# Europeiska unionens C 332/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 332 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången30 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 332

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången30 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2006/C 332/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2006/C 332/2 | Offentliggörande av medlemsstaters beslut att bevilja eller återkalla trafiktillstånd i enlighet med artikel 13.4 i rådets förordning (EG) nr 2407/92 om tillståndsgivning för flygbolag (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd för prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform [Muehlweg-tillstånd]) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 4 |
| 2006/C 332/5 | Enhetlig tillämpning av kombinerade nomenklaturen (KN) (Klassificering av varor) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – förlängning av tidsfrist | 10 |
| 2006/C 332/7 | Statligt stöd – Österrike – Statligt stöd nr C 50/2006 (f.d. NN 68/2006) – Statlig garanti till BAWAG-PSK – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Meddelande – Anmälan om benämningar inom arkitektur (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | Andra KOM-dokument än förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen | 42 |
| | Europeiska investeringsbanken |
| 2006/C 332/1 | Politik för offentliggörande av information – Principer, regler och förfaranden | 45 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2006/C 332/1

Eurons växelkurs

1

2006/C 332/2

Offentliggörande av medlemsstaters beslut att bevilja eller återkalla trafiktillstånd i enlighet med artikel 13.4 i rådets förordning (EG) nr 2407/92 om tillståndsgivning för flygbolag (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd för prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform [Muehlweg-tillstånd]) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

4

2006/C 332/5

Enhetlig tillämpning av kombinerade nomenklaturen (KN) (Klassificering av varor)

7

2006/C 332/6

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – förlängning av tidsfrist

10

2006/C 332/7

Statligt stöd – Österrike – Statligt stöd nr C 50/2006 (f.d. NN 68/2006) – Statlig garanti till BAWAG-PSK – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Meddelande – Anmälan om benämningar inom arkitektur (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

Andra KOM-dokument än förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen

42

Europeiska investeringsbanken

2006/C 332/1

Politik för offentliggörande av information – Principer, regler och förfaranden

45

| | II   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2006/C 332/2 | Förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen | 61 |

II   Förberedande rättsakter

Kommissionen

2006/C 332/2

Förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen

61

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2006/C 332/3 | Senaste offentliggörandet av andra KOM-dokument än förslag till lagstiftning samt av förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionenEUT C 317 av den 23.12.2006 | 67 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2006/C 332/3

Senaste offentliggörandet av andra KOM-dokument än förslag till lagstiftning samt av förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionenEUT C 317 av den 23.12.2006

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Not till läsaren | s3 |

2006/C 332/4

Not till läsaren

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/1

---

Eurons växelkurs (1)

29 december 2006

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3170 |
| JPY | japansk yen | 156,93 |
| DKK | dansk krona | 7,4560 |
| GBP | pund sterling | 0,67150 |
| SEK | svensk krona | 9,0404 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6069 |
| ISK | isländsk krona | 93,13 |
| NOK | norsk krona | 8,2380 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5782 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,485 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 251,77 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6972 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8310 |
| RON | rumänsk leu | 3,3835 |
| SIT | slovensk tolar | 239,64 |
| SKK | slovakisk koruna | 34,435 |
| TRY | turkisk lira | 1,8640 |
| AUD | australisk dollar | 1,6691 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5281 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,2409 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8725 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0202 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 224,81 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,2124 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,2793 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3504 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 844,44 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6490 |
| PHP | filippinsk peso | 64,546 |
| RUB | rysk rubel | 34,6800 |
| THB | thailändsk baht | 46,770 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3170

JPY

japansk yen

156,93

DKK

dansk krona

7,4560

GBP

pund sterling

0,67150

SEK

svensk krona

9,0404

CHF

schweizisk franc

1,6069

ISK

isländsk krona

93,13

NOK

norsk krona

8,2380

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5782

CZK

tjeckisk koruna

27,485

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

251,77

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6972

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8310

RON

rumänsk leu

3,3835

SIT

slovensk tolar

239,64

SKK

slovakisk koruna

34,435

TRY

turkisk lira

1,8640

AUD

australisk dollar

1,6691

CAD

kanadensisk dollar

1,5281

HKD

Hongkongdollar

10,2409

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8725

SGD

singaporiansk dollar

2,0202

KRW

sydkoreansk won

1 224,81

ZAR

sydafrikansk rand

9,2124

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,2793

HRK

kroatisk kuna

7,3504

IDR

indonesisk rupiah

11 844,44

MYR

malaysisk ringgit

4,6490

PHP

filippinsk peso

64,546

RUB

rysk rubel

34,6800

THB

thailändsk baht

46,770

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/2

---

Offentliggörande av medlemsstaters beslut att bevilja eller återkalla trafiktillstånd i enlighet med artikel 13.4 i rådets förordning (EG) nr 2407/92 om tillståndsgivning för flygbolag (1)
   (2)

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 332/02)

ÖSTERRIKE

Beviljade trafiktillstånd

Kategori B:   Trafiktillstånd som omfattar de begränsningar som anges i artikel 5.7 a i förordning (EG) nr 2407/92

| Flygbolagets namn | Flygbolagets adress | Har tillstånd att transportera | Beslutet gäller från och med |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Flygbolagets namn

Flygbolagets adress

Har tillstånd att transportera

Beslutet gäller från och med

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

passagerare, post, gods

2.11.2006

---

(1)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.

(2)  Meddelats Europeiska kommissionen innan 31.8.2005.

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/3

---

Meddelande från den franska regeringen om Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1)

(Tillkännagivande av en ansökan om tillstånd för prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform [”Muehlweg-tillstånd”])

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 332/03)

Den 15 maj 2006 lämnade företaget Oelweg med huvudkontor på 6 rue du 19 mars, F-67630 Scheibenhard in en ansökan om ett tjugofemårigt tillstånd för prospektering efter flytande kolväten och kolväten i gasform (”Muehlweg-tillstånd”) för en yta på cirka 5,3 kvadratkilometer, som delvis ligger i det franska departementet Bas-Rhin.

Tillståndet avser ett område som begränsas av meridianer och parallellcirklar mellan de hörnpunkter som bestäms av nedanstående geografiska koordinater. Som nollmeridian räknas Parismeridianen.

| Koordinater | Longitud | Latitud |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40 gr O | 54,40 gr N |
| B | 6,36 gr O | 54,40 gr N |
| C | 6,36 gr O | 54,38 gr N |
| D | 6,40 gr O | 54,38 gr N |

Koordinater

Longitud

Latitud

A

6,40 gr O

54,40 gr N

B

6,36 gr O

54,40 gr N

C

6,36 gr O

54,38 gr N

D

6,40 gr O

54,38 gr N

Inlämning av ansökningar

De företag som lämnar in den ursprungliga ansökan samt de som lämnar in en konkurrerande ansökan skall uppfylla villkoren i artiklarna 3 och 4 i den ändrade versionen av dekret 95-427 av den 19 april 1995 om gruvdriftslicenser (Journal officiel de la République française av den 22 april 1995), vilka fortfarande gäller genom artikel 63 i dekret 2006-648 av den 2 juni 2006 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring.

Intresserade företag kan lämna in en konkurrerande ansökan inom 90 dagar räknat från offentliggörandet av detta tillkännagivande. Ansökan skall göras i enlighet med de bestämmelser som anges i tillkännagivandet om ansökningsförfarande för gruvdriftslicenser för kolväten i Frankrike. Nämnda tillkännagivande är offentliggjort i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 av den 30 december 1994, s. 11. Det har fastställts genom det ändrade dekretet nr 95-427 av den 19 april 1995 om gruvdriftslicenser. Konkurrerande ansökningar skall skickas till den minister som är ansvarig för gruvor och med den adress som anges nedan.

Besluten avseende den ursprungliga ansökan och konkurrerande ansökningar omfattas av de kriterier för tilldelning av gruvlicenser som definieras i artikel 5 i nämnda dekret och skall fattas inom tre år från det att de franska myndigheterna mottar den ursprungliga ansökan, dvs. senast den 16 maj 2009.

Villkor och krav för att bedriva verksamhet och upphöra med den.

De sökande hänvisas till artikel 79 och artikel 79.1 i gruvlagen och till det ändrade dekretet nr 95-696 av den 9 maj 1995 (décret relatif à l'ouverture des travaux miniers et à la police des mines) som offentliggjorts i Journal officiel de la République française av den 11 maj 1995.

Ytterligare information kan erhållas från följande adress: Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Teledoc 133, F-75703 Paris, Cedex 13. Tfn (33-1) 44 97 23 02, fax (33-1) 44 97 05 70.

De bestämmelser som anges ovan finns på följande adress:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EGT L 164, 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/4

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2006/C 332/04)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006. Invändningar måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring i enlighet med artikel 9 och artikel 17.2

”SIERRA MAGINA”

EG nr: ES/PDO/105/0054

SUB ( X ) SGB ( )

Begärd(a) ändring(ar):

Rubrik(er) i produktspecifikationen:

| | Produktens namn |
| --- | --- |
| | Beskrivning av produkten |
| X | Geografiskt område |
| | Bevis på ursprung |
| | Framställningsmetod |
| | Samband med området |
| | Märkning |
| | Nationella krav |

Image

Produktens namn

Image

Beskrivning av produkten

X

Geografiskt område

Image

Bevis på ursprung

Image

Framställningsmetod

Image

Samband med området

Image

Märkning

Image

Nationella krav

Ändring(ar):

Geografiskt område

Kommunen La Guardia de Jaén upptas i det geografiska område som tillåts använda ursprungsbeteckningen ”Sierra Mágina” beroende på kommunens likheter med det övriga området i fråga om naturgeografiska förhållanden, använda sorter, tekniker och metoder för odling, planteringstäthet, kemiska och organoleptiska egenskaper hos den utvunna oljan samt likhet rörande framställnings- och beredningsprocesser.

I det avsnitt om produktionen där det anges att produktionsområdet för olivoljor med ursprungsbeteckningen ”Sierra Mágina” omfattas av kommunerna Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva och Cárcheles (Cárchel och Carchelejo) skall ”La Guardia de Jaén” läggas till.

UPPDATERAD SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SIERRA MAGINA”

EG nr: ES/PDO/105/0054

SUB ( X ) SGB ( )

Denna sammanfattning har tagits fram i informationssyfte. För att få fullständig information bör intresserade parter använda den fullständiga version av produktspecifikationen som kan erhållas av de nationella myndigheter som anges i punkt 1 eller från Europeiska kommissionen (1).

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Adress: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Tfn: | (34) 913 47 53 94 |
| Fax: | (34) 913 47 54 10 |
| E-post: | sgcaproagro@mapya.es |

Namn:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Adress:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

Tfn:

(34) 913 47 53 94

Fax:

(34) 913 47 54 10

E-post:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Ansökande grupp:

| Namn: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adress: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Namn:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adress:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Tfn:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

E-post:

D.O.sierra-magina@swin.net

Sammansättning:

Producent/förädlare ( X ) Annat ( )

3.   Produkttyp:

Klass 1.5- Fetter (smör, margarin, olja, etc.)

4.   Produktspecifikation (sammanfattning av kraven i artikel 4.2)

4.1   Namn: ”Sierra Mágina”

4.2   Beskrivning: Extra jungfruolja som framställs av oliver från olivträd (Olea Europea L) av sorterna Picual och Manzanillo de Jaén.

Av de registrerade sorterna är Picual den viktigaste sorten.

Olivernas egenskaper är: syrahalt högst 0,5°; peroxidvärde högst 18; K270 högst 0,20; vattenhalt och orenheter högst 0,1 %.

Oljan är trögflytande, fruktig och något bitter. Färgen varierar mellan intensiv grön och gyllengul beroende på när oliverna skördats och olivlundens läge i området.

Den registrerade oljan framställs av oliver som till 90 % tillhör sorten Picual.

4.3   Geografiskt område: Avgränsning av området: Produktionsområdet är beläget i ett naturområde som gett namn åt ursprungsbeteckningen. Området ligger i södra delen av provinsen Jaén och omfattar sexton kommuner. Det ligger centralt i detta område och har en yta på 64 009 hektar olivlundar som motsvarar 84 % av den totala utnyttjade jordbruksarealen.

Berörda kommuner: Sexton kommuner i provinsen Jaén omfattas av detta område: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel och Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera och Torres.

4.4   Bevis på ursprung: Oliverna som når olivoljepressarna är av den godkända sorten och kommer från registrerade olivlundar. Oljan utvinns i registrerade olivoljepressar belägna i produktionsområdet under kontrollorganets tillsyn och lagras i registrerade olivoljepressar eller förpackningsföretag. Oljan som kontrolleras genom fysikaliska, kemiska och organoleptisk analyser buteljeras och släpps ut på marknaden försedda med den skyddade ursprungsbeteckningen och med numrerade kontrolletiketter som utfärdas av kontrollorganet.

4.5   Framställningsmetod: Oliverna av de godkända sorterna från registrerade olivlundar skördas varsamt och man skiljer på oliver som redan fallit till marken och de som plockas direkt från träden. Därefter transporteras de till olivoljepressarna enligt gällande villkor så att oliverna inte skadas. Oliverna rensas och sköljs för att avlägsna blad, stjälkar, jord och orenheter och därefter krossas de för utvinning av oljan. Denna process utförs inom 48 timmar. Vid framställningen av oljan används lämpliga metoder som är godkända och kontrollerade av kontrollorganet. Oljan som utvinns lämnas att dekantera och efter att oljan av hög kvalitet separerats analyseras och klassificeras den. Endast extra jungfruolja omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen.

4.6   Samband med området: Området Sierra Mágina är ett relativt begränsat bergsmassiv som breder ut sig över slätten i rak riktning från nordost till sydväst och omringas av andra mindre bergsmassiv. Olivlundarna befinner sig i områdena med platt terräng som omringar bergsmassivet 850 m över havsytan vilket gör att bergsmassivet liknar en ö i ett hav av olivlundar. Marken består på de flesta ställen av lithosoler, kalkhaltiga regosoler, cambrisoler och kromhaltiga luvisoler. Klimatet växlar mellan subtropiskt och milt medelhavsklimat med årliga genomsnittstemperaturer mellan 13 och 17 °C och en årlig nederbörd på mellan 400 och 800 mm. Traditionella jordbruksmetoder och ”halvintensiv skötsel”, beskärning, skadedjurs -och sjukdomsbekämpning skapar förutsättningar för att odlingen av olivlundar ska ge god frukt som ger en olja med särskilda egenskaper som är starkt bundna till den geografiska miljön.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adress: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Namn:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adress:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Tfn:

(34) 953 77 20 90

Fax:

(34) 953 77 22 72

E-post:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontrollorganet uppfyller kraven i normen 45-011.

4.8   Märkning: Märkningen skall ange beteckningen ”Sierra Mágina”. Etiketterna måste godkännas av kontrollorganet. Kontrollmärkena numreras och utfärdas av kontrollorganet.

4.9   Nationella krav:

| — | Lag 25/1970 av den 2 december om föreskrifter för vinodling, vin och alkohol. |
| --- | --- |

—

Lag 25/1970 av den 2 december om föreskrifter för vinodling, vin och alkohol.

| — | Dekret av den 25 februari 1997 genom vilken förordning om ursprungsbeteckningen ”Sierra Mágina” ratificeras. |
| --- | --- |

—

Dekret av den 25 februari 1997 genom vilken förordning om ursprungsbeteckningen ”Sierra Mágina” ratificeras.

---

(1)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, B-1049 Bryssel.

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/7

---

ENHETLIG TILLÄMPNING AV KOMBINERADE NOMENKLATUREN (KN)

(Klassificering av varor)

(2006/C 332/05)

Förklarande anmärkningar som antagits i enlighet med artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1)

De förklarande anmärkningarna till Europeiska gemenskapernas kombinerade nomenklatur (2) skall ändras på följande sätt:

Följande text skall införas på sidan 324:

| ”8471 60 80 | Andra
  Monitorer i detta undernummer fungerar med olika bildskärmsteknik, som katodstrålerör (CRT) och skärm med flytande kristaller (LCD).
  I enlighet med anmärkning 5 e till kapitel 84 är de av en art som uteslutande eller huvudsakligen används i databehandlingssystem.
  Egenskaperna hos monitorer i detta undernummer underlättar vanligen långa perioder av betraktande på nära avstånd.
  Monitorer i detta undernummer har följande egenskaper:






  — | de kan endast ta emot signaler från centralenheten i en sådan automatiska databehandlingsmaskin som avses i KN-nummer 8471; |
| --- | --- | --- |

”8471 60 80

Andra

Monitorer i detta undernummer fungerar med olika bildskärmsteknik, som katodstrålerör (CRT) och skärm med flytande kristaller (LCD).

I enlighet med anmärkning 5 e till kapitel 84 är de av en art som uteslutande eller huvudsakligen används i databehandlingssystem.

Egenskaperna hos monitorer i detta undernummer underlättar vanligen långa perioder av betraktande på nära avstånd.

Monitorer i detta undernummer har följande egenskaper:

—

de kan endast ta emot signaler från centralenheten i en sådan automatiska databehandlingsmaskin som avses i KN-nummer 8471;

| — | normalt sett är deras höjd-/breddförhållande 4:3 eller 5:4; |
| --- | --- |

—

normalt sett är deras höjd-/breddförhållande 4:3 eller 5:4;

| — | ofta innehåller de mekanismer för att anpassa lutning och vinkling, samt antireflexbehandlade ytor; |
| --- | --- |

—

ofta innehåller de mekanismer för att anpassa lutning och vinkling, samt antireflexbehandlade ytor;

| — | de kan innehålla upp till två högtalare. |
| --- | --- |

—

de kan innehålla upp till två högtalare.

Monitorer med katodstrålerör som omfattas av detta undernummer har följande extra egenskaper:

| — | de är utrustade med särskilda kontaktdon som D-sub; |
| --- | --- |

—

de är utrustade med särskilda kontaktdon som D-sub;

| — | deras bildpunktstorlek börjar vid 0,41 mm för medelgod upplösning och minskar med ökande upplösning. |
| --- | --- |

—

deras bildpunktstorlek börjar vid 0,41 mm för medelgod upplösning och minskar med ökande upplösning.

Monitorer av annan typ än katodstrålerör (t.ex. skärm med flytande kristaller) som omfattas av detta undernummer har följande extra egenskaper: deras diagonala bildskärmmått är mindre än 48,5 cm (19 tum).

Monitorer i detta undernummer kan inte

| — | anslutas till videokällor som DVD-inspelare eller DVD-spelare, kameror eller videokameror, satellitmottagare eller tv-spel; |
| --- | --- |

—

anslutas till videokällor som DVD-inspelare eller DVD-spelare, kameror eller videokameror, satellitmottagare eller tv-spel;

| — | omfatta komponenter (t.ex. kroma-dekoder eller Y/C-separator) som gör det möjligt för bildskärmen att visa bilder från en sammansatt videosignal (CVBS) eller kompositvideosignal (vars vågform överensstämmer med en sändningsstandard som NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller S-videosignal, eller kunna återge bilder genom att ta emot signaler som sammansatt video (YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI och digital video (’DV’) (t.ex. MPEG1, MPEG2, MPEG4); |
| --- | --- |

—

omfatta komponenter (t.ex. kroma-dekoder eller Y/C-separator) som gör det möjligt för bildskärmen att visa bilder från en sammansatt videosignal (CVBS) eller kompositvideosignal (vars vågform överensstämmer med en sändningsstandard som NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller S-videosignal, eller kunna återge bilder genom att ta emot signaler som sammansatt video (YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI och digital video (’DV’) (t.ex. MPEG1, MPEG2, MPEG4);

| — | vara utrustade med infrarödmottagare för mottagning av signaler från en infraröd fjärrkontroll; |
| --- | --- |

—

vara utrustade med infrarödmottagare för mottagning av signaler från en infraröd fjärrkontroll;

| — | ha en upp/ned-knapp för programval; |
| --- | --- |

—

ha en upp/ned-knapp för programval;

| — | vara utrustade med gränssnitt som DVI-D, DVI-I och High-Definition Multi-media Interface (HDMI), även om dessa gränssnitt inte har stöd för kryptering av kopieringsskyddet HDCP (High-bandwidth Digital Content Protection); |
| --- | --- |

—

vara utrustade med gränssnitt som DVI-D, DVI-I och High-Definition Multi-media Interface (HDMI), även om dessa gränssnitt inte har stöd för kryptering av kopieringsskyddet HDCP (High-bandwidth Digital Content Protection);

| — | vara utrustade med gränssnitt för insticksmoduler eller liknande som möjliggör uppkoppling till en videokälla eller mottagning av tv-signaler; |
| --- | --- |

—

vara utrustade med gränssnitt för insticksmoduler eller liknande som möjliggör uppkoppling till en videokälla eller mottagning av tv-signaler;

| — | användas i andra system än automatiska databehandlingssystem (t.ex. hemmabiosystem, videoredigeringssystem, system för medicinsk bildbehandling eller tryckeriers och den grafiska industrins system för prepress färgtest). |
| --- | --- |

—

användas i andra system än automatiska databehandlingssystem (t.ex. hemmabiosystem, videoredigeringssystem, system för medicinsk bildbehandling eller tryckeriers och den grafiska industrins system för prepress färgtest).

Detta undernummer omfattar inte:

| a) | televisionsmottagare (KN-nummer 8528); |
| --- | --- |

a)

televisionsmottagare (KN-nummer 8528);

| b) | videomonitorer (KN-nummer 8528); |
| --- | --- |

b)

videomonitorer (KN-nummer 8528);

| c) | signaltablåer enligt KN-nummer 8531.” |
| --- | --- |

c)

signaltablåer enligt KN-nummer 8531.”

På sidan 339:

På sidan 339:

| 8528 21 14 till 8528 21 90 | Färg
  Den nuvarande texten skall ersättas med följande:
  ”Videomonitorer omfattas av detta undernummer, oberoende av vilken bildskärmsteknik som används, katodstrålerör (CRT), skärm med flytande kristaller (LCD), organiska ljusdioder (OLED) eller plasma, såvida det inte kan visas att de är av en typ som uteslutande eller huvudsakligen används i automatiska databehandlingssystem.
  Egenskaperna hos monitorer i detta undernummer underlättar normalt sett långa perioder av betraktande på avstånd, till exempel i utställningar och i hemmabiosystem, tv-studior och videoövervakningssystem.
  Vissa monitorer underlättar betraktande på nära håll, exempelvis för mätning, kontroll eller medicinska tillämpningar, backkamerasystem eller apparater för radionavigerings.
  Vissa monitorer är utrustade med kontaktdon eller gränssnitt som Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I eller High-Definition Multi-media Interface (HDMI). Dessa kontaktdon eller gränssnitt möjliggör mottagning av signaler från videokällor som DVD-inspelare eller DVD-spelare, kameror eller videokameror, satellitmottagare eller tv-spel, De kan också vara utrustade med gränssnitt för maskiner för automatisk databehandling enligt KN-nummer 8471.
  Vissa monitorer kan ha gränssnitt som möjliggör mottagning av signaler från källor som kassaapparater, bankomat, apparater för radionavigering, digitala kontrollpaneler eller programmerbara minneskontroller och apparater för mätning, kontroll eller medicinska tillämpningar (enligt kapitel 90).
  De kan ha separata ingångar för rött (R), grönt (G) och blått (B), eller de kan omfatta komponenter (t.ex. kroma-dekoder eller Y/C-separator) som gör det möjligt för bildskärmen att visa bilder från en sammansatt videosignal (CVBS) eller kompositvideosignal (vars vågform överensstämmer med en sändningsstandard som NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller S-videosignal, eller kunna återge bilder genom att ta emot signaler som sammansatt video (YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI och digital video (’DV’) (t.ex. MPEG1, MPEG2, MPEG4).
  De kan vara utrustade med kontaktdon för mottagning av audiosignaler. För monitorer av katodstrålerörstypen börjar bildpunktstorleken vid 0,41 mm för medelgod upplösning och minskar med tilltagande upplösning.
  För andra typer av monitorer än katodstrålerör (t.ex. LCD och plasma) är sidförhållandet ofta 16:9 eller 16:10.
  Dessa undernummer omfattar inte:






  a) | monitorer av sådana slag som uteslutande eller huvudsakligen används i ett system för automatisk databehandling (undernummer 8471 60 80); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 till 8528 21 90

Färg

Den nuvarande texten skall ersättas med följande:

”Videomonitorer omfattas av detta undernummer, oberoende av vilken bildskärmsteknik som används, katodstrålerör (CRT), skärm med flytande kristaller (LCD), organiska ljusdioder (OLED) eller plasma, såvida det inte kan visas att de är av en typ som uteslutande eller huvudsakligen används i automatiska databehandlingssystem.

Egenskaperna hos monitorer i detta undernummer underlättar normalt sett långa perioder av betraktande på avstånd, till exempel i utställningar och i hemmabiosystem, tv-studior och videoövervakningssystem.

Vissa monitorer underlättar betraktande på nära håll, exempelvis för mätning, kontroll eller medicinska tillämpningar, backkamerasystem eller apparater för radionavigerings.

Vissa monitorer är utrustade med kontaktdon eller gränssnitt som Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I eller High-Definition Multi-media Interface (HDMI). Dessa kontaktdon eller gränssnitt möjliggör mottagning av signaler från videokällor som DVD-inspelare eller DVD-spelare, kameror eller videokameror, satellitmottagare eller tv-spel, De kan också vara utrustade med gränssnitt för maskiner för automatisk databehandling enligt KN-nummer 8471.

Vissa monitorer kan ha gränssnitt som möjliggör mottagning av signaler från källor som kassaapparater, bankomat, apparater för radionavigering, digitala kontrollpaneler eller programmerbara minneskontroller och apparater för mätning, kontroll eller medicinska tillämpningar (enligt kapitel 90).

De kan ha separata ingångar för rött (R), grönt (G) och blått (B), eller de kan omfatta komponenter (t.ex. kroma-dekoder eller Y/C-separator) som gör det möjligt för bildskärmen att visa bilder från en sammansatt videosignal (CVBS) eller kompositvideosignal (vars vågform överensstämmer med en sändningsstandard som NTSC, SECAM, PAL eller D-MAC) eller S-videosignal, eller kunna återge bilder genom att ta emot signaler som sammansatt video (YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI och digital video (’DV’) (t.ex. MPEG1, MPEG2, MPEG4).

B

R

B

R

De kan vara utrustade med kontaktdon för mottagning av audiosignaler. För monitorer av katodstrålerörstypen börjar bildpunktstorleken vid 0,41 mm för medelgod upplösning och minskar med tilltagande upplösning.

För andra typer av monitorer än katodstrålerör (t.ex. LCD och plasma) är sidförhållandet ofta 16:9 eller 16:10.

Dessa undernummer omfattar inte:

a)

monitorer av sådana slag som uteslutande eller huvudsakligen används i ett system för automatisk databehandling (undernummer 8471 60 80);

| b) | bildtelefoner (undernummer 8517 19 10); |
| --- | --- |

b)

bildtelefoner (undernummer 8517 19 10);

| c) | signaltablåer enligt KN-nummer 8531.” |
| --- | --- |

c)

signaltablåer enligt KN-nummer 8531.”

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordning senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2006 (EGT L 301, 31.10.2006, s. 1).

1

(2)  EGT C 50, 28.2.2006, s. 1.

2

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/10

---

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – förlängning av tidsfrist

(2006/C 332/06)

Ansökan från en medlemsstat

Den 20 november 2006 mottog kommissionen en ansökan i enlighet med artikel 30.4 i rådets och Europaparlamentets direktiv 2004/17/EG (1).

Ansökan, som kommer från Danmark, avser paketposttjänster i Danmark. Ansökan offentliggjordes i EUT C 298, 8.12.2006, s. 13 Den ursprungliga tidsfristen löper ut den 21 februari 2007.

Eftersom kommissionen behöver fler upplysningar och mer tid på sig för att utreda ärendet förlängs härmed kommissionens tidsfrist för att fatta ett beslut med en månad, i enlighet med artikel 30.6 tredje meningen.

Den slutliga tidsfristen löper således ut den 22 mars 2007.

---

(1)  EUT L 134 du 30.4.2004, s. 1. Direktivet ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 1874/2004 (EUT L 326, 29.10.2004, s. 17).

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/11

---

STATLIGT STÖD – ÖSTERRIKE

Statligt stöd nr C 50/2006 (f.d. NN 68/2006)

Statlig garanti till BAWAG-PSK

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 332/07)

Genom den skrivelse av den 22 november 2006, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Österrike om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Kommissionen har beslutat att inte göra invändningar mot vissa övriga stödåtgärder, i enlighet med vad som beskrivs i den skrivelse som följer på denna sammanfattning.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Direktoratet statligt stöd II |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2)296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Direktoratet statligt stöd II

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2)296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Österrike. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

| (1) | BAWAG-PSK är en icke börsnoterad bank- och finanskoncern med verksamhet på alla områden inom finansiella tjänster i Österrike och utomlands. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK är en icke börsnoterad bank- och finanskoncern med verksamhet på alla områden inom finansiella tjänster i Österrike och utomlands.

1.   DETALJERAD BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (2) | Den åtgärd som behandlas i detta beslut är den statliga garanti på 900 miljoner euro som beviljats BAWAG-PSK genom lagen BAWAG P.S.K. Sicherungsgesetz, som antogs den 8 maj 2006 (nedan kallad ”lagen”). |
| --- | --- |

(2)

Den åtgärd som behandlas i detta beslut är den statliga garanti på 900 miljoner euro som beviljats BAWAG-PSK genom lagen BAWAG P.S.K. Sicherungsgesetz, som antogs den 8 maj 2006 (nedan kallad ”lagen”).

1.1.   Orsaken till BAWAG-PSK:s svårigheter

| (3) | Enligt Österrike beror BAWAG-PSK:s svårigheter främst på två speciella transaktioner, ”Caribbean transactions” och ”Refco”, som gjordes av vissa medlemmar i den tidigare ledningen. Dessa transaktioner möjliggjordes genom en otillräcklig riskkontroll och genom att deltagarna avsiktligt kringgick de befintliga kontrollinstanserna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt Österrike beror BAWAG-PSK:s svårigheter främst på två speciella transaktioner, ”Caribbean transactions” och ”Refco”, som gjordes av vissa medlemmar i den tidigare ledningen. Dessa transaktioner möjliggjordes genom en otillräcklig riskkontroll och genom att deltagarna avsiktligt kringgick de befintliga kontrollinstanserna.

| (4) | Händelserna ledde till värdejusteringar som krävde att [...] (1) miljoner euro fick avsättas i 2005 års balansräkning. BAWAG-PSK kunde endast tillföra [...] miljoner euro från sina ekonomiska reserver och årliga nettoinkomst. |
| --- | --- |

(4)

Händelserna ledde till värdejusteringar som krävde att [...] (1) miljoner euro fick avsättas i 2005 års balansräkning. BAWAG-PSK kunde endast tillföra [...] miljoner euro från sina ekonomiska reserver och årliga nettoinkomst.

| (5) | På grund av uppmärksamheten i massmedia tog många insättare ut sina pengar från checkkonton och sparkonton i slutet av april och början av maj 2006. |
| --- | --- |

(5)

På grund av uppmärksamheten i massmedia tog många insättare ut sina pengar från checkkonton och sparkonton i slutet av april och början av maj 2006.

1.2.   Den statliga garantin

| (6) | Utan den statliga garantin skulle BAWAG-PSK inte ha kunnat följa den österrikiska banklagens bestämmelser om solvens och eget kapital och inte heller göra något bokslut för 2005. |
| --- | --- |

(6)

Utan den statliga garantin skulle BAWAG-PSK inte ha kunnat följa den österrikiska banklagens bestämmelser om solvens och eget kapital och inte heller göra något bokslut för 2005.

| (7) | Enligt Österrike syftar garantin till






  — | att stabilisera och stärka BAWAG-PSK:s ställning, |
| --- | --- | --- |

(7)

Enligt Österrike syftar garantin till

—

att stabilisera och stärka BAWAG-PSK:s ställning,

| — | göra det möjligt att utarbeta en balansräkning för 2005, |
| --- | --- |

—

göra det möjligt att utarbeta en balansräkning för 2005,

| — | göra det möjligt att inleda eller fortsätta försäljningen, |
| --- | --- |

—

göra det möjligt att inleda eller fortsätta försäljningen,

| — | se till att BAWAG-PSK fungerar med sikte på framtiden, och |
| --- | --- |

—

se till att BAWAG-PSK fungerar med sikte på framtiden, och

| — | stärka förtroendet hos investerarna på den österrikiska finansmarknaden. |
| --- | --- |

—

stärka förtroendet hos investerarna på den österrikiska finansmarknaden.

| (8) | Garantin kommer att upphöra 60 dagar efter det att BAWAG-PSK säljs, men i princip senast den 1 juli 2007. Det är dock möjligt att garantin kan komma att förlängas på vissa villkor. |
| --- | --- |

(8)

Garantin kommer att upphöra 60 dagar efter det att BAWAG-PSK säljs, men i princip senast den 1 juli 2007. Det är dock möjligt att garantin kan komma att förlängas på vissa villkor.

| (9) | BAWAG-PSK skall betala en avgift som uppgår till 0,2 % per år för perioden fram till den 30 juni 2007 och till 1,2 % efter det datumet. |
| --- | --- |

(9)

BAWAG-PSK skall betala en avgift som uppgår till 0,2 % per år för perioden fram till den 30 juni 2007 och till 1,2 % efter det datumet.

1.3.   Omstruktureringsplanen

| (10) | Österrike påpekar att huvudsyftet med omstruktureringsåtgärderna är att minska riskerna i samband med verksamheten och öka företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(10)

Österrike påpekar att huvudsyftet med omstruktureringsåtgärderna är att minska riskerna i samband med verksamheten och öka företagets lönsamhet.

1.4.   Kompensationsåtgärder

| (11) | Österrike anser att det framgår av olika faktorer att konkurrensen inte kommer att snedvridas på ett otillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(11)

Österrike anser att det framgår av olika faktorer att konkurrensen inte kommer att snedvridas på ett otillbörligt sätt.

1.5.   Försäljningen

| (12) | Aktieägarna i BAWAG-PSK har beslutat att sälja upp till 100 % av sitt innehav i banken. Försäljningen inleddes med stöd av en investmentbank. |
| --- | --- |

(12)

Aktieägarna i BAWAG-PSK har beslutat att sälja upp till 100 % av sitt innehav i banken. Försäljningen inleddes med stöd av en investmentbank.

2.   BEDÖMNING

| (13) | BAWAG-PSK har varit ett företag i svårigheter enligt riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) (nedan kallade ”riktlinjerna”). Garantin till BAWAG-PSK, som är ett företag i svårigheter, skulle utgöra statligt stöd. Stödet skulle vara olagligt, eftersom det inte meddelades innan det verkställdes. |
| --- | --- |

(13)

BAWAG-PSK har varit ett företag i svårigheter enligt riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) (nedan kallade ”riktlinjerna”). Garantin till BAWAG-PSK, som är ett företag i svårigheter, skulle utgöra statligt stöd. Stödet skulle vara olagligt, eftersom det inte meddelades innan det verkställdes.

2.1.   Stödbelopp

| (14) | Kommissionen tvivlar på att den analys som Österrike gjort av stödinslaget i garantin är korrekt. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen tvivlar på att den analys som Österrike gjort av stödinslaget i garantin är korrekt.

2.2.   Möjliga grunder för att det olagliga stödet skall vara förenligt

| (15) | De enda tänkbara grunderna för att bedöma att garantin är förenlig är artikel 87.3 b och artikel 87.3 c i samband med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(15)

De enda tänkbara grunderna för att bedöma att garantin är förenlig är artikel 87.3 b och artikel 87.3 c i samband med riktlinjerna.

2.2.1   Artikel 87.3 b

| (16) | Det är tvivelaktigt att BAWAG-PSK:s allvarliga likviditetskris skulle ha lett till en allvarlig störning av det finansiella systemet i Österrike eller den österrikiska ekonomin som helhet. |
| --- | --- |

(16)

Det är tvivelaktigt att BAWAG-PSK:s allvarliga likviditetskris skulle ha lett till en allvarlig störning av det finansiella systemet i Österrike eller den österrikiska ekonomin som helhet.

2.2.2   Undsättningsstöd

| (17) | Det är tvivelaktigt att garantin kan betraktas som förenligt undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(17)

Det är tvivelaktigt att garantin kan betraktas som förenligt undsättningsstöd.

2.2.3   Omstruktureringsstöd

| (18) | I riktlinjerna fastställs de villkor som skall vara uppfyllda för att ett omstruktureringsstöd skall vara förenligt. |
| --- | --- |

(18)

I riktlinjerna fastställs de villkor som skall vara uppfyllda för att ett omstruktureringsstöd skall vara förenligt.

Långsiktig lönsamhet/omstruktureringsplan

| (19) | Det är osäkert om de åtgärder som anges i omstruktureringsplanen är tillräckliga för att återställa BAWAG-PSK:s långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(19)

Det är osäkert om de åtgärder som anges i omstruktureringsplanen är tillräckliga för att återställa BAWAG-PSK:s långsiktiga lönsamhet.

Stödet skall förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (20) | Det är tvivelaktigt att de avyttringar som redan gjorts eller som planeras av BAWAG-PSK skulle vara tillräckliga för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(20)

Det är tvivelaktigt att de avyttringar som redan gjorts eller som planeras av BAWAG-PSK skulle vara tillräckliga för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

Stödet skall begränsas till vad som är absolut nödvändigt

| (21) | Kommissionoen behöver ytterligare upplysningar för att kunna bedöma om BAWAG-PSK:s bidrag utgör 50 % av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionoen behöver ytterligare upplysningar för att kunna bedöma om BAWAG-PSK:s bidrag utgör 50 % av omstruktureringskostnaderna.

Särskilda villkor för godkännande av stöd

| (22) | Kommissionen påminner om att den, förutom de åtgärder som antagits för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen, kan fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen påminner om att den, förutom de åtgärder som antagits för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen, kan fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att konkurrensen inte skall snedvridas i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset.

3.   SLUTSATS

Kommissionen uppmanar Österrike att, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget, inom en månad från mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till undersökningen av den statliga garantin till BAWAG-PSK.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.”

---

(1)  Affärshemlighet

1

(2)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/30

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(2006/C 332/08)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Järnvägar – Akustik – Mätning av bulleremission från spårfordon (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Järnvägar – Akustik – Mätning av buller invändigt i spårfordon (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Konstruktions- och hållfasthetskrav för vagnskorgar | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Järnvägar – Luftkonditionering i rälsfordon för fjärrtrafik – Del 1: Parametrar för komfort | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Järnvägar – Luftkonditionering i rälsfordon för fjärrtrafik – Del 2: Typprovning | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Järnvägar – Spår – Betongsliprar – Del 1: Allmänna krav | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Järnvägar – Spårväxiar och –korsningar – Del 4: Omläggningsanordning | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Järnvägar – Spårväxlar och –korsningar – Del 5: Tunganordningar | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Järnvägar – Spårväxlar och –korsningar – Del 6: Fasta korsningar | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Järnvägar – Spår – Spårväxlar och korsningar – Del 7: Korsningar med rörliga delar | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Järnvägar – Spårväxlar och -korsningar – Del 9: Konstruktionsregler | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Järnvägar – Hjulsatser och boggier – Produktkrav för hjulsatser | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjul | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Järnvägsanläggningar – Elbelysning i spårbundna fordon för kollektivtrafik | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Järnvägsanläggningar – Spår – Prestandakrav för befästningssystem – Del 1: Definitioner | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | Anmärkning 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Järnvägsanläggningar – Spår – Prestandakrav för befästningssystem – Del 2: Befästningssystem för sliprar av betong | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | Anmärkning 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Järnvägsanläggningar – Spår – Prestandakrav för befästningssystem – Del 5: Befästningssystem för ballastfritt spår | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | Anmärkning 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Järnvägar – Spår – Räls – Del 1: Vignolräls fr o m 46 kg/m | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Järnvägar – Spår – Räler – Del 2: Räler i växlar använda i anslutning till vignolräler 46 kg/m och däröver | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Järnvägar – Spår – Räler – Del 3: Moträler och ledräler | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Hjulsatser och boggier – Hjul – Fälgprofil | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Järnvägar – Spår – Kvalitet för spårgeometri – Del 1: Karakterisering av spårgeometri | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Järnvägar – Aerodynamik – Del 4: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i öppen terräng | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Järnvägar – Aerodynamik – Del 5: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i tunnlar | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Provning av gångdynamik och stationära provningar | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Järnvägar – Metoder för beräkning av stoppsträcka och nedbromsningssträcka, samt hållbroms och parkeringsbroms – Del 1: Allmänna algoritmer | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Järnvägar – Bromsskivor för rullande materiel – Del 1: Pressade eller krympta bromsskivor på axel eller drivaxel – Mått och kvalitetskrav | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Järnvägar – Rak och vinklad kran för broms- och huvudledning | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Järnvägar – Dörrsystem för spårbundna fordon | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Järnvägar – Luftkonditionering avesedd för förarhytter – Del 1: Komfortparametrar | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Järnvägar – Luftkonditionering avsedd för förarhytter – Del 2: Typprovningar | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar | INGA | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 1: Allmänt | INGA | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 2: Emission från hela järnvägssystemet till omgivningen | INGA | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 3-1: Fordon – Tåg och kompletta lok och vagnar | INGA | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 3-2: Fordon – Apparater | INGA | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 4: Signal- och telekommunikationsapparater | INGA | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 5: Fasta installationer för elförsörjning | INGA | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Del 1: Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning | INGA | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Järnvägsanläggningar – Isolationskoordination – Del 1: Grundläggande fordringar – Kryp- och luftavstånd | INGA | |
| Tillägg A1:2003 till EN 50124-1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (1.10.2006) |
| Tillägg A2:2005 till EN 50124-1:2001 | Anmärkning 3 | 1.5.2008 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Järnvägsanläggningar – Isolationskoordination – Del 2: Överspänningar och skydd mot överspänningar | INGA | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Järnvägsanläggningar – Miljöförhållanden – Del 1: Utrustning i fordon | INGA | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Järnvägsanläggningar-Miljöförhållanden – Del 3:Utrustning för signalering och telekommunikation | INGA | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Järnvägsanläggningar – Specifikation av tillförlitlighet, funktionssannolikhet, driftsäkerhet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) – Del 1: Grundläggande fordringar och tillvägagångssätt | INGA | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Järnvägsanläggningar – Programvara för järnvägsstyrning och skyddssystem | INGA | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Järnvägsanläggningar-Dataöverföring och järnvägsstyrning-Elektroniska signalsystem av betydelse för säkerheten | INGA | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Profilerad kontaktledningstråd av koppar och kopparlegering | INGA | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Järnvägsanläggningar – Elektronisk utrustning för rälsfordon | INGA | |
| Tillägg A1:2002 till EN 50155:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (1.9.2005) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Järnvägsanläggningar – Dataöverföring och järnvägsstyrning – Del 1: Överföring i slutna system av data av betydelse för säkerheten | INGA | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Järnvägsanläggningar – Dataöverföring och järnvägsstyrning – Del 2: Överföring i öppna system av data av betydelse för säkerheten | INGA | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Järnvägsanläggningar – Matningsspänningar för traktionssystem | INGA | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Elektrisk järnvägsutrustning – Strömavtagare – Egenskaper och provning – Del 1: Strömavtagare för järnvägsfordon | INGA | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Järnvägsanläggningar-Kompatibilitet mellan rälsfordon och fordonsdetekterande system | INGA | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Fordringar och validering | INGA | |
| Tillägg A1:2004 till EN 50317:2002 | Anmärkning 3 | 1.10.2007 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Järnvägsanläggningar – Strömavtagningssystem – Tekniska villkor för samspel mellan strömavtagare och kontaktledning (för att uppnå fri tillgång) | INGA | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Järnvägsanläggningar – Tekniska villkor för samordning mellan fordon och matning, för att erhålla interoperabilitet | INGA | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

Anm. 1

CEN

EN ISO 3095:2005

Järnvägar – Akustik – Mätning av bulleremission från spårfordon (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Järnvägar – Akustik – Mätning av buller invändigt i spårfordon (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Konstruktions- och hållfasthetskrav för vagnskorgar

—

CEN

EN 13129-1:2002

Järnvägar – Luftkonditionering i rälsfordon för fjärrtrafik – Del 1: Parametrar för komfort

—

CEN

EN 13129-2:2004

Järnvägar – Luftkonditionering i rälsfordon för fjärrtrafik – Del 2: Typprovning

—

CEN

EN 13230-1:2002

Järnvägar – Spår – Betongsliprar – Del 1: Allmänna krav

—

CEN

EN 13232-4:2005

Järnvägar – Spårväxiar och –korsningar – Del 4: Omläggningsanordning

—

CEN

EN 13232-5:2005

Järnvägar – Spårväxlar och –korsningar – Del 5: Tunganordningar

—

CEN

EN 13232-6:2005

Järnvägar – Spårväxlar och –korsningar – Del 6: Fasta korsningar

—

CEN

EN 13232-7:2006

Järnvägar – Spår – Spårväxlar och korsningar – Del 7: Korsningar med rörliga delar

—

CEN

EN 13232-9:2006

Järnvägar – Spårväxlar och -korsningar – Del 9: Konstruktionsregler

—

CEN

EN 13260:2003

Järnvägar – Hjulsatser och boggier – Produktkrav för hjulsatser

—

CEN

EN 13262:2004

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjul

—

CEN

EN 13272:2001

Järnvägsanläggningar – Elbelysning i spårbundna fordon för kollektivtrafik

—

CEN

EN 13481-1:2002

Järnvägsanläggningar – Spår – Prestandakrav för befästningssystem – Del 1: Definitioner

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

Anmärkning 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-2:2002

Järnvägsanläggningar – Spår – Prestandakrav för befästningssystem – Del 2: Befästningssystem för sliprar av betong

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

Anmärkning 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-5:2002

Järnvägsanläggningar – Spår – Prestandakrav för befästningssystem – Del 5: Befästningssystem för ballastfritt spår

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

Anmärkning 3

28.2.2007

CEN

EN 13674-1:2003

Järnvägar – Spår – Räls – Del 1: Vignolräls fr o m 46 kg/m

—

CEN

EN 13674-2:2006

Järnvägar – Spår – Räler – Del 2: Räler i växlar använda i anslutning till vignolräler 46 kg/m och däröver

—

CEN

EN 13674-3:2006

Järnvägar – Spår – Räler – Del 3: Moträler och ledräler

—

CEN

EN 13715:2006

Hjulsatser och boggier – Hjul – Fälgprofil

—

CEN

EN 13848-1:2003

Järnvägar – Spår – Kvalitet för spårgeometri – Del 1: Karakterisering av spårgeometri

—

CEN

EN 14067-4:2005

Järnvägar – Aerodynamik – Del 4: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i öppen terräng

—

CEN

EN 14067-5:2006

Järnvägar – Aerodynamik – Del 5: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i tunnlar

—

CEN

EN 14363:2005

Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Provning av gångdynamik och stationära provningar

—

CEN

EN 14531-1:2005

Järnvägar – Metoder för beräkning av stoppsträcka och nedbromsningssträcka, samt hållbroms och parkeringsbroms – Del 1: Allmänna algoritmer

—

CEN

EN 14535-1:2005

Järnvägar – Bromsskivor för rullande materiel – Del 1: Pressade eller krympta bromsskivor på axel eller drivaxel – Mått och kvalitetskrav

—

CEN

EN 14601:2005

Järnvägar – Rak och vinklad kran för broms- och huvudledning

—

CEN

EN 14752:2005

Järnvägar – Dörrsystem för spårbundna fordon

—

CEN

EN 14813-1:2006

Järnvägar – Luftkonditionering avesedd för förarhytter – Del 1: Komfortparametrar

—

CEN

EN 14813-2:2006

Järnvägar – Luftkonditionering avsedd för förarhytter – Del 2: Typprovningar

—

CENELEC

EN 50119:2001

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar

INGA

CENELEC

EN 50121-1:2000

Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 1: Allmänt

INGA

CENELEC

EN 50121-2:2000

Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 2: Emission från hela järnvägssystemet till omgivningen

INGA

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 3-1: Fordon – Tåg och kompletta lok och vagnar

INGA

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 3-2: Fordon – Apparater

INGA

CENELEC

EN 50121-4:2000

Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 4: Signal- och telekommunikationsapparater

INGA

CENELEC

EN 50121-5:2000

Järnvägsanläggningar – Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) – Del 5: Fasta installationer för elförsörjning

INGA

CENELEC

EN 50122-1:1997

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Del 1: Skyddsåtgärder med avseende på elsäkerhet och jordning

INGA

CENELEC

EN 50124-1:2001

Järnvägsanläggningar – Isolationskoordination – Del 1: Grundläggande fordringar – Kryp- och luftavstånd

INGA

Tillägg A1:2003 till EN 50124-1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(1.10.2006)

Tillägg A2:2005 till EN 50124-1:2001

Anmärkning 3

1.5.2008

CENELEC

EN 50124-2:2001

Järnvägsanläggningar – Isolationskoordination – Del 2: Överspänningar och skydd mot överspänningar

INGA

CENELEC

EN 50125-1:1999

Järnvägsanläggningar – Miljöförhållanden – Del 1: Utrustning i fordon

INGA

CENELEC

EN 50125-3:2003

Järnvägsanläggningar-Miljöförhållanden – Del 3:Utrustning för signalering och telekommunikation

INGA

CENELEC

EN 50126-1:1999

Järnvägsanläggningar – Specifikation av tillförlitlighet, funktionssannolikhet, driftsäkerhet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) – Del 1: Grundläggande fordringar och tillvägagångssätt

INGA

CENELEC

EN 50128:2001

Järnvägsanläggningar – Programvara för järnvägsstyrning och skyddssystem

INGA

CENELEC

EN 50129:2003

Järnvägsanläggningar-Dataöverföring och järnvägsstyrning-Elektroniska signalsystem av betydelse för säkerheten

INGA

CENELEC

EN 50149:2001

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Profilerad kontaktledningstråd av koppar och kopparlegering

INGA

CENELEC

EN 50155:2001

Järnvägsanläggningar – Elektronisk utrustning för rälsfordon

INGA

Tillägg A1:2002 till EN 50155:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(1.9.2005)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Järnvägsanläggningar – Dataöverföring och järnvägsstyrning – Del 1: Överföring i slutna system av data av betydelse för säkerheten

INGA

CENELEC

EN 50159-2:2001

Järnvägsanläggningar – Dataöverföring och järnvägsstyrning – Del 2: Överföring i öppna system av data av betydelse för säkerheten

INGA

CENELEC

EN 50163:2004

Järnvägsanläggningar – Matningsspänningar för traktionssystem

INGA

CENELEC

EN 50206-1:1998

Elektrisk järnvägsutrustning – Strömavtagare – Egenskaper och provning – Del 1: Strömavtagare för järnvägsfordon

INGA

CENELEC

EN 50238:2003

Järnvägsanläggningar-Kompatibilitet mellan rälsfordon och fordonsdetekterande system

INGA

CENELEC

EN 50317:2002

Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Fordringar och validering

INGA

Tillägg A1:2004 till EN 50317:2002

Anmärkning 3

1.10.2007

CENELEC

EN 50367:2006

Järnvägsanläggningar – Strömavtagningssystem – Tekniska villkor för samspel mellan strömavtagare och kontaktledning (för att uppnå fri tillgång)

INGA

CENELEC

EN 50388:2005

Järnvägsanläggningar – Tekniska villkor för samordning mellan fordon och matning, för att erhålla interoperabilitet

INGA

| Anmärkning 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum

| Anmärkning 3 | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla |
| --- | --- |

Anmärkning 3

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3).

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tfn (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tfn (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/35

---

Meddelande – Anmälan om benämningar inom arkitektur

(Text av betydelse för EES)

(2006/C 332/09)

Enligt rådets direktiv 85/384/EEG av den 10 juni 1985 om det ömsesidiga erkännandet av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på arkitekturområdet, däribland åtgärder för att underlätta ett effektivt utnyttjande av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster, särskilt artikel 7, samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer, särskilt artikel 21.7, skall medlemsstaterna till kommissionen anmäla de lagar och andra författningar som de antar avseende utfärdande av utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis på det område som omfattas av direktiven. Kommissionen skall offentliggöra ett lämpligt meddelande i Europeiska unionens officiella tidning, med uppgift om de benämningar som har antagits av medlemsstaterna för dessa utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis och, i förekommande fall, motsvarande yrkestitel.

Portugal har anmält nya benämningar beträffande förteckningen över utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis inom arkitektur och därför bör man på följande sätt ändra den förteckning över benämningar som utgör bilaga till direktiv 85/384/EEG och som även återfinns i bilaga V.7.1 till direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer.

Kommissionens meddelande 2005/C 135/05, i enlighet med artikel 7 i direktiv 85/384/EEG (1), samt bilagan V.7.1 till direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer skall kompletteras på följande sätt:

| | Vad gäller benämning på examensbeviset och organ som utfärdar examensbeviset skall följande benämningar läggas till för Portugal:






  — | Portugal: ”Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

Vad gäller benämning på examensbeviset och organ som utfärdar examensbeviset skall följande benämningar läggas till för Portugal:

—

Portugal: ”Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Tabellerna ifråga i bilaga V.7.1 till direktiv 2005/36/EC skall därmed ha följande lydelse:

5.7.1   Förteckning över benämningar på examensbevis för arkitekter som erkänts i enlighet med artikel 46

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensläsår |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensläsår

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | ”Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

”Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Kommissionens meddelande 2005/C 135/05 av den 2 juni 2005, EUT C 135, 2.6.2005, s. 5, ändrat genom meddelanden av den 6 januari 2006 (2006/C 3/12) och av den 24 juni 2006 (2006/C 148/11).

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/42

---

Andra KOM-dokument än förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen

(2006/C 332/10)

| Dokument | Del | Datum | Titel |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 14.7.2006 | Meddelande från kommissionen Åtgärdsprogram för främjande av forskning och analys av frågor kring Europeiska ekonomiska och monetära unionen |
| KOM(2006) 400 | | 17.7.2006 | Grönbok om lagval i frågor om makars förmögenhetsförhållanden, särskilt när det gäller domstols behörighet och ömsesidigt erkännande |
| KOM(2006) 474 | | 1.9.2006 | Grönbok om detektionstekniker i brottsförebyggande myndigheters, tullmyndigheters och andra säkerhetsmyndigheters arbete |
| KOM(2006) 490 | | 13.9.2006 | Meddelande från kommissionen Årsrapport från de sex europeiska samordnarna om utvecklingen för vissa projekt inom det transeuropeiska transportnätet |
| KOM(2006) 519 | | 20.9.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Bättre utbildning för säkrare livsmedel |
| KOM(2006) 231 | | 22.9.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommitten och regionkommitten En temainriktad strategi för markskydd |
| KOM(2006) 550 | | 25.9.2006 | Kommissionens rapport till rådet: Antidumpningsförfarandet beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Hongkong och Taiwan |
| KOM(2006) 551 | | 25.9.2006 | Meddelande från kommissionen Årsrapport om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 866/2004 av den 29 april 2004 och om den situation som är resultatet av dess tillämpning |
| KOM(2006) 549 | | 26.9.2006 | Meddelande från kommissionen Uppföljningsrapport om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU |
| KOM(2006) 552 | | 26.9.2006 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om det internationella hälsoreglementet |
| KOM(2006) 558 | | 29.9.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter |
| KOM(2006) 568 | | 3.10.2006 | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om vissa tredjeländers avvikelser från ömsesidighetsprincipen när det gäller undantag från viseringskravet i enlighet med artikel 1.5 i rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 851/2005 vad gäller ömsesidighetsmekanismen |
| KOM(2006) 567 | | 4.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Ett konkurrenskraftigt Europa i världen |
| KOM(2006) 583 | | 6.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Mobilisering av offentlig och privat finansiering för global tillgång till klimatvänlig, ekonomiskt överkomlig och trygg energiförsörjning genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi |
| KOM(2006) 563 | | 12.10.2006 | Kommissionens meddelande Rapport om Internationella fonden för Irland enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 177/2005 |
| KOM(2006) 574 | | 12.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU |
| KOM(2006) 589 | | 12.10.2006 | Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet (Det informella mötet den 20 oktober 2006 i Lahtis, Finland) Ett innovationsvänligt, modernt Europa |
| KOM(2006) 590 | | 12.10.2006 | Kommissionens meddelande till Europeiska rådet Yttre aspekter på EU:s energipolitik – från principer till handling |
| KOM(2006) 593 | | 16.10.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om medlemsstaternas främjande av frivillig donation utan ersättning av vävnader och celler |
| KOM(2006) 592 | | 17.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet Utvärdering av lånefaciliteten för investeringar och partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet (FEMIP) och framtida vägval |
| KOM(2006) 597 | | 17.10.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om gemenskapens upp- och utlåningunder 2005 |
| KOM(2006) 595 | | 18.10.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av postdirektivet (direktiv 97/67/EG, ändrat genom direktiv 2002/39/EG) |
| KOM(2006) 596 | | 18.10.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Den fullständiga liberaliseringen av den inre marknaden för posttjänster 2009 – prognosstudie av konsekvenserna för de samhällsomfattande posttjänsterna |
| KOM(2006) 612 | | 18.10.2006 | Meddelande från kommissionen Europeiska utvecklingsfonden (EUF): Beräknade åtaganden, betalningar samt bidrag från medlemsstaterna för budgetåren 2006 och 2007 och Prognos över åtaganden och betalningar för perioden 2008–2011 |
| KOM(2006) 601 | | 20.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska unionens strategi för Afrika – EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling i regionen vid Afrikas horn |
| KOM(2006) 614 | | 23.10.2006 | Meddelande från kommissionen Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära |
| KOM(2006) 611 | | 24.10.2006 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Utvärdering av genomförandet av IDABC-programmet |
| KOM(2006) 617 | | 24.10.2006 | Rekommendation från kommissionen till rådet om godkännande av ett avtal mellan Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) och Republiken Kazakstans regering om samarbete avseende fredlig användning av kärnenergi |
| KOM(2006) 618 | | 24.10.2006 | Grönbok om effektivare verkställighet av domstolsavgöranden i Europeiska unionen: Kvarstad på bankmedel |
| KOM(2006) 625 | | 24.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna |
| KOM(2006) 629 | | 24.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala komittén samt regionkommittén Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 |
| KOM(2006) 626 | | 25.10.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder |
| KOM(2006) 638 | | 27.10.2006 | Rapport från kommissionen Sjuttonde årsrapporten om genomförandet av strukturfonderna (2005) |
| KOM(2006) 639 | | 27.10.2006 | Rapport från kommissionen förhållande mellan SMB-direktivet och gemenskapens fonder |
| KOM(2006) 648 | | 27.10.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska unionen, Hongkong och Macao: Samarbetsmöjligheter 2007–2013 |
| KOM(2006) 660 | | 6.11.2006 | Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Rapport om de framsteg som gjorts under 2000–2005 vad beträffar driftskompatibilitetsdirektiven (96/48/EG för höghastighetståg och 2001/16/EG för konventionella tåg) |
| KOM(2006) 661 | | 6.11.2006 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Meddelande om genomförandet av det fleråriga gemenskapsprogrammet för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik (Safer Internet plus) |
| KOM(2006) 663 | | 6.11.2006 | Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Slutlig utvärdering av genomförandet av gemenskapens fleråriga handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät |

Dokument

Del

Datum

Titel

KOM(2006) 389

14.7.2006

Meddelande från kommissionen Åtgärdsprogram för främjande av forskning och analys av frågor kring Europeiska ekonomiska och monetära unionen

KOM(2006) 400

17.7.2006

Grönbok om lagval i frågor om makars förmögenhetsförhållanden, särskilt när det gäller domstols behörighet och ömsesidigt erkännande

KOM(2006) 474

1.9.2006

Grönbok om detektionstekniker i brottsförebyggande myndigheters, tullmyndigheters och andra säkerhetsmyndigheters arbete

KOM(2006) 490

13.9.2006

Meddelande från kommissionen Årsrapport från de sex europeiska samordnarna om utvecklingen för vissa projekt inom det transeuropeiska transportnätet

KOM(2006) 519

20.9.2006

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Bättre utbildning för säkrare livsmedel

KOM(2006) 231

22.9.2006

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommitten och regionkommitten En temainriktad strategi för markskydd

KOM(2006) 550

25.9.2006

Kommissionens rapport till rådet: Antidumpningsförfarandet beträffande import av inspelningsbara CD (CD-R) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Hongkong och Taiwan

KOM(2006) 551

25.9.2006

Meddelande från kommissionen Årsrapport om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 866/2004 av den 29 april 2004 och om den situation som är resultatet av dess tillämpning

KOM(2006) 549

26.9.2006

Meddelande från kommissionen Uppföljningsrapport om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU

KOM(2006) 552

26.9.2006

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om det internationella hälsoreglementet

KOM(2006) 558

29.9.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 104/2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter

KOM(2006) 568

3.10.2006

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om vissa tredjeländers avvikelser från ömsesidighetsprincipen när det gäller undantag från viseringskravet i enlighet med artikel 1.5 i rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 851/2005 vad gäller ömsesidighetsmekanismen

KOM(2006) 567

4.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Ett konkurrenskraftigt Europa i världen

KOM(2006) 583

6.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Mobilisering av offentlig och privat finansiering för global tillgång till klimatvänlig, ekonomiskt överkomlig och trygg energiförsörjning genom den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi

KOM(2006) 563

12.10.2006

Kommissionens meddelande Rapport om Internationella fonden för Irland enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 177/2005

KOM(2006) 574

12.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU

KOM(2006) 589

12.10.2006

Meddelande från kommissionen till Europeiska rådet (Det informella mötet den 20 oktober 2006 i Lahtis, Finland) Ett innovationsvänligt, modernt Europa

KOM(2006) 590

12.10.2006

Kommissionens meddelande till Europeiska rådet Yttre aspekter på EU:s energipolitik – från principer till handling

KOM(2006) 593

16.10.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om medlemsstaternas främjande av frivillig donation utan ersättning av vävnader och celler

KOM(2006) 592

17.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet Utvärdering av lånefaciliteten för investeringar och partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet (FEMIP) och framtida vägval

KOM(2006) 597

17.10.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om gemenskapens upp- och utlåningunder 2005

KOM(2006) 595

18.10.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av postdirektivet (direktiv 97/67/EG, ändrat genom direktiv 2002/39/EG)

KOM(2006) 596

18.10.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Den fullständiga liberaliseringen av den inre marknaden för posttjänster 2009 – prognosstudie av konsekvenserna för de samhällsomfattande posttjänsterna

KOM(2006) 612

18.10.2006

Meddelande från kommissionen Europeiska utvecklingsfonden (EUF): Beräknade åtaganden, betalningar samt bidrag från medlemsstaterna för budgetåren 2006 och 2007 och Prognos över åtaganden och betalningar för perioden 2008–2011

KOM(2006) 601

20.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska unionens strategi för Afrika – EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling i regionen vid Afrikas horn

KOM(2006) 614

23.10.2006

Meddelande från kommissionen Vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära

KOM(2006) 611

24.10.2006

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Utvärdering av genomförandet av IDABC-programmet

KOM(2006) 617

24.10.2006

Rekommendation från kommissionen till rådet om godkännande av ett avtal mellan Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) och Republiken Kazakstans regering om samarbete avseende fredlig användning av kärnenergi

KOM(2006) 618

24.10.2006

Grönbok om effektivare verkställighet av domstolsavgöranden i Europeiska unionen: Kvarstad på bankmedel

KOM(2006) 625

24.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna

KOM(2006) 629

24.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala komittén samt regionkommittén Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007

KOM(2006) 626

25.10.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder

KOM(2006) 638

27.10.2006

Rapport från kommissionen Sjuttonde årsrapporten om genomförandet av strukturfonderna (2005)

KOM(2006) 639

27.10.2006

Rapport från kommissionen förhållande mellan SMB-direktivet och gemenskapens fonder

KOM(2006) 648

27.10.2006

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Europeiska unionen, Hongkong och Macao: Samarbetsmöjligheter 2007–2013

KOM(2006) 660

6.11.2006

Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Rapport om de framsteg som gjorts under 2000–2005 vad beträffar driftskompatibilitetsdirektiven (96/48/EG för höghastighetståg och 2001/16/EG för konventionella tåg)

KOM(2006) 661

6.11.2006

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Meddelande om genomförandet av det fleråriga gemenskapsprogrammet för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik (Safer Internet plus)

KOM(2006) 663

6.11.2006

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Slutlig utvärdering av genomförandet av gemenskapens fleråriga handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät

Dessa texter finns tillgängliga på EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Europeiska investeringsbanken

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/45

---

POLITIK FÖR OFFENTLIGGÖRANDE AV INFORMATION

Principer, regler och förfaranden

(2006/C 332/11)

INTRODUKTION

Översyn av politiken för offentliggörande av information

| 1. | Europeiska investeringsbanken (EIB) har förbundit sig till öppenhet och transparens som det framgår i dess öppenhetspolitik, som publicerades i juni 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Europeiska investeringsbanken (EIB) har förbundit sig till öppenhet och transparens som det framgår i dess öppenhetspolitik, som publicerades i juni 2004 (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Efter ett offentligt samrådsförfarande godkändes EIB:s nuvarande politik för offentliggörande av information av EIB:s styrelse den 28 mars 2006 och publicerades i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (1). Den ersätter bankens tidigare informationspolitik, som publicerades 2002 under rubriken ”Allmänhetens tillgång till information”, och bifogade ”Regler om allmänhetens tillgång till handlingar”. Politiken för offentliggörande av information finns tillgänglig på samtliga officiella språk i Europeiska unionen, både på EIB:s webbplats och i tryckt version. |
| --- | --- |

2.

Efter ett offentligt samrådsförfarande godkändes EIB:s nuvarande politik för offentliggörande av information av EIB:s styrelse den 28 mars 2006 och publicerades i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (1). Den ersätter bankens tidigare informationspolitik, som publicerades 2002 under rubriken ”Allmänhetens tillgång till information”, och bifogade ”Regler om allmänhetens tillgång till handlingar”. Politiken för offentliggörande av information finns tillgänglig på samtliga officiella språk i Europeiska unionen, både på EIB:s webbplats och i tryckt version.

| 3. | Banken betraktar sin politik för offentliggörande av information som ett flexibelt instrument under utveckling. Det är föremål för kontinuerliga interna utvärderingar och kvalitetsbedömningar och tar hänsyn till kommentarer från allmänheten. Den formella översynen av politiken för offentliggörande av information kommer att äga rum vart tredje år. EIB upprätthåller också en särskild e-postadress på sin hemsida (infopol@eib.org) för att få in kommentarer kontinuerligt under året. |
| --- | --- |

3.

Banken betraktar sin politik för offentliggörande av information som ett flexibelt instrument under utveckling. Det är föremål för kontinuerliga interna utvärderingar och kvalitetsbedömningar och tar hänsyn till kommentarer från allmänheten. Den formella översynen av politiken för offentliggörande av information kommer att äga rum vart tredje år. EIB upprätthåller också en särskild e-postadress på sin hemsida (infopol@eib.org) för att få in kommentarer kontinuerligt under året.

| 4. | Dessutom kontrollerar EIB konstant rättsliga och reglermässiga krav på offentliggörande av information som gäller på de internationella kapitalmarknaderna och deras inverkan på bankens politik för offentliggörande av information. |
| --- | --- |

4.

Dessutom kontrollerar EIB konstant rättsliga och reglermässiga krav på offentliggörande av information som gäller på de internationella kapitalmarknaderna och deras inverkan på bankens politik för offentliggörande av information.

| 5. | Politiken för offentliggörande av information är en av de policy- och uppförandekoder som har upprättats för att täcka samtliga aspekter av EIB:s verksamhet. Av särskild betydelse för politiken för offentliggörande av information är politiken för öppenhet, miljö, sociala frågor, bankens ansvar och förvaltning, inkluderande bedrägeribekämpning. Dessa dokument finns på EIB:s webbplats. |
| --- | --- |

5.

Politiken för offentliggörande av information är en av de policy- och uppförandekoder som har upprättats för att täcka samtliga aspekter av EIB:s verksamhet. Av särskild betydelse för politiken för offentliggörande av information är politiken för öppenhet, miljö, sociala frågor, bankens ansvar och förvaltning, inkluderande bedrägeribekämpning. Dessa dokument finns på EIB:s webbplats.

Det politiska ramverket

| 6. | EIB är ett av Europeiska unionens organ. Dess stadgar anger bankens roll, verksamhetsområde och ledningsstruktur, och är såsom ett protokoll fogad till Romfördraget som upprättar Europeiska gemenskapen. Stadgan fastställer att EU:s medlemsstater är EIB:s aktieägare. Medlemsstaterna utser ledamöterna i bankens huvudsakliga beslutande organ: bankens råd, styrelse och direktion. Genom EU-medlemsstaternas regeringar är banken redovisningsskyldig gentemot unionens medborgare. |
| --- | --- |

6.

EIB är ett av Europeiska unionens organ. Dess stadgar anger bankens roll, verksamhetsområde och ledningsstruktur, och är såsom ett protokoll fogad till Romfördraget som upprättar Europeiska gemenskapen. Stadgan fastställer att EU:s medlemsstater är EIB:s aktieägare. Medlemsstaterna utser ledamöterna i bankens huvudsakliga beslutande organ: bankens råd, styrelse och direktion. Genom EU-medlemsstaternas regeringar är banken redovisningsskyldig gentemot unionens medborgare.

| 7. | Banken har en omfattande kontroll- och redovisningsstruktur med en oberoende revisionskommitté som utnämnts av och rapporterar direkt till bankens råd, internationella externa revisorer samt internrevisions- och utvärderingsfunktioner under bankens generalinspektion. EIB-gruppens Chief Compliance Officer säkerställer att bankens stadgeenliga bestämmelser, gällande regler, uppförandekoder samt yrkesnormer efterlevs inom banken, för att förhindra risker som skulle kunna uppstå vid försummelser av banken, dess beslutande organ eller av anställda i utförandet av deras åligganden (2). |
| --- | --- |

7.

Banken har en omfattande kontroll- och redovisningsstruktur med en oberoende revisionskommitté som utnämnts av och rapporterar direkt till bankens råd, internationella externa revisorer samt internrevisions- och utvärderingsfunktioner under bankens generalinspektion. EIB-gruppens Chief Compliance Officer säkerställer att bankens stadgeenliga bestämmelser, gällande regler, uppförandekoder samt yrkesnormer efterlevs inom banken, för att förhindra risker som skulle kunna uppstå vid försummelser av banken, dess beslutande organ eller av anställda i utförandet av deras åligganden (2).

| 8. | EIB är politikorienterad. Europeiska rådet och EU:s ministerråd uppmanar ofta banken att stödja EU:s nya politik och initiativ. Bankens råd anpassar EIB:s utlåningspolitik genom nya riktlinjer för kreditpolitiken, vilket öppnar upp nya verksamhetsområden som gör det möjligt för banken att främja EU:s politik. |
| --- | --- |

8.

EIB är politikorienterad. Europeiska rådet och EU:s ministerråd uppmanar ofta banken att stödja EU:s nya politik och initiativ. Bankens råd anpassar EIB:s utlåningspolitik genom nya riktlinjer för kreditpolitiken, vilket öppnar upp nya verksamhetsområden som gör det möjligt för banken att främja EU:s politik.

| 9. | EIB har nära institutionella och operativa kontakter med Europeiska kommissionen. Enligt villkoren i EIB:s stadga nominerar kommissionen en ledamot till bankens styrelse. Samtliga låneansökningar läggs fram för kommissionen för ett utlåtande om investeringens samstämmighet med EU:s politik innan finansieringen godkänns av EIB:s styrelse. |
| --- | --- |

9.

EIB har nära institutionella och operativa kontakter med Europeiska kommissionen. Enligt villkoren i EIB:s stadga nominerar kommissionen en ledamot till bankens styrelse. Samtliga låneansökningar läggs fram för kommissionen för ett utlåtande om investeringens samstämmighet med EU:s politik innan finansieringen godkänns av EIB:s styrelse.

| 10. | Banken har också ett nära samarbete med övriga EU-institutioner. Banken håller en regelbunden dialog med Europaparlamentet om dess verksamhet till stöd för EU:s mål. Denna dialog sträcker sig från att tala inför plenarförsamlingen till briefingar inför utskott och enskilda ledamöter i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

10.

Banken har också ett nära samarbete med övriga EU-institutioner. Banken håller en regelbunden dialog med Europaparlamentet om dess verksamhet till stöd för EU:s mål. Denna dialog sträcker sig från att tala inför plenarförsamlingen till briefingar inför utskott och enskilda ledamöter i Europaparlamentet.

| 11. | Dessutom knyter banken närmare kontakter med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, som fungerar som en förbindelselänk mellan EU:s institutioner och det civila samhället. Som del av EU:s institutionella ramverk omfattas banken av EU-domstolens jurisdiktion, medan Europeiska revisionsrätten undersöker användningen av EU-medel som förvaltas av banken. EIB har ett avtal med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och faller under Europeiska ombudsmannens ansvarsområde. |
| --- | --- |

11.

Dessutom knyter banken närmare kontakter med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, som fungerar som en förbindelselänk mellan EU:s institutioner och det civila samhället. Som del av EU:s institutionella ramverk omfattas banken av EU-domstolens jurisdiktion, medan Europeiska revisionsrätten undersöker användningen av EU-medel som förvaltas av banken. EIB har ett avtal med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och faller under Europeiska ombudsmannens ansvarsområde.

| 12. | Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och EIB:s stadga ger banken operativ och finansiell självständighet, som gör att banken kan fungera effektivt som ett finansinstitut. EIB är en viktig partner i finanssektorn, särskilt vid upplåningen på kapitalmarknaderna och finansieringen av projekt. Banken har ett nära samarbete med internationella finansinstitut och multilaterala utvecklingsbanker, i synnerhet när den agerar inom ramen för EU:s bistånds- och samarbetspolitik. |
| --- | --- |

12.

Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och EIB:s stadga ger banken operativ och finansiell självständighet, som gör att banken kan fungera effektivt som ett finansinstitut. EIB är en viktig partner i finanssektorn, särskilt vid upplåningen på kapitalmarknaderna och finansieringen av projekt. Banken har ett nära samarbete med internationella finansinstitut och multilaterala utvecklingsbanker, i synnerhet när den agerar inom ramen för EU:s bistånds- och samarbetspolitik.

| 13. | Banken säkerställer att dess verksamhet respekterar EU:s politik och lagar. I länder där dessa inte är tillämpliga, använder sig banken av EU:s politik och lagar som bästa referens vid genomförandet av sin verksamhet. I sin dagliga verksamhet tar banken även hänsyn till gällande normer och praxis i bank- och finanssektorn, särskilt på områden som inte direkt omfattas av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

13.

Banken säkerställer att dess verksamhet respekterar EU:s politik och lagar. I länder där dessa inte är tillämpliga, använder sig banken av EU:s politik och lagar som bästa referens vid genomförandet av sin verksamhet. I sin dagliga verksamhet tar banken även hänsyn till gällande normer och praxis i bank- och finanssektorn, särskilt på områden som inte direkt omfattas av EU:s regelverk.

POLICY

Politiska mål och den rättsliga ramen

Öppenhet

| 14. | Ett viktigt mål för Europeiska unionen är att förbättra insynen i dess institutioner och organ, för att föra dem närmare allmänheten, som de arbetar för, och lyfta fram deras bidrag till Europas sociala och ekonomiska sammanhållning och hållbara utveckling. |
| --- | --- |

14.

Ett viktigt mål för Europeiska unionen är att förbättra insynen i dess institutioner och organ, för att föra dem närmare allmänheten, som de arbetar för, och lyfta fram deras bidrag till Europas sociala och ekonomiska sammanhållning och hållbara utveckling.

| 15. | Som ett EU-organ är EIB engagerad i att uppnå största möjliga öppenhet i sin verksamhet. Politiken för offentliggörande av information är en viktig referens vid genomförandet av bankens öppenhetspolitik. Förordningen (EG) nr 1049/2001 (3) om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar är en viktig referens för bankens politik för offentliggörande av information (4). |
| --- | --- |

15.

Som ett EU-organ är EIB engagerad i att uppnå största möjliga öppenhet i sin verksamhet. Politiken för offentliggörande av information är en viktig referens vid genomförandet av bankens öppenhetspolitik. Förordningen (EG) nr 1049/2001 (3) om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar är en viktig referens för bankens politik för offentliggörande av information (4).

| 16. | Som en offentlig institution anser EIB att öppenhet i bankens beslutsfattande, arbetssätt och hur den genomför EU:s politik stärker dess trovärdighet och redovisningsskyldighet gentemot Europas medborgare. |
| --- | --- |

16.

Som en offentlig institution anser EIB att öppenhet i bankens beslutsfattande, arbetssätt och hur den genomför EU:s politik stärker dess trovärdighet och redovisningsskyldighet gentemot Europas medborgare.

| 17. | Öppenhet bidrar även till att öka effektiviteten och hållbarheten i bankens insatser, vilket minskar risken för korruption och förbättrar de anställdas kontakter med externa berörda parter. |
| --- | --- |

17.

Öppenhet bidrar även till att öka effektiviteten och hållbarheten i bankens insatser, vilket minskar risken för korruption och förbättrar de anställdas kontakter med externa berörda parter.

Offentliggörande av information

| 18. | Politiken för offentliggörande av information avspeglar bankens åtagande att uppfylla EU:s politiska initiativ om öppenhet och offentliggörande av information. |
| --- | --- |

18.

Politiken för offentliggörande av information avspeglar bankens åtagande att uppfylla EU:s politiska initiativ om öppenhet och offentliggörande av information.

| 19. | Politiken för offentliggörande av information genomförs även inom ett ramverk på EU-nivå som omfattar mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i länder och regioner där banken är verksam. Vad gäller miljöfrågor så styrs banken av EU:s lagar och förordningar, inkluderande dem som gäller vid utvärderingen av effekten av projekt som banken stödjer för att bemöta utmaningarna i samband med hållbar utveckling. I sin utlåningsverksamhet erkänner banken berörda parters rättigheter, intresse i och ansvar för att uppnå hållbara resultat. |
| --- | --- |

19.

Politiken för offentliggörande av information genomförs även inom ett ramverk på EU-nivå som omfattar mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i länder och regioner där banken är verksam. Vad gäller miljöfrågor så styrs banken av EU:s lagar och förordningar, inkluderande dem som gäller vid utvärderingen av effekten av projekt som banken stödjer för att bemöta utmaningarna i samband med hållbar utveckling. I sin utlåningsverksamhet erkänner banken berörda parters rättigheter, intresse i och ansvar för att uppnå hållbara resultat.

| 20. | EIB kommer också att respektera lydelsen, målsättningarna och bestämmelserna i ”Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapernas institutioner och organ” (”Århusförordningen”). |
| --- | --- |

20.

EIB kommer också att respektera lydelsen, målsättningarna och bestämmelserna i ”Europaparlamentets och rådets förordning om hur Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor skall tillämpas på Europeiska gemenskapernas institutioner och organ” (”Århusförordningen”).

| 21. | EIB har förbundit sig till öppenhet gentemot kapitalmarknaderna. Bankens informationsskyldighet och begränsningar varierar beroende på de lagar och andra författningar som gäller på marknader där bankens värdepapper erbjuds. Banken undviker att selektivt offentliggöra information för att säkerställa att samtliga parter har lika tillgång till bankens information. |
| --- | --- |

21.

EIB har förbundit sig till öppenhet gentemot kapitalmarknaderna. Bankens informationsskyldighet och begränsningar varierar beroende på de lagar och andra författningar som gäller på marknader där bankens värdepapper erbjuds. Banken undviker att selektivt offentliggöra information för att säkerställa att samtliga parter har lika tillgång till bankens information.

Politiska överväganden

Antagande om offentliggörande

| 22. | EIB:s politik för offentliggörande av information bygger på antagandet att information skall offentliggöras, som ligger helt i linje med EU:s och EU-medlemsstaternas lagstiftning samt internationellt accepterade principer. Samtlig information som banken innehar offentliggörs på begäran, såvida det inte finns ett övertygande skäl för att inte offentliggöra denna. Eftersom EIB är verksam som bank, finns det vissa begränsningar på den information som banken kan offentliggöra (se ”Begränsningar” nedan). |
| --- | --- |

22.

EIB:s politik för offentliggörande av information bygger på antagandet att information skall offentliggöras, som ligger helt i linje med EU:s och EU-medlemsstaternas lagstiftning samt internationellt accepterade principer. Samtlig information som banken innehar offentliggörs på begäran, såvida det inte finns ett övertygande skäl för att inte offentliggöra denna. Eftersom EIB är verksam som bank, finns det vissa begränsningar på den information som banken kan offentliggöra (se ”Begränsningar” nedan).

| 23. | Varje medborgare har rätt att begära och erhålla information från EIB. När banken behandlar en begäran om information, så diskriminerar banken inte och ger inte heller en särskilt priviligierad tillgång till information. Banken behandlar förfrågningar från allmänheten lika, oavsett om de kommer från enskilda medborgare eller juridiska personer eller särskilda intressegrupper. |
| --- | --- |

23.

Varje medborgare har rätt att begära och erhålla information från EIB. När banken behandlar en begäran om information, så diskriminerar banken inte och ger inte heller en särskilt priviligierad tillgång till information. Banken behandlar förfrågningar från allmänheten lika, oavsett om de kommer från enskilda medborgare eller juridiska personer eller särskilda intressegrupper.

| 24. | För att främja tillgången till information är banken beslutad att föra en språkpolitik som uppfyller allmänhetens behov. EIB:s stadgeenliga dokument finns tillgängliga på samtliga officiella EU-språk. Övriga viktiga dokument som är av särskild betydelse för allmänheten, som ”Uppförandekoder”, publiceras också på samtliga officiella EU-språk, medan resten finns tillgängliga på åtminstone engelska, franska och tyska. Översättning till andra språk kan övervägas när det finns stort intresse för ett särskilt dokument. EIB kräver att de anställda säkerställer, i den mån det är möjligt, att medborgare som skriver till banken på ett av EU-språken erhåller ett svar på samma språk. |
| --- | --- |

24.

För att främja tillgången till information är banken beslutad att föra en språkpolitik som uppfyller allmänhetens behov. EIB:s stadgeenliga dokument finns tillgängliga på samtliga officiella EU-språk. Övriga viktiga dokument som är av särskild betydelse för allmänheten, som ”Uppförandekoder”, publiceras också på samtliga officiella EU-språk, medan resten finns tillgängliga på åtminstone engelska, franska och tyska. Översättning till andra språk kan övervägas när det finns stort intresse för ett särskilt dokument. EIB kräver att de anställda säkerställer, i den mån det är möjligt, att medborgare som skriver till banken på ett av EU-språken erhåller ett svar på samma språk.

Begränsningar

| 25. | Samtidigt som banken är engagerad i att föra en politik där information offentliggörs och som främjar öppenhet, har den skyldighet att respektera arbetsrelaterad tystnadsplikt i enlighet med europeisk lagstiftning, särskilt artikel 287 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (5) samt lagstiftning för skydd av personuppgifter. Nationella bestämmelser och normer i banksektorn, som omfattar affärsavtal och aktivitet på marknaderna kan gälla även för EIB. Det finns därför vissa begränsningar som gäller vid offentliggörande av information. |
| --- | --- |

25.

Samtidigt som banken är engagerad i att föra en politik där information offentliggörs och som främjar öppenhet, har den skyldighet att respektera arbetsrelaterad tystnadsplikt i enlighet med europeisk lagstiftning, särskilt artikel 287 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (5) samt lagstiftning för skydd av personuppgifter. Nationella bestämmelser och normer i banksektorn, som omfattar affärsavtal och aktivitet på marknaderna kan gälla även för EIB. Det finns därför vissa begränsningar som gäller vid offentliggörande av information.

| 26. | Tillgång skall vägras om ett utelämnande skulle undergräva skyddet av






  — | det allmänna samhällsintresset, i fråga om internationella förbindelser eller finansiell, monetär eller ekonomisk politik inom EU:s institutioner och organ eller i en medlemsstat, |
| --- | --- | --- |

26.

Tillgång skall vägras om ett utelämnande skulle undergräva skyddet av

—

det allmänna samhällsintresset, i fråga om internationella förbindelser eller finansiell, monetär eller ekonomisk politik inom EU:s institutioner och organ eller i en medlemsstat,

| — | den enskildes privatliv och integritet, särskilt i enlighet med EU-lagstiftning om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

—

den enskildes privatliv och integritet, särskilt i enlighet med EU-lagstiftning om skydd av personuppgifter.

| 27. | Om det inte föreligger övervägande allmänintresse, kommer tillgång till information även att avslås om ett utelämnande skulle undergräva skyddet av






  — | rättsliga förfaranden och juridisk rådgivning, |
| --- | --- | --- |

27.

Om det inte föreligger övervägande allmänintresse, kommer tillgång till information även att avslås om ett utelämnande skulle undergräva skyddet av

—

rättsliga förfaranden och juridisk rådgivning,

| — | syftet med inspektioner, utredningar och revisioner, |
| --- | --- |

—

syftet med inspektioner, utredningar och revisioner,

| — | en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

—

en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter,

| — | integriteten i bankens interna beslutsförfarande. |
| --- | --- |

—

integriteten i bankens interna beslutsförfarande.

| 28. | Information som vanligtvis är del av bankens konfidentiella förhållande med sina affärspartner inkluderar låneansökan från en initiativtagare till projekt, information om räntesättningen för ett lån och finansieringsavtalet. Banken har ingenting emot att initiativtagare till projekt, låntagare eller andra berörda parter tillhandahåller information om deras affärsförhållanden och affärsöverenskommelser med EIB. |
| --- | --- |

28.

Information som vanligtvis är del av bankens konfidentiella förhållande med sina affärspartner inkluderar låneansökan från en initiativtagare till projekt, information om räntesättningen för ett lån och finansieringsavtalet. Banken har ingenting emot att initiativtagare till projekt, låntagare eller andra berörda parter tillhandahåller information om deras affärsförhållanden och affärsöverenskommelser med EIB.

| 29. | Affärspartner informeras om EIB:s politik för offentliggörande av information på ett tidigt stadium i diskussionerna. |
| --- | --- |

29.

Affärspartner informeras om EIB:s politik för offentliggörande av information på ett tidigt stadium i diskussionerna.

| 30. | ”Förslaget om finansiering av projekt från direktionen till styrelsen” offentliggörs inte innan det har godkänts av styrelsen.






  — | För projekt i den offentliga sektorn offentliggörs förslaget från direktionen på begäran. Styrelsen kan besluta att inte offentliggöra ett finansieringsförslag i ett fall som är kommersiellt känsligt. |
| --- | --- | --- |

30.

”Förslaget om finansiering av projekt från direktionen till styrelsen” offentliggörs inte innan det har godkänts av styrelsen.

—

För projekt i den offentliga sektorn offentliggörs förslaget från direktionen på begäran. Styrelsen kan besluta att inte offentliggöra ett finansieringsförslag i ett fall som är kommersiellt känsligt.

| — | För projekt i den privata sektorn kan information som bankens motparter i den privata sektorn har angivit som konfidentiell inte offentliggöras. |
| --- | --- |

—

För projekt i den privata sektorn kan information som bankens motparter i den privata sektorn har angivit som konfidentiell inte offentliggöras.

| 31. | Samtliga projekt i den offentliga sektorn är inkluderade i projektförteckningen på bankens webbplats innan styrelsens godkännande, liksom samtliga projekt i den privata sektorn då en internationell anbudsförfrågan har publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och/eller som har varit föremål för miljökonsekvensbedömning (MKB).
  Vissa projekt som genomförs av den privata sektorn publiceras emellertid inte innan styrelsens godkännande, och i vissa fall inte innan låneavtalet undertecknats, för att skydda berättigade affärsintressen. |
| --- | --- |

31.

Samtliga projekt i den offentliga sektorn är inkluderade i projektförteckningen på bankens webbplats innan styrelsens godkännande, liksom samtliga projekt i den privata sektorn då en internationell anbudsförfrågan har publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och/eller som har varit föremål för miljökonsekvensbedömning (MKB).

Vissa projekt som genomförs av den privata sektorn publiceras emellertid inte innan styrelsens godkännande, och i vissa fall inte innan låneavtalet undertecknats, för att skydda berättigade affärsintressen.

| 32. | Begränsningarna gäller även information om lokala bankers finansiering för att stödja investeringar som genomförs av deras egna kunder inom ramen för globala lånearrangemang med EIB. Denna information hör till den förmedlande banken som del av det normala affärsförhållandet mellan en bank och dess kunder (6). EIB har däremot inga invändningar mot att den förmedlande banken tillhandahåller information om dess förhållande med EIB. |
| --- | --- |

32.

Begränsningarna gäller även information om lokala bankers finansiering för att stödja investeringar som genomförs av deras egna kunder inom ramen för globala lånearrangemang med EIB. Denna information hör till den förmedlande banken som del av det normala affärsförhållandet mellan en bank och dess kunder (6). EIB har däremot inga invändningar mot att den förmedlande banken tillhandahåller information om dess förhållande med EIB.

| 33. | Vad gäller upplåningstransaktioner är av sekretesskäl offentliggörandet begränsat för privata lån. Banken offentliggör viss sammanlagd information om investerare och aktiviteter på sekundärmarknaden. Konfidentiell information gällande individuella investerare och banker kommer inte att offentliggöras. Banken kommer dock att sträva efter att främja öppenhet för sina obligationslån där så är möjligt. |
| --- | --- |

33.

Vad gäller upplåningstransaktioner är av sekretesskäl offentliggörandet begränsat för privata lån. Banken offentliggör viss sammanlagd information om investerare och aktiviteter på sekundärmarknaden. Konfidentiell information gällande individuella investerare och banker kommer inte att offentliggöras. Banken kommer dock att sträva efter att främja öppenhet för sina obligationslån där så är möjligt.

| 34. | Vad gäller handlingar från tredje part skall banken konsultera tredje part för att bedöma om informationen i handlingen är konfidentiell, såvida det inte redan är uppenbart att handlingen skall offentliggöras. |
| --- | --- |

34.

Vad gäller handlingar från tredje part skall banken konsultera tredje part för att bedöma om informationen i handlingen är konfidentiell, såvida det inte redan är uppenbart att handlingen skall offentliggöras.

| 35. | Begränsningar för offentliggörande som skyddar integriteten i bankens interna beslutsförfarande är för att ge möjlighet till ett fritt utbyte av åsikter och utvärderingar. Handlingar som innehåller yttranden för internt bruk och som är en del av överläggningar och inledande samråd, som det preliminära informationsmeddelandet (7), förslaget om att inleda projektutvärdering, anmodan om ett yttrande från Europeiska kommissionen eller EU:s medlemsstater samt förslaget om att förhandla om transaktionen offentliggörs inte. Detta gäller även för protokollen för direktionen, styrelsen och bankens råd. |
| --- | --- |

35.

Begränsningar för offentliggörande som skyddar integriteten i bankens interna beslutsförfarande är för att ge möjlighet till ett fritt utbyte av åsikter och utvärderingar. Handlingar som innehåller yttranden för internt bruk och som är en del av överläggningar och inledande samråd, som det preliminära informationsmeddelandet (7), förslaget om att inleda projektutvärdering, anmodan om ett yttrande från Europeiska kommissionen eller EU:s medlemsstater samt förslaget om att förhandla om transaktionen offentliggörs inte. Detta gäller även för protokollen för direktionen, styrelsen och bankens råd.

| 36. | Om enbart delar av den begärda handlingen omfattas av någon av begränsningarna ovan, skall information från de övriga delarna lämnas ut. |
| --- | --- |

36.

Om enbart delar av den begärda handlingen omfattas av någon av begränsningarna ovan, skall information från de övriga delarna lämnas ut.

| 37. | Begränsningarna skall enbart tillämpas under den period då skyddet är motiverat på grundval av handlingens innehåll. Undantagen får gälla i högst 30 år. Om det är nödvändigt får undantagen fortsätta att gälla även efter denna period för handlingar som omfattas av undantagen gällande privatliv, affärsintressen eller integriteten i bankens interna beslutsfattande. |
| --- | --- |

37.

Begränsningarna skall enbart tillämpas under den period då skyddet är motiverat på grundval av handlingens innehåll. Undantagen får gälla i högst 30 år. Om det är nödvändigt får undantagen fortsätta att gälla även efter denna period för handlingar som omfattas av undantagen gällande privatliv, affärsintressen eller integriteten i bankens interna beslutsfattande.

Europeiska investeringsfonden

| 38. | De allmänna principerna för politiken för offentliggörande av information gäller för hela EIB-gruppen, som består av EIB och Europeiska investeringsfonden (EIF) (www.eif.org). EIF är gruppens riskkapital- och garantiorgan för små och medelstora företag. Särskilda regler för allmänhetens tillgång till EIF:s handlingar upprättas och publiceras separat. |
| --- | --- |

38.

De allmänna principerna för politiken för offentliggörande av information gäller för hela EIB-gruppen, som består av EIB och Europeiska investeringsfonden (EIF) (www.eif.org). EIF är gruppens riskkapital- och garantiorgan för små och medelstora företag. Särskilda regler för allmänhetens tillgång till EIF:s handlingar upprättas och publiceras separat.

Redovisningsskyldighet, genomförande och utvärdering

| 39. | Politiken för offentliggörande av information är föremål för kontinuerlig utvärdering och kvalitetsbedömning under ledning av bankens direktion. |
| --- | --- |

39.

Politiken för offentliggörande av information är föremål för kontinuerlig utvärdering och kvalitetsbedömning under ledning av bankens direktion.

| 40. | Då de anställdas stöd och engagemang är nödvändigt för att bankens politik för offentliggörande av information skall kunna genomföras, håller banken möten med de anställda för att öka medvetenheten om frågor kring öppenhet och offentliggörande, dialog med berörda parter, bankens sociala ansvar och övriga relaterade frågor. |
| --- | --- |

40.

Då de anställdas stöd och engagemang är nödvändigt för att bankens politik för offentliggörande av information skall kunna genomföras, håller banken möten med de anställda för att öka medvetenheten om frågor kring öppenhet och offentliggörande, dialog med berörda parter, bankens sociala ansvar och övriga relaterade frågor.

| 41. | Den formella översynen av politiken för offentliggörande av information kommer att ske vart tredje år. EIB upprätthåller en särskild e-postadress på sin hemsida (infopol@eib.org) för att ta emot kommentarer kontinuerligt. |
| --- | --- |

41.

Den formella översynen av politiken för offentliggörande av information kommer att ske vart tredje år. EIB upprätthåller en särskild e-postadress på sin hemsida (infopol@eib.org) för att ta emot kommentarer kontinuerligt.

| 42. | Allmänheten kan se i vilken utsträckning som EIB uppnår sina mål inom områden som öppenhet och offentliggörande i bankens strategiska verksamhetsplan (COP) (www.eib.org/about/objective/), samt i andra viktiga dokument som EIB:s årsredovisning och särskilt den årliga rapporten om bankens ansvar. |
| --- | --- |

42.

Allmänheten kan se i vilken utsträckning som EIB uppnår sina mål inom områden som öppenhet och offentliggörande i bankens strategiska verksamhetsplan (COP) (www.eib.org/about/objective/), samt i andra viktiga dokument som EIB:s årsredovisning och särskilt den årliga rapporten om bankens ansvar.

| 43. | Banken har inrättat ett förfarande för överklagande, som beskrivs i kapitlet ”Bestämmelser för överklagande” (se punkterna 106–108). |
| --- | --- |

43.

Banken har inrättat ett förfarande för överklagande, som beskrivs i kapitlet ”Bestämmelser för överklagande” (se punkterna 106–108).

| 44. | Banken upprätthåller nära kontakter med övriga EU-institutioner samt internationella institutioner och organ för att övervaka och utbyta åsikter om nya utvecklingar i politiken och praxis för offentliggörande av information. Banken tar även upp frågor kring öppenhet och offentliggörande av information i sin kontinuerliga dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

44.

Banken upprätthåller nära kontakter med övriga EU-institutioner samt internationella institutioner och organ för att övervaka och utbyta åsikter om nya utvecklingar i politiken och praxis för offentliggörande av information. Banken tar även upp frågor kring öppenhet och offentliggörande av information i sin kontinuerliga dialog med det civila samhället.

Spridning och offentliggörande av information

| 45. | Detta kapitel fokuseras på information om följande tre av bankens verksamhetsområden:






  — | Politik, strategier och beslutsprocessen. |
| --- | --- | --- |

45.

Detta kapitel fokuseras på information om följande tre av bankens verksamhetsområden:

—

Politik, strategier och beslutsprocessen.

| — | Utlåning. |
| --- | --- |

—

Utlåning.

| — | Upplåning. |
| --- | --- |

—

Upplåning.

| 46. | I avsnitten om utlåning och upplåning görs åtskillnad mellan rutinmässig spridning av information och offentliggörande av information på anmodan. I avsnittet om politik, strategier och beslutsprocessen noteras viktiga dokument, som samtliga offentliggörs rutinmässigt och vilka hänvisar till bankens politik för offentligt samråd kring valda politikområden. |
| --- | --- |

46.

I avsnitten om utlåning och upplåning görs åtskillnad mellan rutinmässig spridning av information och offentliggörande av information på anmodan. I avsnittet om politik, strategier och beslutsprocessen noteras viktiga dokument, som samtliga offentliggörs rutinmässigt och vilka hänvisar till bankens politik för offentligt samråd kring valda politikområden.

Information om politik, strategier och beslutsfattande

Stadgeenliga dokument och övriga viktiga dokument

Politik och strategier

| 47. | EIB:s stadgar (”EIB Statute”) fastställer den institutionella och rättsliga ramen samt förvaltningsramen för bankens verksamhet. |
| --- | --- |

47.

EIB:s stadgar (”EIB Statute”) fastställer den institutionella och rättsliga ramen samt förvaltningsramen för bankens verksamhet.

| 48. | Arbetsordning (”Rules of Procedure”) för bankens beslutande organ, revisionskommittén och de anställda. |
| --- | --- |

48.

Arbetsordning (”Rules of Procedure”) för bankens beslutande organ, revisionskommittén och de anställda.

| 49. | EIB-gruppens årsredovisning (”EIB Group Annual report”) består av följande tre separata delar:






  — | EIB-gruppens resultatrapport (”EIB Group Financial Report”) innehåller bokslutet för EIB-gruppen, EIB, Cotonou-investeringsanslaget, FEMIP:s förvaltningsfond och EIF, tillsammans med tillhörande bilagor (8). |
| --- | --- | --- |

49.

EIB-gruppens årsredovisning (”EIB Group Annual report”) består av följande tre separata delar:

—

EIB-gruppens resultatrapport (”EIB Group Financial Report”) innehåller bokslutet för EIB-gruppen, EIB, Cotonou-investeringsanslaget, FEMIP:s förvaltningsfond och EIF, tillsammans med tillhörande bilagor (8).

| — | EIB-gruppens verksamhetsberättelse (”EIB Group Activity Report”) redogör för gruppens verksamhet under det senaste verksamhetsåret och framtidsutsikter. |
| --- | --- |

—

EIB-gruppens verksamhetsberättelse (”EIB Group Activity Report”) redogör för gruppens verksamhet under det senaste verksamhetsåret och framtidsutsikter.

| — | Den statistiska rapporten (”Statistical Report”) innehåller en förteckning över EIB:s finansierade projekt och genomförda upplåning, tillsammans med en förteckning över EIF:s projekt. Den innehåller även översiktstabeller för referensåret och för de senaste fem åren. |
| --- | --- |

—

Den statistiska rapporten (”Statistical Report”) innehåller en förteckning över EIB:s finansierade projekt och genomförda upplåning, tillsammans med en förteckning över EIF:s projekt. Den innehåller även översiktstabeller för referensåret och för de senaste fem åren.

| 50. | Bankens verksamhetsplan (COP) (”Corporate Operational Plan”) tar upp verksamhetsprioriteringar och fastställer politiken på medellång sikt mot bakgrund av de mål som bankens råd tilldelat banken. Den upprättas varje år för en treårsperiod och anpassas för att ta hänsyn till nya mandat, EU:s politiska inriktningar och förändringar i den ekonomiska miljön. Den ger en måttstock mot vilket resultatet i EIB:s årsredovisningar kan utvärderas. |
| --- | --- |

50.

Bankens verksamhetsplan (COP) (”Corporate Operational Plan”) tar upp verksamhetsprioriteringar och fastställer politiken på medellång sikt mot bakgrund av de mål som bankens råd tilldelat banken. Den upprättas varje år för en treårsperiod och anpassas för att ta hänsyn till nya mandat, EU:s politiska inriktningar och förändringar i den ekonomiska miljön. Den ger en måttstock mot vilket resultatet i EIB:s årsredovisningar kan utvärderas.

| 51. | Mot en ny strategi för EIB-gruppen (”Towards a New Strategy for the EIB Group”) – dokumentet, som godkändes av bankens råd i juni 2005, anger den allmänna inriktningen för EIB-gruppens framtida strategi. Den nuvarande verksamhetsplanen innehåller besluten för genomförande av delar av strategin. |
| --- | --- |

51.

Mot en ny strategi för EIB-gruppen (”Towards a New Strategy for the EIB Group”) – dokumentet, som godkändes av bankens råd i juni 2005, anger den allmänna inriktningen för EIB-gruppens framtida strategi. Den nuvarande verksamhetsplanen innehåller besluten för genomförande av delar av strategin.

| 52. | EIB-bulletinen (”EIB Information”) ger information om aktuella utvecklingar inom EIB och utkommer tre till fyra gånger per år. |
| --- | --- |

52.

EIB-bulletinen (”EIB Information”) ger information om aktuella utvecklingar inom EIB och utkommer tre till fyra gånger per år.

Öppenhet, förvaltning och bankens ansvar

| 53. | Öppenhetspolitik (”Transparency policy”) – öppenhet är en av bankens strategiska huvudmål, vilket återspeglar dess roll som EU:s politikorienterade bank. Politiken beskrivs i rapporten ”Transparency – Report and Proposals” (juni 2004), och omfattar bankens förvaltning, etik, ersättning, finansiell rapportering och kontroll, utvärdering samt bankens verksamhet. |
| --- | --- |

53.

Öppenhetspolitik (”Transparency policy”) – öppenhet är en av bankens strategiska huvudmål, vilket återspeglar dess roll som EU:s politikorienterade bank. Politiken beskrivs i rapporten ”Transparency – Report and Proposals” (juni 2004), och omfattar bankens förvaltning, etik, ersättning, finansiell rapportering och kontroll, utvärdering samt bankens verksamhet.

| 54. | Förvaltningsmeddelande (”Statement on Governance”) beskriver de vägledande principerna för bankens förvaltning. Meddelandet behandlar beslutande organ och kontrollorgan, expertkunnande, etik och intressekonflikt, ersättning och övriga förmåner, externa kontrollstrukturer, bokslut och information om riskkontroll, förvaltningskontroll, regelefterlevnad, internrevision och ramverket för kontroll, införande av strategi och uppföljning samt öppenhet. |
| --- | --- |

54.

Förvaltningsmeddelande (”Statement on Governance”) beskriver de vägledande principerna för bankens förvaltning. Meddelandet behandlar beslutande organ och kontrollorgan, expertkunnande, etik och intressekonflikt, ersättning och övriga förmåner, externa kontrollstrukturer, bokslut och information om riskkontroll, förvaltningskontroll, regelefterlevnad, internrevision och ramverket för kontroll, införande av strategi och uppföljning samt öppenhet.

| 55. | Meddelande om bankens sociala ansvar (CSR) (”Statement on Corporate Social Responsibility”) – presenterar de generella principerna för bankens sociala ansvar tillsammans med åtaganden för deras införande. Detta utgör basen för upprättandet av detaljerad riktlinjer och för framtida rapportering. I meddelandet beskrivs dessutom EIB:s vägledande principer för att integrera sociala och miljörelaterade frågor i sin affärsverksamhet (se även rapporten om bankens ansvar nedan). |
| --- | --- |

55.

Meddelande om bankens sociala ansvar (CSR) (”Statement on Corporate Social Responsibility”) – presenterar de generella principerna för bankens sociala ansvar tillsammans med åtaganden för deras införande. Detta utgör basen för upprättandet av detaljerad riktlinjer och för framtida rapportering. I meddelandet beskrivs dessutom EIB:s vägledande principer för att integrera sociala och miljörelaterade frågor i sin affärsverksamhet (se även rapporten om bankens ansvar nedan).

| 56. | Rapport om bankens ansvar (”Corporate Responsibility Report”) – den första utgåvan (2006) behandlar etiska frågor och frågor kring förvaltning, öppenhet och redovisningsskyldighet, ansvarsfull finansiering och bankens ”fotavtryck”. Den innehåller information om EIB:s miljöaktiviteter som tidigare redogjordes för i bankens miljörapport. |
| --- | --- |

56.

Rapport om bankens ansvar (”Corporate Responsibility Report”) – den första utgåvan (2006) behandlar etiska frågor och frågor kring förvaltning, öppenhet och redovisningsskyldighet, ansvarsfull finansiering och bankens ”fotavtryck”. Den innehåller information om EIB:s miljöaktiviteter som tidigare redogjordes för i bankens miljörapport.

| 57. | Politiken för offentliggörande av information (”Public Disclosure Policy”) – den nuvarande politiken (2006) anger principerna och reglerna för offentliggörande av information. Politiken utgår från att information skall offentliggöras, om det inte finns övertygande skäl för att inte offentliggöra. Den innehåller även förfarandena för behandling av förfrågningar om information samt förfaranden för överklagande för sökanden. |
| --- | --- |

57.

Politiken för offentliggörande av information (”Public Disclosure Policy”) – den nuvarande politiken (2006) anger principerna och reglerna för offentliggörande av information. Politiken utgår från att information skall offentliggöras, om det inte finns övertygande skäl för att inte offentliggöra. Den innehåller även förfarandena för behandling av förfrågningar om information samt förfaranden för överklagande för sökanden.

| 58. | Riktlinjer för bedrägeribekämpning (”Guidelines on Fighting Corruption and Fraud”) sammanför de viktigaste delarna i bankens nuvarande tillvägagångssätt, som baseras på bankens uppförandekoder, guiden för upphandling och interna riktlinjer samt deklarationer, inkluderande villkor i bankens låneavtal. |
| --- | --- |

58.

Riktlinjer för bedrägeribekämpning (”Guidelines on Fighting Corruption and Fraud”) sammanför de viktigaste delarna i bankens nuvarande tillvägagångssätt, som baseras på bankens uppförandekoder, guiden för upphandling och interna riktlinjer samt deklarationer, inkluderande villkor i bankens låneavtal.

Hållbar utveckling

| 59. | Miljö- och socialpolitik, strategier och förfaranden (”Environmental and social policies, strategies and procedures”) Rapporterna ”Environmental Statement” och ”Environmental Procedures” innehåller policy, interna riktlinjer, normer, förfaranden samt organisation på miljöområdet. De beskriver hur EIB bedömer de miljömässiga och sociala aspekterna av samtliga projekt som är tilltänkta för finansiering, den rättsliga ramen som tillämpas som är beroende på var projektet är beläget och vilket ansvar som initiativtagare till projekt har vad beträffar miljöfrågor, inkluderande miljöskyddskrav. |
| --- | --- |

59.

Miljö- och socialpolitik, strategier och förfaranden (”Environmental and social policies, strategies and procedures”) Rapporterna ”Environmental Statement” och ”Environmental Procedures” innehåller policy, interna riktlinjer, normer, förfaranden samt organisation på miljöområdet. De beskriver hur EIB bedömer de miljömässiga och sociala aspekterna av samtliga projekt som är tilltänkta för finansiering, den rättsliga ramen som tillämpas som är beroende på var projektet är beläget och vilket ansvar som initiativtagare till projekt har vad beträffar miljöfrågor, inkluderande miljöskyddskrav.

| 60. | Den sociala bedömingen av projekt i utvecklingsländer: Europeiska investeringsbankens tillvägagångssätt (”The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank”) ger en översikt över EIB:s nuvarande praxis beträffande sociala bedömningar av projekt i utvecklingsländer som syftar till att främja hållbar utveckling. Dokumentet speglar den ökade betydelsen av sociala frågor i det här sammanhanget och förklarar bankens mål att gradvis utveckla ett aktivare arbetssätt för att ta i beaktande social välfärd, inledningsvis med fokus på utvecklingsländer. |
| --- | --- |

60.

Den sociala bedömingen av projekt i utvecklingsländer: Europeiska investeringsbankens tillvägagångssätt (”The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank”) ger en översikt över EIB:s nuvarande praxis beträffande sociala bedömningar av projekt i utvecklingsländer som syftar till att främja hållbar utveckling. Dokumentet speglar den ökade betydelsen av sociala frågor i det här sammanhanget och förklarar bankens mål att gradvis utveckla ett aktivare arbetssätt för att ta i beaktande social välfärd, inledningsvis med fokus på utvecklingsländer.

| 61. | Ramverk för konsekvensanalys av projekt inom investeringsanslaget (”Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects”) beskriver hur man bättre kan bedöma hur transaktioner inom ramen för investeringsanslaget (9) bidrar till målen för Cotonou-avtalet mellan AVS-länderna och EU. För att utvärdera enskilda projekts effekt på utvecklingen fokuserar det på de finansiella, ekonomiska, sociala och miljömässiga bidragen samt förvaltningsbidraget till investeringsanslagets strategi och millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

61.

Ramverk för konsekvensanalys av projekt inom investeringsanslaget (”Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects”) beskriver hur man bättre kan bedöma hur transaktioner inom ramen för investeringsanslaget (9) bidrar till målen för Cotonou-avtalet mellan AVS-länderna och EU. För att utvärdera enskilda projekts effekt på utvecklingen fokuserar det på de finansiella, ekonomiska, sociala och miljömässiga bidragen samt förvaltningsbidraget till investeringsanslagets strategi och millennieutvecklingsmålen.

Beslutsfattande

Uppförandekoder

| 62. | Banken publicerar på sin webbplats samtliga uppförandekoder gällande för styrelsen, direktionen, revisionskommittén och EIB:s anställda enligt följande:






  — | Uppförandekoder för ledamöterna i EIB:s revisionskommitté. |
| --- | --- | --- |

62.

Banken publicerar på sin webbplats samtliga uppförandekoder gällande för styrelsen, direktionen, revisionskommittén och EIB:s anställda enligt följande:

—

Uppförandekoder för ledamöterna i EIB:s revisionskommitté.

| — | Uppförandekoder för medlemmarna i EIB:s direktion. |
| --- | --- |

—

Uppförandekoder för medlemmarna i EIB:s direktion.

| — | Uppförandekoder för ledamöterna i EIB:s styrelse. |
| --- | --- |

—

Uppförandekoder för ledamöterna i EIB:s styrelse.

| — | Uppförandekoder för de anställda. |
| --- | --- |

—

Uppförandekoder för de anställda.

| 63. | Banken offentliggör även detaljerad information om ersättning till och andra förmåner för medlemmar i de beslutande organen, kontrollorganen och de anställda. |
| --- | --- |

63.

Banken offentliggör även detaljerad information om ersättning till och andra förmåner för medlemmar i de beslutande organen, kontrollorganen och de anställda.

| 64. | Dessutom publiceras följande handlingar:






  — | Årskalender för styrelsens möten. |
| --- | --- | --- |

64.

Dessutom publiceras följande handlingar:

—

Årskalender för styrelsens möten.

| — | Enskilda uttalanden av styrelseledamöter: Styrelseledamöterna undertecknar en personlig redogörelse av vilka andra ämbeten eller befattningar som de innehar. Uppgifter om deras nedlagda röster vid intressekonflikt offentliggörs också. |
| --- | --- |

—

Enskilda uttalanden av styrelseledamöter: Styrelseledamöterna undertecknar en personlig redogörelse av vilka andra ämbeten eller befattningar som de innehar. Uppgifter om deras nedlagda röster vid intressekonflikt offentliggörs också.

| — | Enskilda uttalanden av direktionsmedlemmar: Direktionsmedlemmarna undertecknar en redogörelse av finansiella intressen liknande den som gäller för kommissionsledamöter. |
| --- | --- |

—

Enskilda uttalanden av direktionsmedlemmar: Direktionsmedlemmarna undertecknar en redogörelse av finansiella intressen liknande den som gäller för kommissionsledamöter.

| — | Tal och uttalanden av högre chefer. |
| --- | --- |

—

Tal och uttalanden av högre chefer.

Offentliga samråd om politik

| 65. | EIB kommer att öppna upp ytterligare samrådförfaranden med allmänheten kring valda politikområden, huvudsakligen genom sin webbplats (Öppenhetspolitik, juni 2004). |
| --- | --- |

65.

EIB kommer att öppna upp ytterligare samrådförfaranden med allmänheten kring valda politikområden, huvudsakligen genom sin webbplats (Öppenhetspolitik, juni 2004).

Information om utlåning

Rutinmässig information

Publikationer relaterade till projektcykeln

| 66. | Riktlinjer för berättigande förklarar den rättsliga grunden utifrån vilken EIB finansierar projekt inom Europeiska unionens medlemsstater. Bankens utlåning utanför EU omfattas av separata utlåningsmandat från EU, som är del av unionens externa samarbets- och biståndspolitik. |
| --- | --- |

66.

Riktlinjer för berättigande förklarar den rättsliga grunden utifrån vilken EIB finansierar projekt inom Europeiska unionens medlemsstater. Bankens utlåning utanför EU omfattas av separata utlåningsmandat från EU, som är del av unionens externa samarbets- och biståndspolitik.

| 67. | EIB:s projektcykel beskriver bankens beslutsprocess för projekt som den finansierar. Den ger också en översikt över de utvärderings- och kontrollprocedurer som tillämpas. De anpassas till särdragen för varje projekt som är föremål för en låneansökan. |
| --- | --- |

67.

EIB:s projektcykel beskriver bankens beslutsprocess för projekt som den finansierar. Den ger också en översikt över de utvärderings- och kontrollprocedurer som tillämpas. De anpassas till särdragen för varje projekt som är föremål för en låneansökan.

| 68. | Guiden för upphandling ger initiativtagarna till projekt och deras leverantörer information om EIB:s politik, den gällande rättsliga ramen samt anbudsförfaranden vid upphandling av de anläggningsarbeten, varor och tjänster som behövs för projekt som finansieras av banken. Den beskriver också de respektive rollerna för EIB och initiativtagare till projekt. |
| --- | --- |

68.

Guiden för upphandling ger initiativtagarna till projekt och deras leverantörer information om EIB:s politik, den gällande rättsliga ramen samt anbudsförfaranden vid upphandling av de anläggningsarbeten, varor och tjänster som behövs för projekt som finansieras av banken. Den beskriver också de respektive rollerna för EIB och initiativtagare till projekt.

| 69. | Den statistiska rapporten, som publiceras som del III av EIB:s årsredovisning, ger omfattande uppgifter om projekt som finansierats av banken. Denna inkluderar förteckningar över avtalade lån per land och statistisk fördelning av utlåningen per land, region, EU-mål och sektor. |
| --- | --- |

69.

Den statistiska rapporten, som publiceras som del III av EIB:s årsredovisning, ger omfattande uppgifter om projekt som finansierats av banken. Denna inkluderar förteckningar över avtalade lån per land och statistisk fördelning av utlåningen per land, region, EU-mål och sektor.

Förteckning över projekt (under utvärdering)

| 70. | Banken lägger publicerar på sin webbplats förhandsinformation om projekt som den överväger för finansiering i en projektförteckning med bilagda projektsammanfattningar. Projekten läggs in på förteckningen innan beslut fattas av EIB:s styrelse, såvida inte tvingande skäl berättigar en senare publicering (se även avsnittet ”Begränsningar”, punkterna 25–37). |
| --- | --- |

70.

Banken lägger publicerar på sin webbplats förhandsinformation om projekt som den överväger för finansiering i en projektförteckning med bilagda projektsammanfattningar. Projekten läggs in på förteckningen innan beslut fattas av EIB:s styrelse, såvida inte tvingande skäl berättigar en senare publicering (se även avsnittet ”Begränsningar”, punkterna 25–37).

| 71. | ”Tröskelvärdet” för att publicera en projektsammanfattning är när banken begär ett yttrande från den/de berörda medlemsstaten/medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, i enlighet med artikel 21 i EIB:s stadga. Detta anses vara den mest lämpliga tidpunkten för det första offentliga uttalandet om att banken har nått ett tillräckligt avancerat stadium i diskussionerna med en initiativtagare till ett projekt för att vara rimligt säker på att en låneansökan lämnas till styrelsen. |
| --- | --- |

71.

”Tröskelvärdet” för att publicera en projektsammanfattning är när banken begär ett yttrande från den/de berörda medlemsstaten/medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, i enlighet med artikel 21 i EIB:s stadga. Detta anses vara den mest lämpliga tidpunkten för det första offentliga uttalandet om att banken har nått ett tillräckligt avancerat stadium i diskussionerna med en initiativtagare till ett projekt för att vara rimligt säker på att en låneansökan lämnas till styrelsen.

Projektsammanfattningar

| 72. | Projektsammanfattningar inkluderar titeln på projektet, initiativtagaren till projektet eller den finansiella mellanhanden (vid globala lån), projektets lokalisering och sektorn som den representerar, en projektbeskrivning, dess mål, miljömässiga och eventuella sociala aspekter, upphandlingsinformation, föreslagen EIB-finansiering, den totala projektkostnaden och projektets status, med en kommentar om det är ”under utvärdering”, ”godkänt” eller ”undertecknat”. Där så är tillämpligt ges länkar till information om miljökonsekvensbedömning (MKB) och upphandlingsmeddelande. |
| --- | --- |

72.

Projektsammanfattningar inkluderar titeln på projektet, initiativtagaren till projektet eller den finansiella mellanhanden (vid globala lån), projektets lokalisering och sektorn som den representerar, en projektbeskrivning, dess mål, miljömässiga och eventuella sociala aspekter, upphandlingsinformation, föreslagen EIB-finansiering, den totala projektkostnaden och projektets status, med en kommentar om det är ”under utvärdering”, ”godkänt” eller ”undertecknat”. Där så är tillämpligt ges länkar till information om miljökonsekvensbedömning (MKB) och upphandlingsmeddelande.

| 73. | Projektsammanfattningen inkluderar om tillämpligt antingen en elektronisk version eller en länk till den icke-tekniska sammanfattningen (ITS) i en MKB och, utanför EU, motsvarigheten till ITS tillsammans med miljökonsekvensbeskrivning. EIB:s anställda strävar efter att besvara specifika begäran om information kring särskilda frågor och handlingar avseende miljökonsekvensbedömningar och dito beskrivningar. EIB uppmuntrar initiativtagare till projekt att tillhandahålla information på deras egna webbplatser. |
| --- | --- |

73.

Projektsammanfattningen inkluderar om tillämpligt antingen en elektronisk version eller en länk till den icke-tekniska sammanfattningen (ITS) i en MKB och, utanför EU, motsvarigheten till ITS tillsammans med miljökonsekvensbeskrivning. EIB:s anställda strävar efter att besvara specifika begäran om information kring särskilda frågor och handlingar avseende miljökonsekvensbedömningar och dito beskrivningar. EIB uppmuntrar initiativtagare till projekt att tillhandahålla information på deras egna webbplatser.

| 74. | Efter undertecknandet av låneavtalet, finns projekten kvar på förteckningen tills dess att de publicerats i bankens årsredovisning. |
| --- | --- |

74.

Efter undertecknandet av låneavtalet, finns projekten kvar på förteckningen tills dess att de publicerats i bankens årsredovisning.

Miljökonsekvensbedöming av projekt

EIB:s politik beträffande den formella processen som vanligtvis benämns ”miljökonsekvensbedömning” (MKB) sammanfattas i bankens miljömeddelande (2004).

Banken kräver att samtliga projekt, oavsett deras lokalisering, uppfyller kraven (principerna och praxis) i Europeiska unionens MKB-direktiv (direktiv 85/337/EEG, ändrat genom direktiven 97/11/EG och 2003/35/EG) enligt kraven och ramen för samt utformningen av en formell MKB.

MKB-direktivet anger vilka typer av projekt som kräver en MKB, vilket förfarande som skall följas och vad bedömningen skall innehålla. Artikel 5.1 i direktivet kräver att initiativtagaren till projekt tillhandahåller information om projektets miljöeffekter till den ansvariga myndigheten. Informationen specificeras i direktivets bilaga IV och inkluderar bland annat en icke-teknisk sammanfattning (ITS). I enlighet med artiklarna 6 och 9 i direktivet är det värdlandets och dess behöriga myndigheters ansvar att säkerställa att den berörda allmänheten informeras och konsulteras om det föreslagna projektet. Bankens anställda kontrollerar om dessa krav har uppfyllts och resultaten sammanfattas i deras rapport till EIB:s styrelse.

För samtliga projekt där en MKB krävs, lägger banken in ITS (eller länkar till var den kan konsulteras) på projektförteckningen. För projekt utanför EU och i anslutnings- och kandidatländerna publiceras miljökonsekvensbedömningen. Banken granskar dessa dokument för att säkerställa att tillräcklig omsorg har lagts vid den sannolika miljöpåverkan och att kompensationsåtgärderna samt de föreslagna åtgärderna för att begränsa konsekvenserna och de föreslagna miljöledningsplanerna som är förknippade med deras genomförande uppfyller bankens krav.

Genom lämpliga diskussioner med initiativtagaren till projekt och andra parter, och för att säkerställa att projektet uppfyller EIB:s miljönormer, främjar banken en god MKB-praxis.

Globala lån

| 75. | Globala lånetransaktioner publiceras i projektförteckningen på bankens webbplats. Banken publicerar dessutom på begäran sammanlagda uppgifter om global lånefinansiering, inkluderande fördelning på länder och sektorer. |
| --- | --- |

75.

Globala lånetransaktioner publiceras i projektförteckningen på bankens webbplats. Banken publicerar dessutom på begäran sammanlagda uppgifter om global lånefinansiering, inkluderande fördelning på länder och sektorer.

Utvärderingsrapporter

| 76. | Projektutvärderingar utförs av en separat projektutvärderingsgrupp inom generalinspektionens avdelning, som är självständig från de operativa direktoraten. Denna grupp förbereder uppföljande utvärderingar av EIB:s finansieringstransaktioner som är tematiska, sektorvisa eller per region/land. Dessa publiceras på webbplatsen efter diskussion i styrelsen. En årlig rapport benämnd ”Operations Evaluation Overview Report” publiceras också. |
| --- | --- |

76.

Projektutvärderingar utförs av en separat projektutvärderingsgrupp inom generalinspektionens avdelning, som är självständig från de operativa direktoraten. Denna grupp förbereder uppföljande utvärderingar av EIB:s finansieringstransaktioner som är tematiska, sektorvisa eller per region/land. Dessa publiceras på webbplatsen efter diskussion i styrelsen. En årlig rapport benämnd ”Operations Evaluation Overview Report” publiceras också.

Aktuella projektunderlag

| 77. | Om det finns stort allmänintresse i ett projekt, så publicerar EIB ett aktuellt projektunderlag på sin webbplats. |
| --- | --- |

77.

Om det finns stort allmänintresse i ett projekt, så publicerar EIB ett aktuellt projektunderlag på sin webbplats.

Pressmeddelanden

| 78. | EIB ger ut pressmeddelanden om projekt som har ett nyhetsvärde, vanligtvis i samband med att låneavtalet undertecknas. |
| --- | --- |

78.

EIB ger ut pressmeddelanden om projekt som har ett nyhetsvärde, vanligtvis i samband med att låneavtalet undertecknas.

Offentliggörande av information på anmodan

| 79. | Utöver projektsammanfattningar, som publiceras rutinmässigt, tillhandahåller banken ytterligare projektinformation:






  — | Direktionens förslag till styrelsen om finansiering av ett projekt:






  — | För projekt i den offentliga sektorn kommer förslaget att offentliggöras, såvida inte styrelsen beslutar att inte offentliggöra förslaget på grund av kommersiellt känslig information. |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Utöver projektsammanfattningar, som publiceras rutinmässigt, tillhandahåller banken ytterligare projektinformation:

—

Direktionens förslag till styrelsen om finansiering av ett projekt:

—

För projekt i den offentliga sektorn kommer förslaget att offentliggöras, såvida inte styrelsen beslutar att inte offentliggöra förslaget på grund av kommersiellt känslig information.

| — | För projekt i den privata sektorn kan information som bankens motparter i den privata sektorn inte har angivit som konfidentiell komma att offentliggöras. |
| --- | --- |

—

För projekt i den privata sektorn kan information som bankens motparter i den privata sektorn inte har angivit som konfidentiell komma att offentliggöras.

| — | Information från bankens rapporter om miljömässiga och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Information från bankens rapporter om miljömässiga och sociala konsekvenser.

| — | Information från bankens reserapporter. |
| --- | --- |

—

Information från bankens reserapporter.

Projektdokumentation

Varje projekt har sin egen unika uppsättning av dokumentation och meddelanden. Vissa viktiga stadier i ett projekts livscykel kan särskiljas då väsentlig information samlas in och utvärderas.

Bankens utvärderingsförfarande kan resultera i följande dokument som spelar en viktig roll i bankens interna beslutsprocess:

| — | Preliminärt informationsmeddelande. |
| --- | --- |

—

Preliminärt informationsmeddelande.

| — | Förslag om begäran om utvärdering. |
| --- | --- |

—

Förslag om begäran om utvärdering.

| — | Begäran om yttrande från Europeiska kommissionen och berörd EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Begäran om yttrande från Europeiska kommissionen och berörd EU-medlemsstat.

| — | Europeiska kommissionens yttrande. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens yttrande.

| — | Yttrande från berörd medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Yttrande från berörd medlemsstat.

| — | Förslag om förhandling av transaktionen, inkluderande yttranden från olika avdelningar inom EIB. |
| --- | --- |

—

Förslag om förhandling av transaktionen, inkluderande yttranden från olika avdelningar inom EIB.

| — | Förslag från direktionen till styrelsen om finansiering av ett projekt. |
| --- | --- |

—

Förslag från direktionen till styrelsen om finansiering av ett projekt.

| — | Formell låneansökan från initiativtagaren till projekt. |
| --- | --- |

—

Formell låneansökan från initiativtagaren till projekt.

| — | Låneavtal. |
| --- | --- |

—

Låneavtal.

Information om upplåning

Rutinmässig information

| 80. | Information om EIB:s tillvägagångssätt i dess upplåningsverksamhet finns i bankens verksamhetsplan, som även ger en indikation på den förväntade upplåningsvolymen. |
| --- | --- |

80.

Information om EIB:s tillvägagångssätt i dess upplåningsverksamhet finns i bankens verksamhetsplan, som även ger en indikation på den förväntade upplåningsvolymen.

| 81. | EIB måste följa lagstiftningen på de marknader där bankens värdepapper erbjuds. Ett vanligt krav i de jurisdiktioner där EIB är verksam är lika behandling vid offentliggörandet av information om finansiella transaktioner som skulle kunna ge någon en orättvis konkurrensfördel i handeln. EIB strävar generellt efter att säkerställa att information i sådana ärenden offentliggörs samtidigt genom lämpliga informationskanaler som är reglermässigt godkända samt på bankens webbplats. Rutinmässig information om EIB:s upplåningsverksamhet tillhandahålls även av finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

81.

EIB måste följa lagstiftningen på de marknader där bankens värdepapper erbjuds. Ett vanligt krav i de jurisdiktioner där EIB är verksam är lika behandling vid offentliggörandet av information om finansiella transaktioner som skulle kunna ge någon en orättvis konkurrensfördel i handeln. EIB strävar generellt efter att säkerställa att information i sådana ärenden offentliggörs samtidigt genom lämpliga informationskanaler som är reglermässigt godkända samt på bankens webbplats. Rutinmässig information om EIB:s upplåningsverksamhet tillhandahålls även av finansiella mellanhänder.

| 82. | De viktigaste kommunikationsmedlen för att informera om upplåningstransaktioner inkluderar:






  — | De viktigaste finansiella nyhetsbyråerna, särskilt Bloomberg och Reuters, bankens webbplats och en reglerad informationstjänst tillhandahåller omfattande information om EIB:s verksamhet på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- | --- |

82.

De viktigaste kommunikationsmedlen för att informera om upplåningstransaktioner inkluderar:

—

De viktigaste finansiella nyhetsbyråerna, särskilt Bloomberg och Reuters, bankens webbplats och en reglerad informationstjänst tillhandahåller omfattande information om EIB:s verksamhet på kapitalmarknaderna.

| — | Hemsidorna för kapitalmarknaderna på bankens webbplats fokuseras på bankens upplåningsverksamhet. Dessa hemsidor ger en översikt över EIB som emittent och information om viktiga delar av bankens upplåningstransaktioner, inkluderande tabeller över emissioner och länkar till emissionsprospekt och emissionsprogram. |
| --- | --- |

—

Hemsidorna för kapitalmarknaderna på bankens webbplats fokuseras på bankens upplåningsverksamhet. Dessa hemsidor ger en översikt över EIB som emittent och information om viktiga delar av bankens upplåningstransaktioner, inkluderande tabeller över emissioner och länkar till emissionsprospekt och emissionsprogram.

| — | Reglermässiga anmälningar som tillhandahålls till allmänheten. |
| --- | --- |

—

Reglermässiga anmälningar som tillhandahålls till allmänheten.

| — | EIB-gruppens årsredovisning inkluderar resultatrapporten, som ger en årlig översikt över upplåningsverksamheten, finans- och likviditetsförvaltningen. Bland dokumenten i årsredovisningen finns statistikbilagan, som innehåller en förteckning över genomförda obligationsemissioner på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

—

EIB-gruppens årsredovisning inkluderar resultatrapporten, som ger en årlig översikt över upplåningsverksamheten, finans- och likviditetsförvaltningen. Bland dokumenten i årsredovisningen finns statistikbilagan, som innehåller en förteckning över genomförda obligationsemissioner på kapitalmarknaderna.

| — | Presentationsmaterial |
| --- | --- |

—

Presentationsmaterial

| — | Periodiska nyhetsbrev för investerare |
| --- | --- |

—

Periodiska nyhetsbrev för investerare

| — | Pressmeddelanden om upplåningstransaktioner, som anses ha ett särskilt nyhetsvärde eller då det finns en informationsskyldighet. |
| --- | --- |

—

Pressmeddelanden om upplåningstransaktioner, som anses ha ett särskilt nyhetsvärde eller då det finns en informationsskyldighet.

| — | Övrigt specialiserat informationsmaterial om bankens verksamhet på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Övrigt specialiserat informationsmaterial om bankens verksamhet på kapitalmarknaderna.

| 83. | EIB har även direktkontakter med delar av investeringsvärlden i möten (inkluderande presentationer för investerare, telefonkonferenser samt konferenser). |
| --- | --- |

83.

EIB har även direktkontakter med delar av investeringsvärlden i möten (inkluderande presentationer för investerare, telefonkonferenser samt konferenser).

| 84. | Förfrågningar om bankens verksamhet på kapitalmarknaderna skall sändas till avdelningen för kontakter med investerare (investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Förfrågningar om bankens verksamhet på kapitalmarknaderna skall sändas till avdelningen för kontakter med investerare (investor.relations@eib.org).

Offentliggörande av information på anmodan

| 85. | Dokumentation (emissionsprospekt, prospekt och/eller program) för obligationsemissioner som utbjuds till allmänheten kan erhållas på begäran. |
| --- | --- |

85.

Dokumentation (emissionsprospekt, prospekt och/eller program) för obligationsemissioner som utbjuds till allmänheten kan erhållas på begäran.

Förfaranden för behandling av förfrågningar om information

| 86. | Bankens förfarande för behandling av förfrågningar om information från allmänheten är följande: |
| --- | --- |

86.

Bankens förfarande för behandling av förfrågningar om information från allmänheten är följande:

Ansökningar

| 87. | Ansökningar om tillgång till handlingar kan ske skriftligen eller muntligen. De kan sändas till EIB:s kommunikations- och informationsavdelning eller till info@eib.org. De kan även sändas till bankens kontor utomlands, som i sin tur kommer att sända dem till kommunikations- och informationsavdelningen vid bankens huvudkontor i Luxemburg. |
| --- | --- |

87.

Ansökningar om tillgång till handlingar kan ske skriftligen eller muntligen. De kan sändas till EIB:s kommunikations- och informationsavdelning eller till info@eib.org. De kan även sändas till bankens kontor utomlands, som i sin tur kommer att sända dem till kommunikations- och informationsavdelningen vid bankens huvudkontor i Luxemburg.

| 88. | Sökanden är inte skyldig att ange några skäl för sin ansökan. |
| --- | --- |

88.

Sökanden är inte skyldig att ange några skäl för sin ansökan.

Behandlingen av ansökningar

| 89. | Förfrågningar behandlas normalt av EIB:s informationskontor och besvaras utan dröjsmål och i varje fall senast 20 arbetsdagar efter mottagandet. |
| --- | --- |

89.

Förfrågningar behandlas normalt av EIB:s informationskontor och besvaras utan dröjsmål och i varje fall senast 20 arbetsdagar efter mottagandet.

| 90. | Om en ansökan inte är tillräckligt utförlig eller om den inte gör det möjligt att identifiera handlingen eller informationen, skall EIB:s anställda uppmana den sökande att förtydliga sin ansökan. |
| --- | --- |

90.

Om en ansökan inte är tillräckligt utförlig eller om den inte gör det möjligt att identifiera handlingen eller informationen, skall EIB:s anställda uppmana den sökande att förtydliga sin ansökan.

| 91. | I det fall att en begäran inte levereras till rätt person inom banken, skall den anställde som erhöll denna vidarebefordra den till den behöriga avdelningen utan dröjsmål. |
| --- | --- |

91.

I det fall att en begäran inte levereras till rätt person inom banken, skall den anställde som erhöll denna vidarebefordra den till den behöriga avdelningen utan dröjsmål.

| 92. | Om en muntlig begäran om information är alltför komplicerad att behandla, skall den anställda uppmana sökanden att formulera hans/hennes förfrågan skriftligen. |
| --- | --- |

92.

Om en muntlig begäran om information är alltför komplicerad att behandla, skall den anställda uppmana sökanden att formulera hans/hennes förfrågan skriftligen.

| 93. | Om informationen redan lämnats ut, antingen av banken eller av en tredje part, skall EIB:s anställda upplysa sökanden om hur denna kan få tillgång till den begärda informationen. |
| --- | --- |

93.

Om informationen redan lämnats ut, antingen av banken eller av en tredje part, skall EIB:s anställda upplysa sökanden om hur denna kan få tillgång till den begärda informationen.

| 94. | Om ett svar inte kan ges inom den angivna tidsfristen på grund av frågans eller frågornas komplicerade beskaffenhet skall de anställda informera brevskrivaren utan dröjsmål och senast inom tio arbetsdagar efter mottagandet. Bekräftelsen skall ange namnet på avdelningen och den anställde som utarbetar svaret. |
| --- | --- |

94.

Om ett svar inte kan ges inom den angivna tidsfristen på grund av frågans eller frågornas komplicerade beskaffenhet skall de anställda informera brevskrivaren utan dröjsmål och senast inom tio arbetsdagar efter mottagandet. Bekräftelsen skall ange namnet på avdelningen och den anställde som utarbetar svaret.

| 95. | Ett svar på en komplicerad begäran skall tillhandahållas inom 40 arbetsdagar från mottagandet. |
| --- | --- |

95.

Ett svar på en komplicerad begäran skall tillhandahållas inom 40 arbetsdagar från mottagandet.

| 96. | Om, på grund av konfidentialitet, anställda inte kan lämna ut den begärda informationen, antingen helt eller delvis, skall de ange skälet eller skälen för att informationen inte kan tillhandahållas och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en bekräftande ansökan (se nedan). |
| --- | --- |

96.

Om, på grund av konfidentialitet, anställda inte kan lämna ut den begärda informationen, antingen helt eller delvis, skall de ange skälet eller skälen för att informationen inte kan tillhandahållas och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en bekräftande ansökan (se nedan).

| 97. | Informationen skall ställas till förfogande i en befintlig version och format, eller om möjligt i ett format enligt sökandes speciella krav. |
| --- | --- |

97.

Informationen skall ställas till förfogande i en befintlig version och format, eller om möjligt i ett format enligt sökandes speciella krav.

| 98. | Anställda skall säkerställa, i den mån det är möjligt, att medborgare som skriver till banken på ett av EU:s officiella språk erhåller ett svar på samma språk. |
| --- | --- |

98.

Anställda skall säkerställa, i den mån det är möjligt, att medborgare som skriver till banken på ett av EU:s officiella språk erhåller ett svar på samma språk.

| 99. | Sökanden kan få betala en avgift för att täcka kostnader som uppstår för att ställa den begärda handlingen/de begärda handlingarna till förfogande. |
| --- | --- |

99.

Sökanden kan få betala en avgift för att täcka kostnader som uppstår för att ställa den begärda handlingen/de begärda handlingarna till förfogande.

| 100. | Anställda skall inte sända någon korrespondens till andra externa parter om inte den berörda personen har informerats. |
| --- | --- |

100.

Anställda skall inte sända någon korrespondens till andra externa parter om inte den berörda personen har informerats.

| 101. | Banken förbehåller sig rätten att vägra att följa upp en ansökan som uppenbarligen är orimlig. |
| --- | --- |

101.

Banken förbehåller sig rätten att vägra att följa upp en ansökan som uppenbarligen är orimlig.

Bekräftande ansökningar

| 102. | Om en ansökan helt eller delvis avslås, eller om inget besked ges av banken inom den föreskrivna tidsfristen, får sökanden inom 20 arbetsdagar efter att ha mottagit bankens besked ge in en bekräftande ansökan. |
| --- | --- |

102.

Om en ansökan helt eller delvis avslås, eller om inget besked ges av banken inom den föreskrivna tidsfristen, får sökanden inom 20 arbetsdagar efter att ha mottagit bankens besked ge in en bekräftande ansökan.

| 103. | Banken skall behandla en bekräftande ansökan så snart som möjligt och i varje fall inom 15 arbetsdagar efter mottagandet. I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket komplicerad handling eller fråga, får tidsfristen förlängas med 15 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att skäl anges. |
| --- | --- |

103.

Banken skall behandla en bekräftande ansökan så snart som möjligt och i varje fall inom 15 arbetsdagar efter mottagandet. I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket komplicerad handling eller fråga, får tidsfristen förlängas med 15 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att skäl anges.

Överklagande

| 104. | Om en bekräftande ansökan helt eller delvis avslås skall banken informera sökanden om de rättsmedel som står till dennes förfogande, dvs. framföra ett klagomål som beskrivs nedan i kapitlet ”Bestämmelser för överklagande”. |
| --- | --- |

104.

Om en bekräftande ansökan helt eller delvis avslås skall banken informera sökanden om de rättsmedel som står till dennes förfogande, dvs. framföra ett klagomål som beskrivs nedan i kapitlet ”Bestämmelser för överklagande”.

| 105. | Bestämmelser för överklagande gäller även om inget besked ges av banken inom den föreskrivna tidsfristen eller om en person anser att beskedet inte är tillfredsställande. |
| --- | --- |

105.

Bestämmelser för överklagande gäller även om inget besked ges av banken inom den föreskrivna tidsfristen eller om en person anser att beskedet inte är tillfredsställande.

Bestämmelser för överklagande

| 106. | Medborgare som anser att en förfrågan om information inte har behandlats av EIB:s anställda enligt de standarder och förfaranden som formellt antagits av banken kan formellt överklaga hos EIB:s generalsekreterare. Överklaganden måste göras skriftligen inom 20 arbetsdagar från datumet för skrivelsen, som klagomålet gäller. Banken kommer att bekräfta utan dröjsmål mottagandet av överklagandet och generalsekreterarens svar kommer att ges senast 20 arbetsdagar efter mottagandet av överklagandet. |
| --- | --- |

106.

Medborgare som anser att en förfrågan om information inte har behandlats av EIB:s anställda enligt de standarder och förfaranden som formellt antagits av banken kan formellt överklaga hos EIB:s generalsekreterare. Överklaganden måste göras skriftligen inom 20 arbetsdagar från datumet för skrivelsen, som klagomålet gäller. Banken kommer att bekräfta utan dröjsmål mottagandet av överklagandet och generalsekreterarens svar kommer att ges senast 20 arbetsdagar efter mottagandet av överklagandet.

| 107. | I enlighet med artikel 195 i EG-fördraget kan EU-medborgare, eller varje fysisk eller juridisk person som har sin hemvist eller säte i en av EU:s medlemsstater, även överlämna sitt överklagande till den europeiska ombudsmannen (10). Ombudsmannen har inrättats för att undersöka överklaganden om dålig förvaltning i EU-institutionernas och EU-organens verksamhet och rapportera till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

107.

I enlighet med artikel 195 i EG-fördraget kan EU-medborgare, eller varje fysisk eller juridisk person som har sin hemvist eller säte i en av EU:s medlemsstater, även överlämna sitt överklagande till den europeiska ombudsmannen (10). Ombudsmannen har inrättats för att undersöka överklaganden om dålig förvaltning i EU-institutionernas och EU-organens verksamhet och rapportera till Europaparlamentet.

| 108. | I de fall där medborgare eller bosatta i länder utanför EU önskar överklaga att EIB-information inte offentliggörs, och vars fall inte handläggs av den europeiska ombudsmannen, kan överklagande ske hos bankens generalinspektör (11). Generalinspektören agerar självständigt från bankens ledning när denne utför sin arbetsuppgift. Generalinspektörens rapporter sänds samtidigt till EIB:s oberoende revisionskommitté och till ledningen. |
| --- | --- |

108.

I de fall där medborgare eller bosatta i länder utanför EU önskar överklaga att EIB-information inte offentliggörs, och vars fall inte handläggs av den europeiska ombudsmannen, kan överklagande ske hos bankens generalinspektör (11). Generalinspektören agerar självständigt från bankens ledning när denne utför sin arbetsuppgift. Generalinspektörens rapporter sänds samtidigt till EIB:s oberoende revisionskommitté och till ledningen.

Image

Informationskällor

| 109. | EIB:s handlingar som är allmänt kända kan reproduceras fritt om






  — | källan och publiceringsdatumet anges, |
| --- | --- | --- |

109.

EIB:s handlingar som är allmänt kända kan reproduceras fritt om

—

källan och publiceringsdatumet anges,

| — | informationen inte ändras, |
| --- | --- |

—

informationen inte ändras,

| — | informationen inte används i kommersiellt syfte (vilket kräver EIB:s godkännande), |
| --- | --- |

—

informationen inte används i kommersiellt syfte (vilket kräver EIB:s godkännande),

| — | tredje parts rättigheter inom upphovsrätten respekteras. |
| --- | --- |

—

tredje parts rättigheter inom upphovsrätten respekteras.

| 110. | Vissa av bankens stadgeenliga handlingar och beslut publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. |
| --- | --- |

110.

Vissa av bankens stadgeenliga handlingar och beslut publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Webbplats

| 111. | EIB:s webbplats är den huvudsakliga plattformen för spridning av information om bankens roll och verksamhet till allmänheten. Det är en viktig, officiell källa till information om banken. |
| --- | --- |

111.

EIB:s webbplats är den huvudsakliga plattformen för spridning av information om bankens roll och verksamhet till allmänheten. Det är en viktig, officiell källa till information om banken.

| 112. | Samtliga dokument som publiceras av EIB återges antingen i sin helhet eller med sin referens på bankens webbplats. På webbplatsen finns hela utbudet av information om bankens förvaltning och öppenhet, ledningsstruktur samt information om dess utlåning till projekt och upplåningsverksamhet. |
| --- | --- |

112.

Samtliga dokument som publiceras av EIB återges antingen i sin helhet eller med sin referens på bankens webbplats. På webbplatsen finns hela utbudet av information om bankens förvaltning och öppenhet, ledningsstruktur samt information om dess utlåning till projekt och upplåningsverksamhet.

| 113. | Banken står fast vid sin politik att hela tiden förbättra innehållet och hjälpmedlen på webbplatsen, så att det går snabbt och är lätt att få tillgång till dess information. Webbplatsen finns för närvarande tillgänglig på engelska, franska och tyska. |
| --- | --- |

113.

Banken står fast vid sin politik att hela tiden förbättra innehållet och hjälpmedlen på webbplatsen, så att det går snabbt och är lätt att få tillgång till dess information. Webbplatsen finns för närvarande tillgänglig på engelska, franska och tyska.

| 114. | Hemsidorna på bankens webbplats fokuseras på särskilda mål för utlåningen och upplåningen samt andra delar av EIB:s verksamhet. Dessa hemsidor täcker EIB:s verksamhet i






  — | anslutningsländer, |
| --- | --- | --- |

114.

Hemsidorna på bankens webbplats fokuseras på särskilda mål för utlåningen och upplåningen samt andra delar av EIB:s verksamhet. Dessa hemsidor täcker EIB:s verksamhet i

—

anslutningsländer,

| — | partnerländer i Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

partnerländer i Medelhavsområdet,

| — | länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, |
| --- | --- |

—

länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet,

| — | ekonomisk och social sammanhållning, |
| --- | --- |

—

ekonomisk och social sammanhållning,

| — | JASPERS, |
| --- | --- |

—

JASPERS,

| — | innovation 2010-initiativet, |
| --- | --- |

—

innovation 2010-initiativet,

| — | humankapital, |
| --- | --- |

—

humankapital,

| — | transeuropeiska nät (TEN), |
| --- | --- |

—

transeuropeiska nät (TEN),

| — | miljö, |
| --- | --- |

—

miljö,

| — | kapitalmarknader, |
| --- | --- |

—

kapitalmarknader,

| — | lediga tjänster i EIB, |
| --- | --- |

—

lediga tjänster i EIB,

| — | ekonomiska och finansiella studier – med tillgång till forskningsrapporter. |
| --- | --- |

—

ekonomiska och finansiella studier – med tillgång till forskningsrapporter.

| 115. | EIB:s webbplats är också tillgänglig via Europeiska unionens portal (http://www.europa.eu) och finns med på flertalet offentliga webbplatser som behandlar EU-frågor samt i de viktigaste sökvertygen på Internet. |
| --- | --- |

115.

EIB:s webbplats är också tillgänglig via Europeiska unionens portal (http://www.europa.eu) och finns med på flertalet offentliga webbplatser som behandlar EU-frågor samt i de viktigaste sökvertygen på Internet.

Informationskontor

| 116. | Informationskontoret (info@eib.org) kan kontaktas för samtliga förfrågningar om information och dokument samt övriga frågor om EIB:s roll och verksamhet. Informationskontorets team kan också kontaktas per telefon – se kontaktuppgifter nedan. |
| --- | --- |

116.

Informationskontoret (info@eib.org) kan kontaktas för samtliga förfrågningar om information och dokument samt övriga frågor om EIB:s roll och verksamhet. Informationskontorets team kan också kontaktas per telefon – se kontaktuppgifter nedan.

Kontakter med press och övriga nyhetsmedier

| 117. | Kommunikations- och informationsavdelningens enhet för mediakontakter sköter generellt kontakterna med nyhetsmedia. Enheten för kontakter med investerare inom avdelningen för kapitalmarknader handhar kontakterna med specialiserade finanstidningar. |
| --- | --- |

117.

Kommunikations- och informationsavdelningens enhet för mediakontakter sköter generellt kontakterna med nyhetsmedia. Enheten för kontakter med investerare inom avdelningen för kapitalmarknader handhar kontakterna med specialiserade finanstidningar.

| 118. | Presskontakterna inriktas på






  — | presskonferenser, som organiseras av banken, t.ex. de årliga presskonferenserna i Luxemburg och Bryssel (i februari), vid vilka bankens resultat under föregående verksamhetsår presenteras, samt vid behov presskonferensen efter bankens råds årsmöte (i juni), |
| --- | --- | --- |

118.

Presskontakterna inriktas på

—

presskonferenser, som organiseras av banken, t.ex. de årliga presskonferenserna i Luxemburg och Bryssel (i februari), vid vilka bankens resultat under föregående verksamhetsår presenteras, samt vid behov presskonferensen efter bankens råds årsmöte (i juni),

| — | kontakter med media, som sträcker sig från briefingar och intervjuer till möten för att ge bakgrundsinformation, |
| --- | --- |

—

kontakter med media, som sträcker sig från briefingar och intervjuer till möten för att ge bakgrundsinformation,

| — | pressmeddelanden som mestadels handlar om undertecknade låneavtal som har ett nyhetsvärde; andra ämnen inkluderar viktigare upplåningstransaktioner, nya EU-politiska initiativ som inbegriper banken samt utnämningar till EIB:s beslutande organ och högre tjänster; pressmeddelanden publiceras på EIB:s webbplats och cirkuleras till dem som finns på adressförteckningen för pressen, |
| --- | --- |

—

pressmeddelanden som mestadels handlar om undertecknade låneavtal som har ett nyhetsvärde; andra ämnen inkluderar viktigare upplåningstransaktioner, nya EU-politiska initiativ som inbegriper banken samt utnämningar till EIB:s beslutande organ och högre tjänster; pressmeddelanden publiceras på EIB:s webbplats och cirkuleras till dem som finns på adressförteckningen för pressen,

| — | artiklar i specialiserade publikationer, |
| --- | --- |

—

artiklar i specialiserade publikationer,

| — | företagsannonser och marknadsinriktad annonsering – begränsad omfattning. |
| --- | --- |

—

företagsannonser och marknadsinriktad annonsering – begränsad omfattning.

Kontakter med det civila samhället

| 119. | Uppgiften för enheten för det civila samhället inom kommunikations- och informationsavdelningen är att sköta kontakter med allmänheten, inkluderande kontakter med icke-statliga organisationer. Enheten agerar som kontaktpunkt för det civila samhället, i synnerhet genom att samordna svar på förfrågningar om information och organisera möten och seminarier med intresserade organisationer. Dess aktiviteter inkluderar: |
| --- | --- |

119.

Uppgiften för enheten för det civila samhället inom kommunikations- och informationsavdelningen är att sköta kontakter med allmänheten, inkluderande kontakter med icke-statliga organisationer. Enheten agerar som kontaktpunkt för det civila samhället, i synnerhet genom att samordna svar på förfrågningar om information och organisera möten och seminarier med intresserade organisationer. Dess aktiviteter inkluderar:

| 120. | Regelbundna seminarier: EIB organiserar seminarier för icke-statliga organisationer kring frågor av gemensamt intresse, som i princip hålls två gånger om året. Seminarierna organiseras huvudsakligen regionalt både inom och utanför EU. Icke-statliga organisationer informeras om seminarierna genom att de publiceras på bankens webbplats och genom riktade utskick. Programmet för dessa seminarier upprättas i samarbete med intresserade icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

120.

Regelbundna seminarier: EIB organiserar seminarier för icke-statliga organisationer kring frågor av gemensamt intresse, som i princip hålls två gånger om året. Seminarierna organiseras huvudsakligen regionalt både inom och utanför EU. Icke-statliga organisationer informeras om seminarierna genom att de publiceras på bankens webbplats och genom riktade utskick. Programmet för dessa seminarier upprättas i samarbete med intresserade icke-statliga organisationer.

| 121. | Lokala och regionala kontakter: Bankens personal brevväxlar med och träffar lokala icke-statliga organisationer, i synnerhet när det finns ett särskilt intresse bland lokalbefolkningen i ett projekt som finansieras av EIB. Enheten för det civila samhället samordnar och främjar dessa möten och när det är lämpligt deltar även bankens specialister. |
| --- | --- |

121.

Lokala och regionala kontakter: Bankens personal brevväxlar med och träffar lokala icke-statliga organisationer, i synnerhet när det finns ett särskilt intresse bland lokalbefolkningen i ett projekt som finansieras av EIB. Enheten för det civila samhället samordnar och främjar dessa möten och när det är lämpligt deltar även bankens specialister.

| 122. | Övriga evenemang: EIB:s anställda deltar även i evenemang som organiseras av icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

122.

Övriga evenemang: EIB:s anställda deltar även i evenemang som organiseras av icke-statliga organisationer.

Konferenser och utställningar

| 123. | Viktiga aktiviteter inkluderar följande:






  — | Tal och uttalanden av högre chefer publiceras på EIB:s webbplats. |
| --- | --- | --- |

123.

Viktiga aktiviteter inkluderar följande:

—

Tal och uttalanden av högre chefer publiceras på EIB:s webbplats.

| — | Banken organiserar ett antal externa konferenser och evenemang samt deltar i konferenser och evenemang som organiseras av tredje part. |
| --- | --- |

—

Banken organiserar ett antal externa konferenser och evenemang samt deltar i konferenser och evenemang som organiseras av tredje part.

| — | Det årliga EIB-forumet och andra enstaka konferenser samlar experter kring viktiga europeiska frågor. |
| --- | --- |

—

Det årliga EIB-forumet och andra enstaka konferenser samlar experter kring viktiga europeiska frågor.

| — | EIB håller seminarier, rundabordskonferenser och arbetsmöten med berörda parter kring frågor av gemensamt intresse, särskilt för affärspartner. |
| --- | --- |

—

EIB håller seminarier, rundabordskonferenser och arbetsmöten med berörda parter kring frågor av gemensamt intresse, särskilt för affärspartner.

| — | EIB:s personal deltar i externa evenemang för att främja en yrkesmässig debatt kring frågor av intresse för banken. |
| --- | --- |

—

EIB:s personal deltar i externa evenemang för att främja en yrkesmässig debatt kring frågor av intresse för banken.

| — | EIB:s anställda ger presentationer till besöksgrupper, som har ett politiskt, professionellt eller akademiskt intresse i bankens roll och verksamhet. |
| --- | --- |

—

EIB:s anställda ger presentationer till besöksgrupper, som har ett politiskt, professionellt eller akademiskt intresse i bankens roll och verksamhet.

| — | EIB är ofta närvarande vid större konferenser, mässor och utställningar som är av särskilt intresse för banken, i synnerhet de som syftar till att upprätta och utvidga kontakter med exempelvis banksektorn, ekonomiska aktörer i den offentliga och privata sektorn, det civila samhället och media, men även rekryteringsmässor som gör det möjligt att knyta kontakter med potentiella framtida medarbetare. |
| --- | --- |

—

EIB är ofta närvarande vid större konferenser, mässor och utställningar som är av särskilt intresse för banken, i synnerhet de som syftar till att upprätta och utvidga kontakter med exempelvis banksektorn, ekonomiska aktörer i den offentliga och privata sektorn, det civila samhället och media, men även rekryteringsmässor som gör det möjligt att knyta kontakter med potentiella framtida medarbetare.

Audiovisuellt material och bibliotekstjänst

| 124. | Banken tillhandahåller följande material och tjänster:






  — | Videofilmer som förklarar EIB:s roll och verksamhet kan erhållas gratis på VHS PAL-standard och BETACAM-standard för yrkesmässig användning. |
| --- | --- | --- |

124.

Banken tillhandahåller följande material och tjänster:

—

Videofilmer som förklarar EIB:s roll och verksamhet kan erhållas gratis på VHS PAL-standard och BETACAM-standard för yrkesmässig användning.

| — | EIB har ett litet filmarkiv för yrkesmässig användning, som innehåller filmmaterial som visar olika delar av EIB:s verksamhet samt bankens ledningsstruktur. |
| --- | --- |

—

EIB har ett litet filmarkiv för yrkesmässig användning, som innehåller filmmaterial som visar olika delar av EIB:s verksamhet samt bankens ledningsstruktur.

| — | EIB har ett litet bildarkiv över EIB:s verksamhet och personligheter som på begäran kan konsulteras av tredje part. |
| --- | --- |

—

EIB har ett litet bildarkiv över EIB:s verksamhet och personligheter som på begäran kan konsulteras av tredje part.

| — | EIB kan begränsa tillgången till sin bibliotekstjänst, vilket huvudsakligen berör delar som bankens inventarium av officiella EIB-texter och ett urval av litteratur om EIB. Användning av EIB:s bibliotekstjänst sker genom bokning och är beroende av de anställdas tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

EIB kan begränsa tillgången till sin bibliotekstjänst, vilket huvudsakligen berör delar som bankens inventarium av officiella EIB-texter och ett urval av litteratur om EIB. Användning av EIB:s bibliotekstjänst sker genom bokning och är beroende av de anställdas tillgänglighet.

EIB:s historiska arkiv

| 125. | EIB upprättar en policy för frisläppande av sekretessbelagda dokument. Handlingar av historiskt värde kommer successivt offentliggöras från bankens arkiv och tillhandahållas till den intresserade allmänheten. Bankens historiska arkiv förvaras tillsammans med de för övriga EU-institutioner och -organ i Europeiska universitetsinstitutet i Florens. |
| --- | --- |

125.

EIB upprättar en policy för frisläppande av sekretessbelagda dokument. Handlingar av historiskt värde kommer successivt offentliggöras från bankens arkiv och tillhandahållas till den intresserade allmänheten. Bankens historiska arkiv förvaras tillsammans med de för övriga EU-institutioner och -organ i Europeiska universitetsinstitutet i Florens.

Kontakter

Webbplats

| Tel: (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 88 |
| E-post: webmaster@eib.org |

Tel: (352) 43 79 31 19

Fax: (352) 43 79 31 88

E-post: webmaster@eib.org

Informationskontor

| Tel: (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Fax:(352) 43 79 31 99 |
| E-post: info@eib.org |

Tel: (352) 43 79 31 00

Fax:(352) 43 79 31 99

E-post: info@eib.org

E-post för kommunikation och politiken för offentliggörande av information:

infopol@eib.org

Kontakter med investerare

| Tel: (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 62 97 |
| E-post: investor.relations@eib.org |

Tel: (352) 43 79 62 59

Fax: (352) 43 79 62 97

E-post: investor.relations@eib.org

Mediatjänst

| Tel: (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 21 99 |
| E-post: press@eib.org |

Tel: (352) 43 79 21 00

Fax: (352) 43 79 21 99

E-post: press@eib.org

Enheten för det civila samhället

| Tel: (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 91 |
| E-post: info@eib.org |

Tel: (352) 43 79 31 35

Fax: (352) 43 79 31 91

E-post: info@eib.org

Kontaktuppgifter för bankens externa kontor publiceras på dess webbplats.

---

(1)  EUT C 332, 30.12.2006, s. 45.

(2)  EIB:s Chief Compliance Officer behandlar inte överklaganden från allmänheten. För bestämmelserna som gäller överklaganden, se punkterna 106–108.

(3)  EUT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(4)  EU:s tre lagstiftande institutioner uppmanar unionens övriga institutioner och organ att anta regler om allmänhetens tillgång till handlingar som tar hänsyn till principerna och begränsningarna som fastställts i förordningen.

(5)  Artikel 287: ”Medlemmarna av gemenskapens institutioner, medlemmarna av kommittéer samt tjänstemän och övriga anställda i gemenskapen skall, även efter det att deras uppdrag upphört, vara förpliktade att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt, särskilt uppgifter om företag, deras affärsförbindelser eller deras kostnadsförhållanden.”

(6)  EIB har inget avtalsmässigt förhållande med de slutliga mottagarna av de globala lånen. Den finansiella mellanhanden är mottagarens affärspartner, som bär projektets kommersiella risker och undertecknar låneavtalet.

(7)  Det preliminära informationsmeddelandet är ett kortfattat dokument som på ett tidigt stadium informerar bankens direktion och avdelningar om eventuella nya transaktioner.

(8)  Både EIB:s och EIB-gruppens sammanställda bokslut inkluderas i EIB-gruppens resultatrapport. De sammanställda boksluten har upprättats i enlighet med internationell standard för finansiell rapportering (IFRS). EIB:s okonsoliderade bokslut har upprättats i enlighet med direktiv 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansinstitut.

EIB:s resultatrapport inkluderar omfattande information om kredit, förvaltning och riskhantering.

Banken publicerar även konsoliderade halvårsbokslut (oreviderade).

(9)  Investeringsanslaget är ett av de viktigaste finansieringsinstrumenten i Cotonou-avtalet som upprättades den 2 juni 2003. Investeringsanslaget täcker samtliga ekonomiska sektorer och stödjer investeringar som genomförs av privata och affärsdrivande organ, inkluderande ekonomisk och teknisk infrastruktur som genererar intäkter och som är av avgörande betydelse för den privata sektorn.

(10)  Tidigare erfarenhet har visat att ombudsmannen föredrar att allmänheten uttömmer samtliga förfaranden som en EU-insitution eller ett EU-organ som EIB upprättat innan överklagandet görs hos denne.

(11)  Enligt bankens förvaltningsmeddelande tillhandahåller generalinspektören en oberoende instans för handläggning av klagomål som Europeiska ombudsmannen anser ligger utanför dennes ansvarsområde. Referensramarna för mekanismen för överklagande som generalinspektören ansvarar för är under utarbetande.

---

II Förberedande rättsakter

Kommissionen

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/61

---

Förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen

(2006/C 332/12)

| Dokument | Del | Datum | Titel |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 5.9.2006 | Genomförande av EU:s Lissabonprogram Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande |
| KOM(2006) 507 | | 12.9.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn |
| KOM(2006) 493 | | 13.9.2006 | Förslag till rådets beslut om ett förslag till ändring av bilaga I till FN/ECE:s konvention om gränsöverskridande effekter av industriolyckor |
| KOM(2006) 505 | | 18.9.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien rörande fiske i Mauretaniens fiskezoner och av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som skall gälla för perioden den 1 augusti 2006 – 31 juli 2008 |
| KOM(2006) 506 | | 18.9.2006 | Förslag till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien |
| KOM(2006) 489 | | 20.9.2006 | Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn |
| KOM(2006) 232 | | 22.9.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd och om ändring av direktiv 2004/35/EG |
| KOM(2006) 553 | | 25.9.2006 | Förslag till Rådets beslut om ingående av avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om anpassningar av handelsförmånerna för ost med stöd av artikel 19 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |
| KOM(2006) 554 | | 28.9.2006 | Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2007 och 2008 |
| KOM(2006) 555 | | 28.9.2006 | Förslag till rådets beslut om tillstånd för Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 21.1 a i direktiv 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter |
| KOM(2006) 556 | | 28.9.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om identifiering av manöverorgan, kontrollampor och visare för två- och trehjuliga motorfordon |
| KOM(2006) 560 | | 28.9.2006 | Förslag till rådets förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater |
| KOM(2006) 557 | | 29.9.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 68/89/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om sortering av rundvirke |
| KOM(2006) 565 | | 2.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen |
| KOM(2006) 569 | | 5.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samlade åtgärder för säkrare vägar |
| KOM(2006) 570 | | 5.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om eftermontering av speglar på tunga fordon registrerade i gemenskapen |
| KOM(2006) 573 | | 5.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av bilaterala avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien samt mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter om informationssamhällets tjänster |
| KOM(2006) 580 | | 5.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter på grundval av artikel 19 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |
| KOM(2006) 581 | | 5.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning |
| KOM(2006) 577 | | 6.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2004/793/EG om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Togo enligt artikel 96 i Cotonou-avtalet |
| KOM(2006) 578 | | 6.10.2006 | Förslag till rådets beslut om kommissionens ingående av samarbetsavtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen, företrädd av kommissionen, och Republiken Koreas regering avseende forskning inom området fusionsenergi |
| KOM(2006) 586 | | 6.10.2006 | Förslag till rådets beslut om kommissionens ingående av avtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Japans regering om gemensamt genomförande av verksamhet enligt strategin med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning |
| KOM(2006) 509 | | 9.10.2006 | Förslag till rådets beslut om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje MON 810) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (Endast den tyska texten är giltig) |
| KOM(2006) 510 | | 9.10.2006 | Förslag till rådets beslut om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (Endast den tyska texten är giltig) |
| KOM(2006) 579 | | 9.10.2006 | Förslag till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien |
| KOM(2006) 582 | | 9.10.2006 | Förslag till rådets förordning om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 769/2002 om import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Republiken Indonesien eller Malaysia oavsett om den deklarerats ha ursprung i Republiken Indonesien eller Malaysia eller inte |
| KOM(2006) 585 | | 10.10.2006 | Förslag till rådets förordning om avslutande av översynen avseende en ny exportör enligt rådets förordning (EG) nr 428/2005 rörande införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina |
| KOM(2006) 584 | | 11.10.2006 | Förslag till rådets förordning om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina |
| KOM(2006) 564 | | 12.10.2006 | Förslag till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007-2010) |
| KOM(2006) 587 | | 13.10.2006 | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken |
| KOM(2006) 607 | | 13.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr .../... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel |
| KOM(2006) 598 | | 17.10.2006 | Förslag till rådets förordning om import av vissa stålprodukter med ursprung i Ukraina |
| KOM(2006) 602 | | 17.10.2006 | Förslag till rådets beslut om fastställande av en ståndpunkt som på Europeiska gemenskapens vägnar skall intas i fråga om ett förslag till ändring av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar |
| KOM(2006) 594 | | 18.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster |
| KOM(2006) 599 | | 18.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets BESLUT om inrättande av det rådgivande organet för styrning av den europeiska statistiken |
| KOM(2006) 604 | | 18.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska tekniska institutet |
| KOM(2006) 605 | | 19.10.2006 | Förslag till rådets direktiv om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder |
| KOM(2006) 608 | | 20.10.2006 | Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt beträffande beslut nr 1/2006 från den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter avseende ändring av tilläggen 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 10 till bilaga 11 |
| KOM(2006) 609 | | 23.10.2006 | Förslag till rådets förordning om att inrätta bevarande- och tillämpningsföreskrifter som skall tillämpas i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del |
| KOM(2006) 613 | | 24.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut |
| KOM(2006) 615 | | 24.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut |
| KOM(2006) 616 | | 24.10.2006 | Förslag till rådets förordning om tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter och om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 |
| KOM(2006) 621 | | 24.10.2006 | Förslag till rådets beslut om gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning |
| KOM(2006) 623 | | 24.10.2006 | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater skall inta i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, när det gäller antagandet av en rekommendation om genomförandet av handlingsplanen EU–Georgien |
| KOM(2006) 640 | | 24.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning xxx/2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 |
| KOM(2006) 645 | | 24.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart |
| KOM(2006) 646 | | 24.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/.../EG om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart |
| KOM(2006) 619 | 1 | 25.10.2006 | Förslag till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter |
| KOM(2006) 619 | 2 | 25.10.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter |
| KOM(2006) 622 | | 25.10.2006 | Förslag till rådets förordning om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina |
| KOM(2006) 624 | | 25.10.2006 | Förslag till rådets förordning om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Kazakstan |
| KOM(2006) 627 | | 25.10.2006 | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater skall inta i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, när det gäller antagandet av en rekommendation om genomförandet av handlingsplanen EU–Armenien |
| KOM(2006) 630 | | 25.10.2006 | Förslag till rådets förordning om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen |
| KOM(2006) 634 | | 26.10.2006 | Förslag till rådets förordning om avslutande av den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryska federationen |
| KOM(2006) 636 | | 26.10.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver |
| KOM(2006) 637 | | 26.10.2006 | Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater skall inta i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan, när det gäller antagandet av en rekommendation om genomförandet av handlingsplanen EU–Azerbajdzjan |
| KOM(2006) 650 | | 27.10.2006 | Förslag till rådets förordning om genomförande av tionde Europeiska utvecklingsfonden |
| KOM(2006) 659 | | 27.10.2006 | Förslag till rådets beslut om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Världshandelsorganisationen (WTO) om Socialistiska republiken Vietnams anslutning till WTO |
| KOM(2006) 644 | | 31.10.2006 | Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt rörande beslutet av Världshandelsorganisationens allmänna råd att provisoriskt tillämpa öppenhetsmekanismen på regionala handelsavtal |
| KOM(2006) 647 | | 31.10.2006 | Förslag till rådets förordning (EG, Euratom) om anpassning från och med den 1 januari 2007 av ersättningsbeloppen vid tjänsteresor i Bulgarien och Rumänien för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| KOM(2006) 656 | | 31.10.2006 | Förslag till rådets beslut om utnämning av en särskild samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa |
| KOM(2006) 651 | | 3.11.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) |
| KOM(2006) 652 | | 3.11.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet |
| KOM(2006) 657 | | 6.11.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version) |
| KOM(2006) 662 | | 6.11.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa delar och egenskaper hos jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul |
| KOM(2006) 665 | | 8.11.2006 | Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett ramavtal om ett multilateralt miljöprogram för kärnenergisektorn i Ryska federationen och det därtill hörande protokollet om ersättningsanspråk, rättsliga åtgärder och skadeersättning |
| KOM(2006) 667 | | 8.11.2006 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om högsta konstruktiva hastighet och lastplattformar för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version) |
| KOM(2006) 668 | | 8.11.2006 | Förslag till rådets förordning (EG, Euratom) om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2006 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna |
| KOM(2006) 669 | | 8.11.2006 | Förslag till rådets direktiv om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (kodifierad version) |
| KOM(2006) 677 | | 8.11.2006 | Förslag till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen |
| KOM(2006) 680 | | 8.11.2006 | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 234/2004 om vissa restriktiva åtgärder med avseende på Liberia och om upphävande av förordning (EG) nr 1030/2003 |

Dokument

Del

Datum

Titel

KOM(2006) 479

5.9.2006

Genomförande av EU:s Lissabonprogram Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande

KOM(2006) 507

12.9.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier utvärderingskriterier för stabilitetsbedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn

KOM(2006) 493

13.9.2006

Förslag till rådets beslut om ett förslag till ändring av bilaga I till FN/ECE:s konvention om gränsöverskridande effekter av industriolyckor

KOM(2006) 505

18.9.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien rörande fiske i Mauretaniens fiskezoner och av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som skall gälla för perioden den 1 augusti 2006 – 31 juli 2008

KOM(2006) 506

18.9.2006

Förslag till rådets förordning om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien

KOM(2006) 489

20.9.2006

Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn

KOM(2006) 232

22.9.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd och om ändring av direktiv 2004/35/EG

KOM(2006) 553

25.9.2006

Förslag till Rådets beslut om ingående av avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om anpassningar av handelsförmånerna för ost med stöd av artikel 19 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

KOM(2006) 554

28.9.2006

Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2007 och 2008

KOM(2006) 555

28.9.2006

Förslag till rådets beslut om tillstånd för Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 21.1 a i direktiv 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

KOM(2006) 556

28.9.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om identifiering av manöverorgan, kontrollampor och visare för två- och trehjuliga motorfordon

KOM(2006) 560

28.9.2006

Förslag till rådets förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

KOM(2006) 557

29.9.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upphävande av rådets direktiv 68/89/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om sortering av rundvirke

KOM(2006) 565

2.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen

KOM(2006) 569

5.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samlade åtgärder för säkrare vägar

KOM(2006) 570

5.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om eftermontering av speglar på tunga fordon registrerade i gemenskapen

KOM(2006) 573

5.10.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av bilaterala avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien samt mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter om informationssamhällets tjänster

KOM(2006) 580

5.10.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter på grundval av artikel 19 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

KOM(2006) 581

5.10.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

KOM(2006) 577

6.10.2006

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2004/793/EG om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Togo enligt artikel 96 i Cotonou-avtalet

KOM(2006) 578

6.10.2006

Förslag till rådets beslut om kommissionens ingående av samarbetsavtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen, företrädd av kommissionen, och Republiken Koreas regering avseende forskning inom området fusionsenergi

KOM(2006) 586

6.10.2006

Förslag till rådets beslut om kommissionens ingående av avtalet mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Japans regering om gemensamt genomförande av verksamhet enligt strategin med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning

KOM(2006) 509

9.10.2006

Förslag till rådets beslut om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje MON 810) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (Endast den tyska texten är giltig)

KOM(2006) 510

9.10.2006

Förslag till rådets beslut om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (Endast den tyska texten är giltig)

KOM(2006) 579

9.10.2006

Förslag till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien

KOM(2006) 582

9.10.2006

Förslag till rådets förordning om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 769/2002 om import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Republiken Indonesien eller Malaysia oavsett om den deklarerats ha ursprung i Republiken Indonesien eller Malaysia eller inte

KOM(2006) 585

10.10.2006

Förslag till rådets förordning om avslutande av översynen avseende en ny exportör enligt rådets förordning (EG) nr 428/2005 rörande införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina

KOM(2006) 584

11.10.2006

Förslag till rådets förordning om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina

KOM(2006) 564

12.10.2006

Förslag till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007-2010)

KOM(2006) 587

13.10.2006

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken

KOM(2006) 607

13.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr .../... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

KOM(2006) 598

17.10.2006

Förslag till rådets förordning om import av vissa stålprodukter med ursprung i Ukraina

KOM(2006) 602

17.10.2006

Förslag till rådets beslut om fastställande av en ståndpunkt som på Europeiska gemenskapens vägnar skall intas i fråga om ett förslag till ändring av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar

KOM(2006) 594

18.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster

KOM(2006) 599

18.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets BESLUT om inrättande av det rådgivande organet för styrning av den europeiska statistiken

KOM(2006) 604

18.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska tekniska institutet

KOM(2006) 605

19.10.2006

Förslag till rådets direktiv om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder

KOM(2006) 608

20.10.2006

Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt beträffande beslut nr 1/2006 från den gemensamma veterinärkommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter avseende ändring av tilläggen 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 10 till bilaga 11

KOM(2006) 609

23.10.2006

Förslag till rådets förordning om att inrätta bevarande- och tillämpningsföreskrifter som skall tillämpas i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del

KOM(2006) 613

24.10.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut

KOM(2006) 615

24.10.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut

KOM(2006) 616

24.10.2006

Förslag till rådets förordning om tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter och om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87

KOM(2006) 621

24.10.2006

Förslag till rådets beslut om gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning

KOM(2006) 623

24.10.2006

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater skall inta i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, när det gäller antagandet av en rekommendation om genomförandet av handlingsplanen EU–Georgien

KOM(2006) 640

24.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning xxx/2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004

KOM(2006) 645

24.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart

KOM(2006) 646

24.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/.../EG om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart

KOM(2006) 619

1

25.10.2006

Förslag till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter

KOM(2006) 619

2

25.10.2006

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Malaysias regering om vissa luftfartsaspekter

KOM(2006) 622

25.10.2006

Förslag till rådets förordning om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina

KOM(2006) 624

25.10.2006

Förslag till rådets förordning om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Kazakstan

KOM(2006) 627

25.10.2006

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater skall inta i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, när det gäller antagandet av en rekommendation om genomförandet av handlingsplanen EU–Armenien

KOM(2006) 630

25.10.2006

Förslag till rådets förordning om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen

KOM(2006) 634

26.10.2006

Förslag till rådets förordning om avslutande av den partiella interimsöversynen av antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryska federationen

KOM(2006) 636

26.10.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om exportförbud för och säker förvaring av metalliskt kvicksilver

KOM(2006) 637

26.10.2006

Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater skall inta i det samarbetsråd som inrättats genom avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan, när det gäller antagandet av en rekommendation om genomförandet av handlingsplanen EU–Azerbajdzjan

KOM(2006) 650

27.10.2006

Förslag till rådets förordning om genomförande av tionde Europeiska utvecklingsfonden

KOM(2006) 659

27.10.2006

Förslag till rådets beslut om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Världshandelsorganisationen (WTO) om Socialistiska republiken Vietnams anslutning till WTO

KOM(2006) 644

31.10.2006

Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt rörande beslutet av Världshandelsorganisationens allmänna råd att provisoriskt tillämpa öppenhetsmekanismen på regionala handelsavtal

KOM(2006) 647

31.10.2006

Förslag till rådets förordning (EG, Euratom) om anpassning från och med den 1 januari 2007 av ersättningsbeloppen vid tjänsteresor i Bulgarien och Rumänien för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

KOM(2006) 656

31.10.2006

Förslag till rådets beslut om utnämning av en särskild samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa

KOM(2006) 651

3.11.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om siktfält och vindrutetorkare för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version)

KOM(2006) 652

3.11.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet

KOM(2006) 657

6.11.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (kodifierad version)

KOM(2006) 662

6.11.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vissa delar och egenskaper hos jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul

KOM(2006) 665

8.11.2006

Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett ramavtal om ett multilateralt miljöprogram för kärnenergisektorn i Ryska federationen och det därtill hörande protokollet om ersättningsanspråk, rättsliga åtgärder och skadeersättning

KOM(2006) 667

8.11.2006

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om högsta konstruktiva hastighet och lastplattformar för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul (kodifierad version)

KOM(2006) 668

8.11.2006

Förslag till rådets förordning (EG, Euratom) om anpassning med verkan från och med den 1 juli 2006 av lönerna och pensionerna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och av de på dessa löner och pensioner tillämpliga korrigeringskoefficienterna

KOM(2006) 669

8.11.2006

Förslag till rådets direktiv om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (kodifierad version)

KOM(2006) 677

8.11.2006

Förslag till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen

KOM(2006) 680

8.11.2006

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 234/2004 om vissa restriktiva åtgärder med avseende på Liberia och om upphävande av förordning (EG) nr 1030/2003

Dessa texter finns tillgängliga på EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/67

---

Senaste offentliggörandet av andra KOM-dokument än förslag till lagstiftning samt av förslag till lagstiftning vilka antogs av kommissionen

(2006/C 332/13)

EUT C 317 av den 23.12.2006

Senaste listan över offentliggöranden:

EUT C 303 av den 13.12.2006

EUT C 225 av den 19.9.2006

EUT C 184 av den 8.8.2006

EUT C 176 av den 28.7.2006

EUT C 151 av den 29.6.2006

EUT C 130 av den 3.6.2006

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

Från den 1 januari 2007 kommer EUT:s struktur att ändras. De offentliggjorda handlingarna ordnas på ett lättöverskådligare sätt samtidigt som man bevarar den nödvändiga kontinuiteten.

Den nya strukturen – med exempel som visar hur den används vid klassificering av akterna – kan studeras på EUR-Lex webbsida på följande adress:

http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm

---