)

Az engedélyre vonatkozó adatok:

Az engedélyen feltüntetett valamennyi adat, továbbá a 11. és 16. cikkben megállapított, ellenőrzési követelményekkel kapcsolatos adatok.

| b) | A tanúsítványra vonatkozó adatok: | A tanúsítványon feltüntetett valamennyi adat, továbbá a 12., 13. és 16. cikkben megállapított, ellenőrzési követelményekkel kapcsolatos adatok. |
| --- | --- | --- |

b)

A tanúsítványra vonatkozó adatok:

A tanúsítványon feltüntetett valamennyi adat, továbbá a 12., 13. és 16. cikkben megállapított, ellenőrzési követelményekkel kapcsolatos adatok.

---

II. MELLÉKLET

EGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

| 1.1. | A mozdonyvezetőnek nem lehetnek olyan egészségügyi panaszai, és nem szedhet olyan gyógyszert vagy egyéb készítményt, amely valószínűsíthetően az alábbiakat okozza:






  — | hirtelen eszméletvesztés; |
| --- | --- | --- |

1.1.

A mozdonyvezetőnek nem lehetnek olyan egészségügyi panaszai, és nem szedhet olyan gyógyszert vagy egyéb készítményt, amely valószínűsíthetően az alábbiakat okozza:

—

hirtelen eszméletvesztés;

| — | figyelem vagy koncentráció csökkenése; |
| --- | --- |

—

figyelem vagy koncentráció csökkenése;

| — | hirtelen cselekvőképtelenség; |
| --- | --- |

—

hirtelen cselekvőképtelenség;

| — | egyensúly- vagy koordinációvesztés; |
| --- | --- |

—

egyensúly- vagy koordinációvesztés;

| — | mozgásképesség jelentős korlátozása. |
| --- | --- |

—

mozgásképesség jelentős korlátozása.

1.2.   Látás

A látás vonatkozásában az alábbi követelményeknek kell megfelelni:

| — | távoli látóélesség, korrekcióval vagy anélkül: 1,0; legalább 0,5 a rosszabbik szemen; |
| --- | --- |

—

távoli látóélesség, korrekcióval vagy anélkül: 1,0; legalább 0,5 a rosszabbik szemen;

| — | korrekciós lencse maximuma: távollátás: +5/rövidlátás: -8. Kivételes esetekben és szemész szakorvos szakvéleményének beszerzése után eltérések engedélyezhetők. Az orvos ezt követően hoz döntést; |
| --- | --- |

—

korrekciós lencse maximuma: távollátás: +5/rövidlátás: -8. Kivételes esetekben és szemész szakorvos szakvéleményének beszerzése után eltérések engedélyezhetők. Az orvos ezt követően hoz döntést;

| — | közeli és közbenső látás: megfelelő, korrekcióval vagy anélkül; |
| --- | --- |

—

közeli és közbenső látás: megfelelő, korrekcióval vagy anélkül;

| — | kontaktlencse és szemüveg használata időszakos szakorvosi ellenőrzés mellett engedélyezett; |
| --- | --- |

—

kontaktlencse és szemüveg használata időszakos szakorvosi ellenőrzés mellett engedélyezett;

| — | ép színlátás: valamely elismert vizsgálat, például Ishihara táblák, valamint szükség esetén egy másik elismert vizsgálat használatával; |
| --- | --- |

—

ép színlátás: valamely elismert vizsgálat, például Ishihara táblák, valamint szükség esetén egy másik elismert vizsgálat használatával;

| — | látótér: teljes; |
| --- | --- |

—

látótér: teljes;

| — | látás mindkét szemen: megfelelő; nem szükséges, ha a személy megfelelő alkalmazkodási és kompenzálási tapasztalattal rendelkezik. Csak abban az esetben, ha kétszemes látását a munka megkezdése után veszítette el; |
| --- | --- |

—

látás mindkét szemen: megfelelő; nem szükséges, ha a személy megfelelő alkalmazkodási és kompenzálási tapasztalattal rendelkezik. Csak abban az esetben, ha kétszemes látását a munka megkezdése után veszítette el;

| — | kétszemes látás: megfelelő; |
| --- | --- |

—

kétszemes látás: megfelelő;

| — | színjelek felismerése: a vizsgálatnak az önálló színek, és nem a viszonylagos eltérések felismerésén kell alapulnia; |
| --- | --- |

—

színjelek felismerése: a vizsgálatnak az önálló színek, és nem a viszonylagos eltérések felismerésén kell alapulnia;

| — | kontrasztérzékenység: jó; |
| --- | --- |

—

kontrasztérzékenység: jó;

| — | nem áll fenn progresszív szembetegség; |
| --- | --- |

—

nem áll fenn progresszív szembetegség;

| — | a lencseimplantátumok, keratotomiás és keratektomiás műtétek csak akkor engedélyezettek, ha azokat évente vagy az orvos által meghatározott időközönként rendszeresen ellenőrzik; |
| --- | --- |

—

a lencseimplantátumok, keratotomiás és keratektomiás műtétek csak akkor engedélyezettek, ha azokat évente vagy az orvos által meghatározott időközönként rendszeresen ellenőrzik;

| — | erős fénnyel szembeni ellenállás képessége; |
| --- | --- |

—

erős fénnyel szembeni ellenállás képessége;

| — | színes kontaktlencsék és fotokromatikus szemüveglencsék használata nem engedélyezett. UV-szűrő lencsék használata engedélyezett. |
| --- | --- |

—

színes kontaktlencsék és fotokromatikus szemüveglencsék használata nem engedélyezett. UV-szűrő lencsék használata engedélyezett.

1.3.   Hallással és beszéddel kapcsolatos követelmények

Audiogrammal megerősített megfelelő hallás, azaz:

| — | telefonbeszélgetés folytatásához, valamint figyelmeztető hangjelzések és rádióüzenetek meghallásához elegendő hallás. |
| --- | --- |

—

telefonbeszélgetés folytatásához, valamint figyelmeztető hangjelzések és rádióüzenetek meghallásához elegendő hallás.

Iránymutatásként az alábbi értékeket kell alkalmazni:

| — | a halláscsökkenés mértéke 500 és 1 000 Hz-en nem lehet magasabb 40 dB-nél; |
| --- | --- |

—

a halláscsökkenés mértéke 500 és 1 000 Hz-en nem lehet magasabb 40 dB-nél;

| — | a halláscsökkenés mértéke a rosszabbik légvezetésű fülön 2 000 Hz-en nem lehet 45 dB-nél nagyobb. |
| --- | --- |

—

a halláscsökkenés mértéke a rosszabbik légvezetésű fülön 2 000 Hz-en nem lehet 45 dB-nél nagyobb.

| — | a vesztibuláris rendszerben nincs rendellenesség; |
| --- | --- |

—

a vesztibuláris rendszerben nincs rendellenesség;

| — | nincs krónikus beszédzavar (mivel hangos és érthető üzenetváltásra lehet szükség); |
| --- | --- |

—

nincs krónikus beszédzavar (mivel hangos és érthető üzenetváltásra lehet szükség);

| — | különleges esetekben megengedett a hallókészülékek használata. |
| --- | --- |

—

különleges esetekben megengedett a hallókészülékek használata.

1.4.   Terhesség

Alacsony tűrőképesség vagy patológiás terhesség esetén a terhességet a mozdonyvezetők átmeneti kizárását indokoló körülménynek kell tekinteni. A várandós mozdonyvezetők védelmére alkalmazni kell a megfelelő jogszabályi rendelkezéseket.

2.   AZ ALKALMAZÁST MEGELŐZŐ VIZSGÁLAT MINIMÁLIS TARTALMA

2.1.   Orvosi vizsgálatok:

| — | általános orvosi vizsgálat; |
| --- | --- |

—

általános orvosi vizsgálat;

| — | érzékszervek működésének vizsgálata (látás, hallás, színérzékelés); |
| --- | --- |

—

érzékszervek működésének vizsgálata (látás, hallás, színérzékelés);

| — | vér- és vizeletvizsgálatok többek között a cukorbetegség kimutatására, amennyiben ezekre a jelölt fizikai alkalmasságának megállapításához szükség van; |
| --- | --- |

—

vér- és vizeletvizsgálatok többek között a cukorbetegség kimutatására, amennyiben ezekre a jelölt fizikai alkalmasságának megállapításához szükség van;

| — | nyugalmi EKG; |
| --- | --- |

—

nyugalmi EKG;

| — | a munkára való alkalmasságot megkérdőjelező pszichotróp anyagokra, például tiltott kábítószerekre vagy pszichotróp gyógyszerekre, valamint túlzott alkoholfogyasztásra vonatkozó vizsgálatok; |
| --- | --- |

—

a munkára való alkalmasságot megkérdőjelező pszichotróp anyagokra, például tiltott kábítószerekre vagy pszichotróp gyógyszerekre, valamint túlzott alkoholfogyasztásra vonatkozó vizsgálatok;

| — | kognitív tényezők: figyelem és koncentráció; emlékezet; felfogóképesség; érvelés; |
| --- | --- |

—

kognitív tényezők: figyelem és koncentráció; emlékezet; felfogóképesség; érvelés;

| — | kommunikáció; |
| --- | --- |

—

kommunikáció;

| — | pszichomotoros tényezők: reakcióidő, kézkoordináció; |
| --- | --- |

—

pszichomotoros tényezők: reakcióidő, kézkoordináció;

2.2.   Foglalkozáspszichológiai vizsgálatok

A foglalkozáspszichológiai vizsgálatok célja, hogy segítséget nyújtson a munkavállalók felvételekor, valamint a személyzetgazdálkodásban. A pszichológiai értékelés tartalmának meghatározásakor a vizsgálatnak fel kell mérnie, hogy a pályázó mozdonyvezetőnél nem állapítható-e meg olyan állandósult foglalkozáspszichológiai elégtelenség, különösen a működtetési képességek vagy bármely egyéb jelentős személyiségi tényező terén, amely valószínűleg akadályozná a vezetőt feladatai biztonságos ellátásában.

3.   AZ ALKALMAZÁST KÖVETŐ IDŐSZAKOS VIZSGÁLATOK

3.1.   Gyakoriság

Az orvosi (fizikai alkalmassági) vizsgálatokat 55 éves korig legalább háromévenként, azt követően pedig évente kell elvégezni.

A fenti gyakoriságon túl az orvosnak növelnie kell a vizsgálatok gyakoriságát, amennyiben az alkalmazott egészsége ezt megköveteli.

A 16. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben okkal feltételezhető, hogy az engedély vagy tanúsítvány jogosultja már nem teljesíti a II. melléklet 1. szakaszában megállapított egészségügyi követelményeket, el kell végezni a megfelelő orvosi vizsgálatot.

A fizikai alkalmasságot rendszeresen, illetve bármely munkahelyi baleset után ellenőrizni kell. Az orvos vagy a vasúttársaság egészségügyi szolgálata saját döntése alapján további megfelelő orvosi vizsgálatot is végrehajthat, különösen a legalább 30 napig tartó betegszabadság után. A munkaadónak, amennyiben biztonsági okokból vissza kellett hívnia a mozdonyvezetőt a szolgálatból, fel kell kérnie az orvost, hogy ellenőrizze a mozdonyvezető fizikai alkalmasságát.

3.2.   Az alkalmazást követő időszakos orvosi vizsgálat minimális tartalma

Amennyiben a mozdonyvezető megfelel a kinevezése előtt végrehajtott vizsgálathoz megkövetelt kritériumoknak, az időszakos vizsgálatoknak legalább az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

| — | általános orvosi vizsgálat, |
| --- | --- |

—

általános orvosi vizsgálat,

| — | érzékszervek működésének vizsgálata (látás, hallás, színérzékelés), |
| --- | --- |

—

érzékszervek működésének vizsgálata (látás, hallás, színérzékelés),

| — | vér- vagy vizeletvizsgálat a cukorbetegség vagy más, a klinikai vizsgálat által megjelölt betegségek kimutatására, |
| --- | --- |

—

vér- vagy vizeletvizsgálat a cukorbetegség vagy más, a klinikai vizsgálat által megjelölt betegségek kimutatására,

| — | kábítószerek használatának vizsgálata, amennyiben ez orvosilag javallott; |
| --- | --- |

—

kábítószerek használatának vizsgálata, amennyiben ez orvosilag javallott;

A 40 év feletti mozdonyvezetők esetén nyugalmi EKG-vizsgálatot is kötelező végezni.

---

III. MELLÉKLET

KÉPZÉSI MÓDSZER

Megfelelő egyensúlyt kell biztosítani az elméleti (tantermi és demonstrációs) képzés, valamint a gyakorlati (munkavégzés során szerzett tapasztalat, és vezetés a képzési célokra lezárt vágányokon, felügyelettel és anélkül) képzés között.

Az üzemeltetési szabályok, jelzési szituációk stb. egyéni elsajátítása során elfogadott a számítógéppel segített képzés.

A mozdonyvezetők hatékony képzése során hasznos lehet, bár nem kötelező a szimulátorok használata; ezek a szokatlan munkakörülmények melletti képzésben vagy a ritkán alkalmazott szabályok oktatásakor különösen hasznosak. Nagy előnyük, hogy lehetőséget nyújtanak az olyan eseményekkel kapcsolatos gyakorlati tanulásra, amelyeket a valóságban nem lehet oktatni. Alapvetően a legkorszerűbb szimulátorok használatára kell törekedni.

Az útvonalismeret elsajátítását illetően azt a megközelítést kell előnyben részesíteni, amelynek során a mozdonyvezető az adott útvonalon egy másik mozdonyvezetőt kísér a megfelelő számú alkalommal, nappal és éjjel egyaránt. Alternatív képzési módszerként felhasználhatók többek között az útvonalat a vezetőfülke szemszögéből bemutató videofelvételek.

---

IV. MELLÉKLET

AZ ÁLTALÁNOS SZAKMAI ISMERETEK ÉS AZ ENGEDÉLLYEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK

Az általános képzés céljai a következők:

| — | a vasúti technológiákra, azaz többek között a biztonsági szabályokra vonatkozó ismeretek és eljárások, valamint az üzemeltetési szabályozás mögött meghúzódó elmélet elsajátítása, |
| --- | --- |

—

a vasúti technológiákra, azaz többek között a biztonsági szabályokra vonatkozó ismeretek és eljárások, valamint az üzemeltetési szabályozás mögött meghúzódó elmélet elsajátítása,

| — | a vasút üzemeltetésével kapcsolatos kockázatokra, valamint a kezelésükre szolgáló különböző eszközökre vonatkozó ismeretek és eljárások elsajátítása, |
| --- | --- |

—

a vasút üzemeltetésével kapcsolatos kockázatokra, valamint a kezelésükre szolgáló különböző eszközökre vonatkozó ismeretek és eljárások elsajátítása,

| — | az egy vagy több vasúti üzemmódot meghatározó alapelvekre vonatkozó ismeretek és eljárások elsajátítása, |
| --- | --- |

—

az egy vagy több vasúti üzemmódot meghatározó alapelvekre vonatkozó ismeretek és eljárások elsajátítása,

| — | a vonatokra, felépítésükre és a vontatóegységek, vagonok, kocsik és egyéb járművek műszaki előírásaira vonatkozó ismeretek és eljárások elsajátítása. |
| --- | --- |

—

a vonatokra, felépítésükre és a vontatóegységek, vagonok, kocsik és egyéb járművek műszaki előírásaira vonatkozó ismeretek és eljárások elsajátítása.

A mozdonyvezetőknek különösen az alábbiakra kell képesnek lenniük:

| — | a mozdonyvezetői hivatásban végzett munkára vonatkozó különleges előírások, a mozdonyvezetői munka fontossága, valamint a szakmai és a személyes jellegű elvárások (hosszú munkaperiódusok, az otthontól való távollét stb.) megértése, |
| --- | --- |

—

a mozdonyvezetői hivatásban végzett munkára vonatkozó különleges előírások, a mozdonyvezetői munka fontossága, valamint a szakmai és a személyes jellegű elvárások (hosszú munkaperiódusok, az otthontól való távollét stb.) megértése,

| — | a személyzetre vonatkozó biztonsági szabályok alkalmazása, |
| --- | --- |

—

a személyzetre vonatkozó biztonsági szabályok alkalmazása,

| — | a járművek azonosítása, |
| --- | --- |

—

a járművek azonosítása,

| — | a munkamódszerek pontos ismerete és alkalmazása, |
| --- | --- |

—

a munkamódszerek pontos ismerete és alkalmazása,

| — | a referencia- és alkalmazási dokumentumok azonosítása (az „üzemeltetési” ÁME-ben meghatározott eljárási kézikönyv és a vasútvonalak kézikönyve, a vezetői kézikönyv, az üzemzavar-kézikönyv stb.), |
| --- | --- |

—

a referencia- és alkalmazási dokumentumok azonosítása (az „üzemeltetési” ÁME-ben meghatározott eljárási kézikönyv és a vasútvonalak kézikönyve, a vezetői kézikönyv, az üzemzavar-kézikönyv stb.),

| — | a biztonság szempontjából lényeges feladatokkal összhangban lévő magatartások elsajátítása, |
| --- | --- |

—

a biztonság szempontjából lényeges feladatokkal összhangban lévő magatartások elsajátítása,

| — | a személyi serüléssel járó balesetekre vonatkozó eljárások azonosítása, |
| --- | --- |

—

a személyi serüléssel járó balesetekre vonatkozó eljárások azonosítása,

| — | az általában a vasút-üzemeltetéssel járó kockázatok megkülönböztetése, |
| --- | --- |

—

az általában a vasút-üzemeltetéssel járó kockázatok megkülönböztetése,

| — | a forgalombiztonságot szabályozó alapelvek ismerete, |
| --- | --- |

—

a forgalombiztonságot szabályozó alapelvek ismerete,

| — | az elektrotechnológia alapelveinek alkalmazása. |
| --- | --- |

—

az elektrotechnológia alapelveinek alkalmazása.

---

V. MELLÉKLET

A JÁRMŰVEK SZAKMAI ISMERETE ÉS A TANÚSÍTVÁNNYAL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK

A járművekkel kapcsolatos speciális képzés befejezése után a mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük a következő feladatok végrehajtására.

1.   INDULÁS ELŐTTI VIZSGÁLATOK ÉS ELLENŐRZÉSEK

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | a dokumentáció és a szükséges felszerelés összegyűjtése, |
| --- | --- |

—

a dokumentáció és a szükséges felszerelés összegyűjtése,

| — | a vontatójármű kapacitásának ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a vontatójármű kapacitásának ellenőrzése,

| — | az adatok ellenőrzése a vontatójárművön található dokumentumokban, |
| --- | --- |

—

az adatok ellenőrzése a vontatójárművön található dokumentumokban,

| — | az előírt ellenőrzések és vizsgálatok végrehajtásával annak biztosítása, hogy a vontatójármű képes a megkövetelt vontatóerő biztosítására, és a biztonsági berendezés működik, |
| --- | --- |

—

az előírt ellenőrzések és vizsgálatok végrehajtásával annak biztosítása, hogy a vontatójármű képes a megkövetelt vontatóerő biztosítására, és a biztonsági berendezés működik,

| — | az előírt védelmi és biztonsági berendezések rendelkezésre állásának és működőképességének ellenőrzése a mozdony átvételekor vagy az út megkezdése előtt, |
| --- | --- |

—

az előírt védelmi és biztonsági berendezések rendelkezésre állásának és működőképességének ellenőrzése a mozdony átvételekor vagy az út megkezdése előtt,

| — | a rutinszerű megelőző karbantartási műveletek végrehajtása. |
| --- | --- |

—

a rutinszerű megelőző karbantartási műveletek végrehajtása.

2.   A JÁRMŰVEK ISMERETE

A mozdonyok üzemeltetéséhez a mozdonyvezetőknek ismerniük kell a rendelkezésükre álló összes vezérlő- és jelzőeszközt, különösen az alábbiakra vonatkozókat:

| — | vontatás, |
| --- | --- |

—

vontatás,

| — | fékezés, |
| --- | --- |

—

fékezés,

| — | a forgalombiztonsággal összefüggő elemek. |
| --- | --- |

—

a forgalombiztonsággal összefüggő elemek.

A járművekben fellépő rendellenességek észlelése és megkeresése, jelentése és a kijavításukhoz szükséges tényezők megállapítása, valamint bizonyos esetekben a megfelelő intézkedés végrehajtása érdekében a mozdonyvezetőknek ismerniük kell az alábbiakat:

| — | mechanikai szerkezetek, |
| --- | --- |

—

mechanikai szerkezetek,

| — | felfüggesztő és rögzítő berendezések, |
| --- | --- |

—

felfüggesztő és rögzítő berendezések,

| — | futóművek, |
| --- | --- |

—

futóművek,

| — | biztonsági berendezések, |
| --- | --- |

—

biztonsági berendezések,

| — | üzemanyagtartályok, üzemanyag-ellátó rendszer, kipufogógáz-elvezető berendezés, |
| --- | --- |

—

üzemanyagtartályok, üzemanyag-ellátó rendszer, kipufogógáz-elvezető berendezés,

| — | a járművek belsején és külsején található jelölések – különösen a veszélyes áruk szállításakor használt szimbólumok – jelentése, |
| --- | --- |

—

a járművek belsején és külsején található jelölések – különösen a veszélyes áruk szállításakor használt szimbólumok – jelentése,

| — | menetregisztráló rendszerek, |
| --- | --- |

—

menetregisztráló rendszerek,

| — | elektromos és pneumatikus rendszerek, |
| --- | --- |

—

elektromos és pneumatikus rendszerek,

| — | áramszedők és nagyfeszültségű rendszerek, |
| --- | --- |

—

áramszedők és nagyfeszültségű rendszerek,

| — | kommunikációs berendezések (mozdonyrádió stb.), |
| --- | --- |

—

kommunikációs berendezések (mozdonyrádió stb.),

| — | útvonalterv, |
| --- | --- |

—

útvonalterv,

| — | a járművek alkatrészei, azok funkciója és a szállított árura jellemző eszközök, különösen a vonatnak a fékvezeték légtelenítésével történő megállítására szolgáló rendszer, |
| --- | --- |

—

a járművek alkatrészei, azok funkciója és a szállított árura jellemző eszközök, különösen a vonatnak a fékvezeték légtelenítésével történő megállítására szolgáló rendszer,

| — | fékezőrendszer, |
| --- | --- |

—

fékezőrendszer,

| — | a vontatóegységekhez tartozó alkatrészek, |
| --- | --- |

—

a vontatóegységekhez tartozó alkatrészek,

| — | vonóerő-átadó rendszer, motorok és erőátvitel. |
| --- | --- |

—

vonóerő-átadó rendszer, motorok és erőátvitel.

3.   FÉKEK VIZSGÁLATA

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | indulás előtt annak ellenőrzése és kiszámítása, hogy a vonat tényleges fékezett tömege a jármű dokumentumaiban előírtak szerint megfelel-e az adott vonalra előírt fékezendő tömegnek, |
| --- | --- |

—

indulás előtt annak ellenőrzése és kiszámítása, hogy a vonat tényleges fékezett tömege a jármű dokumentumaiban előírtak szerint megfelel-e az adott vonalra előírt fékezendő tömegnek,

| — | indulás előtt, induláskor és menet közben a vontatóegység és adott esetben a vonat fékrendszere egyes alkatrészei működésének ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

indulás előtt, induláskor és menet közben a vontatóegység és adott esetben a vonat fékrendszere egyes alkatrészei működésének ellenőrzése.

4.   A VONAT ÜZEMMÓDJA ÉS LEGNAGYOBB SEBESSÉGE A VONAL JELLEMZŐI SZERINT

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | az indulás előtt nekik átadott információk tudomásulvétele, |
| --- | --- |

—

az indulás előtt nekik átadott információk tudomásulvétele,

| — | a vonat üzemeltetési módjának és legnagyobb sebességének meghatározása az olyan változók alapján, mint például a sebességkorlátozások, az időjárási viszonyok vagy a jelzések változásai. |
| --- | --- |

—

a vonat üzemeltetési módjának és legnagyobb sebességének meghatározása az olyan változók alapján, mint például a sebességkorlátozások, az időjárási viszonyok vagy a jelzések változásai.

5.   A VONAT VEZETÉSE A BERENDEZÉSEK VAGY JÁRMŰVEK SÉRÜLÉSE NÉLKÜL

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | az összes vezérlőrendszer vonatkozó szabályokkal összhangban történő használata, |
| --- | --- |

—

az összes vezérlőrendszer vonatkozó szabályokkal összhangban történő használata,

| — | a vonat indítása a tapadás és a teljesítmény korlátainak figyelembevételével, |
| --- | --- |

—

a vonat indítása a tapadás és a teljesítmény korlátainak figyelembevételével,

| — | a fékek használata lassításra vagy megállásra, a járművek és a berendezések figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a fékek használata lassításra vagy megállásra, a járművek és a berendezések figyelembevételével.

6.   RENDELLENESSÉGEK

A mozdonyvezetőknek:

| — | képesnek kell lenniük a vonat viselkedésével kapcsolatos szokatlan események figyelésére, |
| --- | --- |

—

képesnek kell lenniük a vonat viselkedésével kapcsolatos szokatlan események figyelésére,

| — | képesnek kell lenniük a vonat átvizsgálására és a rendellenességekre utaló jelek azonosítására, megkülönböztetésére, viszonylagos fontosságuk szerinti reagálásra és törekedniük kell a rendellenességek orvoslására, minden esetben elsőbbséget biztosítva a vasúti forgalom és a személyek biztonságának, |
| --- | --- |

—

képesnek kell lenniük a vonat átvizsgálására és a rendellenességekre utaló jelek azonosítására, megkülönböztetésére, viszonylagos fontosságuk szerinti reagálásra és törekedniük kell a rendellenességek orvoslására, minden esetben elsőbbséget biztosítva a vasúti forgalom és a személyek biztonságának,

| — | ismerniük kell a rendelkezésre álló védő- és kommunikációs eszközöket. |
| --- | --- |

—

ismerniük kell a rendelkezésre álló védő- és kommunikációs eszközöket.

7.   ÜZEM KÖZBEN ELŐFORDULÓ RENDKÍVÜLI ESEMÉNYEK ÉS BALESETEK, TŰZESETEK ÉS SZEMÉLYI SÉRÜLÉSSEL JÁRÓ BALESETEK

A mozdonyvezetőknek:

| — | képesnek kell lenniük a vonat védelmére irányuló intézkedések megtételére, és segítséget hívni a vonaton tartózkodó személyek sérülésével járó baleset esetén, |
| --- | --- |

—

képesnek kell lenniük a vonat védelmére irányuló intézkedések megtételére, és segítséget hívni a vonaton tartózkodó személyek sérülésével járó baleset esetén,

| — | képesnek kell lenniük annak megállapítására, hogy a vonat szállít-e veszélyes árut, és ezen áru azonosítására a vonat dokumentumai és kocsilistái alapján, |
| --- | --- |

—

képesnek kell lenniük annak megállapítására, hogy a vonat szállít-e veszélyes árut, és ezen áru azonosítására a vonat dokumentumai és kocsilistái alapján,

| — | ismerniük kell a vonat vészhelyzeti kiürítésére vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

—

ismerniük kell a vonat vészhelyzeti kiürítésére vonatkozó eljárásokat.

8.   A TOVÁBBKÖZLEKEDÉS FELTÉTELEI A JÁRMŰVEKET ÉRINTŐ RENDKÍVÜLI ESEMÉNY UTÁN

A mozdonyvezetőknek az eseményt követően fel kell tudniuk mérni, hogy a vonat folytathatja-e útját, és milyen körülmények között, annak érdekében, hogy ezekről a körülményekről mielőbb tájékoztathassák a pályahálózat-működtetőt.

A mozdonyvezetőknek meg kell tudniuk állapítani, hogy szükség van-e szakértői értékelésre, mielőtt a vonat továbbindul.

9.   A VONAT LEÁLLÍTÁSA

A mozdonyvezetőknek képeseknek kell lenniük arra, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a vonat még a legkedvezőtlenebb feltételek között se indulhasson vagy mozdulhasson el akaratlanul.

A mozdonyvezetőknek továbbá ismerniük kell azokat az intézkedéseket, amelyekkel a vonat vagy annak részei váratlan elmozdulás esetén megállíthatók.

---

VI. MELLÉKLET

AZ INFRASTRUKTÚRA SZAKMAI ISMERETE ÉS A TANÚSÍTVÁNNYAL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK

Az infrastruktúrával kapcsolatos témakörök

1.   A FÉKEK VIZSGÁLATA

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük indulás előtt ellenőrizni és kiszámítani, hogy a vonat tényleges fékezett tömege a jármű dokumentumaiban előírtak szerint megfelel-e az adott vonalra előírt fékezendő tömegnek.

2.   AZ ÜZEM TÍPUSA ÉS A VONAT LEGNAGYOBB SEBESSÉGE A VONAL JELLEMZŐI SZERINT

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | az indulás előtt nekik átadott információk tudomásulvétele (például sebességkorlátozások és a jelzések változásai), |
| --- | --- |

—

az indulás előtt nekik átadott információk tudomásulvétele (például sebességkorlátozások és a jelzések változásai),

| — | a vonat üzemeltetési módjának és legnagyobb sebességének meghatározása a pálya jellemzői alapján. |
| --- | --- |

—

a vonat üzemeltetési módjának és legnagyobb sebességének meghatározása a pálya jellemzői alapján.

3.   PÁLYAISMERET

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük a problémák előre látására, és a biztonsági és más jellemzők – például a pontosság és a gazdasági szempontok – tekintetében való megfelelő reagálásra. Ezért alaposan ismerniük kell, az útvonalukon vagy bármilyen más, megállapodás szerinti alternatív útvonalon található vasúti pályákat és létesítményeket.

A fontos szempontok az alábbiak:

| — | üzemeltetési feltételek (kétvágányú vagy menetirány-váltásra alkalmas egyirányú közlekedés, stb.), |
| --- | --- |

—

üzemeltetési feltételek (kétvágányú vagy menetirány-váltásra alkalmas egyirányú közlekedés, stb.),

| — | útvonal-ellenőrzés végrehajtása és tájékozódás a vonatkozó dokumentumok alapján, |
| --- | --- |

—

útvonal-ellenőrzés végrehajtása és tájékozódás a vonatkozó dokumentumok alapján,

| — | adott közlekedési módra használható vágányok azonosítása, |
| --- | --- |

—

adott közlekedési módra használható vágányok azonosítása,

| — | az alkalmazandó közlekedési szabályok és a jelzőrendszer jelentése, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó közlekedési szabályok és a jelzőrendszer jelentése,

| — | üzemeltetési rendszer, |
| --- | --- |

—

üzemeltetési rendszer,

| — | a térközrendszer és az annak kezelésére vonatkozó szabályok, |
| --- | --- |

—

a térközrendszer és az annak kezelésére vonatkozó szabályok,

| — | állomások neve és elhelyezkedése, valamint az állomások és a jelzőberendezések távolból történő azonosíthatósága annak érdekében, hogy a sebességet ennek megfelelően lehessen szabályozni, |
| --- | --- |

—

állomások neve és elhelyezkedése, valamint az állomások és a jelzőberendezések távolból történő azonosíthatósága annak érdekében, hogy a sebességet ennek megfelelően lehessen szabályozni,

| — | jelzés a különböző feszültségrendszerű felsővezetéki hálózatok átmeneteinél, |
| --- | --- |

—

jelzés a különböző feszültségrendszerű felsővezetéki hálózatok átmeneteinél,

| — | a vezetett különböző vonatkategóriákra vonatkozó sebességkorlátozások, |
| --- | --- |

—

a vezetett különböző vonatkategóriákra vonatkozó sebességkorlátozások,

| — | topográfiai profilok, |
| --- | --- |

—

topográfiai profilok,

| — | különleges fékezési körülmények, például lejtős pályaszakaszokon, |
| --- | --- |

—

különleges fékezési körülmények, például lejtős pályaszakaszokon,

| — | különleges közlekedési jellemzők: speciális jelzések, jelek, indítási körülmények stb. |
| --- | --- |

—

különleges közlekedési jellemzők: speciális jelzések, jelek, indítási körülmények stb.

4.   BIZTONSÁGI SZABÁLYOK

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | csak az összes előírt feltétel (menetrend, menesztés vagy jelzés, jelzések használata, ha szükséges stb.) teljesülése utáni vonatindítás, |
| --- | --- |

—

csak az összes előírt feltétel (menetrend, menesztés vagy jelzés, jelzések használata, ha szükséges stb.) teljesülése utáni vonatindítás,

| — | a vágány mellett és a vezetőfülkében található jelzések megfigyelése, azonnali és hibátlan értelmezése és a meghatározott intézkedés végrehajtása, |
| --- | --- |

—

a vágány mellett és a vezetőfülkében található jelzések megfigyelése, azonnali és hibátlan értelmezése és a meghatározott intézkedés végrehajtása,

| — | a vonat biztonságos vezetése a konkrét üzemmódnak megfelelően: utasítás esetén speciális üzemmód, ideiglenes sebességkorlátozások, közlekedés a beállított menetiránnyal szemben, vészhelyzetben jelzések figyelmen kívül hagyására kapott engedély, üzemmód-váltás, megfordulás, munkaterületen történő áthaladás stb. alkalmazása, |
| --- | --- |

—

a vonat biztonságos vezetése a konkrét üzemmódnak megfelelően: utasítás esetén speciális üzemmód, ideiglenes sebességkorlátozások, közlekedés a beállított menetiránnyal szemben, vészhelyzetben jelzések figyelmen kívül hagyására kapott engedély, üzemmód-váltás, megfordulás, munkaterületen történő áthaladás stb. alkalmazása,

| — | a menetrend szerinti és az azon kívüli megállások figyelembe vétele, és szükség esetén további feladatok végrehajtása az utasok számára a megállások során, különösen az ajtók kinyitása és zárása. |
| --- | --- |

—

a menetrend szerinti és az azon kívüli megállások figyelembe vétele, és szükség esetén további feladatok végrehajtása az utasok számára a megállások során, különösen az ajtók kinyitása és zárása.

5.   A VONAT VEZETÉSE

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | az út teljes időtartama alatt a vonat pályán elfoglalt helyének ismerete, |
| --- | --- |

—

az út teljes időtartama alatt a vonat pályán elfoglalt helyének ismerete,

| — | a fékek használata lassításra vagy megállásra, a járművek és a létesítmények figyelembevételével, |
| --- | --- |

—

a fékek használata lassításra vagy megállásra, a járművek és a létesítmények figyelembevételével,

| — | a vonat haladásának a menetrenddel és bármilyen energiatakarékossággal kapcsolatos utasítással összhangban történő módosítása, figyelembe véve a vontatóegység, a vonat, a pálya és a környezet jellemzőit. |
| --- | --- |

—

a vonat haladásának a menetrenddel és bármilyen energiatakarékossággal kapcsolatos utasítással összhangban történő módosítása, figyelembe véve a vontatóegység, a vonat, a pálya és a környezet jellemzőit.

6.   RENDELLENESSÉGEK

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | amennyire azt a vonat üzemeltetése engedi, az infrastruktúrával és a környezettel kapcsolatos szokatlan események: jelzések, vágányok, energiaellátás, útátjárók, a vágány környezete, egyéb forgalom figyelése, |
| --- | --- |

—

amennyire azt a vonat üzemeltetése engedi, az infrastruktúrával és a környezettel kapcsolatos szokatlan események: jelzések, vágányok, energiaellátás, útátjárók, a vágány környezete, egyéb forgalom figyelése,

| — | konkrét távolságok ismerete az akadályok elhárítása érdekében, |
| --- | --- |

—

konkrét távolságok ismerete az akadályok elhárítása érdekében,

| — | a pályahálózat-működtetőnek mielőbbi értesítése a megfigyelt rendellenesség helyéről és természetéről, meggyőződve arról, hogy a tájékoztatást a másik fél értette, |
| --- | --- |

—

a pályahálózat-működtetőnek mielőbbi értesítése a megfigyelt rendellenesség helyéről és természetéről, meggyőződve arról, hogy a tájékoztatást a másik fél értette,

| — | a vasúti pálya megfigyelése, minden szükséges esetben a forgalom és a személyek biztonságának biztosítása vagy az ehhez szükséges intézkedések megtétele. |
| --- | --- |

—

a vasúti pálya megfigyelése, minden szükséges esetben a forgalom és a személyek biztonságának biztosítása vagy az ehhez szükséges intézkedések megtétele.

7.   ÜZEM KÖZBEN ELŐFORDULÓ RENDKÍVÜLI ESEMÉNYEK ÉS BALESETEK, TŰZESETEK ÉS SZEMÉLYI SÉRÜLÉSSEL JÁRÓ BALESETEK

A mozdonyvezetőknek képesnek kell lenniük az alábbiakra:

| — | a vonat védelmére irányuló intézkedések megtétele, és segítség hívása személyi sérüléssel járó baleset esetén, |
| --- | --- |

—

a vonat védelmére irányuló intézkedések megtétele, és segítség hívása személyi sérüléssel járó baleset esetén,

| — | tűz esetén a vonatmegállítás helyének meghatározása, és ha szükséges, az utasok kimentésének lehetővé tétele, |
| --- | --- |

—

tűz esetén a vonatmegállítás helyének meghatározása, és ha szükséges, az utasok kimentésének lehetővé tétele,

| — | a lehető leghamarabb hasznos információk szolgáltatása a tűzesetről, ha a tüzet a mozdonyvezető egyedül nem képes megfékezni, |
| --- | --- |

—

a lehető leghamarabb hasznos információk szolgáltatása a tűzesetről, ha a tüzet a mozdonyvezető egyedül nem képes megfékezni,

| — | az pályahálózat-működtetőjének lehető leghamarabbi tájékoztatása ezekről a körülményekről, |
| --- | --- |

—

az pályahálózat-működtetőjének lehető leghamarabbi tájékoztatása ezekről a körülményekről,

| — | annak eldöntése, hogy a vasúti pálya járható-e, és ha igen, milyen feltételekkel. |
| --- | --- |

—

annak eldöntése, hogy a vasúti pálya járható-e, és ha igen, milyen feltételekkel.

8.   NYELVVIZSGÁK

Azon mozdonyvezetőknek, akiknek fontos biztonsági kérdésekről kell a pályahálózat-működtetővel kommunikálniuk, nyelvismerettel kell rendelkezniük az adott pályahálózat-működtető által megjelölt nyelven. E nyelvismeretnek olyan szintűnek kell lennie, amely képessé teszi őket az aktív és hatékony kommunikációra a rutinhelyzetekben, nehéz körülmények között és vészhelyzetben egyaránt.

Képesnek kell lenniük az üzemeltetési ÁME-ben foglalt üzenetek és kommunikációs módszer használatára. A mozdonyvezetőknek az alábbi táblázat szerinti 3. szinten kell tudniuk kommunikálni:

Nyelvi és kommunikációs szint

Az adott nyelven való szóbeli kommunikáció öt szintre osztható:

| Szint | Leírás |
| --- | --- |
| 5 | — | beszédmódját bármely beszélgetőpartnerhez hozzá tudja igazítani |

Szint

Leírás

5

—

beszédmódját bármely beszélgetőpartnerhez hozzá tudja igazítani

| — | meg tudja fogalmazni véleményét |
| --- | --- |

—

meg tudja fogalmazni véleményét

| — | képes tárgyalni |
| --- | --- |

—

képes tárgyalni

| — | képes a meggyőzésre |
| --- | --- |

—

képes a meggyőzésre

| — | tanácsot tud adni |
| --- | --- |

—

tanácsot tud adni

4

| — | kezelni tudja az egyértelműen előre nem látható helyzeteket |
| --- | --- |

—

kezelni tudja az egyértelműen előre nem látható helyzeteket

| — | feltételezéssel tud élni |
| --- | --- |

—

feltételezéssel tud élni

| — | ki tudja fejezni érvekkel alátámasztott véleményét |
| --- | --- |

—

ki tudja fejezni érvekkel alátámasztott véleményét

3

| — | kezelni tudja az előre nem látott elemet tartalmazó gyakorlati helyzeteket |
| --- | --- |

—

kezelni tudja az előre nem látott elemet tartalmazó gyakorlati helyzeteket

| — | leírást tud adni |
| --- | --- |

—

leírást tud adni

| — | fenn tud tartani egy egyszerű beszélgetést |
| --- | --- |

—

fenn tud tartani egy egyszerű beszélgetést

2

| — | kezelni tudja az egyszerű gyakorlati helyzeteket |
| --- | --- |

—

kezelni tudja az egyszerű gyakorlati helyzeteket

| — | kérdést tud feltenni |
| --- | --- |

—

kérdést tud feltenni

| — | választ tud adni a kérdésekre |
| --- | --- |

—

választ tud adni a kérdésekre

1

| — | előre megjegyzett mondatokkal tud beszélni |
| --- | --- |

—

előre megjegyzett mondatokkal tud beszélni

---

VII. MELLÉKLET

A VIZSGÁK GYAKORISÁGA

Az időszakos ellenőrzések gyakorisága a következő:

| a) | nyelvtudás (csak az adott nyelvet nem anyanyelvként beszélők számára): háromévenként, vagy több mint egyéves távollét után; |
| --- | --- |

a)

nyelvtudás (csak az adott nyelvet nem anyanyelvként beszélők számára): háromévenként, vagy több mint egyéves távollét után;

| b) | az infrastruktúra ismerete (az útvonalak és üzemeltetési szabályok ismeretét is beleértve): háromévenként, vagy több mint egyéves távollét után az adott útvonalon; |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúra ismerete (az útvonalak és üzemeltetési szabályok ismeretét is beleértve): háromévenként, vagy több mint egyéves távollét után az adott útvonalon;

| c) | jármű-ismeret: háromévenként. |
| --- | --- |

c)

jármű-ismeret: háromévenként.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2004. március 3-án – a harmadik vasúti csomag négy javaslata egyikeként (1) – javaslatot nyújtott be a közösségi vasúthálózat mozdonyait és vonatait üzemeltető vasúti személyzet minősítéséről szóló irányelvre vonatkozóan.

Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-án szavazott az első olvasat keretében kialakított véleményéről.

A Tanács 2006. szeptember 14-én elfogadta közös álláspontját, a Szerződés 251. cikkének megfelelően.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (2) és a Régiók Bizottsága (3) véleményét.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A vasúti személyzet minősítésével kapcsolatos tárgyalások a Bizottság „Európai közlekedéspolitika 2010-re” című fehér könyve (4), valamint az első és a második vasúti csomag által kialakított politikai környezetben zajlottak. A Bizottság fehér könyvében hangsúlyozta az „olyan mozdonyvezetők iránti igényt, akik a transzeurópai hálózat bármely pontján tudnának közlekedni”. Az első és második vasúti csomag részletes rendelkezéseket tartalmaz a nemzeti és európai szintű, infrastruktúrához való hozzáférés, interoperabilitás és vasútbiztonság tekintetében, ezáltal biztosítja a nemzetközi vasúti áruszállítási és személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásához szükséges keretet.

A piac megnyitása tekintetében egyértelművé vált, hogy egységes szabályokat kell elfogadni a mozdonyvezetők minősítésére vonatkozóan interoperabilitásuk megkönnyítése, valamint a vasúti ágazatban a munkavállalók szabad mozgásához szükséges feltételek biztosítása érdekében.

A Tanács által elfogadott közös álláspont meghatározza a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítésének feltételeit és eljárásait. Rögzíti azokat a feladatokat, amelyekért a tagállamok illetékes hatóságai, a mozdonyvezetők és az ágazat egyéb érdekelt szereplői, különösen a vasúti vállalkozások, infrastruktúra irányítók és képzőközpontok felelősek. Ezen túlmenően a javaslat meghatározza, hogy a mozdonyvezetőknek milyen fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek kell megfelelniük, milyen kötelező rendszeres ellenőrzéseken kell átesniük és milyen készségekkel kell rendelkezniük. Az irányelvtervezetet kizárólag a mozdonyvezetőkre kell majd alkalmazni. A mozdonyokon és a vonatokon tartózkodó, a vezetésében és/vagy egyéb kritikus biztonsági feladatokban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő egyéb személyzetre az irányelv rendelkezései nem terjednek ki. Az irányelv különös eljárást tartalmaz továbbá az olyan hazai mozdonyvezetők ezen irányelv hatálya alóli ideiglenes mentességére, akik kizárólag a tagállamok határain belül közlekednek.

2.   A fő politikai kérdések

i)   Az egyéb személyzet kizárása

A bizottsági javaslatban az alkalmazási kör a mozdonyvezetők és a mozdonyokon és a vonatokon tartózkodó, a vezetésében és/vagy egyéb kritikus biztonsági feladatokban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő egyéb személyzet minősítésére terjedt volna ki. Az „egyéb személyzet” felvétele a Bizottságnak a második vasúti csomaghoz (5) kapcsolódó tárgyalások keretében vállalt kötelezettségéből ered.

A Tanács alaposan megvizsgálta az Európai Parlament első olvasatban kialakított azon álláspontját, amely a vasúti személyzetnek az irányelvtervezet alkalmazási körébe vonását, valamint a 27. cikknek egy minősítési mechanizmussal való kiegészítését javasolja.

A közös álláspontban azonban a Tanács az irányelvtervezet alkalmazási körét a mozdonyvezetőkre korlátozza. A Tanács nem ellenzi az „egyéb személyzet” minősítésének elvét, ugyanakkor úgy véli, hogy az alkalmazási kör e kiterjesztése túl korai, mivel nem ismert az, hogy melyik alkalmazott melyik kategóriába fog tartozni, sem az, hogy mely feladatokat kell végrehajtania. Következésképpen az irányelvtervezet egy további rendelkezéssel egészült ki, amely az Európai Vasúti Ügynökséget bízza meg az egyéb személyzet profilját és feladatait meghatározó jelentés elkészítésével. E jelentést két évvel ezen irányelv hatálybalépését követően kell benyújtani (vö. 27. cikk).

A Tanács továbbá egy olyan különleges rendelkezéssel egészítette ki az irányelvtervezetet, amely az Európai Unió területének egészén biztosítja az áruszállító vonatok szabad közlekedését (vö. 2. cikk (2) bekezdése).

ii)   A „hazai mozdonyvezetők” minősítése

Követve a bizottsági javaslatot a Tanács úgy határozott, hogy ezen irányelvtervezet rendelkezéseit valamennyi közösségi mozdonyvezetőre alkalmazza. Ez azt jelenti, hogy az olyan hazai mozdonyvezetők is az alkalmazási körébe tartoznak, akik kizárólag a tagállamok határain belül közlekednek.

A Tanács azonban úgy határozott, hogy a tagállamok kérhetik a Bizottságtól, hogy az Európai Vasúti Ügynökség készítse el a kizárólag az érintett tagállam területén működő mozdonyvezetőkre vonatkozóan az ezen irányelvben található rendelkezések alkalmazásának költség-haszon elemzését. Amennyiben e költség-haszon elemzés kimutatja, hogy az ezen irányelvben foglalt rendelkezések e mozdonyvezetőkre való alkalmazásának költségei meghaladják a hasznot, a Bizottság határozatot fogad el a költség-haszon elemzés eredményének benyújtását követő 6 hónapon belül. A Bizottság ezen elemzés alapján határozhat úgy, hogy az irányelvet az érintett tagállam területén legfeljebb 10 éves időtartamig nem kell a hazai mozdonyvezetőkre alkalmazni. Szükség esetén hasonló eljárás keretében új mentességi időszak nyújtható. (vö. 36. cikk (5) bekezdése)

Az Európai Parlament e tekintetben egyetért a Tanács álláspontjával, és 40. módosításának második részében hasonló eljárást fogadott el.

iii)   Fokozatos bevezetés

A Bizottság javaslata 2006-tól 2015-ig terjedő, fokozatos, háromlépcsős bevezetést tartalmaz.

Az Európai Parlament első olvasat során elfogadott véleményében (a 40. módosítás első része) követte a bizottsági megközelítést, ugyanakkor úgy határozott, hogy egy évvel előbbre hozza ezen időpontokat.

A Tanács közös álláspontjában elvben követi a bizottsági háromlépcsős megközelítést, de az egyes lépcsőket nem köti rögzített időpontokhoz. A Tanács által elfogadott fokozatos bevezetés (az ezen irányelvnek megfelelő „új” engedélyek és/vagy tanúsítványok kiadása) a következőképpen vázolható fel:

A szükséges nemzeti nyilvántartások létrehozásának időpontjától számított:

| 1. | egy év elteltével: alkalmazás az új mozdonyvezetőkre – határokon átnyúló szolgálatot, másik tagállamban kabotázs vagy áruszállítási szolgálatot teljesítő, vagy egynél több tagállamban dolgozó mozdonyvezetőkre – és az e szolgáltatásokban már korábban is részt vevő, de új engedélyt vagy tanúsítványt nem igénylő mozdonyvezetőkre; |
| --- | --- |

1.

egy év elteltével: alkalmazás az új mozdonyvezetőkre – határokon átnyúló szolgálatot, másik tagállamban kabotázs vagy áruszállítási szolgálatot teljesítő, vagy egynél több tagállamban dolgozó mozdonyvezetőkre – és az e szolgáltatásokban már korábban is részt vevő, de új engedélyt vagy tanúsítványt nem igénylő mozdonyvezetőkre;

| 2. | három év elteltével: alkalmazás valamennyi, új engedélyt vagy tanúsítványt igénylő mozdonyvezetőre; |
| --- | --- |

2.

három év elteltével: alkalmazás valamennyi, új engedélyt vagy tanúsítványt igénylő mozdonyvezetőre;

| 3. | nyolc év elteltével: alkalmazás valamennyi mozdonyvezetőre. |
| --- | --- |

3.

nyolc év elteltével: alkalmazás valamennyi mozdonyvezetőre.

A 36. cikk (3) bekezdésében foglalt kísérő rendelkezés biztosítja, hogy a mozdonyvezetők a 36. cikk (2) bekezdése a), b) vagy c) pontjának alkalmazásáig fennálló jogosultságuk alapján továbbra is működhessenek.

III.   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLTAL HOZOTT MÓDOSÍTÁSOK

A Tanács az Európai Parlament 27., 36. és 44. módosítását tudta elfogadni teljes egészében. A fent kifejtett okokból a Tanács elutasította a 7., 9., 11., 34., 35. és 40. (első rész) módosítást. A 15., 24., 25., 26., 32., 38., 39. és 45. módosítás tekintetében a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Bizottságot követi, és visszautasítja azokat. Az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 8., 10., 12., 13., 14., 17., 18., 19., 21., 22., 23., 28., 29., 30., 31., 33., 37., 40. (második rész), 41., 42., 43., 46. és 47. módosítás hasonló a Tanács közös álláspontjához, vagy közel áll ahhoz, amilyen szellemben azt átszövegezték.

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács közös álláspontja kialakítása során teljes mértékben figyelembe vette a Bizottság javaslatát, és az Európai Parlament első olvasat során elfogadott véleményét. Az Európai Parlament által javasolt módosítások tekintetében a Tanács megállapítja, hogy e közös álláspont a módosítások jelentős részét – elvben, részben vagy teljes egészében – magában foglalja.

A két fő vitás kérdés – az irányelvtervezet alkalmazási körének kiterjesztése a vasúti személyzetre és a bevezetés ütemezése (időpontok) – tekintetében a Tanács úgy véli, hogy megoldásai kiegyensúlyozottak, és megfelelő választ kínálnak.

---

(1)  A három másik jogalkotási javaslat:

| — | Rendelet a nemzetközi vasúti szállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (7149/04 TRANS 109 CODEC 337); |
| --- | --- |

—

Rendelet a nemzetközi vasúti szállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (7149/04 TRANS 109 CODEC 337);

| — | Rendelet a vasúti áruszállítási szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelményekről (7150/04 TRANS 110 CODEC 338); |
| --- | --- |

—

Rendelet a vasúti áruszállítási szolgáltatásokra vonatkozó minőségi követelményekről (7150/04 TRANS 110 CODEC 338);

| — | Irányelv a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK irányelv módosításáról (7147/04 TRANS 107 CODEC 335). |
| --- | --- |

—

Irányelv a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK irányelv módosításáról (7147/04 TRANS 107 CODEC 335).

(2)  HL C 221., 2005.9.9., 20. o.

(3)  HL C 71., 2005.3.22., 26. o.

(4)  11932/01 TRANS 131 AVIATION 70 MAR 76

(5)  vö. a közösségi vasutakról szóló 2004/49/EK irányelvvel (a biztonságról szóló irányelv) (HL L 220., 2004.6.21., 16. o. ((21) preambulumbekezdés)).

---

| 28.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 289/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 289/68

---

22/2006/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. szeptember 25-én elfogadva

a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Róma II.”) elfogadására tekintettel

(2006/C 289 E/04)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 61. cikke c) pontjára és 67. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Közösség célul tűzte ki a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését. E térség fokozatos létrehozása érdekében a Közösség a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló hatású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség célul tűzte ki a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését. E térség fokozatos létrehozása érdekében a Közösség a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló hatású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatosan.

| (2) | A Szerződés 65. cikkének b) pontja szerint ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a tagállamokban alkalmazandó kollíziós, illetve joghatóságra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségének előmozdítását. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 65. cikkének b) pontja szerint ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a tagállamokban alkalmazandó kollíziós, illetve joghatóságra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségének előmozdítását.

| (3) | Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén jóváhagyta az igazságügyi hatóságok ítéletei és egyéb határozatai kölcsönös elismerésének elvét, mint a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés alapját, és felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el egy programot a kölcsönös elismerés elvének végrahajtására irányuló intézkedésekről. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén jóváhagyta az igazságügyi hatóságok ítéletei és egyéb határozatai kölcsönös elismerésének elvét, mint a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés alapját, és felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el egy programot a kölcsönös elismerés elvének végrahajtására irányuló intézkedésekről.

| (4) | 2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottságnak és a Tanácsnak a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló közös programját (3). A program a kollíziós szabályok harmonizációjához kapcsolódó olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek elősegítik az ítéletek kölcsönös elismerését. |
| --- | --- |

(4)

2000. november 30-án a Tanács elfogadta a Bizottságnak és a Tanácsnak a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének megvalósítására irányuló közös programját (3). A program a kollíziós szabályok harmonizációjához kapcsolódó olyan intézkedéseket határoz meg, amelyek elősegítik az ítéletek kölcsönös elismerését.

| (5) | Az Európai Tanács által 2004. november 5-én elfogadott hágai program (4) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályokkal („Róma II.”) kapcsolatos munka tevékeny folytatására szólított fel. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács által 2004. november 5-én elfogadott hágai program (4) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályokkal („Róma II.”) kapcsolatos munka tevékeny folytatására szólított fel.

| (6) | A belső piac megfelelő működése – annak érdekében, hogy előreláthatóbbá váljon a jogviták kimenetele, valamint, hogy javuljon az alkalmazandó joggal kapcsolatos biztonság és az ítéletek szabad mozgása – szükségessé teszi azt, hogy a tagállamokban hatályos kollíziós szabályok ugyanazt a nemzeti jogot határozzák meg, függetlenül attól, hogy az ügyben eljáró bíróság melyik országban található. |
| --- | --- |

(6)

A belső piac megfelelő működése – annak érdekében, hogy előreláthatóbbá váljon a jogviták kimenetele, valamint, hogy javuljon az alkalmazandó joggal kapcsolatos biztonság és az ítéletek szabad mozgása – szükségessé teszi azt, hogy a tagállamokban hatályos kollíziós szabályok ugyanazt a nemzeti jogot határozzák meg, függetlenül attól, hogy az ügyben eljáró bíróság melyik országban található.

| (7) | E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelettel (5) (Brüsszel I) és a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 1980. évi Római Egyezménnyel (6). |
| --- | --- |

(7)

E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelettel (5) (Brüsszel I) és a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 1980. évi Római Egyezménnyel (6).

| (8) | Ez a rendelet az eljáró bíróság jellegére tekintet nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az eljáró bíróság jellegére tekintet nélkül alkalmazandó.

| (9) | Az acta iure imperii elvéből fakadó követeléseknek magukban kell foglalniuk az állam nevében eljáró tisztviselőkkel szembeni követeléseket, valamint a hatósági intézkedésekkel kapcsolatos felelősséget, beleértve a hatóságilag kinevezett tisztségviselők felelősségét is. Ezért ezeket a kérdéseket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(9)

Az acta iure imperii elvéből fakadó követeléseknek magukban kell foglalniuk az állam nevében eljáró tisztviselőkkel szembeni követeléseket, valamint a hatósági intézkedésekkel kapcsolatos felelősséget, beleértve a hatóságilag kinevezett tisztségviselők felelősségét is. Ezért ezeket a kérdéseket ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (10) | A családi kapcsolatok az egyenes ági rokonságot, a házasságot, a sógorságot és az oldalági rokonságot foglalják magukban. Az 1. cikk (2) bekezdésében említett, a házassághoz vagy egyéb családi kapcsolatokhoz hasonló joghatású kapcsolatokra vonatkozó utalást azon tagállam joga szerint kell értelmezni, ahol a megkeresett bíróság található. |
| --- | --- |

(10)

A családi kapcsolatok az egyenes ági rokonságot, a házasságot, a sógorságot és az oldalági rokonságot foglalják magukban. Az 1. cikk (2) bekezdésében említett, a házassághoz vagy egyéb családi kapcsolatokhoz hasonló joghatású kapcsolatokra vonatkozó utalást azon tagállam joga szerint kell értelmezni, ahol a megkeresett bíróság található.

| (11) | A szerződésen kívüli kötelmi viszonyok fogalma tagállamonként eltérő. Ezért e rendelet alkalmazásában a szerződésen kívüli kötelmet önálló fogalomként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(11)

A szerződésen kívüli kötelmi viszonyok fogalma tagállamonként eltérő. Ezért e rendelet alkalmazásában a szerződésen kívüli kötelmet önálló fogalomként kell értelmezni.

| (12) | A közösségi jogviták felei közötti verseny torzulásának kockázata akkor hárítható el, ha egységes szabályokat alkalmaznak tekintet nélkül a felek által választott jogra. |
| --- | --- |

(12)

A közösségi jogviták felei közötti verseny torzulásának kockázata akkor hárítható el, ha egységes szabályokat alkalmaznak tekintet nélkül a felek által választott jogra.

| (13) | Látszólagosan az összes tagállamban a lex loci delicti commissi elve az alapmegoldás a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében, amikor azonban az ügyet alkotó különböző tényezők több ország között oszlanak meg, az elvet a gyakorlatban eltérően alkalmazzák. Ez a helyzet az alkalmazandó jog tekintetében bizonytalanság forrása lehet. |
| --- | --- |

(13)

Látszólagosan az összes tagállamban a lex loci delicti commissi elve az alapmegoldás a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében, amikor azonban az ügyet alkotó különböző tényezők több ország között oszlanak meg, az elvet a gyakorlatban eltérően alkalmazzák. Ez a helyzet az alkalmazandó jog tekintetében bizonytalanság forrása lehet.

| (14) | Az egységes szabályoknak a bírósági határozatok kiszámíthatóságát kell erősíteniük, valamint biztosítaniuk kell a felelősnek tekintett és a kárt elszenvedő személy érdekei közötti ésszerű egyensúlyt. Az azon országgal való kapcsolat, amelyben a tényleges káresemény bekövetkezik (lex loci damni) méltányos egyensúlyt teremt a felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy érdekei között, továbbá a polgári jogi felelősség modern megközelítését és a fokozott felelősség rendszereinek fejlődését is tükrözi. |
| --- | --- |

(14)

Az egységes szabályoknak a bírósági határozatok kiszámíthatóságát kell erősíteniük, valamint biztosítaniuk kell a felelősnek tekintett és a kárt elszenvedő személy érdekei közötti ésszerű egyensúlyt. Az azon országgal való kapcsolat, amelyben a tényleges káresemény bekövetkezik (lex loci damni) méltányos egyensúlyt teremt a felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy érdekei között, továbbá a polgári jogi felelősség modern megközelítését és a fokozott felelősség rendszereinek fejlődését is tükrözi.

| (15) | Az alkalmazandó jogot a kár bekövetkezésének helye szerint kell meghatározni, függetlenül attól, hogy annak közvetett következményei mely országban vagy országokban jelenhetnek meg. Ennek megfelelően, személyi sérülés vagy anyagi kár esetén azon ország, amelyben a sérülés vagy a kár bekövetkezik, az az ország, ahol a sérülést elszenvedték, vagy ahol az anyagi kár ténylegesen bekövetkezett. |
| --- | --- |

(15)

Az alkalmazandó jogot a kár bekövetkezésének helye szerint kell meghatározni, függetlenül attól, hogy annak közvetett következményei mely országban vagy országokban jelenhetnek meg. Ennek megfelelően, személyi sérülés vagy anyagi kár esetén azon ország, amelyben a sérülés vagy a kár bekövetkezik, az az ország, ahol a sérülést elszenvedték, vagy ahol az anyagi kár ténylegesen bekövetkezett.

| (16) | E rendeletben általános szabályként a 4. cikk (1) bekezdésében említett lex loci damni elvét kell alkalmazni. Kivételnek kell tekinteni ezen általános elv alól a 4. cikk (2) bekezdését, amely különös kapcsolatot hoz létre abban az esetben, ha a felek szokásos tartózkodási helye ugyanazon országban található. A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz. |
| --- | --- |

(16)

E rendeletben általános szabályként a 4. cikk (1) bekezdésében említett lex loci damni elvét kell alkalmazni. Kivételnek kell tekinteni ezen általános elv alól a 4. cikk (2) bekezdését, amely különös kapcsolatot hoz létre abban az esetben, ha a felek szokásos tartózkodási helye ugyanazon országban található. A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz.

| (17) | Különös szabályokat kell megállapítani azon jogellenes károkozások esetére, amelyekben az általános szabály nem teszi lehetővé az érintett érdekek közötti ésszerű egyensúly megteremtését. |
| --- | --- |

(17)

Különös szabályokat kell megállapítani azon jogellenes károkozások esetére, amelyekben az általános szabály nem teszi lehetővé az érintett érdekek közötti ésszerű egyensúly megteremtését.

| (18) | A termékfelelősség tekintetében a kollíziós szabálynak meg kell felelnie a modern, csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban rejlő kockázatok méltányos megosztására, a fogyasztók egészségének védelmére, az innováció ösztönzésére, a torzulásoktól mentes verseny biztosítására és a kereskedelem megkönnyítésére irányuló céloknak. E célok tekintetében kiegyensúlyozott megoldást jelent az eljárásbeli kapcsolószabályok olyan lépcsőzetes rendszerének kialakítása, amelyhez egy kiszámíthatósági záradék is kapcsolódik. Elsőként azon ország jogát kell figyelembe venni, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba. A lépcső további fokai akkor érvényesülnek, ha a terméket nem abban az országban hozták forgalomba, a 4. cikk (2) bekezdésének és egy másik országhoz való nyilvánvalóan szorosabb kapcsolódás lehetőségének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(18)

A termékfelelősség tekintetében a kollíziós szabálynak meg kell felelnie a modern, csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban rejlő kockázatok méltányos megosztására, a fogyasztók egészségének védelmére, az innováció ösztönzésére, a torzulásoktól mentes verseny biztosítására és a kereskedelem megkönnyítésére irányuló céloknak. E célok tekintetében kiegyensúlyozott megoldást jelent az eljárásbeli kapcsolószabályok olyan lépcsőzetes rendszerének kialakítása, amelyhez egy kiszámíthatósági záradék is kapcsolódik. Elsőként azon ország jogát kell figyelembe venni, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba. A lépcső további fokai akkor érvényesülnek, ha a terméket nem abban az országban hozták forgalomba, a 4. cikk (2) bekezdésének és egy másik országhoz való nyilvánvalóan szorosabb kapcsolódás lehetőségének sérelme nélkül.

| (19) | A 6. cikkben foglalt különös szabály nem képez kivételt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, hanem egyértelművé teszi azt. A tisztességtelen versennyel összefüggő esetekben a kollíziós szabálynak biztosítania kell a verseny résztvevőinek, a fogyasztóknak és általában a nyilvánosságnak a védelmét, valamint a piacgazdaság megfelelő működését. Az azon ország jogával való kapcsolat, amelyben a versenyviszonyok vagy a fogyasztók kollektív érdekei érintettek vagy érintettek lehetnek, általában megfelel ezen céloknak. |
| --- | --- |

(19)

A 6. cikkben foglalt különös szabály nem képez kivételt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, hanem egyértelművé teszi azt. A tisztességtelen versennyel összefüggő esetekben a kollíziós szabálynak biztosítania kell a verseny résztvevőinek, a fogyasztóknak és általában a nyilvánosságnak a védelmét, valamint a piacgazdaság megfelelő működését. Az azon ország jogával való kapcsolat, amelyben a versenyviszonyok vagy a fogyasztók kollektív érdekei érintettek vagy érintettek lehetnek, általában megfelel ezen céloknak.

| (20) | A 6. cikk (3) bekezdésében foglalt, a versenykorlátozásokból származó szerződésen kívüli kötelmeknek magukban kell foglalniuk mind a nemzeti, mind a közösségi versenyjog megsértését. Az ilyen szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében alkalmazandó jognak azon ország jogának kell lennie, amelynek piacára a korlátozás hatással van vagy hatással lehet, amennyiben ezen hatás közvetlen és jelentős. Amennyiben a kár több mint egy országban következik be, ezen országok bármelyike jogának alkalmazását az adott országban bekövetkezett kárra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(20)

A 6. cikk (3) bekezdésében foglalt, a versenykorlátozásokból származó szerződésen kívüli kötelmeknek magukban kell foglalniuk mind a nemzeti, mind a közösségi versenyjog megsértését. Az ilyen szerződésen kívüli kötelmi viszonyok esetében alkalmazandó jognak azon ország jogának kell lennie, amelynek piacára a korlátozás hatással van vagy hatással lehet, amennyiben ezen hatás közvetlen és jelentős. Amennyiben a kár több mint egy országban következik be, ezen országok bármelyike jogának alkalmazását az adott országban bekövetkezett kárra kell korlátozni.

| (21) | A 6. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó esetek például azon tilalmak, amelyek a vállalkozások közötti olyan megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott olyan döntésekre és a vállalkozások olyan összehangolt magatartására vonatkoznak, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása valamely tagállamban vagy a belső piacon, valamint a piaci erőfölénnyel való visszaélés tilalma valamely tagállamban vagy a belső piacon. |
| --- | --- |

(21)

A 6. cikk (3) bekezdésének hatálya alá tartozó esetek például azon tilalmak, amelyek a vállalkozások közötti olyan megállapodásokra, vállalkozások társulásai által hozott olyan döntésekre és a vállalkozások olyan összehangolt magatartására vonatkoznak, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása valamely tagállamban vagy a belső piacon, valamint a piaci erőfölénnyel való visszaélés tilalma valamely tagállamban vagy a belső piacon.

| (22) | A környezeti károk tekintetében a Szerződés 174. cikke – amely kimondja, hogy az elővigyázatosság és a megelőzés elve, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elve, valamint a „szennyező fizet” elv alapján magas szintű védelmet kell biztosítani – teljes mértékben indokolttá teszi a károsult személy javára történő megkülönböztetés elvének alkalmazását. Azt a kérdést, hogy a kártérítést követelő személy mikor választhatja meg az alkalmazandó jogot, azon bíróság szerinti tagállam jogának megfelelően kell meghatározni, amelyben a megkeresett bíróság található. |
| --- | --- |

(22)

A környezeti károk tekintetében a Szerződés 174. cikke – amely kimondja, hogy az elővigyázatosság és a megelőzés elve, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elve, valamint a „szennyező fizet” elv alapján magas szintű védelmet kell biztosítani – teljes mértékben indokolttá teszi a károsult személy javára történő megkülönböztetés elvének alkalmazását. Azt a kérdést, hogy a kártérítést követelő személy mikor választhatja meg az alkalmazandó jogot, azon bíróság szerinti tagállam jogának megfelelően kell meghatározni, amelyben a megkeresett bíróság található.

| (23) | A szellemi tulajdonjogok megsértése esetén fenn kell tartani a lex loci protectionis általánosan elismert elvét. E rendelet alkalmazásában a „szellemi tulajdonjog” kifejezést például a szerzői és a szomszédos jogokra, az adatbázisok védelmére vonatkozó sui generis jogra, valamint az ipari tulajdonjogra vonatkozó fogalomként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(23)

A szellemi tulajdonjogok megsértése esetén fenn kell tartani a lex loci protectionis általánosan elismert elvét. E rendelet alkalmazásában a „szellemi tulajdonjog” kifejezést például a szerzői és a szomszédos jogokra, az adatbázisok védelmére vonatkozó sui generis jogra, valamint az ipari tulajdonjogra vonatkozó fogalomként kell értelmezni.

| (24) | A szervezett fellépés – így például a sztrájk vagy a munkabeszüntetés – pontos fogalma tagállamonként eltér, és arra az egyes tagállamok belső szabályai vonatkoznak. Ezért ez a rendelet a munkavállalók és a munkaadók jogainak és kötelességeinek védelme céljából általános elvként úgy tekinti, hogy annak az országnak a jogát kell alkalmazni, ahol a szervezett fellépésre sor került. |
| --- | --- |

(24)

A szervezett fellépés – így például a sztrájk vagy a munkabeszüntetés – pontos fogalma tagállamonként eltér, és arra az egyes tagállamok belső szabályai vonatkoznak. Ezért ez a rendelet a munkavállalók és a munkaadók jogainak és kötelességeinek védelme céljából általános elvként úgy tekinti, hogy annak az országnak a jogát kell alkalmazni, ahol a szervezett fellépésre sor került.

| (25) | A 9. cikk szervezett fellépésre vonatkozó különös szabálya nem érinti a nemzeti jognak megfelelően végrehajtott szervezett fellépésre vonatkozó feltételeket, valamint nem érinti a munkavállalók képviselői szervezeteinek vagy a szakszervezeteknek az adott tagállam jogában meghatározott jogi helyzetét. |
| --- | --- |

(25)

A 9. cikk szervezett fellépésre vonatkozó különös szabálya nem érinti a nemzeti jognak megfelelően végrehajtott szervezett fellépésre vonatkozó feltételeket, valamint nem érinti a munkavállalók képviselői szervezeteinek vagy a szakszervezeteknek az adott tagállam jogában meghatározott jogi helyzetét.

| (26) | Különös szabályokat kell megállapítani a jogellenes károkozásnak nem minősülő esetekre, így például a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendo-ból eredő károkozások esetére is. |
| --- | --- |

(26)

Különös szabályokat kell megállapítani a jogellenes károkozásnak nem minősülő esetekre, így például a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendo-ból eredő károkozások esetére is.

| (27) | A culpa in contrahendo e rendelet alkalmazásában önálló fogalom, és nem szükségszerűen a nemzeti jogban használt fogalom alapján értelmezendő. Ide tartozik a közzétételi kötelezettség megsértése és a szerződésre irányuló tárgyalások meghiúsulása. A 12. cikk csak a szerződéskötést megelőzően folytatott tárgyalásokkal közvetlen kapcsolatba hozható, szerződésen kívüli kötelmekre terjed ki. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a szerződés megtárgyalása alatt valamely személy személyi sérülést szenved el, akkor e rendelet 4. cikkét vagy egyéb vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(27)

A culpa in contrahendo e rendelet alkalmazásában önálló fogalom, és nem szükségszerűen a nemzeti jogban használt fogalom alapján értelmezendő. Ide tartozik a közzétételi kötelezettség megsértése és a szerződésre irányuló tárgyalások meghiúsulása. A 12. cikk csak a szerződéskötést megelőzően folytatott tárgyalásokkal közvetlen kapcsolatba hozható, szerződésen kívüli kötelmekre terjed ki. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a szerződés megtárgyalása alatt valamely személy személyi sérülést szenved el, akkor e rendelet 4. cikkét vagy egyéb vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (28) | A felek szándékainak tiszteletben tartása, és a jogbiztonság érdekében a felek számára lehetővé kell tenni, hogy kifejezetten megválaszthassák a szerződésen kívüli kötelmekre alkalmazandó jogot. A gyengébb felek védelmében a választást bizonyos feltételekhez kell kötni. |
| --- | --- |

(28)

A felek szándékainak tiszteletben tartása, és a jogbiztonság érdekében a felek számára lehetővé kell tenni, hogy kifejezetten megválaszthassák a szerződésen kívüli kötelmekre alkalmazandó jogot. A gyengébb felek védelmében a választást bizonyos feltételekhez kell kötni.

| (29) | A közérdeken alapuló bizonyos megfontolások indokolják a tagállami bíróságok azon lehetőségét, hogy kivételes körülmények között, a közrenden és az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezéseken alapuló indokkal kivételt tegyenek. |
| --- | --- |

(29)

A közérdeken alapuló bizonyos megfontolások indokolják a tagállami bíróságok azon lehetőségét, hogy kivételes körülmények között, a közrenden és az elsőbbséget élvező kötelező rendelkezéseken alapuló indokkal kivételt tegyenek.

| (30) | A felek közti ésszerű egyensúly megteremtésének kívánalma azt jelenti, hogy amennyire lehetséges, figyelembe kell venni az abban az országban hatályos biztonsági és magatartási szabályokat, amelyikben a kárt okozó cselekményt elkövették, még akkor is, ha a szerződésen kívüli kötelemre egy másik ország joga alkalmazandó. A „biztonsági és magatartási szabályok” kifejezést úgy kell értelmezni, mint amely magában foglal minden, biztonsággal és magatartással kapcsolatos szabályozást, beleértve például baleset esetén a közúti biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

(30)

A felek közti ésszerű egyensúly megteremtésének kívánalma azt jelenti, hogy amennyire lehetséges, figyelembe kell venni az abban az országban hatályos biztonsági és magatartási szabályokat, amelyikben a kárt okozó cselekményt elkövették, még akkor is, ha a szerződésen kívüli kötelemre egy másik ország joga alkalmazandó. A „biztonsági és magatartási szabályok” kifejezést úgy kell értelmezni, mint amely magában foglal minden, biztonsággal és magatartással kapcsolatos szabályozást, beleértve például baleset esetén a közúti biztonsági szabályokat.

| (31) | El kell kerülni azt a helyzetet, amikor a kollíziós szabályok több jogi eszközben találhatók és az ilyen szabályok között eltérések mutatkoznak. Ez a rendelet ugyanakkor nem zárja ki a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályok felvételének lehetőségét a közösségi jogi rendelkezésekbe egyedi ügyek tekintetében.
  E rendelet nem sértheti azon egyéb jogi eszközök alkalmazását, amelyek a belső piac megfelelő működésének elősegítését szolgáló rendelkezéseket határoznak meg, amennyiben azok nem alkalmazhatók az e rendelet szabályai által kijelölt joggal összefüggésben. |
| --- | --- |

(31)

El kell kerülni azt a helyzetet, amikor a kollíziós szabályok több jogi eszközben találhatók és az ilyen szabályok között eltérések mutatkoznak. Ez a rendelet ugyanakkor nem zárja ki a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra vonatkozó kollíziós szabályok felvételének lehetőségét a közösségi jogi rendelkezésekbe egyedi ügyek tekintetében.

E rendelet nem sértheti azon egyéb jogi eszközök alkalmazását, amelyek a belső piac megfelelő működésének elősegítését szolgáló rendelkezéseket határoznak meg, amennyiben azok nem alkalmazhatók az e rendelet szabályai által kijelölt joggal összefüggésben.

| (32) | A tagállamok által vállalt nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása megköveteli, hogy e rendelet ne sértse azokat a nemzetközi egyezményeket, amelyekben egy vagy több tagállam e rendelet elfogadásakor részes. A szabályokhoz történő könnyebb hozzáférés céljából a Bizottság a tagállamok által nyújtott információk alapján közzé fogja tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vonatkozó egyezmények jegyzékét. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamok által vállalt nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartása megköveteli, hogy e rendelet ne sértse azokat a nemzetközi egyezményeket, amelyekben egy vagy több tagállam e rendelet elfogadásakor részes. A szabályokhoz történő könnyebb hozzáférés céljából a Bizottság a tagállamok által nyújtott információk alapján közzé fogja tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában a vonatkozó egyezmények jegyzékét.

| (33) | A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azon eljárásokra és feltételekre vonatkozóan, amelyek alapján a tagállamok egyéni és kivételes esetekben, ágazati kérdésekben jogosultak harmadik országokkal a saját nevükben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokról tárgyalni és ilyen megállapodásokat kötni. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azon eljárásokra és feltételekre vonatkozóan, amelyek alapján a tagállamok egyéni és kivételes esetekben, ágazati kérdésekben jogosultak harmadik országokkal a saját nevükben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokról tárgyalni és ilyen megállapodásokat kötni.

| (34) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az a rendelet nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(34)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az a rendelet nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (35) | Az Egyesült Királyság és Írország, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban, értesítésben fejezték ki részvételi szándékukat e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(35)

Az Egyesült Királyság és Írország, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban, értesítésben fejezték ki részvételi szándékukat e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

| (36) | Dánia az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e rendelet elfogadásában nem vesz részt, ezért e rendelet nem kötelezi, és alkalmazása rá nem vonatkozik, |
| --- | --- |

(36)

Dánia az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e rendelet elfogadásában nem vesz részt, ezért e rendelet nem kötelezi, és alkalmazása rá nem vonatkozik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

HATÁLY

1. cikk

Tárgyi hatály

(1)   Ezt a rendeletet a polgári és kereskedelmi ügyek területét érintő, olyan szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra kell alkalmazni, amelyek több állam jogához kapcsolódnak. Ez a rendelet nem alkalmazandó különösen adó-, vám- vagy közigazgatási ügyekre, illetve az állami közhatalom gyakorlása során megtett intézkedésekkel és elkövetett mulasztásokkal kapcsolatos állami felelősségre (acta iure imperii).

(2)   E rendelet hatálya nem terjed ki a következőkre:

| a) | a családi kapcsolatokból és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokból – beleértve a tartási kötelezettséget is – eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

a)

a családi kapcsolatokból és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokból – beleértve a tartási kötelezettséget is – eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| b) | a házassági vagyonjogból eredő, és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint a házasságéval hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokra alkalmazandó vagyonjogi jogszabályokból, továbbá a végrendeletből és öröklésből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

b)

a házassági vagyonjogból eredő, és az ilyen kapcsolatokra alkalmazandó jog szerint a házasságéval hasonló joghatásúnak tekintett kapcsolatokra alkalmazandó vagyonjogi jogszabályokból, továbbá a végrendeletből és öröklésből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| c) | a váltókból, csekkekből és saját váltókból, továbbá más átruházható értékpapírokból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok, amennyiben az ilyen átruházható értékpapírokon alapuló kötelezettségek azok átruházható jellegéből fakadnak; |
| --- | --- |

c)

a váltókból, csekkekből és saját váltókból, továbbá más átruházható értékpapírokból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok, amennyiben az ilyen átruházható értékpapírokon alapuló kötelezettségek azok átruházható jellegéből fakadnak;

| d) | a társasági jogból, valamint más jogi személyekre vagy jogi személyiség nélküli szervezetekre vonatkozó jogból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok, mint például a társaságok és más jogi személyek vagy jogi személyiség nélküli szervezetek bejegyzés útján vagy más módon történő létrehozása, jogképessége, belső szervezete vagy feloszlása, a tisztviselőknek és tagoknak a társaság vagy szervezet kötelezettségeiért való személyes felelősségéből, továbbá a számviteli iratok jog szerinti könyvvizsgálata során a könyvvizsgálóknak a társaság vagy annak tagjaival szembeni személyes felelősségéből származó szerződésen kívüli kötelmi viszonyai; |
| --- | --- |

d)

a társasági jogból, valamint más jogi személyekre vagy jogi személyiség nélküli szervezetekre vonatkozó jogból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok, mint például a társaságok és más jogi személyek vagy jogi személyiség nélküli szervezetek bejegyzés útján vagy más módon történő létrehozása, jogképessége, belső szervezete vagy feloszlása, a tisztviselőknek és tagoknak a társaság vagy szervezet kötelezettségeiért való személyes felelősségéből, továbbá a számviteli iratok jog szerinti könyvvizsgálata során a könyvvizsgálóknak a társaság vagy annak tagjaival szembeni személyes felelősségéből származó szerződésen kívüli kötelmi viszonyai;

| e) | az önkéntesen létrehozott célvagyon („trust”) kötelezettségvállalói, vagyonkezelői és kedvezményezettjei közötti kapcsolatból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok; |
| --- | --- |

e)

az önkéntesen létrehozott célvagyon („trust”) kötelezettségvállalói, vagyonkezelői és kedvezményezettjei közötti kapcsolatból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok;

| f) | az atomkárokból származó szerződésen kívüli kötelmek, |
| --- | --- |

f)

az atomkárokból származó szerződésen kívüli kötelmek,

| g) | a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok. |
| --- | --- |

g)

a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyok.

(3)   A 21. és 22. cikk sérelme nélkül e rendelet a bizonyításra és az eljárási kérdésekre nem alkalmazandó.

(4)   E rendelet alkalmazásában a „tagállam” Dánia kivételével bármely tagállamot jelenti.

2. cikk

Szerződésen kívüli kötelmi viszonyok

(1)   E rendelet alkalmazásában a kár magában foglalja a jogellenes károkozásból, a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendo-ból származó valamennyi következményt.

(2)   Ez a rendelet a valószínűleg felmerülő, szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra is alkalmazandó.

(3)   E rendeletben:

| a) | a kárt okozó esemény magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt okozó eseményeket; és |
| --- | --- |

a)

a kárt okozó esemény magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt okozó eseményeket; és

| b) | a kár magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt. |
| --- | --- |

b)

a kár magában foglalja a valószínűleg bekövetkező kárt.

3. cikk

Egyetemes alkalmazási kör

Az e rendelet által meghatározott jogot akkor is alkalmazni kell, ha e jog nem egy tagállam joga.

II. FEJEZET

JOGELLENES KÁROKOZÁS

4. cikk

Általános szabály

(1)   Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a jogellenes károkozásból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy mely országban következett be a kárt okozó esemény, valamint függetlenül attól, hogy ezen esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban következnek be.

(2)   Ha azonban a károkozásért felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy szokásos tartózkodási helye a kár bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, a jogellenes károkozásra ezen ország jogát kell alkalmazni.

(3)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1) vagy (2) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni. Egy másik országgal fennálló nyilvánvalóan szorosabb kapcsolat alapulhat különösen a felek között már fennálló olyan jogviszonyon, így például szerződésen, amely szorosan kapcsolódik a szóban forgó jogellenes károkozáshoz.

5. cikk

Termékfelelősség

(1)   A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a termék által okozott kárból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog a következő:

| a) | azon ország joga, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba; vagy, ennek hiányában, |
| --- | --- |

a)

azon ország joga, amelyben a kárt elszenvedő személy a kár bekövetkezésekor szokásos tartózkodási hellyel rendelkezett, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba; vagy, ennek hiányában,

| b) | azon ország joga, amelyben a terméket beszerezte, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba; vagy, ennek hiányában, |
| --- | --- |

b)

azon ország joga, amelyben a terméket beszerezte, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba; vagy, ennek hiányában,

| c) | azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezett, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba. |
| --- | --- |

c)

azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezett, amennyiben a terméket abban az országban hozták forgalomba.

Abban az esetben azonban, ha a felelősnek tekintett személy nem láthatta előre ésszerűen a terméknek vagy az azzal azonos típusú terméknek az a), b) vagy c) pont alapján alkalmazandó jog szerinti országban való forgalomba hozatalát, az alkalmazandó jog e személy szokásos tartózkodási helye szerinti ország joga.

(2)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni. Egy másik országgal fennálló nyilvánvalóan szorosabb kapcsolat alapulhat különösen a felek között már fennálló olyan jogviszonyon, így például szerződésen, amely szorosan kapcsolódik a szóban forgó jogellenes károkozáshoz.

6. cikk

Tisztességtelen verseny és a szabad versenyt korlátozó cselekmények

(1)   A tisztességtelen versenyt megvalósító cselekményből eredő szerződésen kívüli kötelmekre alkalmazandó jog azon ország joga, amelyben az a versenyviszonyokat vagy a fogyasztók kollektív érdekeit sérti vagy sértheti.

(2)   Amennyiben a tisztességtelen versenyt megvalósító cselekmény a verseny kizárólag egy meghatározott résztvevőjének érdekeit sérti, akkor a 4. cikket kell alkalmazni.

(3)   A verseny korlátozásából eredő szerződésen kívüli kötelmekre alkalmazandó jog annak az országnak a joga, amelynek piacára a korlátozás hatással van, vagy hatással lehet.

(4)   Az e cikk szerint alkalmazandó jogtól nem lehet a 14. cikk szerint megállapodás útján eltérni.

7. cikk

Környezeti károk

A környezeti károkból vagy az ilyen károkból eredő, személyeket ért vagy dolgokban okozott károkból eredő szerződésen kívüli kötelezettségekre alkalmazandó jogot a 4. cikk (1) bekezdésének alkalmazásával kell meghatározni, kivéve, ha a kártérítést követelő személy úgy dönt, hogy követelését annak az országnak a jogára alapozza, amelyben a károkozó esemény bekövetkezett.

8. cikk

A szellemi tulajdonjogok megsértése

(1)   Szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő, szerződésen kívüli kötelmekre annak az országnak a jogát kell alkalmazni, amelyre az oltalmat igényelték.

(2)   Egységes közösségi oltalommal védett szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő, szerződésen kívüli kötelmi viszony esetén az alkalmazandó jog az irányadó közösségi jogi eszköz által nem szabályozott valamennyi kérdésben a jogsértés elkövetésének helye szerinti ország joga.

(3)   Az e cikk szerint alkalmazandó jogtól nem lehet a 14. cikk szerint megállapodás útján eltérni.

9. cikk

Szervezett fellépés

A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a munkavállalói vagy munkaadói minőségben eljáró személynek, vagy az ezek szakmai érdekeit képviselő szervezetnek az olyan károkért való felelősségét érintő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra, amelyek egy kilátásba helyezett vagy megvalósított szervezett fellépésből erednek, azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a szervezett fellépésre sor fog kerülni vagy sor került.

III. FEJEZET

JOGALAP NÉLKÜLI GAZDAGODÁS, MEGBÍZÁS NÉLKÜLI ÜGYVITEL ÉS CULPA IN CONTRAHENDO

10. cikk

Jogalap nélküli gazdagodás

(1)   Amennyiben a jogalap nélküli gazdagodásból – beleértve a jogosulatlanul kifizetett összegeket – eredő szerződésen kívüli kötelem a felek között fennálló olyan jogviszonnyal függ össze – például szerződéssel vagy jogellenes károkozással –, amely szorosan kapcsolódik az említett jogalap nélküli gazdagodáshoz, akkor az e jogviszonyra irányadó jogot kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, és amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a jogalap nélküli gazdagodáshoz vezető esemény bekövetkezésekor ugyanabban az országban található, az alkalmazandó jog ezen ország joga.

(3)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) és a (2) bekezdés alapján nem határozható meg, az alkalmazandó jog a jogalap nélküli gazdagodás bekövetkezésének helye szerinti ország joga.

(4)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogalap nélküli gazdagodásból eredő szerződésen kívüli kötelem nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik az (1), (2) és (3) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.

11. cikk

Megbízás nélküli ügyvitel

(1)   Amennyiben a megbízás nélküli ügyvitelből eredő szerződésen kívüli kötelem a felek között fennálló olyan jogviszonnyal függ össze – például szerződéssel vagy jogellenes károkozással –, amely szorosan kapcsolódik az említett szerződésen kívüli kötelemhez, akkor arra az e jogviszonyra irányadó jogot kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, és amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a kárt okozó esemény bekövetkezésekor ugyanabban az országban található, az alkalmazandó jog ezen ország joga.

(3)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) és a (2) bekezdés alapján nem határozható meg, az alkalmazandó jog azon ország joga, ahol az ügy ellátására sor került.

(4)   Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a megbízás nélküli ügyvitelből származó szerződésen kívüli kötelem nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1), (2) és (3) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.

12. cikk

Culpa in contrahendo

(1)   A szerződés megkötését megelőzően folytatott tárgyalásokból eredő olyan szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra, amelyek attól függetlenül létrejönnek, hogy a szerződés megkötésére ténylegesen sor került-e, azt a jogot kell alkalmazni, amely a szerződésre alkalmazandó, vagy amelyet a szerződésre annak megkötése esetén kellett volna alkalmazni.

(2)   Amennyiben az alkalmazandó jog az (1) bekezdés alapján nem határozható meg, akkor az alkalmazandó jog:

| a) | azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy a károkozó esemény mely országban következett be, valamint függetlenül attól, hogy az említett esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban jelentkeztek; vagy |
| --- | --- |

a)

azon ország joga, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy a károkozó esemény mely országban következett be, valamint függetlenül attól, hogy az említett esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban jelentkeztek; vagy

| b) | amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a károkozó esemény bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, akkor ezen ország joga; vagy |
| --- | --- |

b)

amennyiben a felek szokásos tartózkodási helye a károkozó esemény bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, akkor ezen ország joga; vagy

| c) | amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés megkötését megelőzően folytatott tárgyalásokból eredő szerződésen kívüli kötelezettség nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az a) és b) pontban említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország joga. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés megkötését megelőzően folytatott tárgyalásokból eredő szerződésen kívüli kötelezettség nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az a) és b) pontban említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország joga.

13. cikk

A 8. cikk alkalmazása

E fejezet alkalmazásában a 8. cikket kell alkalmazni a szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmekre.

IV. FEJEZET

A JOGVÁLASZTÁS SZABADSÁGA

14. cikk

A jogválasztás szabadsága

(1)   A felek megválaszthatják a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot:

| a) | a kárt okozó esemény bekövetkezését követő megállapodás útján;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a kárt okozó esemény bekövetkezését követő megállapodás útján;

vagy

| b) | ha valamennyi fél kereskedelmi tevékenysége körében jár el, a kárt okozó esemény bekövetkeztét megelőzően szabadon megtárgyalt megállapodás útján is. |
| --- | --- |

b)

ha valamennyi fél kereskedelmi tevékenysége körében jár el, a kárt okozó esemény bekövetkeztét megelőzően szabadon megtárgyalt megállapodás útján is.

A jogválasztásnak kifejezettnek kell lennie, vagy annak az eset körülményeiből kellő bizonyossággal megállapíthatónak kell lennie, és harmadik személyek jogait nem sértheti.

(2)   Amennyiben a kárt okozó esemény bekövetkezésének idején valamennyi jelentős tényállási elem más országban található, mint amelynek jogát a felek választották, a felek jogválasztása nem sértheti ezen ország olyan jogszabályi rendelkezéseinek alkalmazását, amelyektől megállapodással nem lehet eltérni.

(3)   Amennyiben a kárt okozó esemény bekövetkezésének idején valamennyi jelentős tényállási elem egy vagy több tagállamban található, a felek harmadik ország jogára vonatkozó jogválasztása nem sértheti a közösségi jog – illetve adott esetben annak az eljáró bírói fórum szerinti tagállam által átültetett – olyan rendelkezéseinek alkalmazását, amelyektől megállapodással nem lehet eltérni.

V. FEJEZET

KÖZÖS SZABÁLYOK

15. cikk

Az irányadó jog alkalmazási köre

A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra e rendelet szerint alkalmazandó jog különösen a következőkre vonatozik:

| a) | a felelősség alapja és mértéke, beleértve azon személyek meghatározását, akik felelősségre vonhatók az általuk elkövetett cselekményekért; |
| --- | --- |

a)

a felelősség alapja és mértéke, beleértve azon személyek meghatározását, akik felelősségre vonhatók az általuk elkövetett cselekményekért;

| b) | a felelősség alóli mentesülés indokai, a felelősség bármiféle korlátozása vagy megosztása; |
| --- | --- |

b)

a felelősség alóli mentesülés indokai, a felelősség bármiféle korlátozása vagy megosztása;

| c) | a károk megléte, természete és mértékének megállapítása, vagy az igényelt jóvátétel; |
| --- | --- |

c)

a károk megléte, természete és mértékének megállapítása, vagy az igényelt jóvátétel;

| d) | azon intézkedések, amelyeket a bíróság az eljárási joga által meghatározott hatáskörök korlátain belül a sérülés vagy károsodás megelőzése és megszüntetése, illetve a kár megtérítése érdekében megtehet; |
| --- | --- |

d)

azon intézkedések, amelyeket a bíróság az eljárási joga által meghatározott hatáskörök korlátain belül a sérülés vagy károsodás megelőzése és megszüntetése, illetve a kár megtérítése érdekében megtehet;

| e) | a kártérítés vagy jóvátétel iránti igény átruházhatóságának illetve öröklés útján történő átszállásának kérdése; |
| --- | --- |

e)

a kártérítés vagy jóvátétel iránti igény átruházhatóságának illetve öröklés útján történő átszállásának kérdése;

| f) | azon személyek köre, akik kártérítésre jogosultak a személyesen elszenvedett károkért; |
| --- | --- |

f)

azon személyek köre, akik kártérítésre jogosultak a személyesen elszenvedett károkért;

| g) | kártérítési felelősség más személy cselekményeiért; |
| --- | --- |

g)

kártérítési felelősség más személy cselekményeiért;

| h) | a kötelezettségek megszűnésének, továbbá az elévülés és a jogvesztés feltételei, beleértve a határidők kezdetével, megszakadásával és nyugvásával kapcsolatos szabályokat is. |
| --- | --- |

h)

a kötelezettségek megszűnésének, továbbá az elévülés és a jogvesztés feltételei, beleértve a határidők kezdetével, megszakadásával és nyugvásával kapcsolatos szabályokat is.

16. cikk

Elsőbbséget élvező kötelező rendelkezések

E rendelet egyetlen rendelkezése sem korlátozhatja az eljáró bíróság országának joga szerint érvényesülő azon szabályok alkalmazását, amelyek kötelező jelleggel, a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra egyébként alkalmazandó jogra tekintet nélkül szabályozzák a tényállást.

17. cikk

Biztonsági és magatartási szabályok

A felelősnek tekintett személy magatartásának megítélése során – tényszerűen és amennyiben szükséges – figyelembe kell venni a felelősségre okot adó cselekmény helyén és időpontjában hatályban lévő biztonsági és magatartási szabályokat.

18. cikk

A felelős személy biztosítója elleni közvetlen keresetindítás

A kárt elszenvedő személy igényét közvetlenül érvényesítheti a kártérítésért felelős személy biztosítója ellen, amennyiben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog vagy a biztosítási szerződésre alkalmazandó jog így rendelkezik.

19. cikk

A követelés törvénynél fogva történő átszállása

Amennyiben egy személyt („a hitelezőt”) szerződésen kívüli követelés illet meg egy másik személlyel („a kötelezettel”) szemben, és egy harmadik személy köteles a hitelezőt kielégíteni, vagy ténylegesen e harmadik személy elégítette ki a hitelezőt az említett kötelezettség alapján, úgy a harmadik személy e kötelezettségére irányadó jog határozza meg, hogy a harmadik személy jogosult-e – és ha igen, milyen mértékben – a kötelezettel szemben gyakorolni azon jogokat, amelyekkel a hitelező rendelkezett a kötelezettel szemben a jogviszonyukra irányadó jog alapján.

20. cikk

A követelés átszállása több személy felelőssége esetén

Amennyiben egy hitelezőt több olyan kötelezettel szemben illet meg követelés, akik ugyanazon követelésért tartoznak, és amennyiben a kötelezettek egyike egészben vagy részben már kielégítette a követelést, e kötelezettnek a többi kötelezettel szembeni megtérítési igényére az e kötelezettnek a hitelezővel szemben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyból eredő kötelezettségére irányadó jogot kell alkalmazni.

21. cikk

Alaki érvényesség

Egy szerződésen kívüli kötelmi viszonnyal kapcsolatos, egyoldalú jogügylet alakilag érvényes, ha akár a kérdéses szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog alaki követelményeinek, akár a jognyilatkozat megtételének helye szerinti ország jogában előírt alaki követelményeknek megfelel.

22. cikk

Bizonyítási teher

(1)   A szerződésen kívüli kötelmi viszonyra e rendelet szerint alkalmazandó jogot alkalmazni kell annyiban, amennyiben az a szerződésen kívüli kötelmi viszony tekintetében törvényes vélelmeket állít fel, vagy a bizonyítási teher megállapításával kapcsolatos szabályokat tartalmaz.

(2)   Valamennyi jogügylet bizonyítására a fórum joga vagy a 21. cikkben említett olyan jogok egyike által elismert bizonyítási móddal kerülhet sor, amely szerint a jogügylet alakilag érvényes, feltéve, hogy az ilyen bizonyítási módot az eljáró bíróság kezelni tudja.

VI. FEJEZET

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

23. cikk

A szokásos tartózkodási hely

(1)   E rendelet alkalmazásában a társaságok, jogi személyek és jogi személyiség nélküli szervezetek szokásos tartózkodási helyének a központi ügyvezetés helye tekintendő.

Ha azonban a kárt okozó esemény, illetve a kár fióktelep, képviselet vagy más telephely működéséből származik, a szokásos tartózkodási helynek a fióktelep, képviselet vagy más telephely tekintendő.

(2)   E rendelet alkalmazásában a saját szakmai tevékenysége körében eljáró természetes személy szokásos tartózkodási helye e személy üzleti tevékenységének fő helye.

24. cikk

A tovább- és visszautalás kizárása

Valamely ország e rendelet szerint alkalmazandó joga alatt az adott országban hatályban lévő jogszabályokat kell érteni, a nemzetközi magánjogi jogszabályok kizárásával.

25. cikk

Az egynél több jogrendszerrel rendelkező államok

(1)   Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal rendelkezik a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok vonatkozásában, akkor az e rendelet szerint alkalmazandó jog meghatározása céljából mindegyik területi egységet országnak kell tekinteni.

(2)   Azon tagállam, amelyben az egyes területi egységek a szerződésen kívüli kötelem vonatkozásában saját jogszabályokkal rendelkeznek, nem köteles e rendeletet alkalmazni a kizárólag ezen területi egységek jogai között fennálló kollízió esetén.

26. cikk

A fórum közrendje

Az e rendelet szerint meghatározott jog valamely rendelkezésének alkalmazását csak abban az esetben lehet megtagadni, ha az ilyen alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen a fórum közrendjével.

27. cikk

A közösségi jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolat

E rendelet nem érinti az olyan közösségi jogi rendelkezések alkalmazását, amelyek egy adott kérdéssel kapcsolatban a szerződésen kívüli kötelmek tekintetében irányadó kollíziós szabályokat írnak elő.

28. cikk

Kapcsolat a meglévő nemzetközi egyezményekkel

(1)   E rendelet nem érinti az olyan nemzetközi egyezmények alkalmazását, amelyekben e rendelet elfogadásának időpontjában egy vagy több tagállam részes, és amelyek a szerződésen kívüli kötelmek vonatkozásában kollíziós szabályokat állapítanak meg.

(2)   Az e rendeletben szabályozott kérdések vonatkozásában azonban e rendelet – mint a tagállamok közötti rendelet – elsőbbséget élvez a kizárólag két vagy több tagállam között megkötött egyezményekkel szemben.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

29. cikk

Az egyezmények jegyzéke

(1)   A tagállamok ... (7)-ig közlik a Bizottsággal a 28. cikk (1) bekezdésében említett egyezmények jegyzékét. Amennyiben a tagállamok ezen időpontot követően felmondják ezen egyezmények valamelyikét, erről értesítik a Bizottságot.

(2)   A Bizottság a kézhezvételüket követő hat hónapon belül közzéteszi az alábbiakat az Európai Unió Hivatalos Lapjában:

| i. | az (1) bekezdésben említett egyezmények jegyzéke; |
| --- | --- |

i.

az (1) bekezdésben említett egyezmények jegyzéke;

| ii. | az (1) bekezdésben említett egyezmények felmondása. |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdésben említett egyezmények felmondása.

30. cikk

Felülvizsgálati záradék

A Bizottság legkésőbb ... (8)-ig jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Szükség esetén ezt a jelentést a rendelet kiigazítására irányuló javaslatok kísérik. A jelentés különösen a közlekedési balesetekből, valamint a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat vizsgálja meg.

31. cikk

Időbeni alkalmazás

Ezt a rendeletet a hatálybalépését követően bekövetkező, kárt okozó eseményekre kell alkalmazni.

32. cikk

Az alkalmazás időpontja

Ezt a rendeletet ... (9)-től kell alkalmazni, kivéve a 29. cikket, amelyet ... (7)-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, [...]

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 241., 2004.9.28., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2005. július 6-i véleménye (HL C 157. E, 2006.7.6., 371. o.), a Tanács 2006. szeptember 25-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL C 12., 2001.1.15., 1. o.

3

(4)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

4

(5)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb a 2245/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 10. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL C 27., 1998.1.26., 34. o.

6

(7)  E rendelet elfogadásának időpontját követő 12 hónap.

7

(8)  E rendelet hatálybalépését követő 4 év.

8

(9)  E rendelet elfogadásának időpontját követő 18 hónappal.

9

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Tanács 2006. június 1–2-án általános megállapodásra jutott a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló rendelettervezet szövegéről. Ez 2006. szeptember 25-én – az együttdöntési eljárás keretében – közös álláspont elfogadását eredményezte.

A Tanács minősített többséggel hozta meg határozatát. Az észt és a lett delegáció a szervezett fellépésről szóló 9. cikkel és annak a szolgáltatásnyújtás szabadságára gyakorolt hatásaival kapcsolatban fennálló fenntartásai miatt a közös álláspont ellen szavazott (1).

Álláspontja elfogadásakor a Tanács figyelembe vette az Európai Parlament 2005. július 6-án, első olvasatban meghozott véleményét (2).

Ezen javaslat célja a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog egységes szabályainak megállapítása arra az országra való tekintet nélkül, amelynek bíróságánál a keresetet benyújtották. Ennek csökkentenie kell az alkalmazandó joggal kapcsolatos bizonytalanságot, valamint javítania kell a jogviták kiszámíthatóságát és az ítéletek szabad mozgását.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános észrevételek

A Tanács közös álláspontja nagymértékben követi a Tanács számára 2006. február 22-én benyújtott módosított javaslattal módosított eredeti bizottsági javaslat (3) irányvonalát.

A szöveg főbb változtatásai az alábbiak:

| 1. | Az eredeti bizottsági javaslathoz képest az eszköz hatálya egyértelműbbé vált és további pontosításra került. A polgári és kereskedelmi ügyek nem terjednek ki az államnak az államhatalom gyakorlása során hozott aktusai vagy elkövetett mulasztásai miatti felelősségére („acta iure imperii”). További kizárással egészítették ki az 1. cikk (2) bekezdésének g) pontját a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos megbeszélések és végleges kompromisszum tükrözése érdekében. |
| --- | --- |

1.

Az eredeti bizottsági javaslathoz képest az eszköz hatálya egyértelműbbé vált és további pontosításra került. A polgári és kereskedelmi ügyek nem terjednek ki az államnak az államhatalom gyakorlása során hozott aktusai vagy elkövetett mulasztásai miatti felelősségére („acta iure imperii”). További kizárással egészítették ki az 1. cikk (2) bekezdésének g) pontját a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos megbeszélések és végleges kompromisszum tükrözése érdekében.

| 2. | A rendelet az eredeti bizottsági javaslat gondolatmenetét követi abban az értelemben, hogy általános szabályt határoz meg a jogellenes károkozás tekintetében alkalmazandó jogra. Az általános szabály kimondja, hogy azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a kár bekövetkezik. Ez nem változott az eredeti bizottsági javaslathoz képest. A 4. cikk (2) bekezdése olyan kivételt képez ezen általános elv alól, amely különös kapcsolatot hoz létre abban az esetben, ha a felek szokásos tartózkodási helye ugyanazon országban található. A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz.
  Elvileg az általános szabályt kell alkalmazni a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi szerződésen kívüli kötelezettségre. Az általános szabálytól csak bizonyos meghatározott, kellően indokolt esetekben lehet eltérni és a helyett különös szabályt alkalmazni. A 14. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően a felek megválaszthatják a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot. |
| --- | --- |

2.

A rendelet az eredeti bizottsági javaslat gondolatmenetét követi abban az értelemben, hogy általános szabályt határoz meg a jogellenes károkozás tekintetében alkalmazandó jogra. Az általános szabály kimondja, hogy azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a kár bekövetkezik. Ez nem változott az eredeti bizottsági javaslathoz képest. A 4. cikk (2) bekezdése olyan kivételt képez ezen általános elv alól, amely különös kapcsolatot hoz létre abban az esetben, ha a felek szokásos tartózkodási helye ugyanazon országban található. A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz.

Elvileg az általános szabályt kell alkalmazni a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi szerződésen kívüli kötelezettségre. Az általános szabálytól csak bizonyos meghatározott, kellően indokolt esetekben lehet eltérni és a helyett különös szabályt alkalmazni. A 14. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően a felek megválaszthatják a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot.

| 3. | Az eredeti bizottsági javaslathoz képest a különös szabályok alkalmazási köre további pontosításra került gyakorlati alkalmazásuk megkönnyítése érdekében. A rendelet jelenlegi formájában a termékfelelősség, a tisztességtelen verseny, a környezeti károk, a szellemi tulajdonjogok megsértése és a szervezett fellépés kérdésében tartalmaz különös szabályokat. |
| --- | --- |

3.

Az eredeti bizottsági javaslathoz képest a különös szabályok alkalmazási köre további pontosításra került gyakorlati alkalmazásuk megkönnyítése érdekében. A rendelet jelenlegi formájában a termékfelelősség, a tisztességtelen verseny, a környezeti károk, a szellemi tulajdonjogok megsértése és a szervezett fellépés kérdésében tartalmaz különös szabályokat.

| 4. | Több delegáció számára nehézséget okoztak a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos tárgyalások. A Tanács számos alkalommal megvizsgálta ezt a kérdést és alaposan mérlegelte a tárgyalóasztalra került valamennyi lehetőséget, beleértve az Európai Parlament javaslatát is.
  A Tanács azonban – végleges kompromisszumként és az ellentétes érdekek összeegyeztetésére irányuló kísérletként – úgy határozott, hogy ebben a szakaszban elhagyja a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos különös szabályt. A fentieknek megfelelően az ilyen kérdéseket az 1. cikk (2) bekezdésének g) pontja jelenleg kizárja a rendelet hatálya alól.
  Ezt azonban a 30. cikkel összefüggésben kell olvasni. Az Európai Parlament által javasolt és jelenleg a 30. cikkben foglalt felülvizsgálati záradék úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak legkésőbb négy évvel a rendelet hatálybalépését követően jelentést kell benyújtania. A jelentésnek különösen a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

4.

Több delegáció számára nehézséget okoztak a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos tárgyalások. A Tanács számos alkalommal megvizsgálta ezt a kérdést és alaposan mérlegelte a tárgyalóasztalra került valamennyi lehetőséget, beleértve az Európai Parlament javaslatát is.

A Tanács azonban – végleges kompromisszumként és az ellentétes érdekek összeegyeztetésére irányuló kísérletként – úgy határozott, hogy ebben a szakaszban elhagyja a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos különös szabályt. A fentieknek megfelelően az ilyen kérdéseket az 1. cikk (2) bekezdésének g) pontja jelenleg kizárja a rendelet hatálya alól.

Ezt azonban a 30. cikkel összefüggésben kell olvasni. Az Európai Parlament által javasolt és jelenleg a 30. cikkben foglalt felülvizsgálati záradék úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak legkésőbb négy évvel a rendelet hatálybalépését követően jelentést kell benyújtania. A jelentésnek különösen a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat kell megvizsgálnia.

| 5. | Az eredeti bizottsági javaslattól eltérően a rendelet most a szervezett fellépésre vonatkozó, az Európai Parlament javaslatával összhangban álló szabályt is tartalmaz. A munkavállalók és a munkaadók érdekeinek kiegyenlítése céljából ez a szabály kimondja, hogy azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a szervezett fellépésre sor került. Ez a rendelkezés azonban olyan mértékű nehézséget okozott két delegáció számára, hogy azok a közös álláspont ellen szavaztak. |
| --- | --- |

5.

Az eredeti bizottsági javaslattól eltérően a rendelet most a szervezett fellépésre vonatkozó, az Európai Parlament javaslatával összhangban álló szabályt is tartalmaz. A munkavállalók és a munkaadók érdekeinek kiegyenlítése céljából ez a szabály kimondja, hogy azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a szervezett fellépésre sor került. Ez a rendelkezés azonban olyan mértékű nehézséget okozott két delegáció számára, hogy azok a közös álláspont ellen szavaztak.

| 6. | Az eredeti bizottsági javaslat egy rendelkezést tartalmazott a jogellenes károkozástól eltérő cselekményekből eredő szerződésen kívüli kötelmek tekintetében. A rendelet most olyan konkrét fejezetet tartalmaz, amelyben külön rendelkezések vonatkoznak a jogalap nélküli gazdagodás, a megbízás nélküli ügyvitel és a culpa in contrahendo esetére. |
| --- | --- |

6.

Az eredeti bizottsági javaslat egy rendelkezést tartalmazott a jogellenes károkozástól eltérő cselekményekből eredő szerződésen kívüli kötelmek tekintetében. A rendelet most olyan konkrét fejezetet tartalmaz, amelyben külön rendelkezések vonatkoznak a jogalap nélküli gazdagodás, a megbízás nélküli ügyvitel és a culpa in contrahendo esetére.

| 7. | Tovább egyszerűsítették a kötelező rendelkezésekről, a közösségi jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolatról és a meglévő nemzetközi egyezményekkel való kapcsolatról szóló cikkeket. |
| --- | --- |

7.

Tovább egyszerűsítették a kötelező rendelkezésekről, a közösségi jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolatról és a meglévő nemzetközi egyezményekkel való kapcsolatról szóló cikkeket.

| 8. | A rendelet most – az Európai Parlament kérésére – olyan felülvizsgálati záradékot tartalmaz, amelynek értelmében a Bizottságnak jelentést kell benyújtania a rendelet alkalmazásáról az Európai Parlament, a Tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére. A jelentés különösen a közlekedési balesetekből, valamint a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat vizsgálja meg.
  A többi módosítás inkább formai jellegű, és a szöveg könnyebb olvashatóságát célozza.
  A jogász-nyelvész szakértők általi felülvizsgálatot követően a szöveg és a preambulumbekezdések számozása megváltozott. A mellékletben szereplő táblázat összeveti a közös álláspont, valamint az eredeti javaslat számozását. |
| --- | --- |

8.

A rendelet most – az Európai Parlament kérésére – olyan felülvizsgálati záradékot tartalmaz, amelynek értelmében a Bizottságnak jelentést kell benyújtania a rendelet alkalmazásáról az Európai Parlament, a Tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére. A jelentés különösen a közlekedési balesetekből, valamint a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat vizsgálja meg.

A többi módosítás inkább formai jellegű, és a szöveg könnyebb olvashatóságát célozza.

A jogász-nyelvész szakértők általi felülvizsgálatot követően a szöveg és a preambulumbekezdések számozása megváltozott. A mellékletben szereplő táblázat összeveti a közös álláspont, valamint az eredeti javaslat számozását.

2.   A Parlament módosításai

A Tanács az Európai Parlament több módosítását elfogadta. Néhány esetben azonban a Tanácsban folytatott megbeszélések és a szöveg jogász-nyelvész szakértők általi felülvizsgálata bizonyos technikai pontosítások szükségességét mutatta. A rendelet rendelkezéseivel való megfelelőség biztosítása érdekében a preambulumbekezdéseket kiigazították és naprakésszé tették.

Az 1., 2., 4., 9., 10., 11., 12., 28. és 30. cikkben végrehajtott változtatások további preambulumbekezdések beillesztését teszik szükségessé.

A legújabb politikai szintű fejlemények figyelembevétele érdekében naprakésszé tették az (1)–(5) preambulumbekezdést. Ennek megfelelően az 1998. évi cselekvési tervre vonatkozó hivatkozás helyébe az Európai Tanács által 2004-ben elfogadott hágai programban szereplő iránymutatások léptek.

a)   A teljes egészében elfogadott módosítások

A 12., 17., 21., 22., 35., 37., 39., 40., 45., 51., 52. módosítás, valamint a szóbeli módosítások az Európai Parlament által előterjesztett formában elfogadhatók, mivel azok vagy az eszköz egyértelművé tételéhez és következetességéhez, vagy részletkérdésekhez járulnak hozzá.

b)   A tartalmi szempontból elfogadott módosítások

A 2., 15., 18., 19., 20., 23., 24., 28., 31., 34., 38., 45. és 54. módosítás az újraszövegezésre figyelemmel tartalmában elfogadható.

A 2. módosítást a jelenlegi (29) és (31) preambulumbekezdés foglalja magában.

A 15. módosítás tartalmát a (24) preambulumbekezdés foglalja magában.

A 18. módosításban javasolt változtatások tartalmát a 2. cikk, valamint az 1. cikk (1) bekezdése tükrözi.

A 19. és a 20. módosítást beillesztették az 1. cikk (2) bekezdése b) és d) pontjának szövegébe. A megszövegezést azonban – különösen a 2. cikk beillesztése következtében – leegyszerűsítették.

A 23. módosítást tartalmában elfogadták. A Tanács azonban úgy véli, hogy a (9) preambulumbekezdésben, valamint az 1. cikk (1) bekezdésében tett változtatásokra figyelemmel ez a módosítás felesleges.

A Tanács úgy véli, hogy a 24. módosításban javasolt változtatásokra tartalmilag a 16., a 26. és a 27. cikkben, valamint a (31) preambulumbekezdésben tett változtatások révén sor került.

A Tanács el tudja fogadni a 28. és a 34. módosításban megfogalmazott elvet, amely megváltoztatná a szakaszok szerkezetét és címét. A Tanács véleménye szerint a rendelet jelenlegi szerkezete – amely az alábbi fejezetekre oszlik: I. fejezet – Hatály, II. fejezet – Jogellenes károkozás, III. fejezet – Jogalap nélküli gazdagodás, megbízás nélküli ügyvitel és culpa in contrahendo, IV. fejezet – A jogválasztás szabadsága, valamint V. fejezet – Közös szabályok – ezt tükrözi és ugyanazt a célt szolgálja.

A 31. módosítás a szervezett fellépésre vonatkozó új rendelkezést vezet be. Ez összhangban áll a Tanácsban folytatott tárgyalásokkal. A szabály tartalmát azonban tovább pontosították a 9. cikkben, valamint a (24) és a (25) preambulumbekezdésben.

A 38. módosítás tartalmát a 14. cikk foglalja magában. A Tanács azonban megpróbálta a megszövegezést egyszerűbbé és rugalmasabbá tenni.

A 46. módosítás tartalmát a 18. cikk foglalja magában.

c)   Részben elfogadott módosítások

A 3., 14., 25., 26., 36., 44., 53., és 54. módosítás részben elfogadható.

A 3. módosítás csak részben fogadható el, mivel a preambulumbekezdés a 4. cikkhez kapcsolódik, és a 4. cikkre vonatkozó 26. módosítást nem fogadták el teljes egészében. A módosítás első mondatának tartalmát a (13) és (14) preambulumbekezdése jelenlegi szövege tükrözi. A módosítás utolsó részét a (28) preambulumbekezdése jelenlegi szövege tükrözi.

A 14. módosítás elsőként a „megfelelő mértékben” szavak beillesztésére tesz javaslatot a bíróság szabad mérlegelésének hangsúlyozása érdekében, másodsorban pedig arra, hogy ezt a lehetőséget zárják ki a magánélet megsértése és a tisztességtelen verseny esetében. Míg a Tanács el tudja fogadni a módosítás első részét, a magánélet megsértésének esetét kizárták a hatály alól, de a Tanács nem tartja indokoltnak, hogy a tisztességtelen verseny esete kivételt képezzen.

A 25. módosítás elvben elfogadható. A Tanács véleménye szerint azonban az előzetes jogválasztás feltételeit világos és egyértelmű megfogalmazásban kell megállapítani.

A 26. módosítás a 4. cikkben szereplő általános szabályhoz kapcsolódik.

A 4. cikk (1) bekezdése tekintetében a Tanács el tudja fogadni a javasolt változtatásokat.

A Tanács másrészről nem tudja elfogadni a (2) bekezdés tekintetében javasolt változtatásokat. A (2) bekezdés a közlekedési balesetek esetében olyan különös szabályt vezet be, amelynek értelmében a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra és a kártérítés összegére két különböző jogszabály vonatkozna. Ez a megoldás – amint azt a Bizottság a felülvizsgált javaslatában (4) is kifejezte – eltér a tagállamokban hatályban lévő jogszabályoktól és ezért az mélyreható előzetes elemzés nélkül nem fogadható el. Ennek megfelelően javasolják, hogy a kérdést a 30. cikkben említett jelentésben részletesen vizsgálják meg.

A 4. cikk (3) bekezdése egy „menekülési záradékként” értelmezendő a 4. cikk (1) és (2) bekezdéséhez képest, amennyiben az eset körülményei alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz. Erre figyelemmel a Tanács nem tartja szükségesnek konkrét tényezők felsorolását.

A 36. módosítás az új 10. cikkre vonatkozik. Míg a javasolt változtatások elvben elfogadhatóak, a Tanács úgy véli, hogy megfelelőbb kapcsolószabály azon ország joga, amelyben a gazdagodás történt, amennyiben az alkalmazandó jogot a 10. cikk (1) vagy (2) bekezdése alapján nem lehet meghatározni.

A 44. módosítás első része a Tanács számára elfogadható. A tárgyalások folyamán azonban a (2) bekezdés elhagyásáról állapodtak meg, mivel az egyes tagállamok számára alapvető problémákat okozna, és ezért a Tanács nem tudja elfogadni a módosítás ezen részét.

Az 53. módosítást részben elfogadták. A Tanács úgy véli, hogy megfelelőbb lenne, ha az e rendeletben szabályozott kérdések vonatkozásában e rendelet automatikusan elsőbbséget élvezne a kizárólag két vagy több tagállam között megkötött egyezményekkel szemben. A 28. cikk (3) bekezdése tekintetében javasolt módosítást nem fogadták el, mivel a Hágai Egyezmény a közlekedési balesetek tekintetében különös rendszert állapít meg, és több olyan tagállam, amely az Egyezménynek szerződő fele, kifejezte, hogy meg kívánja őrizni ezt a rendszert. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a 30. cikkben foglalt felülvizsgálati záradékot, amely konkrétan hivatkozik a közlekedési balesetekre.

A Tanács üdvözli az 54. módosításban javasolt felülvizsgálati záradékot. A Tanács javaslata szerint azonban megfelelőbb lenne egy általánosabb felülvizsgálati záradék a meglévő kompetenciák keretében történő hatékony értékelés biztosítása érdekében (lásd a 30. cikket).

d)   Visszautasított módosítások

Az 1., 4., 5., 6., 8., 10., 11., 13., 16., 27., 29., 32., 33., 41., 42., 43., 47., 49., 50., 56. és 57. módosítást visszautasították.

Az 1. módosítás a Róma I. rendeletre hivatkozik. A rendelet elfogadásáig azonban helyénvalóbb a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, meglévő 1980. évi Római Egyezményre („Róma I.”) hivatkozni.

A 4. módosítás az általános szabály tekintetében javasolt változtatásokhoz kapcsolódik (26. módosítás). Mivel a 26. módosítást részben visszautasították, a preambulumbekezdésre vonatkozó megfelelő változtatásokat is vissza kellene utasítani.

A rendelet hatálya tekintetében tett változtatásokra figyelemmel a Tanács nem tartja szükségesnek az 5. módosítást.

A 6., 8., 11. és 13. módosítás kiigazítaná a preambulumbekezdéseket annak érdekében, hogy tükröződjön számos különös szabálynak a rendeletből történő – a 27. (termékfelelősség), a 29. (tisztességtelen verseny és a szabad versenyt korlátozó cselekmények) és a 33. módosításban (környezeti károk) javasolt – elhagyása. A Tanács nem tudja elfogadni ezen különös szabályok elhagyását, ezért a preambulumbekezdésekre vonatkozó megfelelő módosításokat is el kellene utasítani. A Tanács azonban erőfeszítéseket tett ezen különös szabályok alkalmazási körének pontos meghatározására azok gyakorlati alkalmazásának megkönnyítése érdekében.

A 10. és az 56. módosítást vissza kellene utasítani, mivel a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat kizárták a rendelet hatálya alól.

A 16. módosítás a Tanács számára nem elfogadható, mivel a Tanács visszautasítja a 42. módosítást, amelyhez ez a módosítás kapcsolódik.

A 27. módosítás megszüntetné a termékfelelősségre vonatkozó különös szabályt. A Tanács úgy véli, hogy az általános szabályok alkalmazása a termékfelelősség eseteiben nem tenné lehetővé ésszerű bizonyossággal az alkalmazandó jog megállapítását. E célkitűzés tekintetében kiegyensúlyozott megoldást jelenthet az eljárásbeli kapcsolószabályok olyan lépcsőzetes rendszerének kialakítása, amelyhez egy kiszámíthatósági záradék is kapcsolódik.

A 29. módosítás javaslatot tesz a tisztességtelen versenyre vonatkozó különös szabály elhagyására. A Tanács ezt nem tudja elfogadni. A 6. cikkben foglalt szabály nem képez kivételt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, hanem egyértelművé teszi azt a kár eredetének meghatározása érdekében. A tisztességtelen versennyel összefüggő esetekben a szabálynak biztosítania kell a verseny résztvevőinek, a fogyasztóknak és általában az állampolgároknak a védelmét, valamint a piacgazdaság megfelelő működését. Az azon országgal való kapcsolat, amelyben a versenyviszonyok vagy a fogyasztók kollektív érdekei érintettek, vagy a verseny korlátozása esetében azon ország, amelyben a korlátozás hatást gyakorol vagy hatást gyakorolhat, általában megfelel ezen céloknak. A 6. cikk (3) bekezdésében foglalt, a versenykorlátozásokból származó szerződésen kívüli kötelmeknek magukban kell foglalniuk mind a közösségi, mind a nemzeti versenyjog megsértését.

A 32. módosítás a 26. módosításnak a közlekedési balesetekre vonatkozó, Tanács által visszautasított részéhez kapcsolódik. A fentiekkel azonos okokból ezt a módosítást is visszautasították.

A Tanács nem tudja elfogadni a környezeti kárra vonatkozó különös szabálynak a 33. módosításban javasolt elhagyását. A javaslatban szereplő szabály a Közösség által támogatott és számos tagállam által már alkalmazott, „a szennyező fizet” elvet tükrözi.

A Tanács nem tudja elfogadni a 41. módosítást, mivel az ellentmondana a Tanács által elfogadott 40. módosításban javasolt változtatásoknak.

A 42. és a 43. módosítás a külföldi jog bíróság általi alkalmazásának kérdésével foglalkozik. A Tanács visszautasítja ezeket a módosításokat, mivel ezzel a kérdéssel más összefüggésben kellene foglalkozni.

Mivel a 22. módosítást elfogadták, a 47. módosítás a Tanács véleménye szerint felesleges.

A Tanács úgy véli, hogy a 23. cikk (2) bekezdésében szereplő módosítás elegendő a saját szakmai tevékenységük körében eljáró természetes személyek céljára. A 49. módosítást ezért visszautasították.

Az 50. módosítás célja a közrend fogalmának pontosítása. Jelenleg nehézséget okozna közös kritériumok és referenciaeszközök megállapítása a közrend fogalmának meghatározása céljából. Az 50. módosítást ezen okból visszautasították.

Az 57. módosítás az eredeti bizottsági javaslat 6. cikkéhez kapcsolódik. A Tanács számos alkalommal megvizsgálta ezt a kérdést és mélyrehatóan mérlegelte a tárgyalóasztalra került valamennyi lehetőséget, beleértve az Európai Parlament által javasolt megoldást is. A Tanács azonban – végleges kompromisszumként és az ellentétes érdekek összeegyeztetésére irányuló kísérletként – azt javasolja, hogy ebben a szakaszban hagyják el a magánélet és a személyiségi jogok megsértésével kapcsolatos különös szabályt. Ennek megfelelően vissza kell utasítani az 57. módosítást. E helyett a rendelet 1. cikke (2) bekezdésének g) pontja a hatály alóli kizárást állapít meg.

Ezt azonban a 30. cikkel összefüggésben kell olvasni. A 30. cikkben foglalt felülvizsgálati záradék úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak legkésőbb négy évvel a rendelet hatálybalépését követően jelentést kell benyújtania. A jelentésnek különösen a magánélet és a személyiségi jogok – többek között a jó hírnév – megsértéséből eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokat kell megvizsgálnia.

III.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács úgy véli, hogy a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló rendeletre vonatkozó közös álláspont szövege a szerződésen kívüli kötelmi viszonyok területén megteremti a kollíziós szabályok kiegyensúlyozott rendszerét és megvalósítja az alkalmazandó jog kívánatos, egységes szabályait. Ezenkívül a közös álláspont általában összhangban áll a Bizottság eredeti javaslatával és az Európai Parlament véleményével.

---

(1)  Lásd a 12219/2006 CODEC 838 JUSTCIV 181 dokumentumot (Feljegyzés az „I/A” napirendi ponthoz).

(2)  Lásd a 10812/05 CODEC 590 JUSTCIV 132 dokumentumot.

(3)  Lásd a 6622/06 JUSTCIV 32 CODEC 171 dokumentumot.

(4)  Lásd a 6622/06 JUSTCIV 32 CODEC 171 dokumentumot.

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Az eredeti bizottsági javaslat | A Tanács közös álláspontja |
| --- | --- |
| (1) preambulumbekezdés | (1) preambulumbekezdés |
| új | (2) preambulumbekezdés |
| (2) preambulumbekezdés | elhagyva |
| (3) preambulumbekezdés | (3) preambulumbekezdés |
| új | (4) preambulumbekezdés |
| új | (5) preambulumbekezdés |
| (4) preambulumbekezdés | (6) preambulumbekezdés |
| (5) preambulumbekezdés | (7) preambulumbekezdés |
| új | (8) preambulumbekezdés |
| új | (9) preambulumbekezdés |
| új | (10) preambulumbekezdés |
| új | (11) preambulumbekezdés |
| (6) preambulumbekezdés | (12) preambulumbekezdés |
| (7) preambulumbekezdés | (13) preambulumbekezdés |
| (8) preambulumbekezdés | (14) preambulumbekezdés |
| új | (15) preambulumbekezdés |
| új | (16) preambulumbekezdés |
| (9) preambulumbekezdés | (17) preambulumbekezdés |
| (10) preambulumbekezdés | (18) preambulumbekezdés |
| (11) preambulumbekezdés | (19) preambulumbekezdés |
| új | (20) preambulumbekezdés |
| új | (21) preambulumbekezdés |
| (12) preambulumbekezdés | elhagyva |
| (13) preambulumbekezdés | (22) preambulumbekezdés |
| (14) preambulumbekezdés | (23) preambulumbekezdés |
| új | (24) preambulumbekezdés |
| új | (25) preambulumbekezdés |
| (15) preambulumbekezdés | (26) preambulumbekezdés |
| új | (27) preambulumbekezdés |
| (16) preambulumbekezdés | (28) preambulumbekezdés |
| (17) preambulumbekezdés | (29) preambulumbekezdés |
| (18) preambulumbekezdés | (30) preambulumbekezdés |
| (19) preambulumbekezdés | (31) preambulumbekezdés |
| (20) preambulumbekezdés | (32) preambulumbekezdés |
| új | (33) preambulumbekezdés |
| (21) preambulumbekezdés | (34) preambulumbekezdés |
| (22) preambulumbekezdés | (35) preambulumbekezdés |
| (23) preambulumbekezdés | (36) preambulumbekezdés |
| 1. cikk | 1. cikk |
| új | 2. cikk |
| 2. cikk | 3. cikk |
| 3. cikk | 4. cikk |
| 4. cikk | 5. cikk |
| 5. cikk | 6. cikk |
| 6. cikk | elhagyva |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| új | 9. cikk |
| A 9. cikk (1) bekezdése | 12. cikk |
| A 9. cikk (2) bekezdése | A 10. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (2) bekezdése, a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontja |
| A 9. cikk (3) bekezdése | 10. cikk |
| A 9. cikk (4) bekezdése | 11. cikk |
| A 9. cikk (5) bekezdése | A 10. cikk (4) bekezdése, a 11. cikk (4) bekezdése, a 12. cikk (2) bekezdésének c) pontja |
| A 9. cikk (6) bekezdése | 13. cikk |
| 10. cikk | 14. cikk |
| 11. cikk | 15. cikk |
| 12. cikk | 16. cikk |
| 13. cikk | 17. cikk |
| 14. cikk | 18. cikk |
| A 15. cikk (1) bekezdése | 19. cikk |
| A 15. cikk (2) bekezdése | 20. cikk |
| 16. cikk | 21. cikk |
| 17. cikk | 22. cikk |
| 18. cikk | elhagyva |
| 19. cikk | 23. cikk |
| 20. cikk | 24. cikk |
| 21. cikk | 25. cikk |
| 22. cikk | 26. cikk |
| 23. cikk | 27. cikk |
| 24. cikk | elhagyva |
| 25. cikk | 28. cikk |
| 26. cikk | 29. cikk |
| új | 30. cikk |
| A 27. cikk második szakasza | 31. cikk |
| A 27. cikk első és harmadik szakasza | 32. cikk |

Az eredeti bizottsági javaslat

A Tanács közös álláspontja

(1) preambulumbekezdés

(1) preambulumbekezdés

új

(2) preambulumbekezdés

(2) preambulumbekezdés

elhagyva

(3) preambulumbekezdés

(3) preambulumbekezdés

új

(4) preambulumbekezdés

új

(5) preambulumbekezdés

(4) preambulumbekezdés

(6) preambulumbekezdés

(5) preambulumbekezdés

(7) preambulumbekezdés

új

(8) preambulumbekezdés

új

(9) preambulumbekezdés

új

(10) preambulumbekezdés

új

(11) preambulumbekezdés

(6) preambulumbekezdés

(12) preambulumbekezdés

(7) preambulumbekezdés

(13) preambulumbekezdés

(8) preambulumbekezdés

(14) preambulumbekezdés

új

(15) preambulumbekezdés

új

(16) preambulumbekezdés

(9) preambulumbekezdés

(17) preambulumbekezdés

(10) preambulumbekezdés

(18) preambulumbekezdés

(11) preambulumbekezdés

(19) preambulumbekezdés

új

(20) preambulumbekezdés

új

(21) preambulumbekezdés

(12) preambulumbekezdés

elhagyva

(13) preambulumbekezdés

(22) preambulumbekezdés

(14) preambulumbekezdés

(23) preambulumbekezdés

új

(24) preambulumbekezdés

új

(25) preambulumbekezdés

(15) preambulumbekezdés

(26) preambulumbekezdés

új

(27) preambulumbekezdés

(16) preambulumbekezdés

(28) preambulumbekezdés

(17) preambulumbekezdés

(29) preambulumbekezdés

(18) preambulumbekezdés

(30) preambulumbekezdés

(19) preambulumbekezdés

(31) preambulumbekezdés

(20) preambulumbekezdés

(32) preambulumbekezdés

új

(33) preambulumbekezdés

(21) preambulumbekezdés

(34) preambulumbekezdés

(22) preambulumbekezdés

(35) preambulumbekezdés

(23) preambulumbekezdés

(36) preambulumbekezdés

1. cikk

1. cikk

új

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

elhagyva

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

új

9. cikk

A 9. cikk (1) bekezdése

12. cikk

A 9. cikk (2) bekezdése

A 10. cikk (2) bekezdése, a 11. cikk (2) bekezdése, a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontja

A 9. cikk (3) bekezdése

10. cikk

A 9. cikk (4) bekezdése

11. cikk

A 9. cikk (5) bekezdése

A 10. cikk (4) bekezdése, a 11. cikk (4) bekezdése, a 12. cikk (2) bekezdésének c) pontja

A 9. cikk (6) bekezdése

13. cikk

10. cikk

14. cikk

11. cikk

15. cikk

12. cikk

16. cikk

13. cikk

17. cikk

14. cikk

18. cikk

A 15. cikk (1) bekezdése

19. cikk

A 15. cikk (2) bekezdése

20. cikk

16. cikk

21. cikk

17. cikk

22. cikk

18. cikk

elhagyva

19. cikk

23. cikk

20. cikk

24. cikk

21. cikk

25. cikk

22. cikk

26. cikk

23. cikk

27. cikk

24. cikk

elhagyva

25. cikk

28. cikk

26. cikk

29. cikk

új

30. cikk

A 27. cikk második szakasza

31. cikk

A 27. cikk első és harmadik szakasza

32. cikk

---