# Europos Sąjungos C 316E/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 316E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. gruodžio 22d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 316E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. gruodžio 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   (Pranešimas) |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2006–2007 m. SESIJA |
| | 2006 m. lapkričio 29–30 d. posėdžiai |
| | 2006 m. lapkričio 29 d., trečiadienis |
| 2006/C 316E/01 | PROTOKOLAS | 1 |
| POSĖDŽIO EIGA


  Sesijos atnaujinimas


  Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Gauti dokumentai


  Sprendimai dėl kai kurių dokumentų


  Rašytiniai pareiškimai (gauti dokumentai)


  Tarybos perduoti susitarimų tekstai


  Asignavimų perkėlimas


  Darbotvarkė


  Diskusijos dėl Europos ateities (diskusijos)


  Įgaliojimų tikrinimas


  Parlamento sudėtis


  Tarybos bendrųjų pozicijų perdavimas


  Rusijos ir Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimas (diskusijos)


  Bulgarijos stojimas. Rumunijos stojimas (diskusijos)


  Europos automobilių sektoriaus restruktūrizavimo ekonominės ir socialinės pasekmės (diskusijos)


  Finansinė priemonė, skirta skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms visame pasaulyje ***I (diskusijos)


  Vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais


  Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007–2013 m.) ***II — Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I — Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida * — Specialioji programa Žmonės (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa Idėjos (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa Pajėgumai (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa Bendradarbiavimas (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa (2007–2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa (2007–2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * — Specialioji EAEB programa (2007–2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (diskusijos)


  Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I (diskusijos)


  Pacientų teisės Europos Sąjungoje (diskusijos)


  Kito posėdžio darbotvarkė


  Posėdžio pabaiga |
| DALYVIŲ SĄRAŠAS | 15 |
| | 2006 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis |
| 2006/C 316E/02 | PROTOKOLAS | 17 |
| POSĖDŽIO EIGA


  Posėdžio pradžia


  Gauti dokumentai


  Dėl veikliųjų medžiagų farmacijoje (rašytinis pareiškimas)


  AIDS (diskusijos)


  Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planas (diskusijos)


  Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui (diskusijos)


  Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Balsuoti skirtas laikas


  Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivams ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  ES ir Žaliojo Kyšulio Respublikos partnerystės žuvininkystės srityje susitarimas * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Bendrijos garantija Europos investicijų bankui * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas: pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)


  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas * (galutinis balsavimas)


  Pagrindinių teisių agentūra (veikla ES sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse) * (galutinis balsavimas)


  Bulgarijos stojimas (balsavimas)


  Rumunijos stojimas (balsavimas)


  Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007–2013 m.) ***II (balsavimas)


  Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I (balsavimas)


  Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I (balsavimas)


  Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***I (balsavimas)


  Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida * (balsavimas)


  Specialioji programa Žmonės (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)


  Specialioji programa Idėjos (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)


  Specialioji programa Pajėgumai (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)


  Specialioji programa Bendradarbiavimas (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)


  Specialioji programa (2007–2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)


  Specialioji programa (2007–2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (balsavimas)


  Specialioji EAEB programa (2007–2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (balsavimas)


  Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė (balsavimas)


  AIDS (balsavimas)


  Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planas (balsavimas)


  Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui (balsavimas)


  Paaiškinimai dėl balsavimo


  Balsavimo pataisymai ir ketinimai


  Posėdžio metu priimtų tekstų perdavimas


  Kitų posėdžių kalendorinis planas


  Sesijos atidėjimas |
| DALYVIŲ SĄRAŠAS | 29 |
| I PRIEDAS | 31 |
| II PRIEDAS | 46 |
| PRIIMTI TEKSTAI | 102 |
| P6_TA(2006)0504Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0209Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje | 102 |
| P6_TA(2006)0505Techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivams ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) | 104 |
| P6_TC1-COD(2006)0210Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams | 105 |
| P6_TA(2006)0506EB ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimas *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) | 108 |
| P6_TA(2006)0507Bendrijos garantija Europos investicijų bankui *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) | 109 |
| P6_TA(2006)0508Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas – pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbųEuropos Parlamento sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymo – pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (2006/2244(REG)) | 115 |
| P6_TA(2006)0509Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)) | 116 |
| P6_TA(2006)0510Pagrindinių teisių agentūra (su Europos Sąjungos sutarties VI antraštinės dalies nuostatomis susijusi veikla) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti veiklą, nurodytą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)) | 117 |
| P6_TA(2006)0511Bulgarijos stojimas į ESEuropos Parlamento rezoliucija dėl Bulgarijos įstojimo į Europos Sąjungą (2006/2114(INI)) | 117 |
| P6_TA(2006)0512Rumunijos stojimasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2115(INI)) | 121 |
| P6_TA(2006)0513Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007–2013 m.) ***IIEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007–2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) | 125 |
| P6_TC2-COD(2005)0043Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007- 2013 m.) | 125 |
| I PRIEDAS | 133 |
| II PRIEDASORIENTACINIS PASKIRSTYMAS PROGRAMOMS | 169 |
| III PRIEDASFINANSAVIMO SCHEMOS | 170 |
| P6_TA(2006)0514Dalyvavimo EB septintosios pagrindų programos (2007–2013) veiksmuose ir mosklinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD)) | 173 |
| P6_TC1-COD(2005)0277Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) | 173 |
| PRIEDASDALYVIO GARANTIJŲ FONDAS | 198 |
| P6_TA(2006)0515Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD)) | 199 |
| P6_TC1-COD(2005)0194Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/.../EB dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką | 199 |
| I PRIEDASESMINIAI SAUGOS REIKALAVIMAI | 212 |
| II PRIEDASATITIKTIES ĮVERTINIMO PROCEDŪROS | 214 |
| III PRIEDASMINIMALŪS KRITERIJAI, TAIKOMI UŽ ATITIKTIES ĮVERTINIMĄ ATSAKINGOMS ĮSTAIGOMS, Į KURIUOS TURI ATSIŽVELGTI VALSTYBĖS NARĖS | 222 |
| IV PRIEDASATITIKTIES ŽENKLAS | 223 |
| P6_TA(2006)0516Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD)) | 223 |
| P6_TC1-COD(2006)0004Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2007 dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) | 224 |
| I PRIEDASPAGRINDINĖ ESSPROS SISTEMA | 228 |
| II PRIEDASPENSIJŲ IŠMOKŲ GAVĖJŲ MODULIS | 229 |
| III PRIEDASBANDOMASIS GRYNŲJŲ SOCIALINĖS APSAUGOS IŠMOKŲ DUOMENŲ RINKIMAS | 229 |
| P6_TA(2006)0517Dalyvavimo PP7 taisyklės – Euratomas *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), apibrėžiančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatančio mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007–2011 m.) įgyvendinti (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS)) | 230 |
| P6_TA(2006)0518Specialioji programa Žmonės 2007–2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Žmonės, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS)) | 252 |
| P6_TA(2006)0519Specialioji programa Idėjos 2007–2013 (7-oji bendroji EB MTTPDV programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Idėjos, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji bendroji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS)) | 265 |
| P6_TA(2006)0520Specialioji programa Pajėgumai 2007–2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Pajėgumai, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS)) | 272 |
| P6_TA(2006)0521Specialioji programa Bendradarbiavimas 2007–2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Bendradarbiavimas, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) | 290 |
| P6_TA(2006)05222007–2013 m. specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programą (2007- 2013 m.) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS)) | 344 |
| P6_TA(2006)05232007–2011 m. specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (EAEB 7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią tiesiogiai vykdys Jungtinis tyrimų centras, įgyvendindamas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007–2011 m.) (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS)) | 352 |
| P6_TA(2006)05242007–2011 m. specialioji EAEB programa (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007–2011 m.) (COM(2005)0445 — C6-0386/2005 — 2005/0190(CNS)) | 356 |
| P6_TA(2006)0525ES pasiekta pažanga kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (LSTE) (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)Europos Parlamento rezoliucija dėl ES pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (LSTE) (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai) | 361 |
| P6_TA(2006)0526AIDSEuropos Parlamento rezoliucija dėl AIDS | 366 |
| P6_TA(2006)0527Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 Europos veiksmų planasEuropos Parlamento rezoliucija dėl neįgaliųjų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planas (2006/2105(INI)) | 370 |
| P6_TA(2006)0528Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labuiEuropos Parlamento rezoliucija dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI)) | 378 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   (Pranešimas)

EUROPOS PARLAMENTAS

2006–2007 m. SESIJA

2006 m. lapkričio 29–30 d. posėdžiai

2006 m. lapkričio 29 d., trečiadienis

2006/C 316E/01

PROTOKOLAS

1

POSĖDŽIO EIGA

Sesijos atnaujinimas

Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Gauti dokumentai

Sprendimai dėl kai kurių dokumentų

Rašytiniai pareiškimai (gauti dokumentai)

Tarybos perduoti susitarimų tekstai

Asignavimų perkėlimas

Darbotvarkė

Diskusijos dėl Europos ateities (diskusijos)

Įgaliojimų tikrinimas

Parlamento sudėtis

Tarybos bendrųjų pozicijų perdavimas

Rusijos ir Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimas (diskusijos)

Bulgarijos stojimas. Rumunijos stojimas (diskusijos)

Europos automobilių sektoriaus restruktūrizavimo ekonominės ir socialinės pasekmės (diskusijos)

Finansinė priemonė, skirta skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms visame pasaulyje ***I (diskusijos)

Vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007–2013 m.) ***II — Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I — Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida * — Specialioji programa Žmonės (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa Idėjos (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa Pajėgumai (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa Bendradarbiavimas (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa (2007–2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa (2007–2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * — Specialioji EAEB programa (2007–2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (diskusijos)

Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I (diskusijos)

Pacientų teisės Europos Sąjungoje (diskusijos)

Kito posėdžio darbotvarkė

Posėdžio pabaiga

DALYVIŲ SĄRAŠAS

15

2006 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

2006/C 316E/02

PROTOKOLAS

17

POSĖDŽIO EIGA

Posėdžio pradžia

Gauti dokumentai

Dėl veikliųjų medžiagų farmacijoje (rašytinis pareiškimas)

AIDS (diskusijos)

Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planas (diskusijos)

Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui (diskusijos)

Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Balsuoti skirtas laikas

Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivams ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

ES ir Žaliojo Kyšulio Respublikos partnerystės žuvininkystės srityje susitarimas * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Bendrijos garantija Europos investicijų bankui * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas: pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas * (galutinis balsavimas)

Pagrindinių teisių agentūra (veikla ES sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse) * (galutinis balsavimas)

Bulgarijos stojimas (balsavimas)

Rumunijos stojimas (balsavimas)

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007–2013 m.) ***II (balsavimas)

Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I (balsavimas)

Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I (balsavimas)

Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***I (balsavimas)

Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007–2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida * (balsavimas)

Specialioji programa Žmonės (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Specialioji programa Idėjos (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Specialioji programa Pajėgumai (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Specialioji programa Bendradarbiavimas (2007–2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Specialioji programa (2007–2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Specialioji programa (2007–2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (balsavimas)

Specialioji EAEB programa (2007–2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (balsavimas)

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė (balsavimas)

AIDS (balsavimas)

Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planas (balsavimas)

Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui (balsavimas)

Paaiškinimai dėl balsavimo

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Posėdžio metu priimtų tekstų perdavimas

Kitų posėdžių kalendorinis planas

Sesijos atidėjimas

DALYVIŲ SĄRAŠAS

29

I PRIEDAS

31

II PRIEDAS

46

PRIIMTI TEKSTAI

102

P6_TA(2006)0504Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0209Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje

102

P6_TA(2006)0505Techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivams ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD))

104

P6_TC1-COD(2006)0210Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams

105

P6_TA(2006)0506EB ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimas *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS))

108

P6_TA(2006)0507Bendrijos garantija Europos investicijų bankui *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS))

109

P6_TA(2006)0508Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas – pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbųEuropos Parlamento sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymo – pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (2006/2244(REG))

115

P6_TA(2006)0509Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

116

P6_TA(2006)0510Pagrindinių teisių agentūra (su Europos Sąjungos sutarties VI antraštinės dalies nuostatomis susijusi veikla) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti veiklą, nurodytą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS))

117

P6_TA(2006)0511Bulgarijos stojimas į ESEuropos Parlamento rezoliucija dėl Bulgarijos įstojimo į Europos Sąjungą (2006/2114(INI))

117

P6_TA(2006)0512Rumunijos stojimasEuropos Parlamento rezoliucija dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2115(INI))

121

P6_TA(2006)0513Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007–2013 m.) ***IIEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007–2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD))

125

P6_TC2-COD(2005)0043Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007- 2013 m.)

125

I PRIEDAS

133

II PRIEDASORIENTACINIS PASKIRSTYMAS PROGRAMOMS

169

III PRIEDASFINANSAVIMO SCHEMOS

170

P6_TA(2006)0514Dalyvavimo EB septintosios pagrindų programos (2007–2013) veiksmuose ir mosklinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD))

173

P6_TC1-COD(2005)0277Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.)

173

PRIEDASDALYVIO GARANTIJŲ FONDAS

198

P6_TA(2006)0515Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD))

199

P6_TC1-COD(2005)0194Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/.../EB dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką

199

I PRIEDASESMINIAI SAUGOS REIKALAVIMAI

212

II PRIEDASATITIKTIES ĮVERTINIMO PROCEDŪROS

214

III PRIEDASMINIMALŪS KRITERIJAI, TAIKOMI UŽ ATITIKTIES ĮVERTINIMĄ ATSAKINGOMS ĮSTAIGOMS, Į KURIUOS TURI ATSIŽVELGTI VALSTYBĖS NARĖS

222

IV PRIEDASATITIKTIES ŽENKLAS

223

P6_TA(2006)0516Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***IEuropos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD))

223

P6_TC1-COD(2006)0004Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2007 dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS)

224

I PRIEDASPAGRINDINĖ ESSPROS SISTEMA

228

II PRIEDASPENSIJŲ IŠMOKŲ GAVĖJŲ MODULIS

229

III PRIEDASBANDOMASIS GRYNŲJŲ SOCIALINĖS APSAUGOS IŠMOKŲ DUOMENŲ RINKIMAS

229

P6_TA(2006)0517Dalyvavimo PP7 taisyklės – Euratomas *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), apibrėžiančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatančio mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007–2011 m.) įgyvendinti (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS))

230

P6_TA(2006)0518Specialioji programa Žmonės 2007–2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Žmonės, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS))

252

P6_TA(2006)0519Specialioji programa Idėjos 2007–2013 (7-oji bendroji EB MTTPDV programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Idėjos, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji bendroji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS))

265

P6_TA(2006)0520Specialioji programa Pajėgumai 2007–2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Pajėgumai, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

272

P6_TA(2006)0521Specialioji programa Bendradarbiavimas 2007–2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos Bendradarbiavimas, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007–2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS))

290

P6_TA(2006)05222007–2013 m. specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programą (2007- 2013 m.) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS))

344

P6_TA(2006)05232007–2011 m. specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (EAEB 7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią tiesiogiai vykdys Jungtinis tyrimų centras, įgyvendindamas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007–2011 m.) (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS))

352

P6_TA(2006)05242007–2011 m. specialioji EAEB programa (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo pagrindų programa) *Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007–2011 m.) (COM(2005)0445 — C6-0386/2005 — 2005/0190(CNS))

356

P6_TA(2006)0525ES pasiekta pažanga kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (LSTE) (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)Europos Parlamento rezoliucija dėl ES pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (LSTE) (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

361

P6_TA(2006)0526AIDSEuropos Parlamento rezoliucija dėl AIDS

366

P6_TA(2006)0527Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 Europos veiksmų planasEuropos Parlamento rezoliucija dėl neįgaliųjų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planas (2006/2105(INI))

370

P6_TA(2006)0528Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labuiEuropos Parlamento rezoliucija dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI))

378

| * | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

| AFET | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- |
| DEVE | Plėtros komitetas |
| INTA | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | Biudžeto komitetas |
| CONT | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos komitetas |
| ITRE | Pramonės, išorės prekybos, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| PECH | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | Teisės komitetas |
| LIBE | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | Moterų teisių ir lygių galimybių komitetas |
| PETI | Peticijų komitetas |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Plėtros komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, išorės prekybos, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lygių galimybių komitetas

PETI

Peticijų komitetas

| PPE-DE | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija |
| --- | --- |
| PSE | Socialistų frakcija Europos Parlamente |
| ALDE | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| Verts/ALE | Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas |
| GUE/NGL | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| IND/DEM | Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija |
| UEN | Sąjungos už tautų Europą frakcija |
| NI | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE-DE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija

PSE

Socialistų frakcija Europos Parlamente

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji

IND/DEM

Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija

UEN

Sąjungos už tautų Europą frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I (Pranešimas)

EUROPOS PARLAMENTAS

2006–2007 m. SESIJA

2006 m. lapkričio 29–30 d. posėdžiai

2006 m. lapkričio 29 d., trečiadienis

| 22.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 316/1

---

PROTOKOLAS

(2006/C 316 E/01)

POSĖDŽIO EIGA

PIRMININKAVO: Josep BORRELL FONTELLES

Pirmininkas

1.   Sesijos atnaujinimas

Posėdis pradėtas 15.05 val.

2.   Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Ankstesnio posėdžio protokolas patvirtintas.

3.   Gauti dokumentai

Gauti šie dokumentai:

| 1) | iš Tarybos ir Komisijos:







  — | Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0036/2006 — C6-0401/2006 — 2006/2168(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- | --- |
| | nuomonė: ITRE |

1)

iš Tarybos ir Komisijos:

—

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0036/2006 — C6-0401/2006 — 2006/2168(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: ITRE

| — | Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0035/2006 — C6-0400/2006 — 2006/2167(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: ENVI |

—

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0035/2006 — C6-0400/2006 — 2006/2167(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: ENVI

| — | Europos maisto saugos tarnyba — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0034/2006 — C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: ENVI |

—

Europos maisto saugos tarnyba — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0034/2006 — C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: ENVI

| — | Europos aviacijos saugos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0033/2006 — C6-0398/2006 — 2006/2165(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: TRAN |

—

Europos aviacijos saugos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0033/2006 — C6-0398/2006 — 2006/2165(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: TRAN

| — | Europos aviacijos saugos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0032/2006 — C6-0397/2006 — 2006/2164(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: TRAN |

—

Europos aviacijos saugos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0032/2006 — C6-0397/2006 — 2006/2164(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: TRAN

| — | Europos mokymo fondas — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0031/2006 — C6-0396/2006 — 2006/2163(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: EMPL |

—

Europos mokymo fondas — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0031/2006 — C6-0396/2006 — 2006/2163(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: EMPL

| — | Eurojustas — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0030/2006 — C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: LIBE |

—

Eurojustas — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0030/2006 — C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: LIBE

| — | Europos vaistų agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0029/2006 — C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: ENVI |

—

Europos vaistų agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0029/2006 — C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: ENVI

| — | Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0028/2006 — C6-0393/2006 — 2006/2160(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0028/2006 — C6-0393/2006 — 2006/2160(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

| — | Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0027/2006 — C6-0392/2006 — 2006/2159(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: EMPL |

—

Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0027/2006 — C6-0392/2006 — 2006/2159(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: EMPL

| — | Europos aplinkos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0026/2006 — C6-0391/2006 — 2006/2158(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: ENVI |

—

Europos aplinkos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0026/2006 — C6-0391/2006 — 2006/2158(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: ENVI

| — | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0025/2006 — C6-0390/2006 — 2006/2157(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: LIBE |

—

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0025/2006 — C6-0390/2006 — 2006/2157(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: LIBE

| — | Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0024/2006 — C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: LIBE |

—

Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0024/2006 — C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: LIBE

| — | Europos rekonstrukcijos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0023/2006 — C6-0388/2006 — 2006/2155(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: AFET |

—

Europos rekonstrukcijos agentūra — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0023/2006 — C6-0388/2006 — 2006/2155(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: AFET

| — | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0022/2006 — C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: EMPL |

—

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0022/2006 — C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: EMPL

| — | Europos profesinio mokymo plėtros centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0021/2006 — C6-0386/2006 — 2006/2153(DEC))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: EMPL |

—

Europos profesinio mokymo plėtros centras — 2005 finansinių metų galutinių finansinių ataskaitų skelbimas (N6-0021/2006 — C6-0386/2006 — 2006/2153(DEC))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

nuomonė: EMPL

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/0224(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/0224(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimų ginant vartotojų interesus (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimų ginant vartotojų interesus (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, draudžiančio pateikti į Bendrijos rinką ir importuoti į ją bei eksportuoti iš jos kačių ir šunų kailius bei dirbinius, kurių sudėtyje yra tokių kailių (COM(2006)0684 — C6-0428/2006 — 2006/0236(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: AGRI, ENVI, INTA |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, draudžiančio pateikti į Bendrijos rinką ir importuoti į ją bei eksportuoti iš jos kačių ir šunų kailius bei dirbinius, kurių sudėtyje yra tokių kailių (COM(2006)0684 — C6-0428/2006 — 2006/0236(COD))

perduota

atsakingam komitetui: IMCO

nuomonė: AGRI, ENVI, INTA

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo didinant Europos investicijų fondo kapitalą (COM(2006)0621 — C6-0426/2006 — 2006/0203(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo didinant Europos investicijų fondo kapitalą (COM(2006)0621 — C6-0426/2006 — 2006/0203(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 58/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1402 — C6-0425/2006 — 2006/2285(GBD))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 58/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1402 — C6-0425/2006 — 2006/2285(GBD))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą, pritaikančio Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, Reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo ir Reglamentą (EB) Nr. 320/2006, nustatantį laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą (COM(2006)0677 — C6-0424/2006 — 2006/0226(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą, pritaikančio Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, Reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo ir Reglamentą (EB) Nr. 320/2006, nustatantį laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą (COM(2006)0677 — C6-0424/2006 — 2006/0226(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: AGRI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007-2010 m.) (COM(2006)0564 — C6-0423/2006 — 2006/0194(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: REGI |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: BUDG |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007-2010 m.) (COM(2006)0564 — C6-0423/2006 — 2006/0194(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: REGI

nuomonė: BUDG

| — | Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dviračių motorinių transporto priemonių ranktūrių keleiviams (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0265 — C6-0419/2006 — 2003/0058(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dviračių motorinių transporto priemonių ranktūrių keleiviams (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0265 — C6-0419/2006 — 2003/0058(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dviračių motorinių transporto priemonių stovų (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0262 — C6-0418/2006 — 2003/0059(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl dviračių motorinių transporto priemonių stovų (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0262 — C6-0418/2006 — 2003/0059(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 59/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1403 — C6-0417/2006 — 2006/2284(GBD))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 59/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1403 — C6-0417/2006 — 2006/2284(GBD))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 55/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1399 — C6-0416/2006 — 2006/2283(GBD))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 55/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1399 — C6-0416/2006 — 2006/2283(GBD))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0605 — C6-0409/2006 — 2006/0192(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0605 — C6-0409/2006 — 2006/0192(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 56/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1400 — C6-0407/2006 — 2006/2282(GBD))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 56/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1400 — C6-0407/2006 — 2006/2282(GBD))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 54/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1355 — C6-0406/2006 — 2006/2281(GBD))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 54/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1355 — C6-0406/2006 — 2006/2281(GBD))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas perkelti DEC 51/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1352 — C6-0405/2006 — 2006/2280(GBD))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas perkelti DEC 51/2006 asignavimus. III skirsnis. Komisija (SEC(2006)1352 — C6-0405/2006 — 2006/2280(GBD))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairo mechanizmų (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairo mechanizmų (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, nustatančio Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones (COM(2006)0609 — C6-0403/2006 — 2006/0200(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: PECH |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: ENVI |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, nustatančio Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones (COM(2006)0609 — C6-0403/2006 — 2006/0200(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: PECH

nuomonė: ENVI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (COM(2006)0587 — C6-0402/2006 — 2006/0190(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: PECH |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: ENVI |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (COM(2006)0587 — C6-0402/2006 — 2006/0190(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: PECH

nuomonė: ENVI

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių didžiausio projektinio greičio ir jų krovininių kėbulų (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/0219(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių didžiausio projektinio greičio ir jų krovininių kėbulų (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/0219(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigiamas Bendrijos statistinės informacijos politikos Europos patariamasis komitetas (COM(2006)0653 — C6-0379/2006 — 2006/0217(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: ECON |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: IMCO |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigiamas Bendrijos statistinės informacijos politikos Europos patariamasis komitetas (COM(2006)0653 — C6-0379/2006 — 2006/0217(COD))

perduota

atsakingam komitetui: ECON

nuomonė: IMCO

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas (COM(2006)0604 — C6-0355/2006 — 2006/0197(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: CULT, BUDG, JURI, CONT, IMCO |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas (COM(2006)0604 — C6-0355/2006 — 2006/0197(COD))

perduota

atsakingam komitetui: ITRE

nuomonė: CULT, BUDG, JURI, CONT, IMCO

| — | Tarybos bendroji pozicija dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (14259/2006 — C6-0431/2006 — 2005/0090(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: CONT |

—

Tarybos bendroji pozicija dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (14259/2006 — C6-0431/2006 — 2005/0090(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: BUDG

nuomonė: CONT

| — | Audito Rūmų nario iš Bulgarijos skyrimas (N6-0037/2006 — C6-0411/2006 — 2006/0811(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Audito Rūmų nario iš Bulgarijos skyrimas (N6-0037/2006 — C6-0411/2006 — 2006/0811(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

| — | Audito Rūmų nario iš Rumunijos skyrimas (N6-0038/2006 — C6-0410/2006 — 2006/0812(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Audito Rūmų nario iš Rumunijos skyrimas (N6-0038/2006 — C6-0410/2006 — 2006/0812(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: CONT

| 2) | iš Parlamento komitetų:







  2.1) | pranešimai:







  — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (Europos iniciatyva remti demokratiją ir žmogaus teises) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)) — AFET komitetas. Pranešėjai: Hélène Flautre ir Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

iš Parlamento komitetų:

2.1)

pranešimai:

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (Europos iniciatyva remti demokratiją ir žmogaus teises) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)) — AFET komitetas. Pranešėjai: Hélène Flautre ir Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006).

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — ITRE komitetas.
  Pranešėja: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006). |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — ITRE komitetas.

Pranešėja: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006).

| — | Pranešimas dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI)) — ITRE komitetas.
  Pranešėja: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI)) — ITRE komitetas.

Pranešėja: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006).

| — | Pranešimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio pakeitimo. Pereinamosios nuostatos dėl kalbų režimo (2006/2244(REG)) — AFCO komitetas.
  Pranešėjas: Ingo Friedrich (A6-0391/2006). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio pakeitimo. Pereinamosios nuostatos dėl kalbų režimo (2006/2244(REG)) — AFCO komitetas.

Pranešėjas: Ingo Friedrich (A6-0391/2006).

| — | Pranešimas dėl Europos Sąjungos pajėgumų integruoti naujas valstybes nares institucinių aspektų (2006/2226(INI)) — AFCO komitetas.
  Pranešėjas: Alexander Stubb (A6-0393/2006). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl Europos Sąjungos pajėgumų integruoti naujas valstybes nares institucinių aspektų (2006/2226(INI)) — AFCO komitetas.

Pranešėjas: Alexander Stubb (A6-0393/2006).

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) — BUDG komitetas.
  Pranešėjas: Esko Seppänen (A6-0394/2006). |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) — BUDG komitetas.

Pranešėjas: Esko Seppänen (A6-0394/2006).

| — | * Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) — PECH komitetas.
  Pranešėjas: Duarte Freitas (A6-0395/2006). |
| --- | --- |

—

- Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) — PECH komitetas.

Pranešėjas: Duarte Freitas (A6-0395/2006).

| — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) — TRAN komitetas.
  Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0401/2006). |
| --- | --- |

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) — TRAN komitetas.

Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0401/2006).

| — | ***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) — TRAN komitetas.
  Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0402/2006). |
| --- | --- |

—

***I Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) — TRAN komitetas.

Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0402/2006).

| — | Pranešimas dėl Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2114(INI)) — AFET komitetas.
  Pranešėjas: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2114(INI)) — AFET komitetas.

Pranešėjas: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006).

| — | Pranešimas dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2115(INI)) — AFET komitetas.
  Pranešėjas: Pierre Moscovici (A6-0421/2006). |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2115(INI)) — AFET komitetas.

Pranešėjas: Pierre Moscovici (A6-0421/2006).

| 2.2) | rekomendacija antrajam svarstymui:







  — | ***II Rekomendacijos antrajam svarstymui projektas dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007- 2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — ITRE komitetas.
  Pranešėjas: Jerzy Buzek (A6-0392/2006). |
| --- | --- | --- |

2.2)

rekomendacija antrajam svarstymui:

—

***II Rekomendacijos antrajam svarstymui projektas dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007- 2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — ITRE komitetas.

Pranešėjas: Jerzy Buzek (A6-0392/2006).

| 3) | iš Parlamento narių:







  3.1) | pasiūlymai dėl rezoliucijų (Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnis):







  — | Cristiana Muscardini. Pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl būtinybės persodinti egles po Kalėdų (B6-0617/2006).






  perduota | atsakingam komitetui: ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | nuomonė: AGRI |

3)

iš Parlamento narių:

3.1)

pasiūlymai dėl rezoliucijų (Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnis):

—

Cristiana Muscardini. Pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl būtinybės persodinti egles po Kalėdų (B6-0617/2006).

perduota

atsakingam komitetui: ENVI

nuomonė: AGRI

| — | Cristiana Muscardini. Pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl motorinių transporto priemonių taršos Afrikoje (B6-0616/2006).






  perduota | atsakingam komitetui: INTA |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: DEVE, ENVI |

—

Cristiana Muscardini. Pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl motorinių transporto priemonių taršos Afrikoje (B6-0616/2006).

perduota

atsakingam komitetui: INTA

nuomonė: DEVE, ENVI

| 3.2) | pasiūlymai dėl rekomendacijų (Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnis):







  — | Martine Roure PSE frakcijos vardu. Pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai dėl asmens duomenų, tvarkomų policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste, apsaugos (B6-0618/2006).






  perduota | atsakingam komitetui: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

3.2)

pasiūlymai dėl rekomendacijų (Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnis):

—

Martine Roure PSE frakcijos vardu. Pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai dėl asmens duomenų, tvarkomų policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste, apsaugos (B6-0618/2006).

perduota

atsakingam komitetui: LIBE

| — | Doris Pack PPE-DE frakcijos vardu. Pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai dėl Bosnijos ir Hercegovinos (B6-0615/2006).






  perduota | atsakingam komitetui: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Doris Pack PPE-DE frakcijos vardu. Pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai dėl Bosnijos ir Hercegovinos (B6-0615/2006).

perduota

atsakingam komitetui: AFET

4.   Sprendimai dėl kai kurių dokumentų

Leidimas rengti pranešimus savo iniciatyva (Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnis)

AFET komitetas

| — | Kosovo ateitis ir ES vaidmuo (2006/2267(INI))
  (nuomonė: INTA)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Kosovo ateitis ir ES vaidmuo (2006/2267(INI))

(nuomonė: INTA)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

| — | Pranešimas dėl strateginio dokumento dėl plėtros proceso pažangos (2006/2252(INI))
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Pranešimas dėl strateginio dokumento dėl plėtros proceso pažangos (2006/2252(INI))

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

CONT komitetas

| — | Bendrijos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2005 m. metinė ataskaita. (2006/2268(INI))
  (nuomonė: AGRI, BUDG, REGI)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2005 m. metinė ataskaita. (2006/2268(INI))

(nuomonė: AGRI, BUDG, REGI)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

ECON komitetas

| — | Finansinės paslaugos 2005-2010 m. Baltoji knyga (2006/2270(INI))
  (nuomonė: JURI)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Finansinės paslaugos 2005-2010 m. Baltoji knyga (2006/2270(INI))

(nuomonė: JURI)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

| — | Europos ekonomikos padėtis. Parengiamoji bendrųjų ekonominės politikos gairių ataskaita (2006/2272(INI))
  (nuomonė: EMPL, ITRE)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Europos ekonomikos padėtis. Parengiamoji bendrųjų ekonominės politikos gairių ataskaita (2006/2272(INI))

(nuomonė: EMPL, ITRE)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

| — | Europos investicijų banko (EIB) 2005 m. metinė ataskaita (2006/2269(INI))
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Europos investicijų banko (EIB) 2005 m. metinė ataskaita (2006/2269(INI))

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

FEMM komitetas

| — | Šeimos gyvenimo ir studijų laikotarpio derinimo priemonių, skirtų jaunoms moterims, gyvenančioms Europos Sąjungoje, reguliavimo sistema (2006/2276(INI))
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Šeimos gyvenimo ir studijų laikotarpio derinimo priemonių, skirtų jaunoms moterims, gyvenančioms Europos Sąjungoje, reguliavimo sistema (2006/2276(INI))

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

| — | Neįgalių moterų padėtis Europos Sąjungoje (2006/2277(INI))
  (nuomonė: EMPL)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Neįgalių moterų padėtis Europos Sąjungoje (2006/2277(INI))

(nuomonė: EMPL)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

IMCO komitetas

| — | Sveikatos apsaugos paslaugų išbraukimo iš Direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje poveikis ir pasekmės (2006/2275(INI))
  (nuomonė: ENVI, EMPL)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Sveikatos apsaugos paslaugų išbraukimo iš Direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje poveikis ir pasekmės (2006/2275(INI))

(nuomonė: ENVI, EMPL)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

ITRE komitetas

| — | Praktinis žinių panaudojimas. Europai skirta didelės apimties naujovių strategija (2006/2274(INI))
  (nuomonė: CULT, EMPL, JURI, ECON, IMCO, REGI)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Praktinis žinių panaudojimas. Europai skirta didelės apimties naujovių strategija (2006/2274(INI))

(nuomonė: CULT, EMPL, JURI, ECON, IMCO, REGI)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

| — | Europos plačiajuosčio ryšio politikos kūrimas (2006/2273(INI))
  (nuomonė: CULT, EMPL, JURI, IMCO)
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Europos plačiajuosčio ryšio politikos kūrimas (2006/2273(INI))

(nuomonė: CULT, EMPL, JURI, IMCO)

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas

ENVI komitetas

| — | Taususis pesticidų naudojimas (COM(2006)0373 — C6-0246/2006 — 2006/0132(COD))
  (nuomonė: ITRE)
  Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas ENVI, AGRI
  (Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16) |
| --- | --- |

—

Taususis pesticidų naudojimas (COM(2006)0373 — C6-0246/2006 — 2006/0132(COD))

(nuomonė: ITRE)

Glaudesnis komitetų bendradarbiavimas ENVI, AGRI

(Atsižvelgiant į Pirmininkų sueigos sprendimą 2006 11 16)

Perdavimas komitetams

REGI komitetas

| — | Vyno rinkos bendro organizavimo reforma (2006/2109(INI))






  perduota | atsakingam komitetui: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | nuomonė: INTA |

—

Vyno rinkos bendro organizavimo reforma (2006/2109(INI))

perduota

atsakingam komitetui: AGRI

nuomonė: INTA

Sprendimas rengti pranešimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 201 straipsnį

AFCO komitetas

| — | Taisyklių pakeitimas atsižvelgiant į 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimą, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (komitologija) (2006/2244(REG)) |
| --- | --- |

—

Taisyklių pakeitimas atsižvelgiant į 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimą, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (komitologija) (2006/2244(REG))

5.   Rašytiniai pareiškimai (gauti dokumentai)

Šie Parlamento nariai pateikė šiuos rašytinius pareiškimus, įrašomus į registrą (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnis):

| — | Jacky Henin, Marco Rizzo ir Helmuth Markov - dėl Europos energijos agentūros įsteigimo ir ekonominių interesų grupės (EIG), valdančios elektros energijos gamybą ir skirstymą Europos Sąjungos teritorijoje, įkūrimo (85/2006); |
| --- | --- |

—

Jacky Henin, Marco Rizzo ir Helmuth Markov - dėl Europos energijos agentūros įsteigimo ir ekonominių interesų grupės (EIG), valdančios elektros energijos gamybą ir skirstymą Europos Sąjungos teritorijoje, įkūrimo (85/2006);

| — | Adriana Poli Bortone - dėl Konstitucijos priėmimo proceso atnaujinimo ir nuostatų dėl krikščioniškų šaknų įtraukimo (86/2006); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone - dėl Konstitucijos priėmimo proceso atnaujinimo ir nuostatų dėl krikščioniškų šaknų įtraukimo (86/2006);

| — | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries ir Thomas Ulmer - dėl hepatito C (87/2006). |
| --- | --- |

—

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries ir Thomas Ulmer - dėl hepatito C (87/2006).

6.   Tarybos perduoti susitarimų tekstai

Taryba perdavė šių dokumentų patvirtintus nuorašus:

| — | Europos bendrijos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų; |
| --- | --- |

—

Europos bendrijos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų;

| — | Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų atliekamo keleivių duomenų įrašo tvarkymo ir perdavimo JAV vidaus saugumo departamentui. |
| --- | --- |

—

Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų atliekamo keleivių duomenų įrašo tvarkymo ir perdavimo JAV vidaus saugumo departamentui.

7.   Asignavimų perkėlimas

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0383/2006 — SEC(2006)1064) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 39A/2006.

Jis leido perkelti dalį asignavimų pagal 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 3 dalį.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0383/2006 — SEC(2006)1064) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 39B/2006.

Remdamasis 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 2 ir 3 dalimi, jis leido perkelti visus asignavimus.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0361/2006 — SEC(2006)1281) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 41/2006.

Atsižvelgęs į Tarybos nuomonę jis leido perkelti visus asignavimus pagal 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 3 dalies nuostatas.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0370/2006 — SEC(2006)1284) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 44/2006.

Remdamasis 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 2 dalimi, jis leido perkelti visus asignavimus.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0366/2006 — SEC(2006)1286) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 46/2006.

Remdamasis 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 2 ir 3 dalimi, jis leido perkelti visus asignavimus.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0367/2006 — SEC(2006)1350) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 49/2006.

Remdamasis 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 2 dalimi, jis leido perkelti visus asignavimus.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0371/2006 — SEC(2006)1353) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 52/2006.

Atsižvelgęs į Tarybos nuomonę jis leido perkelti visus asignavimus pagal 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 3 dalies nuostatas.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0372/2006 — SEC(2006)1354) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 53/2006.

Atsižvelgęs į Tarybos nuomonę jis leido perkelti visus asignavimus pagal 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 3 dalies nuostatas.

*

- *

Biudžeto komitetas apsvarstė Europos Komisijos (C6-0417/2006 — SEC(2006)1403) pasiūlymą perkelti asignavimus DEC 59/2006.

Remdamasis 2002 m. birželio 25 d. finansinio reglamento 24 straipsnio 2 ir 3 dalimi, jis leido perkelti visus asignavimus.

8.   Darbotvarkė

Patvirtinta darbų programa (2006 11 13 protokolo 14 punktas) ir išdalytas (PE 379.744/OJ/COR) darbotvarkės atitaisytų klaidų sąrašas. Pasiūlyti šie jo pakeitimai:

Darbotvarkė patvirtinta.

9.   Diskusijos dėl Europos ateities (diskusijos)

Diskusijos dėl Europos ateities dalyvaujant Airijos ministrui pirmininkui, Europos Vadovų Tarybos nariui.

Pirmininkas padarė trumpą pareiškimą, kuriame pabrėžė, kokį svarbų vaidmenį per pastarąjį dešimtmetį atliko Airijos ministras pirmininkas Bertie Ahern tvarkant Europos reikalus. Jis taip pat nurodė, kad atsižvelgiant į tai, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. airių kalba taps dvidešimt pirma oficialia kalba, šią kalbą bus galima vartoti šių diskusijų metu.

Kalbėjo Bertie Ahern.

Kalbėjo: Hans-Gert Pöttering PPE-DE frakcijos vardu, Martin Schulz PSE frakcijos vardu, Graham Watson ALDE frakcijos vardu, Johannes Voggenhuber Verts/ALE frakcijos vardu, Gabriele Zimmer GUE/NGL frakcijos vardu, Brian Crowley UEN frakcijos vardu, Kathy Sinnott IND/DEM frakcijos vardu, Jim Allister, nepriklausomas Parlamento narys, Bertie Ahern, Avril Doyle, Proinsias De Rossa, Sophia in 't Veld, Johannes Voggenhuber, Mary Lou McDonald, Seán Ó Neachtain, Georgios Karatzaferis, Francesco Enrico Speroni, Timothy Kirkhope, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marian Harkin, Bairbre de Brún ir Koenraad Dillen.

PIRMININKAVO: Pierre MOSCOVICI

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Ioannis Varvitsiotis, Jo Leinen, Andrew Duff, Richard Corbett ir Bertie Ahern.

Diskusijos baigtos.

10.   Įgaliojimų tikrinimas

Remdamasis savo JURI komiteto pasiūlymu, Parlamentas nusprendė patikrinti savo narių Jens Holm ir Katrin Saks įgaliojimus nuo atitinkamai 2006 9 27 ir 2006 10 9.

11.   Parlamento sudėtis

Dimitri Abadjiev pranešė, kad jis nuo 2006 m. gruodžio 1 d. jis atsistatydina iš Europos Parlamento stebėtojo pareigų.

Parlamentas jį išklausė ir pavedė Pirmininkui perduoti šią informaciją atitinkamoms Bulgarijos valdžios institucijoms.

12.   Tarybos bendrųjų pozicijų perdavimas

Pirmininkas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 1 dalimi, pranešė, kad gavo šią Tarybos bendrąją poziciją su nurodytomis ją patvirtinti paskatinusiomis priežastimis ir Komisijos poziciją dėl:

| — | 2006 m. lapkričio 23 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (14224/4/2006 — C6-0432/2006 — 2004/0270B(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

2006 m. lapkričio 23 d. Tarybos priimta Bendroji pozicija siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (14224/4/2006 — C6-0432/2006 — 2004/0270B(COD))

perduota

atsakingam komitetui: ENVI

Trijų mėnesių terminas, per kurį Parlamentas turi patvirtinti savo poziciją, prasidės kitą dieną, t. y. 2006 11 30.

13.   Rusijos ir Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimas (diskusijos)

Tarybos ir Komisijos pareiškimai: Rusijos ir Europos Sąjungos aukščiausio lygio susitikimas

Paula Lehtomäki (einanti Tarybos Pirmininko pareigas) ir Benita Ferrero-Waldner (Komisijos narė) padarė pareiškimus.

Kalbėjo: Camiel Eurlings PPE-DE frakcijos vardu, Hannes Swoboda PSE frakcijos vardu, Paavo Väyrynen ALDE frakcijos vardu, Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE frakcijos vardu, Vladimír Remek GUE/NGL frakcijos vardu, Konrad Szymański UEN frakcijos vardu, Mirosław Mariusz Piotrowski IND/DEM frakcijos vardu, Charles Tannock, Reino Paasilinna, Inese Vaidere, Elmar Brok, Marek Siwiec, Ryszard Czarnecki ir Tunne Kelam.

PIRMININKAVO: Antonios TRAKATELLIS

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Rihards Pīks, Béla Glattfelder, Bogusław Sonik, Paula Lehtomäki ir Benita Ferrero-Waldner.

Su pateiktais pasiūlymais dėl rezoliucijos dar nebuvo galima susipažinti; jie bus paskelbti greitu metu (2006 12 12 protokolo 6 punktas).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 12 13 protokolo 8.15 punktas.

14.   Bulgarijos stojimas. Rumunijos stojimas (diskusijos)

Pranešimas dėl Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą [2006/2114(INI)] — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006).

Pranešimas dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą [2006/2115(INI)] — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Pierre Moscovici (A6-0421/2006).

Geoffrey Van Orden pristatė pranešimą (A6-0420/2006).

Pierre Moscovici pristatė pranešimą (A6-0421/2006).

Kalbėjo: Paula Lehtomäki (einanti Tarybos Pirmininko pareigas) ir Olli Rehn (Komisijos narys).

Kalbėjo: Kinga Gál (LIBE komiteto nuomonės referentė), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM komiteto nuomonės referentė), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (FEMM komiteto nuomonės referentė), Francisco José Millán Mon PPE-DE frakcijos vardu, Jan Marinus Wiersma PSE frakcijos vardu, Nicholson of Winterbourne ALDE frakcijos vardu, Milan Horáček Verts/ALE frakcijos vardu ir Jan Tadeusz Masiel UEN frakcijos vardu.

PIRMININKAVO: Miroslav OUZKÝ

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Nigel Farage IND/DEM frakcijos vardu, Hans-Peter Martin, nepriklausomas Parlamento narys, Elmar Brok, Alexandra Dobolyi, Jean-Marie Cavada, Bernat Joan i Marí, Hanna Foltyn-Kubicka, Gábor Harangozó, Panagiotis Beglitis, Herbert Bösch, Paula Lehtomäki ir Olli Rehn.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 11 30 protokolo 8.8 punktas ir 2006 11 30 protokolo 8.9 punktas.

15.   Europos automobilių sektoriaus restruktūrizavimo ekonominės ir socialinės pasekmės (diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Europos automobilių sektoriaus restruktūrizavimo ekonominės ir socialinės pasekmės

Vladimír Špidla (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: Ivo Belet PPE-DE frakcijos vardu, Stephen Hughes PSE frakcijos vardu, Jean Marie Beaupuy ALDE frakcijos vardu, Pierre Jonckheer Verts/ALE frakcijos vardu, Francis Wurtz GUE/NGL frakcijos vardu, Frank Vanhecke, nepriklausomas Parlamento narys, José Albino Silva Peneda, Mia De Vits, Jacky Henin, Alain Hutchinson, Véronique De Keyser, Jean Louis Cottigny ir Vladimír Špidla.

Diskusijos baigtos.

16.   Finansinė priemonė, skirta skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms visame pasaulyje ***I (diskusijos)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (Europos iniciatyva remti demokratiją ir žmogaus teises) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)) — Užsienio reikalų komitetas.

Bendrapranešėjai: Hélène Flautre ir Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006).

Kalbėjo: Paula Lehtomäki (einanti Tarybos Pirmininko pareigas) ir Benita Ferrero-Waldner (Komisijos narė).

Hélène Flautre ir Edward McMillan-Scott pristatė savo pranešimą.

Kalbėjo: Alessandro Battilocchio (DEVE komiteto nuomonės referentas), Albert Jan Maat (BUDG komiteto nuomonės referentas), Teresa Riera Madurell (FEMM komiteto nuomonės referentė), Michael Gahler PPE-DE frakcijos vardu, Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE frakcijos vardu, Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE frakcijos vardu, Richard Howitt, Kader Arif, Paula Lehtomäki ir Benita Ferrero-Waldner.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 12 12 protokolo 14.18 punktas.

(Posėdis sustabdytas 20.20 val. ir atnaujintas 21.00 val.)

PIRMININKAVO: Gérard ONESTA

Pirmininko pavaduotojas

17.   Vienos minutės kalbos svarbiais politiniais klausimais

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnį po vieną minutę kalbėjo šie Parlamento nariai, siekiantys atkreipti Parlamento dėmesį į svarbius politinius klausimus:

Romana Jordan Cizelj, Yannick Vaugrenard, Margarita Starkevičiūtė, Kartika Tamara Liotard, Andrzej Tomasz Zapałowski, György Schöpflin, Marian Harkin, Gerard Batten, Witold Tomczak, Oldřich Vlasák, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marco Cappato, Czesław Adam Siekierski, Marios Matsakis, Daniel Caspary ir Vytautas Landsbergis.

18.   Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007-2013 m.) ***II — Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007-2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I — Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007-2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida * — Specialioji programa „Žmonės“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa „Idėjos“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa „Pajėgumai“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa (2007-2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * — Specialioji programa (2007-2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * — Specialioji EAEB programa (2007-2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (diskusijos)

Rekomendacija dėl antrojo svarstymo dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007-2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Jerzy Buzek (A6-0392/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Philippe Busquin (A6-0304/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), apibrėžiančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatančio mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007-2011 m.) įgyvendinti (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Anne Laperrouze (A6-0305/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Umberto Pirilli (A6-0360/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Idėjos“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Angelika Niebler (A6-0369/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Vittorio Prodi (A6-0371/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-13 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos 7-ąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą (2007-2013 m.) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią tiesiogiai vykdys Jungtinis tyrimų centras, įgyvendindamas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) 7-ąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programą (2007-2011 m.) (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Daniel Caspary (A6-0357/2006).

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007-2011 m.) (COM(2005)0445/2 — COM(2005)0445/2 — 2005/0190(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Umberto Guidoni (A6-0333/2006).

Jerzy Buzek pateikė rekomendaciją dėl antrojo svarstymo (A6-0392/2006).

Philippe Busquin pristatė pranešimą (A6-0304/2006).

Anne Laperrouze pristatė pranešimą (A6-0305/2006).

Umberto Pirilli pristatė pranešimą (A6-0360/2006).

Angelika Niebler pristatė pranešimą (A6-0369/2006).

Vittorio Prodi pristatė pranešimą (A6-0371/2006).

Teresa Riera Madurell pristatė pranešimą (A6-0379/2006).

David Hammerstein Mintz pristatė pranešimą (A6-0335/2006).

Daniel Caspary pristatė pranešimą (A6-0357/2006).

Umberto Guidoni pristatė pranešimą (A6-0333/2006).

Kalbėjo: Janez Potočnik (Komisijos narys) ir Paula Lehtomäki (einanti Tarybos Pirmininko pareigas).

Kalbėjo: Neena Gill (BUDG komiteto nuomonės referentė), Jamila Madeira (EMPL komiteto nuomonės referentė), Markus Pieper (AGRI komiteto nuomonės referentas), Giovanni Berlinguer (CULT komiteto nuomonės referentas), Giles Chichester PPE-DE frakcijos vardu, Reino Paasilinna PSE frakcijos vardu, Patrizia Toia ALDE frakcijos vardu, Claude Turmes Verts/ALE frakcijos vardu, Miloslav Ransdorf GUE/NGL frakcijos vardu, Leopold Józef Rutowicz UEN frakcijos vardu, Nils Lundgren IND/DEM frakcijos vardu, Gunnar Hökmark, Catherine Trautmann, Carlo Casini, Britta Thomsen, Cristina Gutiérrez-Cortines, Eluned Morgan, Françoise Grossetête, Dorette Corbey, Lambert van Nistelrooij, Jan Březina, Romana Jordan Cizelj, Ján Hudacký, Jan Christian Ehler, Etelka Barsi-Pataky, Paul Rübig ir Janez Potočnik.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 11 30 protokolo 8.10 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.11 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.14 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.15 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.16 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.17 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.18 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.19 punktas, 2006 11 30 protokolo 8.20 punktas ir 2006 11 30 protokolo 8.21 punktas.

19.   Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I (diskusijos)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką [COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD)] — Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas.

Pranešėjas: Joel Hasse Ferreira (A6-0289/2006).

Kalbėjo Markos Kyprianou (Komisijos narys).

Joel Hasse Ferreira pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Anja Weisgerber PPE-DE frakcijos vardu, Anne Laperrouze ALDE frakcijos vardu, Malcolm Harbour ir Markos Kyprianou.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 11 30 protokolo 8.12 punktas.

20.   Pacientų teisės Europos Sąjungoje (diskusijos)

Komisijos pareiškimas: Pacientų teisės Europos Sąjungoje

Markos Kyprianou (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: John Bowis PPE-DE frakcijos vardu, Anne Ferreira PSE frakcijos vardu, Marios Matsakis ALDE frakcijos vardu, Irena Belohorská, nepriklausoma Parlamento narė, Jorgo Chatzimarkakis ir Markos Kyprianou.

Diskusijos baigtos.

21.   Kito posėdžio darbotvarkė

Kitos dienos darbotvarkė patvirtinta (dokumentas „Darbotvarkė“, PE 379.744/OJJE).

22.   Posėdžio pabaiga

Posėdis baigtas 00.25 val.

Julian Priestley

Generalinis sekretorius

Edward McMillan-Scott

Pirmininko pavaduotojas

---

DALYVIŲ SĄRAŠAS

Pasirašė:

Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi- Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, de Grandes Pascual, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Jackson, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka.

Stebėtojai:

Abadjiev, Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cappone, Christova, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ilchev, Ivanova, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Sârbu, Severin, Shouleva, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vigenin.

---

2006 m. lapkričio 30 d., ketvirtadienis

| 22.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 316/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 316/17

---

PROTOKOLAS

(2006/C 316 E/02)

POSĖDŽIO EIGA

PIRMININKAVO: Alejo VIDAL-QUADRAS

Pirmininko pavaduotojas

1.   Posėdžio pradžia

Posėdis pradėtas 9.00 val.

2.   Gauti dokumentai

Gauti šie Tarybos ir Komisijos dokumentai:

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0664 — C6-0384/2006 — 2006/0222(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0664 — C6-0384/2006 — 2006/0222(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0722 — C6-0433/2006 — 2006/0241(COD))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0722 — C6-0433/2006 — 2006/0241(COD))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Europos Bendrijų Teisingumo Teismo procedūros reglamento nuostatas, susijusias su kalbomis, siekiant į Procedūros reglamente nustatytas proceso kalbas įtraukti bulgarų ir rumunų kalbas, projektas (15712/2006 — C6-0434/2006 — 2006/0813(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Europos Bendrijų Teisingumo Teismo procedūros reglamento nuostatas, susijusias su kalbomis, siekiant į Procedūros reglamente nustatytas proceso kalbas įtraukti bulgarų ir rumunų kalbas, projektas (15712/2006 — C6-0434/2006 — 2006/0813(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento nuostatas, susijusias su kalbomis, siekiant į Darbo reglamente nustatytas proceso kalbas įtraukti bulgarų ir rumunų kalbas, projektas (15715/2006 — C6-0435/2006 — 2006/0814(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento nuostatas, susijusias su kalbomis, siekiant į Darbo reglamente nustatytas proceso kalbas įtraukti bulgarų ir rumunų kalbas, projektas (15715/2006 — C6-0435/2006 — 2006/0814(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

| — | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl perinti skirtų kiaušinių ir naminių paukščių jauniklių gamybos bei prekybos (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0694 — C6-0436/2006 — 2006/0231(CNS))






  perduota | atsakingam komitetui: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl perinti skirtų kiaušinių ir naminių paukščių jauniklių gamybos bei prekybos (Kodifikuota redakcija) (COM(2006)0694 — C6-0436/2006 — 2006/0231(CNS))

perduota

atsakingam komitetui: JURI

3.   Dėl veikliųjų medžiagų farmacijoje (rašytinis pareiškimas)

Parlamento narių Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines ir Thomas Ulmer pateiktą pareiškimą 61/2006 dėl veikliųjų medžiagų farmacijoje pasirašė didžioji dauguma visų Parlamento narių. Taigi remiantis Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 4 dalimi, jis bus perduotas adresatams ir paskelbtas kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis 2006 12 12 posėdyje Priimtuose tekstuose.

4.   AIDS (diskusijos)

Komisijos pareiškimas: AIDS

Vladimír Špidla (Komisijos narys) padarė pareiškimą.

Kalbėjo: John Bowis PPE-DE frakcijos vardu, Glenys Kinnock PSE frakcijos vardu, Georgs Andrejevs ALDE frakcijos vardu, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE frakcijos vardu, Vittorio Agnoletto GUE/NGL frakcijos vardu, Luca Romagnoli, nepriklausomas Parlamento narys, Zbigniew Zaleski, Margrietus van den Berg, Fiona Hall, Raül Romeva i Rueda, Zita Gurmai, Pierre Schapira ir Vladimír Špidla.

Pasiūlymai dėl rezoliucijų, pateikti remiantis Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalimi baigiantis diskusijoms:

| — | John Bowis PPE-DE frakcijos vardu dėl pasaulinės AIDS dienos (B6-0619/2006); |
| --- | --- |

—

John Bowis PPE-DE frakcijos vardu dėl pasaulinės AIDS dienos (B6-0619/2006);

| — | Vittorio Agnoletto, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou ir Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu dėl ŽIV / AIDS ir kitų epidemijų (B6-0620/2006); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou ir Luisa Morgantini GUE/NGL frakcijos vardu dėl ŽIV / AIDS ir kitų epidemijų (B6-0620/2006);

| — | Eoin Ryan UEN frakcijos vardu dėl pasaulinės AIDS dienos (B6-0621/2006); |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan UEN frakcijos vardu dėl pasaulinės AIDS dienos (B6-0621/2006);

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele ir Ana Maria Gomes PSE frakcijos vardu dėl ŽIV / AIDS (pasaulinė kovos su AIDS diena) (B6-0622/2006); |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele ir Ana Maria Gomes PSE frakcijos vardu dėl ŽIV / AIDS (pasaulinė kovos su AIDS diena) (B6-0622/2006);

| — | Georgs Andrejevs ir Marios Matsakis ALDE frakcijos vardu dėl pasaulinės AIDS dienos (B6-0623/2006); |
| --- | --- |

—

Georgs Andrejevs ir Marios Matsakis ALDE frakcijos vardu dėl pasaulinės AIDS dienos (B6-0623/2006);

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert ir Raül Romeva i Rueda Verts/ALE frakcijos vardu dėl ŽIV / AIDS (pasaulinė kovos su AIDS diena) (B6-0624/2006). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert ir Raül Romeva i Rueda Verts/ALE frakcijos vardu dėl ŽIV / AIDS (pasaulinė kovos su AIDS diena) (B6-0624/2006).

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 11 30 protokolo 8.23 punktas.

5.   Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (diskusijos)

Pranešimas dėl neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (2006/2105(INI)) — Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas.

Pranešėja: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006).

Elizabeth Lynne pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Vladimír Špidla (Komisijos narys).

Kalbėjo: Gyula Hegyi (CULT komiteto nuomonės referentas), Iles Braghetto PPE-DE frakcijos vardu ir Evangelia Tzampazi PSE frakcijos vardu.

PIRMININKAVO: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Pirmininko pavaduotoja

Kalbėjo: Arūnas Degutis ALDE frakcijos vardu, Ilda Figueiredo GUE/NGL frakcijos vardu, Mieczysław Edmund Janowski UEN frakcijos vardu, Andrzej Tomasz Zapałowski IND/DEM frakcijos vardu, Ana Mato Adrover, Richard Howitt, Philip Bushill-Matthews, Elizabeth Lynne ir Vladimír Špidla.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 11 30 protokolo 8.24 punktas.

6.   Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui (diskusijos)

Pranešimas dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006).

Pilar del Castillo Vera pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Günter Verheugen (Komisijos Pirmininko pavaduotojas).

Kalbėjo: Patrizia Toia (EMPL komiteto nuomonės referentė), Gyula Hegyi (CULT komiteto nuomonės referentas), Andrzej Jan Szejna (JURI komiteto nuomonės referentas), Dominique Vlasto PPE-DE frakcijos vardu, Norbert Glante PSE frakcijos vardu, Ona Juknevičienė ALDE frakcijos vardu, Guntars Krasts UEN frakcijos vardu, Godfrey Bloom IND/DEM frakcijos vardu, Ashley Mote, nepriklausomas Parlamento narys, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk ir Günter Verheugen.

Diskusijos baigtos.

Balsavimas: 2006 11 30 protokolo 8.25 punktas.

(Posėdis sustabdytas 10.50 val. prieš balsavimą ir atnaujintas 11.00 val.)

PIRMININKAVO: Edward McMILLAN-SCOTT

Pirmininko pavaduotojas

7.   Ankstesnio posėdžio protokolo tvirtinimas

Ankstesnio posėdžio protokolas patvirtintas.

*

- *

Kalbėjo Jacky Henin, kuris mano, kad buvo imtasi papildomų saugumo priemonių. (Pirmininkas jam atsakė, kad neturi apie tai informacijos ir kad pasidomės šiuo klausimu.)

8.   Balsuoti skirtas laikas

Išsamūs balsavimo rezultatai (pakeitimai, atskiri balsavimai ir balsavimai dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių ir t. t.) pateikiami protokolo priede „Balsavimo rezultatai“.

Pirmininkas, tam tikram skaičiui Parlamento narių paprašius, siūlo, kad Geoffrey Van Orden pranešimas (A6-0420/2006) ir Pierre Moscovici (A6-0421/2006) pranešimas būtų pateikti balsavimui nedelsiant po to, kai už juos bus balsuota pagal supaprastintą balsavimo procedūrą.

Dėl šio pasiūlymo kalbėjo Hannes Swoboda.

Parlamentas pritarė pasiūlymui.

8.1.   Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0401/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 1 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS, PAKEITIMAS ir TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2006)0504).

8.2.   Techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivams ***I (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) — Transporto ir turizmo komitetas.

Pranešėjas: Paolo Costa (A6-0402/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 2 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS, PAKEITIMAI ir TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2006)0505).

8.3.   ES ir Žaliojo Kyšulio Respublikos partnerystės žuvininkystės srityje susitarimas * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) — Žuvininkystės komitetas.

Pranešėjas: Duarte Freitas (A6-0395/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 3 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS, PAKEITIMAI ir TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2006)0506).

8.4.   Bendrijos garantija Europos investicijų bankui * (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) — Biudžeto komitetas.

Pranešėjas: Esko Seppänen (A6-0394/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 4 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS, PAKEITIMAI ir TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2006)0507).

8.5.   Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas: pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnis) (balsavimas)

Pranešimas dėl Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymo — pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (2006/2244(REG)) — Konstitucinių reikalų komitetas.

Pranešėjas: Ingo Friedrich (A6-0391/2006).

(Reikalinga kvalifikuota dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 5 punktas)

REGLAMENTO 139 STRAIPSNIS, PAKEITIMAS, PASIŪLYMAS DĖL SPRENDIMO

Priimta vienu balsavimu (P6_TA(2006)0508).

8.6.   Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas * (galutinis balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas.

Pranešėja: Kinga Gál (A6-0306/2006).

Diskusijos buvo surengtos 2006 10 12(2006 10 12 protokolo 3 punktas).

Diskusijos buvo surengtos 2006 10 12(2006 10 12 protokolo 7.22 punktas).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 6 punktas)

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0509).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | Kinga Gál (pranešėja) prieš balsavimą. |
| --- | --- |

—

Kinga Gál (pranešėja) prieš balsavimą.

8.7.   Pagrindinių teisių agentūra (veikla ES sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse) * (galutinis balsavimas)

Pranešimas: dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti savo veiklą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)) — Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas.

Pranešėja: Magda Kósáné Kovács (A6-0282/2006).

Diskusijos buvo surengtos 2006 10 12(2006 10 12 protokolo 3 punktas).

Diskusijos buvo surengtos 2006 10 12(2006 10 12 protokolo 7.23 punktas).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 7 punktas)

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0510).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | Magda Kósáné Kovács (pranešėja) prieš balsavimą. |
| --- | --- |

—

Magda Kósáné Kovács (pranešėja) prieš balsavimą.

8.8.   Bulgarijos stojimas (balsavimas)

Pranešimas dėl Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2114(INI)) — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 8 punktas)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2006)0511).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | dėl 2 pakeitimo kalbėjo Rebecca Harms, o Geoffrey Van Orden (pranešėjas) paprašė, kad būtų balsuojama dėl 9 pakeitimo, kuris anuliuotas dėl to, kad buvo priimtas 2 pakeitimas (Pirmininkas jam atsakė, kad balsavimo rezultatai dėl 2 pakeitimo priimti). |
| --- | --- |

—

dėl 2 pakeitimo kalbėjo Rebecca Harms, o Geoffrey Van Orden (pranešėjas) paprašė, kad būtų balsuojama dėl 9 pakeitimo, kuris anuliuotas dėl to, kad buvo priimtas 2 pakeitimas (Pirmininkas jam atsakė, kad balsavimo rezultatai dėl 2 pakeitimo priimti).

8.9.   Rumunijos stojimas (balsavimas)

Pranešimas dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2115(INI)) — Užsienio reikalų komitetas.

Pranešėjas: Pierre Moscovici (A6-0421/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 9 punktas)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2006)0512).

8.10.   Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007-2013 m.) ***II (balsavimas)

Rekomendacija dėl antrojo svarstymo dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007-2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Jerzy Buzek (A6-0392/2006).

(Reikalinga kvalifikuota dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 10 punktas)

BENDROJI TARYBOS POZICIJA

Paskelbtas patvirtintu su pakeitimais (P6_TA(2006)0513).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | Giles Chichester (ITRE komiteto nuomonės referentas) pasiūlė priimti Komisijos siūlomus pakeitimų paketus; |
| --- | --- |

—

Giles Chichester (ITRE komiteto nuomonės referentas) pasiūlė priimti Komisijos siūlomus pakeitimų paketus;

| — | Carlo Casini pareiškė, kad jis atsiima 47 ir 48 pakeitimus; |
| --- | --- |

—

Carlo Casini pareiškė, kad jis atsiima 47 ir 48 pakeitimus;

| — | po šių pasisakymų kalbėjo Vittorio Prodi, Philippe Busquin ir Hiltrud Breyer. |
| --- | --- |

—

po šių pasisakymų kalbėjo Vittorio Prodi, Philippe Busquin ir Hiltrud Breyer.

8.11.   Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007-2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Philippe Busquin (A6-0304/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 11 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0514).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0514).

8.12.   Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD)) — Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas.

Pranešėjas: Joel Hasse Ferreira (A6-0289/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 12 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0515).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0515).

8.13.   Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***I (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD)) — Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas.

Pranešėjas: Jan Andersson (A6-0324/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 13 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0516).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0516).

8.14.   Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007-2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), apibrėžiančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatančio mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007-2011 m.) įgyvendinti (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Anne Laperrouze (A6-0305/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 14 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0517).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0517).

8.15.   Specialioji programa „Žmonės“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Umberto Pirilli (A6-0360/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 15 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0518).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0518).

8.16.   Specialioji programa „Idėjos“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Idėjos“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Angelika Niebler (A6-0369/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 16 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0519).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0519).

8.17.   Specialioji programa „Pajėgumai“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Vittorio Prodi (A6-0371/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 17 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0520).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0520).

8.18.   Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 18 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0521).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0521).

8.19.   Specialioji programa (2007-2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos 7-ąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą (2007-2013 m.) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 19 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0522).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0522).

8.20.   Specialioji programa (2007-2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią tiesiogiai vykdys Jungtinis tyrimų centras, įgyvendindamas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) 7-ąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programą (2007-2011 m.) (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Daniel Caspary (A6-0357/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 20 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0523).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0523).

8.21.   Specialioji EAEB programa (2007-2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) * (balsavimas)

Pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007-2011 m.) (COM(2005)0445/2 — COM(2005)0445/2 — 2005/0190(CNS)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėjas: Umberto Guidoni (A6-0333/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 21 punktas)

KOMISIJOS PASIŪLYMAS

Patvirtintas su pakeitimais (P6_TA(2006)0524).

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS

Priimta (P6_TA(2006)0524).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | Edit Herczog dėl 22 ir 23 pakeitimų. |
| --- | --- |

—

Edit Herczog dėl 22 ir 23 pakeitimų.

8.22.   Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė (balsavimas)

Diskusijos buvo surengtos 2006 9 27(2006 9 27 protokolo 3 punktas).

Pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0625/2006.

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 22 punktas)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2006)0525).

8.23.   AIDS (balsavimas)

Pasiūlymai dėl rezoliucijos B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0621/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006 ir B6-0624/2006

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 23 punktas)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS RC-B6-0619/2006/rev.

(keičiama B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006 ir B6-0624/2006):

pateiktas šių Parlamento narių:

| — | John Bowis PPE-DE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

John Bowis PPE-DE frakcijos vardu;

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele, Anne Van Lancker ir Ana Maria Gomes PSE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele, Anne Van Lancker ir Ana Maria Gomes PSE frakcijos vardu;

| — | Georgs Andrejevs, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Thierry Cornillet, Fiona Hall ir Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

Georgs Andrejevs, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Thierry Cornillet, Fiona Hall ir Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu;

| — | Carl Schlyter ir Marie-Hélène Aubert Verts/ALE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter ir Marie-Hélène Aubert Verts/ALE frakcijos vardu;

| — | Vittorio Agnoletto, Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou ir Helmuth Markov GUE/NGL frakcijos vardu. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou ir Helmuth Markov GUE/NGL frakcijos vardu.

Priimta (P6_TA(2006)0526).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | John Bowis pateikė žodinį pakeitimą, kuris buvo atmestas. |
| --- | --- |

—

John Bowis pateikė žodinį pakeitimą, kuris buvo atmestas.

(Pasiūlymas dėl rezoliucijos B6-0621/2006 yra anuliuojamas.)

8.24.   Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (balsavimas)

Pranešimas dėl neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (2006/2105(INI)) — Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas.

Pranešėja: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 24 punktas)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2006)0527).

Kalbėjo dėl balsavimo:

| — | Elizabeth Lynne (pranešėja) nurodė kai kuriuos lingvistinius neatitikimus. |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne (pranešėja) nurodė kai kuriuos lingvistinius neatitikimus.

8.25.   Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui (balsavimas)

Pranešimas dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI)) — Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas.

Pranešėja: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006).

(Reikalinga paprasta dauguma.)

(Balsavimo rezultatai: priedas „Balsavimo rezultatai“, 25 punktas)

PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS

Priimta (P6_TA(2006)0528).

9.   Paaiškinimai dėl balsavimo

Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 163 straipsnio 3 dalį raštu pateikti paaiškinimai dėl balsavimo įrašomi į šio posėdžio stenogramą.

Žodiniai paaiškinimai dėl balsavimo:

Pranešimas: Kinga Gál — A6-0306/2006:

| — | Bruno Gollnisch. |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch.

Pranešimas: Magda Kósáné Kovács — A6-0282/2006:

| — | Bruno Gollnisch. |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch.

Pranešimas: Geoffrey Van Orden — A6-0420/2006:

| — | Eija-Riitta Korhola. |
| --- | --- |

—

Eija-Riitta Korhola.

Pranešimas: Pierre Moscovici — A6-0421/2006:

| — | Michl Ebner ir Árpád Duka-Zólyomi. |
| --- | --- |

—

Michl Ebner ir Árpád Duka-Zólyomi.

Pranešimas: Geoffrey Van Orden — A6-0420/2006 ir pranešimas: Pierre Moscovici — A6-0421/2006:

| — | Luciana Sbarbati ir Hubert Pirker. |
| --- | --- |

—

Luciana Sbarbati ir Hubert Pirker.

Rekomendacija dėl antrojo svarstymo Jerzy Buzek — A6-0392/2006:

| — | Hiltrud Breyer. |
| --- | --- |

—

Hiltrud Breyer.

Pranešimas: Joel Hasse Ferreira — A6-0289/2006:

| — | Josu Ortuondo Larrea ir Zita Pleštinská. |
| --- | --- |

—

Josu Ortuondo Larrea ir Zita Pleštinská.

B6-0625/2006 — Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė:

| — | Lydia Schenardi. |
| --- | --- |

—

Lydia Schenardi.

Pranešimas: Elizabeth Lynne — A6-0351/2006:

| — | Danutė Budreikaitė. |
| --- | --- |

—

Danutė Budreikaitė.

10.   Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Balsavimo pataisymai ir ketinimai pateikiami „Séance en direct“ tinklalapio „Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (roll-call votes)“ dalyje ir priede „Vardinio balsavimo rezultatai“ (spausdintas variantas).

Dvi savaites nuo balsavimo dienos balsavimo pataisymų elektroninis variantas Europarl interneto svetainėje bus nuolat atnaujinamas.

Vėliau balsavimo pataisymų ir ketinimų sąrašas nebus keičiamas, kadangi jis bus verčiamas ir skelbiamas Oficialiajame leidinyje.

11.   Posėdžio metu priimtų tekstų perdavimas

Remiantis Darbo tvarkos taisyklių 172 straipsnio 2 dalimi, šios dienos posėdžio protokolas bus pateiktas Parlamentui patvirtinti kito posėdžio pradžioje.

Parlamentui sutinkant, priimti tekstai bus nedelsiant perduoti atitinkamoms institucijoms.

12.   Kitų posėdžių kalendorinis planas

Kiti posėdžiai vyks nuo 2006 12 11 iki 2006 12 14.

13.   Sesijos atidėjimas

Europos Parlamento sesija buvo atidėta.

Posėdis baigtas 12.20 val.

Julian Priestley

Generalinis sekretorius

Josep Borrell Fontelles

Pirmininkas

---

DALYVIŲ SĄRAŠAS

Pasirašė:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Jackson, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zimmer, Zvěřina.

Stebėtojai:

Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Christova, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ilchev, Ivanova, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihalache, Morţun, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Ţicău, Ţîrle, Vălean, Vigenin.

---

I PRIEDAS

BALSAVIMO REZULTATAI

Santrumpos ir simboliai

| + | priimta |
| --- | --- |
| - | atmesta |
| ↓ | atkrito |
| A | atšaukta |
| VB (..., ..., ...) | vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| EB (..., ..., ...) | elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė) |
| dal. | balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių |
| atsk. | atskiras balsavimas |
| pak. | pakeitimas |
| KP | kompromisinis pakeitimas |
| AD | atitinkama dalis |
| NP | naikinantis pakeitimas |
| = | tapatūs pakeitimai |
| § | dalis |
| str. | straipsnis |
| konst. | konstatuojamoji dalis |
| PR | pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| BPR | bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos |
| SB | slaptas balsavimas |

+

priimta

-

atmesta

↓

atkrito

A

atšaukta

VB (..., ..., ...)

vardinis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

EB (..., ..., ...)

elektroninis balsavimas (už, prieš, susilaikė)

dal.

balsavimas dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

atsk.

atskiras balsavimas

pak.

pakeitimas

KP

kompromisinis pakeitimas

AD

atitinkama dalis

NP

naikinantis pakeitimas

=

tapatūs pakeitimai

§

dalis

str.

straipsnis

konst.

konstatuojamoji dalis

PR

pasiūlymas dėl rezoliucijos

BPR

bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos

SB

slaptas balsavimas

1.   Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***I

Pranešimas: Paolo COSTA (A6-0401/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

2.   Techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams ***I

Pranešimas: Paolo COSTA (A6-0402/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | VB | + | 451, 9, 15 |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

VB

+

451, 9, 15

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

PPE-DE: galutinis balsavimas.

3.   EB ir Žaliojo Kyšulio Respublikos partnerystės žvejybos sektoriuje susitarimas *

Pranešimas: Duarte FREITAS (A6-0395/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | VB | + | 374, 67, 49 |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

VB

+

374, 67, 49

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: galutinis balsavimas.

4.   Bendrijos garantija Europos investicijų bankui *

Pranešimas: Esko SEPPÄNEN (A6-0394/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

5.   Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas: pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų

Pranešimas: Ingo FRIEDRICH (reikalinga kvalifikuota balsų dauguma) (A6-0391/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| vienas balsavimas | | + | |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

vienas balsavimas

+

6.   Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas *

Pranešimas: Kinga GÁL (A6-0306/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | VB | + | 431, 94, 16 |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

VB

+

431, 94, 16

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: galutinis balsavimas.

7.   Pagrindinių teisių agentūra (veikla ES sutarties VI antraštinėje dalyje nurodytose srityse) *

Pranešimas: Magda KÓSÁNE KOVÁCS (A6-0282/2006)

| Dalykas | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | VB | + | 469, 101, 13 |

Dalykas

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

VB

+

469, 101, 13

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: galutinis balsavimas.

8.   Bulgarijos stojimas

Pranešimas: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0420/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| po 2 dalies | 3 | ALDE | EB | + | 288, 265, 10 |
| po 11 dalies | 7/rev | GUE/NGL | | - | |
| po 13 dalies | 1 | Verts/ALE | VB | - | 141, 303, 146 |
| 14 § | 8 | PPE-DE | EB | - | 237, 323, 16 |
| po 15 dalies | 5/rev | GUE/NGL | | - | |
| 16 § | § | originalus tekstas | dal./VB | | |
| 1 | + | 576, 14, 8 |
| 2 | + | 477, 104, 17 |
| 17 § | 4 | ALDE | | - | |
| 20 § | 2 | Verts/ALE ir Beglitis | VB | + | 269, 264, 60 |
| 9 | PPE-DE | | ↓ | |
| § | originalus tekstas | | ↓ | |
| 23 § | 6 | GUE/NGL | EB | - | 250, 344, 15 |
| § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| F konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | dal./VB | | |
| 1 | + | 510, 89, 10 |
| 2 | + | 473, 98, 14 |
| 3 | + | 492, 100, 13 |
| Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 505, 65, 36 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

po 2 dalies

3

ALDE

EB

+

288, 265, 10

po 11 dalies

7/rev

GUE/NGL

-

po 13 dalies

1

Verts/ALE

VB

-

141, 303, 146

14 §

8

PPE-DE

EB

-

237, 323, 16

po 15 dalies

5/rev

GUE/NGL

-

16 §

§

originalus tekstas

dal./VB

1

+

576, 14, 8

2

+

477, 104, 17

17 §

4

ALDE

-

20 §

2

Verts/ALE ir Beglitis

VB

+

269, 264, 60

9

PPE-DE

↓

§

originalus tekstas

↓

23 §

6

GUE/NGL

EB

-

250, 344, 15

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

F konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

dal./VB

1

+

510, 89, 10

2

+

473, 98, 14

3

+

492, 100, 13

Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

505, 65, 36

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: galutinis balsavimas.

PPE-DE: galutinis balsavimas.

Verts/ALE: 1 ir 2 pakeitimai.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

IND/DEM:

F konstatuojamoji dalis

1-oji dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „naudodamos Stojimo sutartyje numatytas pereinamojo laikotarpio priemones bei kitas galias“ ir „mažai su ES plėtra susijusią“;

2-oji dalis:„naudodamos Stojimo sutartyje numatytas pereinamojo laikotarpio priemones bei kitas galias“;

3-oji dalis: „mažai su ES plėtra susijusią“.

GUE/NGL:

16 §

1-oji dalis:„ragina sustiprinti ... ir reguliavimo struktūromis“;

2-oji dalis:„bei lankstesniais užimtumą reglamentuojančiais įstatymais“.

23 §

1-oji dalis:„sveikina Bulgariją ... stabilumą ir saugumą“;

2-oji dalis:„ypač būdama ... transatlantiniam aljansui“.

Įvairūs

Elly de Groen-Kouwenhoven taip pat pasirašė 3 ir 7/rev pakeitimus.

Bernat Joan i Marí taip pat pasirašė 1 pakeitimą Verts/ALE frakcijos vardu.

9.   Rumunijos stojimas

Pranešimas: Pierre MOSCOVICI (A6-0421/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| po 5 dalies | 3 | GUE/NGL | | - | |
| po 9 dalies | 1 | GIBAULT ir kt. | EB | - | 240, 287, 56 |
| 2 | GIBAULT ir kt. | | - | |
| 10 § | § | originalus tekstas | VB | + | 322, 265, 17 |
| 17 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| C konstatuojamoji dalis. | § | originalus tekstas | VB | + | 538, 55, 14 |
| po C konstatuojamosios dalies | 5 | GUE/NGL | | - | |
| po F konstatuojamosios dalies | 4/rev. | GUE/NGL | | - | |
| Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 542, 41, 27 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

po 5 dalies

3

GUE/NGL

-

po 9 dalies

1

GIBAULT ir kt.

EB

-

240, 287, 56

2

GIBAULT ir kt.

-

10 §

§

originalus tekstas

VB

+

322, 265, 17

17 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2

-

3

+

C konstatuojamoji dalis.

§

originalus tekstas

VB

+

538, 55, 14

po C konstatuojamosios dalies

5

GUE/NGL

-

po F konstatuojamosios dalies

4/rev.

GUE/NGL

-

Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

542, 41, 27

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: C konstatuojamoji dalis, 10 dalis ir galutinis balsavimas.

PSE: galutinis balsavimas.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PSE:

17 §

1-oji dalis:„išreiškia susirūpinimą ... 800 000 aukų kasmet)“;

2-oji dalis:„Teisingumo ir vidaus reikalų ministerijos duomenimis“;

3-oji dalis:„bei šeimyninį smurtą ... spręsti šią problemą“.

Įvairūs

Johannes Blokland taip pat pasirašė 1 ir 2 pakeitimus.

10.   Moksliniai tyrimai, technologijų plėtra ir demonstracinė veikla (Septintoji mokslinių tyrimų pagrindų programa 2007-2013 m.) ***II

Rekomendacija antrajam svarstymui: (reikalinga kvalifikuota balsų dauguma) Jerzy BUZEK (A6-0392/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-14
  16-40 | komitetas | | + | |
| 6 straipsnis | 47 | Casini ir kt. | | A | |
| 48 | Casini ir kt. | | A | |
| I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 1 dalis | 41 | GUE/NGL | | - | |
| I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 1 dalis „Sveikatos priežiūra“ | 15 | komitetas | | + | |
| 42 | GUE/NGL | | - | |
| I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 3 dalies „Informacija“ paantraštė „Loginis pagrindas“ | 43 | GUE/NGL | | - | |
| I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 3 dalies „Informacija“ paantraštė „Veikla“ | 44 | GUE/NGL | | - | |
| I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 4 dalis „Nanomokslai“ | 45 | GUE/NGL | | - | |
| I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 10 dalis „Saugumas“ | 46 | GUE/NGL | | - | |
| Bendroji pozicija | Paskelbta priimta su pakeitimais |
| Teisėkūros rezoliucijos projektas |
| po 2 dalies | 49 | Prodi ir kt. | | - | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-14

16-40

komitetas

+

6 straipsnis

47

Casini ir kt.

A

48

Casini ir kt.

A

I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 1 dalis

41

GUE/NGL

-

I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 1 dalis „Sveikatos priežiūra“

15

komitetas

+

42

GUE/NGL

-

I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 3 dalies „Informacija“ paantraštė „Loginis pagrindas“

43

GUE/NGL

-

I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 3 dalies „Informacija“ paantraštė „Veikla“

44

GUE/NGL

-

I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 4 dalis „Nanomokslai“

45

GUE/NGL

-

I priedo I skirsnio „Bendradarbiavimas“ 10 dalis „Saugumas“

46

GUE/NGL

-

Bendroji pozicija

Paskelbta priimta su pakeitimais

Teisėkūros rezoliucijos projektas

po 2 dalies

49

Prodi ir kt.

-

Įvairūs

Paolo Costa atsiėmė savo parašą dėl 49 pakeitimo.

Taryba paskelbė bendrosios pozicijos 6 straipsnio 4 dalies pakeitimą.

Prie teisėkūros rezoliucijos pridedamas šis pareiškimas:

Europos Parlamento pareiškimas

Europos Parlamentas pabrėžia, kad yra tvirtai įsitikinęs, jog joks šiai programai skirtas fondas negali apmokėti planuojamo Europos technologijos instituto sukūrimo ir / ar valdymo išlaidų. Apmokamos tik su moksliniais tyrimais tiesiogiai susijusios administracinės išlaidos kaip nustatyta dalyvavimo taisyklėse.

11.   Dalyvavimo EB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007-2013 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida ***I

Pranešimas: Philippe BUSQUIN (A6-0304/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketas Nr. 1. Kompromisiniai atsakingo komiteto pakeitimai | 128-190 | komitetas | | + | |
| Paketas Nr. 2. Atsakingo komiteto pakeitimai | 1-127 | komitetas | | ↓ | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Paketas Nr. 1. Kompromisiniai atsakingo komiteto pakeitimai

128-190

komitetas

+

Paketas Nr. 2. Atsakingo komiteto pakeitimai

1-127

komitetas

↓

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Įvairūs

Verts/ALE atsiėmė 191, 192 ir 193 pakeitimus.

GUE/NGL atsiėmė 194, 195 ir 196 pakeitimus.

12.   Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I

Pranešimas: Joel HASSE FERREIRA (A6-0289/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketas Nr. 1. Kompromisiniai pakeitimai | 1
  4
  5
  8-9
  12
  15
  21
  24-26
  42
  46-50
  61
  67
  68-119 | komitetas


  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE+ GUE/NGL | | + | |
| Paketas Nr. 2. Atsakingo komiteto pakeitimai | 2-3
  6-7
  10-11
  13-14
  16-20
  22-23
  27-41
  43-45
  51-60
  62-66 | komitetas | | ↓ | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | VB | + | 572, 25, 6 |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | VB | + | 565, 22, 6 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Paketas Nr. 1. Kompromisiniai pakeitimai

1

4

5

8-9

12

15

21

24-26

42

46-50

61

67

68-119

komitetas

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE+ GUE/NGL

+

Paketas Nr. 2. Atsakingo komiteto pakeitimai

2-3

6-7

10-11

13-14

16-20

22-23

27-41

43-45

51-60

62-66

komitetas

↓

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

VB

+

572, 25, 6

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

VB

+

565, 22, 6

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: pakeistas pasiūlymas ir teisėkūros rezoliucijos pasiūlymas.

13.   Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***I

Pranešimas: Jan ANDERSSON (A6-0324/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketas Nr. 1. Kompromisiniai pakeitimai | 1-8
  12-22 | komitetas | | + | |
| Paketas Nr. 2. Kiti atsakingo komiteto pakeitimai | 9-11 | komitetas | | ↓ | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Paketas Nr. 1. Kompromisiniai pakeitimai

1-8

12-22

komitetas

+

Paketas Nr. 2. Kiti atsakingo komiteto pakeitimai

9-11

komitetas

↓

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

14.   Dalyvavimo EAEB 7-ojoje bendrojoje programoje (2007- 2011 m.) taisyklės, mokslinių tyrimų rezultatų sklaida *

Pranešimas: Anne LAPERROUZE (A6-0305/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketas Nr. 1. Kompromisiniai pakeitimai | 39-53
  55-87
  89 | ALDE, PSE | | + | |
| 88 | ALDE, PSE | atsk./EB | + | 413, 152, 29 |
| Paketas Nr. 2. Atsakingo komiteto pakeitimai | 1-36
  38 | komitetas | | ↓ | |
| 37 | komitetas | atsk. | ↓ | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Paketas Nr. 1. Kompromisiniai pakeitimai

39-53

55-87

89

ALDE, PSE

+

88

ALDE, PSE

atsk./EB

+

413, 152, 29

Paketas Nr. 2. Atsakingo komiteto pakeitimai

1-36

38

komitetas

↓

37

komitetas

atsk.

↓

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

54 pakeitimas buvo atsiimtas.

Prašymai balsuoti atskirai

PSE, PPE-DE: 37 ir 88 pakeitimai.

15.   Specialioji programa „Žmonės“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) *

Pranešimas: Umberto PIRILLI (A6-0360/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-48 | komitetas | | + | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-48

komitetas

+

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

16.   Specialioji programa „Idėjos“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) *

Pranešimas: Angelika NIEBLER (A6-0369/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-26 | komitetas | | + | |
| Po 3 straipsnio 2 dalies | 27 | CASINI ir kt. | VB | + | žr. viršuje
  291, 277, 37 |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-26

komitetas

+

Po 3 straipsnio 2 dalies

27

CASINI ir kt.

VB

+

žr. viršuje

291, 277, 37

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

27 pakeitimas turėtų būti skaitomas taip: „žmogaus embrionų kamienines ląsteles“.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

UEN: 27 pakeitimas.

17.   Specialioji programa „Pajėgumai“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) *

Pranešimas: Vittorio PRODI (A6-0371/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-24
  26-73 | komitetas | | + | |
| Atsakingo komiteto pakeitimas (atskiras balsavimas) | 25 | komitetas | EB | + | 327, 271, 9 |
| Po 4 straipsnio 2 dalies | 75 | CASINI ir kt. | VB | - | žr. viršuje
  286, 286, 33 |
| I priedo 1 dalis | 74 | PPE-DE | | + | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-24

26-73

komitetas

+

Atsakingo komiteto pakeitimas (atskiras balsavimas)

25

komitetas

EB

+

327, 271, 9

Po 4 straipsnio 2 dalies

75

CASINI ir kt.

VB

-

žr. viršuje

286, 286, 33

I priedo 1 dalis

74

PPE-DE

+

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

75 pakeitimas turėtų būti skaitomas taip: „žmogaus embrionų kamienines ląsteles“.

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 25 pakeitimas.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

UEN: 75 pakeitimas.

18.   Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ (2007-2013 m.) (7-oji EB MTTPD bendroji programa) *

Pranešimas: Teresa RIERA MADURELL (A6-0379/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-66
  67-171 | komitetas | | + | |
| Po 4 straipsnio 2 dalies | 173 | CASINI ir kt. | VB | - | žr. viršuje
  270, 305, 36 |
| I priedas, temos, I skirsnis „Sveikata“ | 172 | PPE-DE | EB | + | 401, 172, 14 |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-66

67-171

komitetas

+

Po 4 straipsnio 2 dalies

173

CASINI ir kt.

VB

-

žr. viršuje

270, 305, 36

I priedas, temos, I skirsnis „Sveikata“

172

PPE-DE

EB

+

401, 172, 14

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Dėl ne visoms kalboms taikomo 67 pakeitimo nebuvo balsuojama (Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio 1 dalies d punktas).

173 pakeitimas turėtų būti skaitomas taip: „žmogaus embrionų kamienines ląsteles“.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

UEN: 173 pakeitimas.

19.   Specialioji programa (2007-2013 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD bendroji programa) *

Pranešimas: David HAMMERSTEIN MINTZ (A6-0335/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 2-17
  19-21
  23-33 | komitetas | | + | |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1 | komitetas | atsk./EB | + | 324, 258, 6 |
| 18 | komitetas | atsk./EB | + | 324, 268, 5 |
| 22 | komitetas | atsk. | + | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

2-17

19-21

23-33

komitetas

+

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1

komitetas

atsk./EB

+

324, 258, 6

18

komitetas

atsk./EB

+

324, 268, 5

22

komitetas

atsk.

+

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 1, 18 ir 22 pakeitimai.

20.   Specialioji programa (2007-2011 m.), kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EAEB branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) *

Pranešimas: Daniel CASPARY (A6-0357/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-16 | komitetas | | + | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-16

komitetas

+

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

21.   Specialioji EAEB programa (2007-2011 m.) (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa) *

Pranešimas: Umberto GUIDONI (A6-0333/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto) | 1-7
  9-21 | komitetas | EB | + | 464, 93, 19 |
| Atsakingo komiteto pakeitimas (atskiras balsavimas) | 8 | komitetas | atsk./EB | - | 262, 302, 16 |
| 2 straipsnio 2 dalis | 22=
  23= | ALDE
  GUE/NGL | EB | + | 278, 270, 27 |
| Priedas, 2 dalis | 24 | GUE/NGL | | - | |
| Balsavimas: pakeistas pasiūlymas | | + | |
| Balsavimas: teisėkūros rezoliucija | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Atsakingo komiteto pakeitimai (balsavimas dėl visų pakeitimų iš karto)

1-7

9-21

komitetas

EB

+

464, 93, 19

Atsakingo komiteto pakeitimas (atskiras balsavimas)

8

komitetas

atsk./EB

-

262, 302, 16

2 straipsnio 2 dalis

22=

23=

ALDE

GUE/NGL

EB

+

278, 270, 27

Priedas, 2 dalis

24

GUE/NGL

-

Balsavimas: pakeistas pasiūlymas

+

Balsavimas: teisėkūros rezoliucija

+

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 8 pakeitimas.

22.   Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

Pasiūlymas dėl rezoliucijos: B6-0625/2006

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymas dėl rezoliucijos B6 0625/2006 |
| 1 § | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 2 § | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 3 dalis, išskyrus c punktą | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 3 dalies c punktas | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 272, 303, 12 |
| 3/EB | + | 478, 97, 6 |
| 8 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 309, 256, 8 |
| po 8 dalies | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| po 10 dalies | 3 | GUE/NGL | | - | |
| po B konstatuojamosios dalies | 1 | GUE/NGL | | - | |
| D konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 301, 283, 5 |
| F konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | vs | + | |
| H konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| J konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| K konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 301, 289, 6 |
| L konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | atsk./EB | + | 467, 113, 9 |
| Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 488, 85, 25 |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymas dėl rezoliucijos B6 0625/2006

1 §

§

originalus tekstas

atsk.

+

2 §

§

originalus tekstas

atsk.

+

3 dalis, išskyrus c punktą

§

originalus tekstas

atsk.

+

3 dalies c punktas

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

-

272, 303, 12

3/EB

+

478, 97, 6

8 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

309, 256, 8

po 8 dalies

2

GUE/NGL

-

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

-

po 10 dalies

3

GUE/NGL

-

po B konstatuojamosios dalies

1

GUE/NGL

-

D konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

301, 283, 5

F konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

vs

+

H konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

atsk.

+

J konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

atsk.

+

K konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

301, 289, 6

L konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

atsk./EB

+

467, 113, 9

Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

488, 85, 25

Prašymai balsuoti atskirai

IND/DEM: F, H, J, K, L konstatuojamosios dalys ir 1, 2 ir 3 dalys.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: galutinis balsavimas.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PPE-DE:

D konstatuojamoji dalis

1-oji dalis:„primindamas, kad neturėdama ... Amerikos Valstijų, pozicijai“;

2-oji dalis:„ir tai gali sumenkinti ... iniciatyvą pastarosioms šalims“.

K konstatuojamoji dalis

1-oji dalis:„primindamas, kad ... Parlamentu procedūros“;

2-oji dalis:„nes Europos Parlamentas... mažiausia valstybė narė“.

3 dalies c punktas

1-oji dalis:„reaguoti į raginimą ... ir baudžiamąjį persekiojimą“;

2-oji dalis:„ir įgaliojimus pradėti baudžiamuosius persekiojimus“;

3-oji dalis:„taip pat dalyvauti sprendžiant ... teisės aktų atitinkamų pakeitimų“.

8 §

1-oji dalis:„primena, kad būtina ... nelegaliai imigracijai reglamentuoti“;

2-oji dalis:„tik“ ir „bet reglamentuotų ir legalią migraciją“.

23.   AIDS

Pasiūlymai dėl rezoliucijos: B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0621/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006, B6-0624/2006, B6-0625/2006

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0619/2006/rev.




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| po 6 dalies | 3/rev | PSE, GUE/NGL | VB | + | 528, 41, 25 |
| po 7 dalies | 5/rev | PSE, GUE/NGL | VB | + | 312, 273, 11 |
| 8/rev | PPE-DE | | + | |
| paantraštė tarp 7 ir 8 dalies | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/VB | + | 539, 40, 17 |
| 9 § | § | originalus tekstas | VB | + | 533, 49, 17 |
| 10 § | § | originalus tekstas | VB | + | 525, 42, 20 |
| po 10 dalies | 4/rev | PSE, GUE/NGL | VB | + | 520, 35, 25 |
| po 18 dalies | 6/rev | PSE, GUE/NGL | VB | + | 318, 244, 30 |
| po 19 dalies | - | - | | + | žodžiu |
| po 21 dalies | 7/rev | PSE, GUE/NGL | | - | |
| po J konstatuojamosios dalies | 1/rev | PSE, GUE/NGL | VB | + | 529, 49, 19 |
| K konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | VB | + | 513, 30, 25 |
| L konstatuojamoji dalis | § | originalus tekstas | VB | + | 534, 35, 15 |
| Po L konstatuojamosios dalies | 2/rev | PSE, GUE/NGL | VB | + | 325, 265, 9 |
| Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | VB | + | 546, 34, 24 |
| Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijos |
| B6-0619/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0620/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0621/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0622/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0623/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0624/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos RC-B6-0619/2006/rev.

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

po 6 dalies

3/rev

PSE, GUE/NGL

VB

+

528, 41, 25

po 7 dalies

5/rev

PSE, GUE/NGL

VB

+

312, 273, 11

8/rev

PPE-DE

+

paantraštė tarp 7 ir 8 dalies

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/VB

+

539, 40, 17

9 §

§

originalus tekstas

VB

+

533, 49, 17

10 §

§

originalus tekstas

VB

+

525, 42, 20

po 10 dalies

4/rev

PSE, GUE/NGL

VB

+

520, 35, 25

po 18 dalies

6/rev

PSE, GUE/NGL

VB

+

318, 244, 30

po 19 dalies

-

-

+

žodžiu

po 21 dalies

7/rev

PSE, GUE/NGL

-

po J konstatuojamosios dalies

1/rev

PSE, GUE/NGL

VB

+

529, 49, 19

K konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

VB

+

513, 30, 25

L konstatuojamoji dalis

§

originalus tekstas

VB

+

534, 35, 15

Po L konstatuojamosios dalies

2/rev

PSE, GUE/NGL

VB

+

325, 265, 9

Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

VB

+

546, 34, 24

Frakcijų pasiūlymai dėl rezoliucijos

B6-0619/2006

PPE-DE

↓

B6-0620/2006

GUE/NGL

↓

B6-0621/2006

UEN

↓

B6-0622/2006

PSE

↓

B6-0623/2006

ALDE

↓

B6-0624/2006

Verts/ALE

↓

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

IND/DEM: K ir L konstatuojamosios dalys ir 9 ir 10 dalys.

GUE/NGL: galutinis balsavimas.

UEN: 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 pakeitimai.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

IND/DEM:

1-oji dalis: visas tekstas, išskyrus žodžius „ir reprodukcinė“.

2-oji dalis: šie žodžiai.

Įvairūs

Marie-Helene Aubert pasirašė 1-7 pakeitimus Verts/ALE frakcijos vardu.

John Bowis pasiūlė tokį žodinį pakeitimą:

19a dalis (nauja) „ragina daugiau investicijų skirti pediatrijos įstaigų kūrimui ir plėtrai“.

24.   Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas

Pranešimas: Elizabeth LYNNE (A6-0351/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 § | § | originalus tekstas | dal./VB | | |
| 1 | + | 547, 5, 11 |
| 2 | + | 487, 90, 6 |
| po 12 dalies | 1 | PPE-DE | | - | |
| 14 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 437, 126, 10 |
| 15 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po 20 dalies | 2 | PPE-DE | | + | |
| 23 § | 3 | PPE-DE | VB | + | 527, 6, 51 |
| 29 § | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 30 § | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 40 § | 4 | PPE-DE | EB | + | 370, 154, 11 |
| 41 § | 5 | PPE-DE | | - | |
| § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 45 § | § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| 50 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 309, 209, 8 |
| 51 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

2 §

§

originalus tekstas

dal./VB

1

+

547, 5, 11

2

+

487, 90, 6

po 12 dalies

1

PPE-DE

-

14 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

437, 126, 10

15 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

po 20 dalies

2

PPE-DE

+

23 §

3

PPE-DE

VB

+

527, 6, 51

29 §

§

originalus tekstas

atsk.

+

30 §

§

originalus tekstas

atsk.

+

40 §

4

PPE-DE

EB

+

370, 154, 11

41 §

5

PPE-DE

-

§

originalus tekstas

atsk.

+

45 §

§

originalus tekstas

atsk.

+

50 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2/EB

+

309, 209, 8

51 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 29, 41 ir 45 dalys.

Koch ir kt.: 30 dalis.

Prašymai balsuoti vardiniu būdu

Bushill-Matthews ir kt.: 3 pakeitimas.

ALDE: 2 dalis.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PPE-DE:

2 §

1-oji dalis:„pabrėžia, kad... be diskriminacijos“;

2-oji dalis:„todėl ragina ... 13 straipsnį“.

50 §

1-oji dalis: visas tekstas, išskyrus žodį „NVO“.

2-oji dalis: šis žodis.

51 §

1-oji dalis:„džiaugiasi ... svarbiu vaidmeniu“;

2-oji dalis:„ir ragina Komisiją ... Europos lygiu“.

Koch ir kt.:

14 §

1-oji dalis:„ragina Komisiją ... į pensiją“;

2-oji dalis:„bei neįgaliesiems ... garantiją“.

15 §

1-oji dalis:„primygtinai ragina valstybes ... pagal Direktyvą 2000/78/EB“;

2-oji dalis:„ir ragina profesines ...šią direktyvą“.

Įvairūs

40 pranešimo punktą skaityti taip: „palankiai vertina neįgaliųjų institucinio izoliavimo
  mažinimą.
  “

25.   Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui

Pranešimas: Pilar DEL CASTILLO VERA (A6-0384/2006)

| Dalykas | Pak. Nr. | Autorius | VB ir kt. | Balsavimas | VB/EB: pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 § | 1 | Verts/ALE | EB | - | 225, 267, 6 |
| 8 § | § | originalus tekstas | dal. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 12 § | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § | originalus tekstas | atsk. | + | |
| Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas) | | + | |

Dalykas

Pak. Nr.

Autorius

VB ir kt.

Balsavimas

VB/EB: pastabos

1 §

1

Verts/ALE

EB

-

225, 267, 6

8 §

§

originalus tekstas

dal.

1

+

2

+

12 §

2

Verts/ALE

-

§

originalus tekstas

atsk.

+

Balsavimas: rezoliucija (visas tekstas)

+

Prašymai balsuoti atskirai

PPE-DE: 12 dalis.

Prašymai balsuoti dėl atskirų teksto ar straipsnio dalių

PPE-DE:

8 §

1-oji dalis:„pabrėžia poreikį ... atitinkama parama“;

2-oji dalis:„ragina Komisiją ... kuriant įmones“.

---

II PRIEDAS

VARDINIO BALSAVIMO REZULTATAI

1.   Costa pranešimas A6-0402/2006

Rezoliucija

Už: 451

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 9

GUE/NGL: Liotard

IND/DEM: Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Schenardi

PPE-DE: Wohlin

Susilaikė: 15

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Heaton-Harris

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Lars Wohlin

2.   Freitas pranešimas A6-0395/2006

Rezoliucija

Už: 374

ALDE: Andria, Budreikaitė, Davies, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Piskorski, Takkula, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Louis, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Prieš: 67

ALDE: Bourlanges, Griesbeck, Hall, Maaten

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Wise

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fjellner, Florenz, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Wohlin

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 49

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Matsakis, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Kamall

PSE: Bösch

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  Jens Holm

3.   Gál pranešimas A6-0306/2006

Rezoliucija

Už: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Strož, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 94

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Daul, Deß, De Veyrac, Dover, Fajmon, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hybášková, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klamt, Lechner, Liese, McMillan-Scott, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Záborská

UEN: Camre, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Beer

Susilaikė: 16

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Caspary, Dombrovskis, Reul, Škottová, Vlasák, Weisgerber, Wohlin, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Sarah Ludford

Prieš:
  Philip Claeys, Koenraad Dillen, Frank Vanhecke, Jens-Peter Bonde

4.   Kósáné Kovács pranešimas A6-0282/2006

Rezoliucija

Už: 469

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Wurtz

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 101

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dover, Florenz, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hybášková, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klamt, Lechner, Lehne, Liese, McMillan-Scott, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Schwab, Sturdy, Sumberg, Van Orden, von Wogau, Záborská

UEN: Camre

Susilaikė: 13

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

PPE-DE: Brok, Caspary, Dombrovskis, Kušķis, Reul, Wohlin

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  Charles Tannock, Alexander Radwan

5.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

1 pakeitimas

Už: 141

ALDE: Geremek, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Allister, Chruszcz, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Brepoels, Buzek, Cabrnoch, Cederschiöld, Doorn, Eurlings, Fjellner, Gál, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kauppi, Maat, Mantovani, Őry, Ouzký, Pieper, Posdorf, Posselt, Schmitt, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Berger, Berman, Bullmann, Casaca, Cashman, De Rossa, Dührkop Dührkop, Ford, Gierek, Gomes, Haug, Hegyi, Howitt, Kindermann, Kinnock, Lavarra, McAvan, Martin David, Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Saks, Scheele, Schulz, Simpson, Stihler, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 303

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Bobošíková, Helmer, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Glante, Kuc

UEN: Aylward, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Susilaikė: 146

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Pafilis, Papadimoulis

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Fajmon, Schwab, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Segelström, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Jens Holm, Maria Martens, Arlene McCarthy

Prieš:
  Íñigo Méndez de Vigo

Susilaikė:
  Linda McAvan, Henri Weber

6.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

16/1 dalis

Už: 576

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PSE: Gomes

Susilaikė: 8

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

16/2 dalis

Už: 477

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Jonckheer

Prieš: 104

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: del Castillo Vera, Ventre

PSE: Berlinguer, Bourzai, Carlotti, Castex, Désir, Douay, Ferreira Anne, Gomes, Guy-Quint, Hughes, Laignel, Moscovici, Poignant, Reynaud, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 17

ALDE: Toia

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Íñigo Méndez de Vigo

Prieš:
  Marie-Noëlle Lienemann, Alain Hutchinson, Jan Andersson, Anna Hedh, Ewa Hedkvist Petersen, Inger Segelström, Åsa Westlund

Susilaikė:
  Henri Weber

8.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

2 pakeitimas

Už: 269

ALDE: Alvaro, Andria, Bowles, Carlshamre, Cocilovo, in 't Veld, Karim, Losco, Ludford, Matsakis, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Brejc, Brepoels, Coelho, Coveney, Demetriou, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Gahler, Gál, Gaubert, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pirker, Pleštinská, Posselt, Rack, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weisgerber

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Krasts, Masiel

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 264

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Geremek, Griesbeck, Hall, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Schmidt Olle, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Chruszcz, Helmer, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Dehaene, Deß, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Gurmai, Harangozó, Hegyi, Herczog, Kinnock, Moraes, Morgan, Sousa Pinto, Stihler, Tabajdi, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 60

ALDE: Andrejevs, Birutis, Budreikaitė, Cavada, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Harkin, Juknevičienė, Lynne, Maaten, Oviir, Prodi, Samuelsen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Seppänen

NI: Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Wijkman, Wohlin, Zappalà

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Dobolyi, Douay, Guy-Quint, Jørgensen, Kósáné Kovács, Laignel, Lienemann, Maňka, Moscovici, Patrie, Peillon, Rasmussen, Rosati, Roure, Sakalas, Schaldemose, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Fiona Hall

Prieš:
  Jill Evans, Íñigo Méndez de Vigo

9.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

F/1 konstatuojamoji dalis

Už: 510

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Prieš: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Hannan, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Posselt, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Hegyi

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Íñigo Méndez de Vigo

10.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

F/2 konstatuojamoji dalis

Už: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Cramer

Prieš: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Fazakas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Železný

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Mote, Speroni

PSE: Roth-Behrendt, Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  Michael Cramer

11.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

F/3 konstatuojamoji dalis

Už: 492

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Helmer, Kozlík, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Prieš: 100

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Škottová, Stubb, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Susilaikė: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Mote

PSE: Leichtfried, Patrie, Roth-Behrendt, Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Van Orden pranešimas A6-0420/2006

Rezoliucija

Už: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Kaufmann, Markov, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Prieš: 65

GUE/NGL: Henin, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Berend, Caspary, Ehler, Ferber, Gräßle, Jarzembowski, Klaß, Langen, Lechner, Mann Thomas, Mayer, Nassauer, Niebler, Pieper, Radwan, Reul, Sommer, Ulmer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland

PSE: van den Berg

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Onesta, Rühle, Turmes

Susilaikė: 36

ALDE: Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Fajmon, Liese

PSE: Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Harms, Hassi, Jonckheer, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Voggenhuber

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  Glyn Ford, Íñigo Méndez de Vigo

13.   Moscovici pranešimas A6-0421/2006

10 dalis

Už: 322

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Esteves, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Őry, Škottová, Stubb, Vlasák, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 265

ALDE: in 't Veld

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Glante, Groote, Hänsch, Haug, Hegyi, Herczog, Jöns, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Scheele, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Susilaikė: 17

ALDE: Takkula, Toia

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Hybášková

PSE: Bullmann, Ferreira Anne, Grech, Leichtfried, Muscat, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Charlotte Cederschiöld

Prieš:
  Margrietus van den Berg

Susilaikė:
  Cristobal Montoro Romero

14.   Moscovici pranešimas A6-0421/2006

C konstatuojamoji dalis

Už: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 55

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casa, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Kauppi, McMillan-Scott, Olajos, Parish, Šťastný, Sturdy, Sumberg, Tannock, Zaleski

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 14

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde

NI: Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Hänsch, Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Gunnar Hökmark

Prieš:
  Timothy Kirkhope

15.   Moscovici pranešimas A6-0421/2006

Rezoliucija

Už: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 41

GUE/NGL: Henin, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ehler, Ferber, Gräßle, Jarzembowski, Jeggle, Langen, Mann Thomas, Mayer, Niebler, Pieper, Radwan, Sommer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin

PSE: Ford, Scheele

UEN: Camre

Susilaikė: 27

ALDE: Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Doorn, Eurlings, Klaß, Maat, Martens, Reul, Wortmann-Kool

PSE: Piecyk, Walter

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer, Kusstatscher

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Susilaikė:
  Lambert van Nistelrooij

16.   Hasse Ferreira pranešimas A6-0289/2006

Komisijos pasiūlymas

Už: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 25

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms

Susilaikė: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Hasse Ferreira pranešimas A6-0289/2006

Rezoliucija

Už: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 22

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

Susilaikė: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Battilocchio

PSE: Corbey

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Niebler pranešimas A6-0369/2006

27 pakeitimas

Už: 291

ALDE: Andria, Cocilovo, Degutis, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Grech, Hazan, Muscat, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 277

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Daul, Dover, Doyle, Fjellner, Gauzès, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Vidal-Quadras, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, Staes

Susilaikė: 37

ALDE: Birutis, Cavada, Lynne, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Papadimoulis, Ransdorf

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Bradbourn, Brunetta, Esteves, Fatuzzo, Gklavakis, Kamall, McMillan-Scott, Sartori, Wijkman, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Leinen, Piecyk, Rosati, Rothe

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz, Hassi

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Íñigo Méndez de Vigo

Prieš:
  Raül Romeva i Rueda, Patrick Gaubert, Christine De Veyrac, Ambroise Guellec

19.   Prodi pranešimas A6-0371/2006

75 pakeitimas

Už: 286

ALDE: Andria, Cocilovo, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Piskorski, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Kohlíček, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Berès, Fazakas, Grech, Hazan, Hedh, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 286

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Chichester, Dehaene, De Veyrac, Dover, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Ouzký, Pack, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Vidal-Quadras, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Lagendijk, Staes, Turmes

Susilaikė: 33

ALDE: Birutis, Cavada, Degutis, Lynne, Matsakis, Morillon, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Flasarová, Papadimoulis

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Bradbourn, Callanan, Esteves, Fatuzzo, Kamall, Langendries, McMillan-Scott, Wijkman, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Piecyk, Rosati

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Íñigo Méndez de Vigo

Prieš:
  Claude Turmes, Anna Hedh

Susilaikė:
  Bairbre de Brún

20.   Riera Madurell pranešimas A6-0379/2006

173 pakeitimas

Už: 270

ALDE: Andria, Cocilovo, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Piskorski, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Kohlíček, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Gentvilas, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Bowis, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Dehaene, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Langendries, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Ouzký, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Sartori, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Didžiokas, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Susilaikė: 36

ALDE: Birutis, Cavada, Degutis, Lynne, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Papadimoulis

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Belet, Bradbourn, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Esteves, Fatuzzo, Kamall, Montoro Romero, Pinheiro, Škottová, Wijkman, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Gröner, Piecyk, Rosati, Rothe

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  Íñigo Méndez de Vigo

Susilaikė:
  Bairbre de Brún

21.   B6-0625/2006 — Laisvės erdvė

Rezoliucija

Už: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Ransdorf, Remek

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 85

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Lulling, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Susilaikė: 25

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Strož, Wurtz

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Gaubert, Hökmark, Ibrisagic, Mauro

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Patrick Gaubert

22.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

3/rév. pakeitimas

Už: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 41

ALDE: Toia

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Gyürk, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 25

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

5/rév. pakeitimas

Už: 312

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Rivera

PPE-DE: Callanan, Esteves, Gaľa, Peterle, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Schröder, Ulmer, Wijkman, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 273

ALDE: Prodi, Susta, Takkula, Toia

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 11

ALDE: Harkin

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Pęk, Železný

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  John Purvis

24.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

paantraštė

Už: 539

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 40

ALDE: Takkula

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Casa, Landsbergis, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

9 dalis

Už: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Kristovskis, Maldeikis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 49

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Landsbergis, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 17

ALDE: Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wohlin, Zaleski

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

10 dalis

Už: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 42

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Zaleski

UEN: Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

4/rév. pakeitimas

Už: 520

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Rutowicz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 35

IND/DEM: Grabowski, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Le Rachinel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casa, Casini, Montoro Romero, Vlasto, Záborská

PSE: Vincenzi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 25

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Mote, Schenardi

PPE-DE: Ferber, McMillan-Scott

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

6/rév. pakeitimas

Už: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Martin Hans-Peter, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Gaľa, Gutiérrez-Cortines, Jackson, Járóka, Méndez de Vigo, Őry, Pīks, Pomés Ruiz, Saïfi, Silva Peneda, Surján, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 244

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 30

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Prieš:
  Tokia Saïfi

29.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

1/rév. pakeitimas

Už: 529

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 49

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 19

ALDE: Harkin, Toia

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

K konstatuojamoji dalis

Už: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 30

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Mikolášik, Záborská

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 25

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Vittorio Agnoletto

31.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

L konstatuojamoji dalis

Už: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 35

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Fatuzzo, Fernández Martín, Gahler, Mato Adrover, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 15

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Michael Gahler

32.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

2/rév. pakeitimas

Už: 325

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Cabrnoch, del Castillo Vera, Gargani, Goepel, Hoppenstedt, Jackson, Kamall, Őry, Ouzký, Pomés Ruiz, Weisgerber, Wieland, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 265

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 9

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Baco, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Christine De Veyrac

33.   Bendras sprendimas B6-0619/2006 — AIDS

Rezoliucija

Už: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Rutowicz, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 34

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Florenz, Korhola, Záborská

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Susilaikė: 24

ALDE: Toia

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kelam, Landsbergis, Mauro, Mikolášik, Zaleski

UEN: Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Lynne pranešimas A6-0351/2006

2/1 dalis

Už: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 5

IND/DEM: Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld

Susilaikė: 11

IND/DEM: Grabowski, Louis, Rogalski

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Charlotte Cederschiöld

35.   Lynne pranešimas A6-0351/2006

2/2 dalis

Už: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Prieš: 90

ALDE: Ries, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Deß, Dover, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Gewalt, Gomolka, Gräßle, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, McMillan-Scott, Nassauer, Niebler, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Radwan, Škottová, Stevenson, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Susilaikė: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Lynne pranešimas A6-0351/2006

3 pakeitimas

Už: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Prieš: 6

PPE-DE: Hybášková

Verts/ALE: Evans Jill, Flautre, Lambert, Lichtenberger, Schmidt Frithjof

Susilaikė: 51

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Wohlin

PSE: Carlotti, Hegyi, Herczog

UEN: Berlato, Muscardini

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Joan i Marí, Kusstatscher, Rühle, Ždanoka

Balsavimo pataisymai ir ketinimai

Už:
  Lívia Járóka

---

PRIIMTI TEKSTAI

P6_TA(2006)0504

Techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimas civilinės aviacijos srityje ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0645) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0645) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0362/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0362/2006),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0401/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0401/2006),

| 1. | pritaria pakeistam Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria pakeistam Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2006)0209

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 (3) III priede nustatyti techniniai reikalavimai ir administracinė tvarka, taikomi komerciniams vežimams naudojant orlaivius. Tie suderinti reikalavimai ir tvarka taikomi visiems valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse registruotų Bendrijos oro vežėjų naudojamiems orlaiviams. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EEB) Nr. 3922/91 (3) III priede nustatyti techniniai reikalavimai ir administracinė tvarka, taikomi komerciniams vežimams naudojant orlaivius. Tie suderinti reikalavimai ir tvarka taikomi visiems valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse registruotų Bendrijos oro vežėjų naudojamiems orlaiviams.

| (2) | Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos Reglamentui (EEB) Nr. 3922/91 įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4). |
| --- | --- |

(2)

Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos Reglamentui (EEB) Nr. 3922/91 įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4).

| (3) | Visų pirma Komisija turėtų būti įgaliota suteikti įgaliojimus nustatyti tvarką, pagal kurią, kaip numatyta Reglamente (EEB) Nr. 3922/91, galėtų būti iš dalies keičiami ar papildomi III priede išdėstyti bendrieji techniniai reikalavimai ir administracinė tvarka, arba valstybei narei būtų suteikta išimtis jų netaikyti. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas arba papildyti jį įrašant naujas neesmines nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(3)

Visų pirma Komisija turėtų būti įgaliota suteikti įgaliojimus nustatyti tvarką, pagal kurią, kaip numatyta Reglamente (EEB) Nr. 3922/91, galėtų būti iš dalies keičiami ar papildomi III priede išdėstyti bendrieji techniniai reikalavimai ir administracinė tvarka, arba valstybei narei būtų suteikta išimtis jų netaikyti. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas arba papildyti jį įrašant naujas neesmines nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (4) | Tais atvejais, kai dėl neišvengiamų skubos priežasčių, susijusių su pakankamo skrydžių saugos lygio užtikrinimu, neįmanoma laikytis reguliavimo procedūrai su tikrinimu įprastai taikomo laikotarpio, tam tikroms priemonėms priimti Komisija turėtų būti įgaliota taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

Tais atvejais, kai dėl neišvengiamų skubos priežasčių, susijusių su pakankamo skrydžių saugos lygio užtikrinimu, neįmanoma laikytis reguliavimo procedūrai su tikrinimu įprastai taikomo laikotarpio, tam tikroms priemonėms priimti Komisija turėtų būti įgaliota taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą.

| (5) | Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Tokiu atveju Komisija apie sprendimą praneša visoms valstybėms narėms ir jos visos turi teisę tą priemonę taikyti. Atitinkamos III priedo nuostatos tai pat gali būti iš dalies pakeistos laikantis 11 straipsnio, siekiant atsižvelgti į tokią priemonę.“ |
| --- | --- | --- |

1)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Tokiu atveju Komisija apie sprendimą praneša visoms valstybėms narėms ir jos visos turi teisę tą priemonę taikyti. Atitinkamos III priedo nuostatos tai pat gali būti iš dalies pakeistos laikantis 11 straipsnio, siekiant atsižvelgti į tokią priemonę.“

| b) | 4 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Tokiu atveju Komisija apie savo sprendimą praneša visoms valstybėms narėms, kurios visos turi teisę tą priemonę taikyti. Atitinkamos III priedo nuostatos taip pat gali būti iš dalies pakeistos laikantis 11 straipsnio, siekiant atsižvelgti į tokią priemonę.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Tokiu atveju Komisija apie savo sprendimą praneša visoms valstybėms narėms, kurios visos turi teisę tą priemonę taikyti. Atitinkamos III priedo nuostatos taip pat gali būti iš dalies pakeistos laikantis 11 straipsnio, siekiant atsižvelgti į tokią priemonę.“

| 2) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, kurios reikalingos dėl mokslinės ir techninės pažangos, ir kurios iš dalies pakeičia III priede išvardytus bendruosius techninius reikalavimus ir administracinę tvarką, papildant reglamentą patvirtinamos taikant 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.“ |
| --- | --- | --- |

2)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, kurios reikalingos dėl mokslinės ir techninės pažangos, ir kurios iš dalies pakeičia III priede išvardytus bendruosius techninius reikalavimus ir administracinę tvarką, papildant reglamentą patvirtinamos taikant 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.“

| b) | 2 dalyje žodžiai „12 straipsnyje“ pakeičiami žodžiais „12 straipsnio 3 dalyje“; |
| --- | --- |

b)

2 dalyje žodžiai „12 straipsnyje“ pakeičiami žodžiais „12 straipsnio 3 dalyje“;

| 3) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis
  1.   Komisijai padeda Skrydžių saugos komitetas (toliau - komitetas).
  2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
  Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.
  3.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
  4.   Jei daroma nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“ |
| --- | --- |

3)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

1.   Komisijai padeda Skrydžių saugos komitetas (toliau - komitetas).

2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

4.   Jei daroma nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  ... nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

Oficialiajame leidinyje)

(2)  2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento nuomonė.

2

(3)  OL L 373, 1991 12 31, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. .../2006 (OL L ...).

3

(4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

4

P6_TA(2006)0505

Techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivams ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0646) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0646) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 71 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 71 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0360/2006),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0402/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0402/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2006)0210

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Direktyva 2006/.../EB (3) yra nustatomos suderintos sąlygos visų Bendrijos vidaus vandenų kelių laivų techniniams sertifikatams gauti. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2006/.../EB (3) yra nustatomos suderintos sąlygos visų Bendrijos vidaus vandenų kelių laivų techniniams sertifikatams gauti.

| (2) | Direktyvos 2006/.../EB prieduose nurodytuose techniniuose reikalavimuose pateikiamos pagrindinės nuostatos, nurodytos 2004 m. valstybių narių ir Laivybos Reino upe centrinės komisijos (CCNR) patvirtintoje Reglamento dėl Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo redakcijoje. Sąlygos ir techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivų techniniams sertifikatams gauti pagal peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsnį yra nuolatos atnaujinami ir yra pripažįstama, kad jie atspindi techninę pažangą. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2006/.../EB prieduose nurodytuose techniniuose reikalavimuose pateikiamos pagrindinės nuostatos, nurodytos 2004 m. valstybių narių ir Laivybos Reino upe centrinės komisijos (CCNR) patvirtintoje Reglamento dėl Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo redakcijoje. Sąlygos ir techniniai reikalavimai vidaus vandenų kelių laivų techniniams sertifikatams gauti pagal peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsnį yra nuolatos atnaujinami ir yra pripažįstama, kad jie atspindi techninę pažangą.

| (3) | Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir nevienodo saugos lygio, bei siekiant suderinimo Europos lygmeniu tikslinga nustatyti vienodus techninius reikalavimus visame Bendrijos vidaus vandenų tinkle ir vėliau juos nuolatos atnaujinti, kad išliktų jų vienodumas. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir nevienodo saugos lygio, bei siekiant suderinimo Europos lygmeniu tikslinga nustatyti vienodus techninius reikalavimus visame Bendrijos vidaus vandenų tinkle ir vėliau juos nuolatos atnaujinti, kad išliktų jų vienodumas.

| (4) | Direktyva 2006/.../EB Komisijai suteikia teisę priderinti tuos techninius reikalavimus, atsižvelgiant į techninę pažangą ir dėl kitų tarptautinių organizacijų, ypač CCNR, darbo rezultatų atsirandančius pokyčius. |
| --- | --- |

(4)

Direktyva 2006/.../EB Komisijai suteikia teisę priderinti tuos techninius reikalavimus, atsižvelgiant į techninę pažangą ir dėl kitų tarptautinių organizacijų, ypač CCNR, darbo rezultatų atsirandančius pokyčius.

| (5) | Siekiant užtikrinti, kad laivybai Reino upe pripažįstamo Bendrijos vidaus vandenų laivybos sertifikato išdavimui būtini techniniai reikalavimai užtikrintų saugos lygį, lygiavertį tam lygiui, kurio reikalaujama išduodant peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsnyje nurodytą sertifikatą, būtina greitai padaryti tuos pakeitimus. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant užtikrinti, kad laivybai Reino upe pripažįstamo Bendrijos vidaus vandenų laivybos sertifikato išdavimui būtini techniniai reikalavimai užtikrintų saugos lygį, lygiavertį tam lygiui, kurio reikalaujama išduodant peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsnyje nurodytą sertifikatą, būtina greitai padaryti tuos pakeitimus.

| (6) | Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos Direktyvai 2006/.../EB įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4). |
| --- | --- |

(6)

Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos Direktyvai 2006/.../EB įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (4).

| (7) | Visų pirma Komisija turėtų būti įgaliota suteikti įgaliojimus nustatyti tvarką, pagal kurią galėtų būti iš dalies keičiami Direktyvos 2006/.../EB prieduose išdėstyti bendrieji techniniai reikalavimai ir administracinė tvarka. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines Direktyvos 2006/.../EB nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(7)

Visų pirma Komisija turėtų būti įgaliota suteikti įgaliojimus nustatyti tvarką, pagal kurią galėtų būti iš dalies keičiami Direktyvos 2006/.../EB prieduose išdėstyti bendrieji techniniai reikalavimai ir administracinė tvarka. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines Direktyvos 2006/.../EB nuostatas, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (8) | Įprastai reguliavimo procedūrai su tikrinimu taikomas laikotarpis tokiai priemonei, iš dalies keičiančiai Direktyvos 2006/.../EB priedus, priimti dėl veiksmingumo turėtų būti sutrumpintas |
| --- | --- |

(8)

Įprastai reguliavimo procedūrai su tikrinimu taikomas laikotarpis tokiai priemonei, iš dalies keičiančiai Direktyvos 2006/.../EB priedus, priimti dėl veiksmingumo turėtų būti sutrumpintas

| (9) | Dėl skubos priežasčių būtina taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą iš dalies keičiant Direktyvos 2006/.../EB priedus siekiant priderinti prie techninės pažangos ar pokyčių šioje srityje, atsirandančių dėl kitų tarptautinių organizacijų, visų pirma CCNR, darbo, bei priimant laikinuosius reikalavimus. |
| --- | --- |

(9)

Dėl skubos priežasčių būtina taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą iš dalies keičiant Direktyvos 2006/.../EB priedus siekiant priderinti prie techninės pažangos ar pokyčių šioje srityje, atsirandančių dėl kitų tarptautinių organizacijų, visų pirma CCNR, darbo, bei priimant laikinuosius reikalavimus.

| (10) | Todėl atitinkamai reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2006/.../EB, |
| --- | --- |

(10)

Todėl atitinkamai reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2006/.../EB,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2006/.../EB iš dalies keičiama taip:

| 1. | 19 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 5 dalies b punktas bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
  Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir 4 dalies b ir e punktuose minimi laikotarpiai yra atitinkamai dvidešimt viena diena, penkiolika dienų ir vienas mėnuo.
  4.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“ |
| --- | --- |

1.

19 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 5 dalies b punktas bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir 4 dalies b ir e punktuose minimi laikotarpiai yra atitinkamai dvidešimt viena diena, penkiolika dienų ir vienas mėnuo.

4.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“

| 2. | 20 straipsnis pakeičiamas taip:
  „20 straipsnis
  Priedų patikslinimas ir rekomendacijos dėl laikinųjų sertifikatų
  1.   Pakeitimai, būtini šios direktyvos priedams priderinti prie technikos pažangos ar pokyčių šioje srityje, atsirandančių dėl kitų tarptautinių organizacijų, visų pirma dėl Laivybos Reino upe centrinės komisijos (toliau - CCNR), darbo, siekiant užtikrinti, kad abu 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti sertifikatai būtų išduodami atsižvelgiant į techninius reikalavimus, garantuojančius lygiavertį saugos lygį, arba kad būtų atsižvelgta į 5 straipsnyje nurodytus atvejus, priimami pagal 19 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 19 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.
  Siekiant užtikrinti, kad laivybai Reino upe pripažįstamo Bendrijos vidaus vandenų laivybos sertifikato išdavimui techniniai reikalavimai užtikrintų saugos lygį, lygiavertį tam lygiui, kurio reikalaujama išduodant peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsnyje nurodytą sertifikatą, tie pakeitimai turi būti daromi greitai.
  2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, Komisija priima 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus patvirtinimus, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.
  3.   Komisija priima sprendimus dėl Komiteto rekomendacijų dėl laikinųjų Bendrijos vidaus vandenų laivybos sertifikatų išdavimo pagal II priedo 2.19 punktą.“ |
| --- | --- |

2.

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

Priedų patikslinimas ir rekomendacijos dėl laikinųjų sertifikatų

1.   Pakeitimai, būtini šios direktyvos priedams priderinti prie technikos pažangos ar pokyčių šioje srityje, atsirandančių dėl kitų tarptautinių organizacijų, visų pirma dėl Laivybos Reino upe centrinės komisijos (toliau - CCNR), darbo, siekiant užtikrinti, kad abu 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti sertifikatai būtų išduodami atsižvelgiant į techninius reikalavimus, garantuojančius lygiavertį saugos lygį, arba kad būtų atsižvelgta į 5 straipsnyje nurodytus atvejus, priimami pagal 19 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 19 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą.

Siekiant užtikrinti, kad laivybai Reino upe pripažįstamo Bendrijos vidaus vandenų laivybos sertifikato išdavimui techniniai reikalavimai užtikrintų saugos lygį, lygiavertį tam lygiui, kurio reikalaujama išduodant peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsnyje nurodytą sertifikatą, tie pakeitimai turi būti daromi greitai.

2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, Komisija priima 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus patvirtinimus, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

3.   Komisija priima sprendimus dėl Komiteto rekomendacijų dėl laikinųjų Bendrijos vidaus vandenų laivybos sertifikatų išdavimo pagal II priedo 2.19 punktą.“

| 3. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  1. | 1.06 punktas pakeičiamas taip:
  „1.06
  Laikinieji reikalavimai
  Laikinieji reikalavimai, kuriais siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, gali būti priimti pagal šios direktyvos 19 straipsnio 4 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kai tai skubiai būtina vidaus vandenų kelių transportui suderinti su technikos pažanga, numatyti nuo šios direktyvos nuostatų leidžiančias nukrypti nuostatas arba, kad būtų galima atlikti bandymus. Reikalavimai yra skelbiami ir galioja ne ilgiau kaip trejus metus. Visose valstybėse narėse jie įsigalioja vienu metu ir panaikinami vienodomis sąlygomis.“ |
| --- | --- | --- |

3.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

1.

1.06 punktas pakeičiamas taip:

„1.06

Laikinieji reikalavimai

Laikinieji reikalavimai, kuriais siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, gali būti priimti pagal šios direktyvos 19 straipsnio 4 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kai tai skubiai būtina vidaus vandenų kelių transportui suderinti su technikos pažanga, numatyti nuo šios direktyvos nuostatų leidžiančias nukrypti nuostatas arba, kad būtų galima atlikti bandymus. Reikalavimai yra skelbiami ir galioja ne ilgiau kaip trejus metus. Visose valstybėse narėse jie įsigalioja vienu metu ir panaikinami vienodomis sąlygomis.“

| 2. | 10.03a punkto 5 papunktis pakeičiamas taip:






  „5. | Sistemos, išpurškiančios mažiau vandens, turi turėti tipo patvirtinimą pagal TJO rezoliuciją A 800(19) arba turi turėti kitą pripažintą standartą. Tokie pripažinimai, jei numatoma pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtinami pagal šios direktyvos 19 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Tipo patvirtinimą atlieka patvirtinta klasifikacinė bendrovė arba akredituota bandymų institucija. Akredituota bandymų institucija laikosi Europos darniųjų bandymų laboratorijų eksploatacijos standartų (EN ISO/IEC 17025: 2000).“ |
| --- | --- | --- |

2.

10.03a punkto 5 papunktis pakeičiamas taip:

„5.

Sistemos, išpurškiančios mažiau vandens, turi turėti tipo patvirtinimą pagal TJO rezoliuciją A 800(19) arba turi turėti kitą pripažintą standartą. Tokie pripažinimai, jei numatoma pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtinami pagal šios direktyvos 19 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Tipo patvirtinimą atlieka patvirtinta klasifikacinė bendrovė arba akredituota bandymų institucija. Akredituota bandymų institucija laikosi Europos darniųjų bandymų laboratorijų eksploatacijos standartų (EN ISO/IEC 17025: 2000).“

| 3. | 10.03b punkto 1 papunktis pakeičiama taip:






  „1. | Gesinamosios medžiagos
  Mašinų skyriams, katilinėms ir siurblinėms apsaugoti stacionariose gaisro gesinimo sistemose gali būti naudojamos šios gesinamosios medžiagos:






  a) | CO2 (anglies dioksidas); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

10.03b punkto 1 papunktis pakeičiama taip:

„1.

Gesinamosios medžiagos

Mašinų skyriams, katilinėms ir siurblinėms apsaugoti stacionariose gaisro gesinimo sistemose gali būti naudojamos šios gesinamosios medžiagos:

a)

CO2 (anglies dioksidas);

| b) | HFC 227 ea (heptafluoropropanas); |
| --- | --- |

b)

HFC 227 ea (heptafluoropropanas);

| c) | IG-541 (52 % azoto, 40 % argono, 8% anglies dioksido). |
| --- | --- |

c)

IG-541 (52 % azoto, 40 % argono, 8% anglies dioksido).

Leidimai naudoti kitas gesinamąsias medžiagas, jei tokiais leidimais siekiama pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, išduodami pagal šios direktyvos 19 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

2 straipsnis

1.   Valstybės narės, kurios turi vidaus vandenų kelius, nurodytus Direktyvos 2006/.../EB 1 straipsnio 1 dalyje, priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki ... (5), įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos praneša Komisijai.

Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai paskelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus. Komisija apie tai praneša kitoms valstybėms narėms.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja ... (6).

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms, turinčioms tokius vidaus vandenų kelius, kaip nurodyta Direktyvos 2006/.../EB 1 straipsnio 1 dalyje.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  ... m. ... ... d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

Oficialiajame leidinyje)

(2)  2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento nuomonė.

2

(3)  OL L ....

3

(4)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

4

(5)  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

5

(6)  Direktyvos 2006/.../EB įsigaliojimo diena.

6

P6_TA(2006)0506

EB ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimas *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2006)0363) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2006)0363) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0282/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0282/2006),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A6-0395/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A6-0395/2006),

| 1. | pritaria pasiūlymui dėl Tarybos reglamento su pakeitimais ir pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymui dėl Tarybos reglamento su pakeitimais ir pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 3 a straipsnis (naujas) |
| | 3a straipsnis




  Per paskutiniuosius protokolo galiojimo metus ir prieš sudarant naują susitarimą ar atnaujinant galiojantį susitarimą Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie minėto susitarimo taikymą ir jo įgyvendinimo sąlygas. |
| Pakeitimas 2 |
| 3 b straipsnis (naujas) |
| | 3b straipsnis




  Kiekvienais metais Komisija įvertina, ar valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal protokolą, laikosi reikalavimo atsiskaityti. |
| Pakeitimas 3 |
| 3 c straipsnis (naujas) |
| | 3c straipsnis




  Kiekvienais metais Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie daugiametės sektoriaus programos, numatytos protokolo 7 straipsnyje, rezultatus. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

3 a straipsnis (naujas)

3a straipsnis

Per paskutiniuosius protokolo galiojimo metus ir prieš sudarant naują susitarimą ar atnaujinant galiojantį susitarimą Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie minėto susitarimo taikymą ir jo įgyvendinimo sąlygas.

Pakeitimas 2

3 b straipsnis (naujas)

3b straipsnis

Kiekvienais metais Komisija įvertina, ar valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal protokolą, laikosi reikalavimo atsiskaityti.

Pakeitimas 3

3 c straipsnis (naujas)

3c straipsnis

Kiekvienais metais Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie daugiametės sektoriaus programos, numatytos protokolo 7 straipsnyje, rezultatus.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TA(2006)0507

Bendrijos garantija Europos investicijų bankui *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2006)0324) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2006)0324) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 181a straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0275/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 181a straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0275/2006),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0394/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0394/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 1 nurodomoji dalis |
| atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 181a
  straipsnį
  , | atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos
  179 ir
  181a
  straipsnius
  , |
| Pakeitimas 2 |
| 6 konstatuojamoji dalis |
| (6) Nuo 2007 m. ES išorės ryšius taip pat stiprins naujos finansinės priemonės, t. y. PNPP, EKPP, PBEB
  ir
  Stabilumo priemonė, | (6) Nuo 2007 m. ES išorės ryšius taip pat stiprins naujos finansinės priemonės, t. y. PNPP, EKPP, PBEB, Stabilumo priemonė,
  ir Demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, |
| Pakeitimas 3 |
| 7 konstatuojamoji dalis |
| (7) EIB finansavimo operacijos turėtų atitikti ir remti ES užsienio politikos kryptis, įskaitant konkrečius regioninius tikslus. EIB finansavimo operacijas reikėtų vykdyti tose šalyse, kurios atitinka tam tikras sąlygas, nustatytas ES aukšto lygio susitarimuose dėl politinių ir makroekonominių aspektų, | (7) EIB finansavimo operacijos turėtų atitikti ir remti ES užsienio politikos kryptis, įskaitant konkrečius regioninius tikslus
  , ir turėtų prisidėti prie bendro tikslo plėsti ir įtvirtinti demokratiją ir teisės viršenybę, prie pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei tarptautinių aplinkos apsaugos susitarimų, kurių šalys yra Europos bendrija arba jos valstybės narės, laikymosi.
  EIB finansavimo operacijas reikėtų vykdyti tose šalyse, kurios atitinka tam tikras sąlygas, nustatytas ES aukšto lygio susitarimuose dėl politinių ir makroekonominių aspektų.
  EIB kartu su Komisija turėtų apsvarstyti, ar reikėtų sukurti ex-post kontrolės sistemą, siekiant užtikrinti, kad atliekant EIB ne Bendrijoje finansuojamus veiksmus būtų laikomasi ES vertybių. |
| Pakeitimas 4 |
| 8 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (8a) 9-12 konstatuojamosiose dalyse nurodyti kiekvieno regiono prioritetiniai sektoriai nėra išimtiniai ir negali kliudyti pastangoms užtikrinti geresnę bendrą darną su pirmiau nurodytomis kitomis išorės finansavimo priemonėmis, |
| Pakeitimas 5 |
| 8 b konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (8b) Be to, Europos Parlamentas turėtų gauti daugiau informacijos ir turėti daugiau priežiūros galimybių, įskaitant strateginių planavimo dokumentų, parengtų Komisijos arba EIB, perdavimą Parlamentui, |
| Pakeitimas 6 |
| 8 c konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (8c) EIB turėtų užtikrinti, kad jo vykdoma skolinimo veikla visapusiškai padėtų įgyvendinti Europos Sąjungos politikos ir su darnaus vystymosi siekiu susijusiuose tarptautiniuose susitarimuose, kuriuos pasirašė Europos Sąjunga ir jos valstybės narės, iškeltus tikslus. EIB turėtų skirti dėmesį projektams, kurie padeda siekti Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Jungtinių Tautų klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo numatytų tikslų, siekiant sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, skolinimo veikloje teikiant pirmenybę energijos taupymui, efektyviam energijos naudojimui ir atsinaujinančių energijos šaltinių vystymui. EIB turėtų užtikrinti, kad visi skolinimo sprendimai būtų grindžiami Biologinės įvairovės konvencijoje suformuluotu atsargumo principu. |
| Pakeitimas 7 |
| 8 d konstatuojamoji dalis |
| | (8d) EIB turi užtikrinti, kad būtų atliekamas nuo projekto rėmėjų ir EIB nepriklausomas konkrečių projektų poveikio tvarumui vertinimas, |
| Pakeitimas 8 |
| 9 konstatuojamoji dalis |
| (9) EIB finansavimas narystės siekiančiose šalyse turėtų atspindėti prioritetus, nustatytus Stojimo ir Europos partnerystėse, Stabilizavimo ir susivienijimo susitarimuose bei derybose su ES. ES veiksmai Vakarų Balkanuose ir toliau laipsniškai turėtų būti perorientuojami nuo atkūrimo prie pasirengimo narystei rėmimo. Šiuo atžvilgiu EIB
  taip pat
  turėtų stengtis savo veikla skatinti institucinio stiprinimo aspektą, prireikus bendradarbiaudamas su kitomis tame regione veikiančiomis Tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFĮ). Per 2007-2013 m. laikotarpį turėtų būti didinamas šalių kandidačių (Kroatijos, Turkijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos) finansavimas pagal EIB suteiktą Pasirengimo narystei priemonę, kuri ateityje turėtų būti išplėsta, įtraukiant potencialias Vakarų Balkanų šalis kandidates, atsižvelgiant į jų pasirengimo narystei proceso pažangą, | (9) EIB finansavimas narystės siekiančiose šalyse turėtų atspindėti prioritetus, nustatytus Stojimo ir Europos partnerystėse, Stabilizavimo ir susivienijimo susitarimuose bei derybose su ES. ES veiksmai Vakarų Balkanuose ir toliau laipsniškai turėtų būti perorientuojami nuo atkūrimo prie pasirengimo narystei rėmimo.
  Be to, atsižvelgdamas į tai, EIB turėtų stengtis savo veikla skatinti institucinio stiprinimo aspektą, prireikus bendradarbiaudamas su kitomis tame regione veikiančiomis Tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFĮ).
  Be to, svarbu skatinti prekybą Vakarų Balkanuose, kadangi tai yra gyvybiškai svarbi priemonė pabrėžti, kaip svarbu pereiti nuo atkūrimo prie pasirengimo narystei rėmimo ir labiau integruotis į ES.
  Per 2007- 2013 m. laikotarpį turėtų būti didinamas šalių kandidačių (Kroatijos, Turkijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos) finansavimas pagal EIB suteiktą Pasirengimo narystei priemonę, kuri ateityje turėtų būti išplėsta, įtraukiant potencialias Vakarų Balkanų šalis kandidates, atsižvelgiant į jų pasirengimo narystei proceso pažangą, |
| Pakeitimas 9 |
| 11 konstatuojamoji dalis |
| (11) Vykdant įgaliojimus pagal PEBP, EIB finansavimas Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse
  bus
  laipsniškai derinamas su ES bendradarbiavimo strategija tuose regionuose ir papildys Bendrijos biudžeto lėšomis finansuojamas priemones. „Savitarpio interesų“ sąvoka, iki šiol taikyta tik ES įmonių vykdomų projektų finansavimui,
  bus
  išplėsta siekiant atsižvelgti į aplinkos tvarumo ir regioninės integracijos skatinimą (pvz., ryšius stiprinantys transporto, telekomunikacijų ir energetikos projektai). EIB turėtų stengtis laipsniškai plėtoti savo veiklą didesniame tų regionų šalių skaičiuje, įskaitant veiklą neturtingesnėse šalyse. Centrinėje Azijoje EIB reikėtų orientuotis į
  didžiausius
  tarptautinės svarbos energijos tiekimo ir transportavimo projektus. EIB finansavimas Centrinėje Azijoje turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su ERPB, pirmiausia atsižvelgiant į sąlygas, kurios bus nustatytos Komisijos, EIB ir ERPB sudarytame trišaliame susitarimo memorandume. Didinant ES intervenciją Lotynų Amerikoje, konkreti suma turėtų būti numatyta Lotynų Amerikos priemonei, | (11) Vykdydamas įgaliojimus pagal PEBP,
  EIB turėtų tęsti bei susieti savo veiksmus, didesnį dėmesį skirdamas projektams, kurie padeda siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų, skatina darnų vystymąsi ir prisideda prie aplinkos apsaugos.
  EIB finansavimas Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse
  turėtų būti
  laipsniškai derinamas su ES bendradarbiavimo strategija tuose regionuose ir papildys Bendrijos biudžeto lėšomis finansuojamas priemones. „Savitarpio interesų“ sąvoka, iki šiol taikyta tik ES įmonių vykdomų projektų finansavimui,
  turėtų būti
  išplėsta siekiant atsižvelgti į aplinkos tvarumo ir regioninės integracijos skatinimą (pvz., ryšius stiprinantys transporto, telekomunikacijų ir energetikos projektai). EIB turėtų stengtis laipsniškai plėtoti savo veiklą didesniame tų regionų šalių skaičiuje, įskaitant veiklą neturtingesnėse šalyse. Centrinėje Azijoje EIB reikėtų orientuotis į
  aplinkos apsaugos infrastruktūros, tausaus
  tarptautinės svarbos energijos tiekimo ir transportavimo projektus. EIB finansavimas Centrinėje Azijoje turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su ERPB, pirmiausia atsižvelgiant į sąlygas, kurios bus nustatytos Komisijos, EIB ir ERPB sudarytame trišaliame susitarimo memorandume. Didinant ES intervenciją Lotynų Amerikoje, konkreti suma turėtų būti numatyta Lotynų Amerikos priemonei, |
| Pakeitimas 10 |
| 16 konstatuojamoji dalis |
| (16) Reikėtų gerinti EIB ir Komisijos EIB finansavimo operacijų ataskaitas. Remdamasi iš EIB gauta informacija, Komisija turėtų kasmet informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie EIB finansavimo operacijas, vykdomas pagal šį sprendimą, | (16) Reikėtų gerinti EIB ir Komisijos EIB finansavimo operacijų ataskaitas
  , taip pat ir paties EIB vykdomo savęs įvertinimo galimybes
  . Remdamasi iš EIB gauta informacija, Komisija turėtų
  pati atlikti įvertinimą, didelių paskolų projektų remdamasi nepriklausoma išorine kompetencija, ir
  kasmet informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie EIB finansavimo operacijas, vykdomas pagal šį sprendimą.
  Tokiame pranešime turėtų būti įvertinta ir tai, kaip EIB finansavimo operacijos padeda siekti ES išorės politikos tikslų. Jame pagal EIB nustatytą riziką taip pat turėtų būti išvardytos EIB remiamos paskolos
  , |
| Pakeitimas 11 |
| 17 konstatuojamoji dalis |
| (17) Šiuo sprendimu nustatyta Bendrijos garantija turėtų apimti EIB finansavimo operacijas, pasirašytas per septynerių metų laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d. Kad būtų galima užregistruoti pokyčius, įvykusius per pirmąją šių įgaliojimų vykdymo laikotarpio pusę, EIB ir Komisija turėtų parengti šio sprendimo vidutinės trukmės persvarstymą, | (17) Šiuo sprendimu nustatyta Bendrijos garantija turėtų apimti EIB finansavimo operacijas, pasirašytas per septynerių metų laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d. Kad būtų galima užregistruoti pokyčius, įvykusius per pirmąją šių įgaliojimų vykdymo laikotarpio pusę, EIB ir Komisija turėtų parengti šio sprendimo vidutinės trukmės persvarstymą.
  Šis persvarstymas turėtų būti vykdomas pasikonsultavus su įvairiomis suinteresuotomis šalimis dėl EIB operacijų poveikio
  , |
| Pakeitimas 12 |
| 18 konstatuojamoji dalis |
| (18) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti atliekamos pagal paties banko taisykles ir procedūras, įskaitant tam tikras kontrolės priemones, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir OLAF, | (18) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti atliekamos pagal paties banko taisykles ir procedūras, įskaitant tam tikras kontrolės priemones, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir OLAF
  ; EIB, remdamasis EB sutarties 267 straipsniu, kuriame nustatoma jo funkcija, turėtų įsitikinti, kad jo finansuojamų projektų negalima visa apimtimi finansuoti naudojantis įvairiomis pavienėse valstybėse narėse įmanomomis priemonėmis ir ypač kad neiškreipiama konkurencija kredito ir investicijų įstaigų atžvilgiu
  , |
| Pakeitimas 13 |
| 20 konstatuojamoji dalis |
| (20) EIB, pasikonsultavęs su Komisija, turėtų parengti preliminarų ilgalaikį EIB finansavimo operacijų skaičiaus pasirašymo programavimą, kad būtų galima atitinkamai suplanuoti biudžeto lėšas, kurių reikia Garantijų fondo atidėjiniams sudaryti. | (20) EIB, pasikonsultavęs su Komisija, turėtų parengti preliminarų ilgalaikį EIB finansavimo operacijų skaičiaus pasirašymo programavimą, kad būtų galima atitinkamai suplanuoti biudžeto lėšas, kurių reikia Garantijų fondo atidėjiniams sudaryti.
  Reguliariai sudarydama biudžeto planą, kurį perduoda Europos Parlamentui, Komisija turi atsižvelgti į numatomas šio reiškinio pasekmes biudžetui. |
| Pakeitimas 14 |
| 1 straipsnio 2 dalis |
| 2. Bendrijos garantija sudaro
  65%
  visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas. | 2. Bendrijos garantija sudaro
  55%
  visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas. |
| Pakeitimas 15 |
| 2 straipsnio 2 dalis |
| 2. Atskiros šalys yra tinkamos finansuoti pagal regionines viršutines ribas ir jų dalis, jeigu ir kai įvykdo tam tikras sąlygas, nustatytas
  ES
  aukšto lygio susitarimuose, sudarytuose su susijusia šalimi dėl politinių ir makroekonominių aspektų. Komisija, pasikonsultavusi su EIB, nustato, kada konkreti šalis įvykdo atitinkamas sąlygas, ir apie tai praneša EIB. | 2. Atskiros šalys yra tinkamos finansuoti pagal regionines viršutines ribas ir jų dalis, jeigu ir kai įvykdo tam tikras sąlygas, nustatytas
  Europos Sąjungos politikos priemonėse ir
  aukšto lygio susitarimuose, sudarytuose su susijusia šalimi dėl politinių ir makroekonominių aspektų. Komisija, pasikonsultavusi su EIB, nustato, kada konkreti šalis įvykdo atitinkamas sąlygas, ir apie tai praneša EIB
  po to, kai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą bei išdėsto savo argumentus. |
| Pakeitimas 16 |
| 2 straipsnio 4 dalis |
| 4. Iškilus rimtoms problemoms, susijusioms su politine arba ekonomine padėtimi konkrečioje šalyje, Komisija ir EIB gali nuspręsti nutraukti tokioje šalyje vykdomas EIB finansavimo operacijas. | 4. Iškilus rimtoms problemoms, susijusioms su politine arba ekonomine padėtimi konkrečioje šalyje, Komisija ir EIB gali nuspręsti nutraukti tokioje šalyje vykdomas EIB finansavimo operacijas.
  Tokiais atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą bei išdėsto savo argumentus. |
| Pakeitimas 17 |
| 3 straipsnio 2 dalis |
| 2. Komisija ir EIB kartu priima sprendimą dėl įgaliojimų dėl rezervo naudojimo. Komisijai ir EIB padeda Ekonomikos ir finansų komitetas, įsteigtas pagal Sutarties 114 straipsnio 2 dalį. | 2. Komisija ir EIB kartu priima sprendimą dėl įgaliojimų dėl rezervo naudojimo.
  Taikomos 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytos nuostatos dėl tam tikrų sąlygų ir įpareigojimo informuoti Europos Parlamentą.
  Komisijai ir EIB padeda Ekonomikos ir finansų komitetas, įsteigtas pagal Sutarties 114 straipsnio 2 dalį. |
| Pakeitimas 18 |
| 4 straipsnio 4 dalis |
| 4. EIB finansavimo operacijų atitikties Europos Sąjungos užsienio politikos kryptims ir tikslams stebėsena vykdoma pagal 7 straipsnį. | 4. EIB finansavimo operacijų atitikties Europos Sąjungos užsienio politikos kryptims ir tikslams stebėsena vykdoma pagal 7 straipsnį,
  taip pat pasinaudojant Komisijos ir Europos Parlamento struktūriniu dialogu, numatytu naujose 2007- 2013 m. išorės finansavimo priemonėse. |
| Pakeitimas 19 |
| 6 straipsnio 2 a dalis (nauja) |
| | 2a. Jeigu valstybės vadovas, vyriausybės, valstybės narės parlamento, Komisijos arba Europos Parlamento narys yra tiesiogiai arba netiesiogiai susijęs su subjektu, turinčiu naudos iš EIB veiklos, kuriai teikiama Bendrijos garantija, kai priimamas sprendimas dėl Bendrijos garantijos, apie šį sprendimą parengiamas specialus banko patikros komiteto pranešimas. Šis straipsnis netaikomas dabartiniams įprastomis sąlygomis sudarytiems susitarimams dėl Bendrijos garantijų, kurie dėl savo dalyko arba finansinių padarinių nėra svarbūs nė vienai dalyvaujančiai šaliai. |
| Pakeitimas 20 |
| 7 straipsnio 1 a dalis (nauja) |
| | 1a. Metiniame pranešime bendrai įvertinamos pagrindinės problemos, kurios buvo įvardytos paskolų poveikio tvarumui vertinime, nurodytame 8d konstatuojamojoje dalyje ir rekomendacijose, kurias Komisija pateikė EIB, siekdama, kad tokios problemos būtų sušvelnintos. |
| Pakeitimas 21 |
| 7 straipsnio 2 a dalis (nauja) |
| | 2a. Komisija taip pat naudojasi bet kokiu išorės vertinimu, kad galėtų nešališkai įvertinti EIB finansavimo operacijų indėlį. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

1 nurodomoji dalis

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 181a
  straipsnį
  ,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos
  179 ir
  181a
  straipsnius
  ,

Pakeitimas 2

6 konstatuojamoji dalis

(6) Nuo 2007 m. ES išorės ryšius taip pat stiprins naujos finansinės priemonės, t. y. PNPP, EKPP, PBEB
  ir
  Stabilumo priemonė,

(6) Nuo 2007 m. ES išorės ryšius taip pat stiprins naujos finansinės priemonės, t. y. PNPP, EKPP, PBEB, Stabilumo priemonė,
  ir Demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė,

Pakeitimas 3

7 konstatuojamoji dalis

(7) EIB finansavimo operacijos turėtų atitikti ir remti ES užsienio politikos kryptis, įskaitant konkrečius regioninius tikslus. EIB finansavimo operacijas reikėtų vykdyti tose šalyse, kurios atitinka tam tikras sąlygas, nustatytas ES aukšto lygio susitarimuose dėl politinių ir makroekonominių aspektų,

(7) EIB finansavimo operacijos turėtų atitikti ir remti ES užsienio politikos kryptis, įskaitant konkrečius regioninius tikslus
  , ir turėtų prisidėti prie bendro tikslo plėsti ir įtvirtinti demokratiją ir teisės viršenybę, prie pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei tarptautinių aplinkos apsaugos susitarimų, kurių šalys yra Europos bendrija arba jos valstybės narės, laikymosi.
  EIB finansavimo operacijas reikėtų vykdyti tose šalyse, kurios atitinka tam tikras sąlygas, nustatytas ES aukšto lygio susitarimuose dėl politinių ir makroekonominių aspektų.
  EIB kartu su Komisija turėtų apsvarstyti, ar reikėtų sukurti ex-post kontrolės sistemą, siekiant užtikrinti, kad atliekant EIB ne Bendrijoje finansuojamus veiksmus būtų laikomasi ES vertybių.

Pakeitimas 4

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(8a) 9-12 konstatuojamosiose dalyse nurodyti kiekvieno regiono prioritetiniai sektoriai nėra išimtiniai ir negali kliudyti pastangoms užtikrinti geresnę bendrą darną su pirmiau nurodytomis kitomis išorės finansavimo priemonėmis,

Pakeitimas 5

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

(8b) Be to, Europos Parlamentas turėtų gauti daugiau informacijos ir turėti daugiau priežiūros galimybių, įskaitant strateginių planavimo dokumentų, parengtų Komisijos arba EIB, perdavimą Parlamentui,

Pakeitimas 6

8 c konstatuojamoji dalis (nauja)

(8c) EIB turėtų užtikrinti, kad jo vykdoma skolinimo veikla visapusiškai padėtų įgyvendinti Europos Sąjungos politikos ir su darnaus vystymosi siekiu susijusiuose tarptautiniuose susitarimuose, kuriuos pasirašė Europos Sąjunga ir jos valstybės narės, iškeltus tikslus. EIB turėtų skirti dėmesį projektams, kurie padeda siekti Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Jungtinių Tautų klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo numatytų tikslų, siekiant sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, skolinimo veikloje teikiant pirmenybę energijos taupymui, efektyviam energijos naudojimui ir atsinaujinančių energijos šaltinių vystymui. EIB turėtų užtikrinti, kad visi skolinimo sprendimai būtų grindžiami Biologinės įvairovės konvencijoje suformuluotu atsargumo principu.

Pakeitimas 7

8 d konstatuojamoji dalis

(8d) EIB turi užtikrinti, kad būtų atliekamas nuo projekto rėmėjų ir EIB nepriklausomas konkrečių projektų poveikio tvarumui vertinimas,

Pakeitimas 8

9 konstatuojamoji dalis

(9) EIB finansavimas narystės siekiančiose šalyse turėtų atspindėti prioritetus, nustatytus Stojimo ir Europos partnerystėse, Stabilizavimo ir susivienijimo susitarimuose bei derybose su ES. ES veiksmai Vakarų Balkanuose ir toliau laipsniškai turėtų būti perorientuojami nuo atkūrimo prie pasirengimo narystei rėmimo. Šiuo atžvilgiu EIB
  taip pat
  turėtų stengtis savo veikla skatinti institucinio stiprinimo aspektą, prireikus bendradarbiaudamas su kitomis tame regione veikiančiomis Tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFĮ). Per 2007-2013 m. laikotarpį turėtų būti didinamas šalių kandidačių (Kroatijos, Turkijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos) finansavimas pagal EIB suteiktą Pasirengimo narystei priemonę, kuri ateityje turėtų būti išplėsta, įtraukiant potencialias Vakarų Balkanų šalis kandidates, atsižvelgiant į jų pasirengimo narystei proceso pažangą,

(9) EIB finansavimas narystės siekiančiose šalyse turėtų atspindėti prioritetus, nustatytus Stojimo ir Europos partnerystėse, Stabilizavimo ir susivienijimo susitarimuose bei derybose su ES. ES veiksmai Vakarų Balkanuose ir toliau laipsniškai turėtų būti perorientuojami nuo atkūrimo prie pasirengimo narystei rėmimo.
  Be to, atsižvelgdamas į tai, EIB turėtų stengtis savo veikla skatinti institucinio stiprinimo aspektą, prireikus bendradarbiaudamas su kitomis tame regione veikiančiomis Tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFĮ).
  Be to, svarbu skatinti prekybą Vakarų Balkanuose, kadangi tai yra gyvybiškai svarbi priemonė pabrėžti, kaip svarbu pereiti nuo atkūrimo prie pasirengimo narystei rėmimo ir labiau integruotis į ES.
  Per 2007- 2013 m. laikotarpį turėtų būti didinamas šalių kandidačių (Kroatijos, Turkijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos) finansavimas pagal EIB suteiktą Pasirengimo narystei priemonę, kuri ateityje turėtų būti išplėsta, įtraukiant potencialias Vakarų Balkanų šalis kandidates, atsižvelgiant į jų pasirengimo narystei proceso pažangą,

Pakeitimas 9

11 konstatuojamoji dalis

(11) Vykdant įgaliojimus pagal PEBP, EIB finansavimas Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse
  bus
  laipsniškai derinamas su ES bendradarbiavimo strategija tuose regionuose ir papildys Bendrijos biudžeto lėšomis finansuojamas priemones. „Savitarpio interesų“ sąvoka, iki šiol taikyta tik ES įmonių vykdomų projektų finansavimui,
  bus
  išplėsta siekiant atsižvelgti į aplinkos tvarumo ir regioninės integracijos skatinimą (pvz., ryšius stiprinantys transporto, telekomunikacijų ir energetikos projektai). EIB turėtų stengtis laipsniškai plėtoti savo veiklą didesniame tų regionų šalių skaičiuje, įskaitant veiklą neturtingesnėse šalyse. Centrinėje Azijoje EIB reikėtų orientuotis į
  didžiausius
  tarptautinės svarbos energijos tiekimo ir transportavimo projektus. EIB finansavimas Centrinėje Azijoje turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su ERPB, pirmiausia atsižvelgiant į sąlygas, kurios bus nustatytos Komisijos, EIB ir ERPB sudarytame trišaliame susitarimo memorandume. Didinant ES intervenciją Lotynų Amerikoje, konkreti suma turėtų būti numatyta Lotynų Amerikos priemonei,

(11) Vykdydamas įgaliojimus pagal PEBP,
  EIB turėtų tęsti bei susieti savo veiksmus, didesnį dėmesį skirdamas projektams, kurie padeda siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų, skatina darnų vystymąsi ir prisideda prie aplinkos apsaugos.
  EIB finansavimas Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse
  turėtų būti
  laipsniškai derinamas su ES bendradarbiavimo strategija tuose regionuose ir papildys Bendrijos biudžeto lėšomis finansuojamas priemones. „Savitarpio interesų“ sąvoka, iki šiol taikyta tik ES įmonių vykdomų projektų finansavimui,
  turėtų būti
  išplėsta siekiant atsižvelgti į aplinkos tvarumo ir regioninės integracijos skatinimą (pvz., ryšius stiprinantys transporto, telekomunikacijų ir energetikos projektai). EIB turėtų stengtis laipsniškai plėtoti savo veiklą didesniame tų regionų šalių skaičiuje, įskaitant veiklą neturtingesnėse šalyse. Centrinėje Azijoje EIB reikėtų orientuotis į
  aplinkos apsaugos infrastruktūros, tausaus
  tarptautinės svarbos energijos tiekimo ir transportavimo projektus. EIB finansavimas Centrinėje Azijoje turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su ERPB, pirmiausia atsižvelgiant į sąlygas, kurios bus nustatytos Komisijos, EIB ir ERPB sudarytame trišaliame susitarimo memorandume. Didinant ES intervenciją Lotynų Amerikoje, konkreti suma turėtų būti numatyta Lotynų Amerikos priemonei,

Pakeitimas 10

16 konstatuojamoji dalis

(16) Reikėtų gerinti EIB ir Komisijos EIB finansavimo operacijų ataskaitas. Remdamasi iš EIB gauta informacija, Komisija turėtų kasmet informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie EIB finansavimo operacijas, vykdomas pagal šį sprendimą,

(16) Reikėtų gerinti EIB ir Komisijos EIB finansavimo operacijų ataskaitas
  , taip pat ir paties EIB vykdomo savęs įvertinimo galimybes
  . Remdamasi iš EIB gauta informacija, Komisija turėtų
  pati atlikti įvertinimą, didelių paskolų projektų remdamasi nepriklausoma išorine kompetencija, ir
  kasmet informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie EIB finansavimo operacijas, vykdomas pagal šį sprendimą.
  Tokiame pranešime turėtų būti įvertinta ir tai, kaip EIB finansavimo operacijos padeda siekti ES išorės politikos tikslų. Jame pagal EIB nustatytą riziką taip pat turėtų būti išvardytos EIB remiamos paskolos
  ,

Pakeitimas 11

17 konstatuojamoji dalis

(17) Šiuo sprendimu nustatyta Bendrijos garantija turėtų apimti EIB finansavimo operacijas, pasirašytas per septynerių metų laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d. Kad būtų galima užregistruoti pokyčius, įvykusius per pirmąją šių įgaliojimų vykdymo laikotarpio pusę, EIB ir Komisija turėtų parengti šio sprendimo vidutinės trukmės persvarstymą,

(17) Šiuo sprendimu nustatyta Bendrijos garantija turėtų apimti EIB finansavimo operacijas, pasirašytas per septynerių metų laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d. Kad būtų galima užregistruoti pokyčius, įvykusius per pirmąją šių įgaliojimų vykdymo laikotarpio pusę, EIB ir Komisija turėtų parengti šio sprendimo vidutinės trukmės persvarstymą.
  Šis persvarstymas turėtų būti vykdomas pasikonsultavus su įvairiomis suinteresuotomis šalimis dėl EIB operacijų poveikio
  ,

Pakeitimas 12

18 konstatuojamoji dalis

(18) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti atliekamos pagal paties banko taisykles ir procedūras, įskaitant tam tikras kontrolės priemones, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir OLAF,

(18) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti atliekamos pagal paties banko taisykles ir procedūras, įskaitant tam tikras kontrolės priemones, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir OLAF
  ; EIB, remdamasis EB sutarties 267 straipsniu, kuriame nustatoma jo funkcija, turėtų įsitikinti, kad jo finansuojamų projektų negalima visa apimtimi finansuoti naudojantis įvairiomis pavienėse valstybėse narėse įmanomomis priemonėmis ir ypač kad neiškreipiama konkurencija kredito ir investicijų įstaigų atžvilgiu
  ,

Pakeitimas 13

20 konstatuojamoji dalis

(20) EIB, pasikonsultavęs su Komisija, turėtų parengti preliminarų ilgalaikį EIB finansavimo operacijų skaičiaus pasirašymo programavimą, kad būtų galima atitinkamai suplanuoti biudžeto lėšas, kurių reikia Garantijų fondo atidėjiniams sudaryti.

(20) EIB, pasikonsultavęs su Komisija, turėtų parengti preliminarų ilgalaikį EIB finansavimo operacijų skaičiaus pasirašymo programavimą, kad būtų galima atitinkamai suplanuoti biudžeto lėšas, kurių reikia Garantijų fondo atidėjiniams sudaryti.
  Reguliariai sudarydama biudžeto planą, kurį perduoda Europos Parlamentui, Komisija turi atsižvelgti į numatomas šio reiškinio pasekmes biudžetui.

Pakeitimas 14

1 straipsnio 2 dalis

2. Bendrijos garantija sudaro
  65%
  visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas.

2. Bendrijos garantija sudaro
  55%
  visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas.

Pakeitimas 15

2 straipsnio 2 dalis

2. Atskiros šalys yra tinkamos finansuoti pagal regionines viršutines ribas ir jų dalis, jeigu ir kai įvykdo tam tikras sąlygas, nustatytas
  ES
  aukšto lygio susitarimuose, sudarytuose su susijusia šalimi dėl politinių ir makroekonominių aspektų. Komisija, pasikonsultavusi su EIB, nustato, kada konkreti šalis įvykdo atitinkamas sąlygas, ir apie tai praneša EIB.

2. Atskiros šalys yra tinkamos finansuoti pagal regionines viršutines ribas ir jų dalis, jeigu ir kai įvykdo tam tikras sąlygas, nustatytas
  Europos Sąjungos politikos priemonėse ir
  aukšto lygio susitarimuose, sudarytuose su susijusia šalimi dėl politinių ir makroekonominių aspektų. Komisija, pasikonsultavusi su EIB, nustato, kada konkreti šalis įvykdo atitinkamas sąlygas, ir apie tai praneša EIB
  po to, kai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą bei išdėsto savo argumentus.

Pakeitimas 16

2 straipsnio 4 dalis

4. Iškilus rimtoms problemoms, susijusioms su politine arba ekonomine padėtimi konkrečioje šalyje, Komisija ir EIB gali nuspręsti nutraukti tokioje šalyje vykdomas EIB finansavimo operacijas.

4. Iškilus rimtoms problemoms, susijusioms su politine arba ekonomine padėtimi konkrečioje šalyje, Komisija ir EIB gali nuspręsti nutraukti tokioje šalyje vykdomas EIB finansavimo operacijas.
  Tokiais atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą bei išdėsto savo argumentus.

Pakeitimas 17

3 straipsnio 2 dalis

2. Komisija ir EIB kartu priima sprendimą dėl įgaliojimų dėl rezervo naudojimo. Komisijai ir EIB padeda Ekonomikos ir finansų komitetas, įsteigtas pagal Sutarties 114 straipsnio 2 dalį.

2. Komisija ir EIB kartu priima sprendimą dėl įgaliojimų dėl rezervo naudojimo.
  Taikomos 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytos nuostatos dėl tam tikrų sąlygų ir įpareigojimo informuoti Europos Parlamentą.
  Komisijai ir EIB padeda Ekonomikos ir finansų komitetas, įsteigtas pagal Sutarties 114 straipsnio 2 dalį.

Pakeitimas 18

4 straipsnio 4 dalis

4. EIB finansavimo operacijų atitikties Europos Sąjungos užsienio politikos kryptims ir tikslams stebėsena vykdoma pagal 7 straipsnį.

4. EIB finansavimo operacijų atitikties Europos Sąjungos užsienio politikos kryptims ir tikslams stebėsena vykdoma pagal 7 straipsnį,
  taip pat pasinaudojant Komisijos ir Europos Parlamento struktūriniu dialogu, numatytu naujose 2007- 2013 m. išorės finansavimo priemonėse.

Pakeitimas 19

6 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a. Jeigu valstybės vadovas, vyriausybės, valstybės narės parlamento, Komisijos arba Europos Parlamento narys yra tiesiogiai arba netiesiogiai susijęs su subjektu, turinčiu naudos iš EIB veiklos, kuriai teikiama Bendrijos garantija, kai priimamas sprendimas dėl Bendrijos garantijos, apie šį sprendimą parengiamas specialus banko patikros komiteto pranešimas. Šis straipsnis netaikomas dabartiniams įprastomis sąlygomis sudarytiems susitarimams dėl Bendrijos garantijų, kurie dėl savo dalyko arba finansinių padarinių nėra svarbūs nė vienai dalyvaujančiai šaliai.

Pakeitimas 20

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a. Metiniame pranešime bendrai įvertinamos pagrindinės problemos, kurios buvo įvardytos paskolų poveikio tvarumui vertinime, nurodytame 8d konstatuojamojoje dalyje ir rekomendacijose, kurias Komisija pateikė EIB, siekdama, kad tokios problemos būtų sušvelnintos.

Pakeitimas 21

7 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a. Komisija taip pat naudojasi bet kokiu išorės vertinimu, kad galėtų nešališkai įvertinti EIB finansavimo operacijų indėlį.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TA(2006)0508

Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymas - pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų

Europos Parlamento sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio persvarstymo - pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl kalbų (2006/2244(REG))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 20 d. Pirmininko laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 20 d. Pirmininko laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 201 ir 202 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 201 ir 202 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0391/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0391/2006),

| A. | kadangi 2004 m. balandžio 1 d. Parlamentas į savo Darbo tvarkos taisykles įtraukė straipsnį, pagal kurį numatoma, kad taikant Parlamento nuostatas dėl kalbų režimo naujoms, nuo 2004 m. gegužės mėn. prisidėjusioms devynioms kalboms iki 2006 m. pabaigos „išimties tvarka būtina atsižvelgti į realiai turimus vertėjus žodžiu ir raštu bei reikalingą jų skaičių“, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2004 m. balandžio 1 d. Parlamentas į savo Darbo tvarkos taisykles įtraukė straipsnį, pagal kurį numatoma, kad taikant Parlamento nuostatas dėl kalbų režimo naujoms, nuo 2004 m. gegužės mėn. prisidėjusioms devynioms kalboms iki 2006 m. pabaigos „išimties tvarka būtina atsižvelgti į realiai turimus vertėjus žodžiu ir raštu bei reikalingą jų skaičių“,

| B. | kadangi atsižvelgiant į vertimo į šias kalbas srityje pasiektą pažangą būtų nepagrįsta nustoti taikyti pereinamąsias nuostatas šių metų pabaigoje niekuo jų nepakeičiant, priešingai, reikėtų pasinaudoti galimybe pratęsti šio straipsnio galiojimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi atsižvelgiant į vertimo į šias kalbas srityje pasiektą pažangą būtų nepagrįsta nustoti taikyti pereinamąsias nuostatas šių metų pabaigoje niekuo jų nepakeičiant, priešingai, reikėtų pasinaudoti galimybe pratęsti šio straipsnio galiojimą,

| C. | kadangi nuo 2007 m. sausio 1 d. prisidėjus bulgarų ir rumunų kalboms kurį laiką bus susiduriama su panašiais sunkumais ir kadangi ypač didelių praktinių problemų kils dėl tuo pat metu oficialiąja kalba tapsiančios airių kalbos, |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2007 m. sausio 1 d. prisidėjus bulgarų ir rumunų kalboms kurį laiką bus susiduriama su panašiais sunkumais ir kadangi ypač didelių praktinių problemų kils dėl tuo pat metu oficialiąja kalba tapsiančios airių kalbos,

| D. | kadangi siekiant atsižvelgti į šias aplinkybes galiojančios pereinamosios nuostatos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija ir jų galiojimas pratęstas iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos, |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant atsižvelgti į šias aplinkybes galiojančios pereinamosios nuostatos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija ir jų galiojimas pratęstas iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos,

| E. | kadangi toliau siekiama Darbo tvarkos taisyklių 138 straipsnyje numatyto tikslo įgyvendinti visiškos daugiakalbystės režimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi toliau siekiama Darbo tvarkos taisyklių 138 straipsnyje numatyto tikslo įgyvendinti visiškos daugiakalbystės režimą,

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą;

| 2. | nusprendžia, kad šis pakeitimas įsigalioja nuo 2007 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia, kad šis pakeitimas įsigalioja nuo 2007 m. sausio 1 d.;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 139 straipsnis |
| 1.
  Taikant 138 straipsnį, dėl 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių oficialių kalbų nuo minėtos datos iki 2006 m. gruodžio 31 d. išimties tvarka būtina atsižvelgti į realiai turimus vertėjus žodžiu ir raštu bei reikalingą jų skaičių. | 1.
  Pereinamuoju laikotarpiu iki šeštosios Parlamento kadencijos pabaigos leidžiama nukrypti nuo 138 straipsnio nuostatų, atsižvelgiant į tai, jei, nepaisant deramų pastangų, vis dar trūksta tam tikros oficialios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu, atsižvelgiant į šio trūkumo mastą. |
| 2.
  Kiekvieną ketvirtį generalinis sekretorius biurui pateikia išsamią ataskaitą apie pažangą, siekiant pilnai taikyti 138 straipsnį, ir jos kopiją nusiunčia visiems Parlamento nariams. | 2.
  Remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu, biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles. |
| | 2a. Taikomos sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo, išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos kartu priimtus reglamentus. |
| 3. Remdamasis motyvuota biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą. | 3. Remdamasis motyvuota biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą. |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

139 straipsnis

1.
  Taikant 138 straipsnį, dėl 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių oficialių kalbų nuo minėtos datos iki 2006 m. gruodžio 31 d. išimties tvarka būtina atsižvelgti į realiai turimus vertėjus žodžiu ir raštu bei reikalingą jų skaičių.

1.
  Pereinamuoju laikotarpiu iki šeštosios Parlamento kadencijos pabaigos leidžiama nukrypti nuo 138 straipsnio nuostatų, atsižvelgiant į tai, jei, nepaisant deramų pastangų, vis dar trūksta tam tikros oficialios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu, atsižvelgiant į šio trūkumo mastą.

2.
  Kiekvieną ketvirtį generalinis sekretorius biurui pateikia išsamią ataskaitą apie pažangą, siekiant pilnai taikyti 138 straipsnį, ir jos kopiją nusiunčia visiems Parlamento nariams.

2.
  Remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu, biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles.

2a. Taikomos sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo, išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos kartu priimtus reglamentus.

3. Remdamasis motyvuota biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą.

3. Remdamasis motyvuota biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą.

P6_TA(2006)0509

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įsteigimas *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0280) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0280) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą konsultacijos (C6-0288/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą konsultacijos (C6-0288/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Biudžeto komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6-0306/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Biudžeto komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6-0306/2006),

| 1. | pritaria 2006 m. spalio 12 d. iš dalies pakeistam Komisijos pasiūlymui (2); |
| --- | --- |

1.

pritaria 2006 m. spalio 12 d. iš dalies pakeistam Komisijos pasiūlymui (2);

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0414.

P6_TA(2006)0510

Pagrindinių teisių agentūra (su Europos Sąjungos sutarties VI antraštinės dalies nuostatomis susijusi veikla) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, suteikiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai teisę vykdyti veiklą, nurodytą Europos Sąjungos sutarties VI antraštinėje dalyje (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0280) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0280) (1),

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą konsultacijos (C6-0289/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą konsultacijos (C6-0289/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0282/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0282/2006),

| 1. | pritaria 2006 m. spalio 12 d. iš dalies pakeistam Komisijos pasiūlymui (2); |
| --- | --- |

1.

pritaria 2006 m. spalio 12 d. iš dalies pakeistam Komisijos pasiūlymui (2);

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0415.

P6_TA(2006)0511

Bulgarijos stojimas į ES

Europos Parlamento rezoliucija dėl Bulgarijos įstojimo į Europos Sąjungą (2006/2114(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 13 d. pritarimą Bulgarijos Respublikos paraiškai tapti Europos Sąjungos nare (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 13 d. pritarimą Bulgarijos Respublikos paraiškai tapti Europos Sąjungos nare (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2), pasirašytą 2005 m. balandžio 25 d. (Stojimo sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2), pasirašytą 2005 m. balandžio 25 d. (Stojimo sutartis),

| — | atsižvelgdamas į daugelį nuo stojimo derybų pradžios Parlamento priimtų rezoliucijų ir pranešimų dėl Bulgarijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugelį nuo stojimo derybų pradžios Parlamento priimtų rezoliucijų ir pranešimų dėl Bulgarijos,

| — | atsižvelgdamas į reguliarius Komisijos pranešimus dėl Bulgarijos pasirengimo stoti ir ypač į 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Stebėsenos ataskaita dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES“ (COM(2006)0549), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į reguliarius Komisijos pranešimus dėl Bulgarijos pasirengimo stoti ir ypač į 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Stebėsenos ataskaita dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES“ (COM(2006)0549),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6-0420/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6-0420/2006),

| A. | kadangi Parlamentas džiaugiasi Komisijos ir Tarybos patvirtinimu, kad Bulgarija tinkamai pasirengusi nuo 2007 m. sausio 1 d. tapti ES nare, |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamentas džiaugiasi Komisijos ir Tarybos patvirtinimu, kad Bulgarija tinkamai pasirengusi nuo 2007 m. sausio 1 d. tapti ES nare,

| B. | kadangi Bulgarija 1995 m. gruodžio 14 d. pateikė paraišką stoti į Europos Sąjungą, 1997 m. liepos 16 d. oficialiai buvo pripažinta kandidate, 2000 m. vasario 15 d. pradėjo stojimo derybas ir 2004 m. gruodžio 14 d. sėkmingai jas baigė, 2005 m. balandžio 25 d. pasirašė Stojimo sutartį ir ją ratifikavo ir kartu su Rumunija baigs istorinį penktąjį ES plėtros etapą, |
| --- | --- |

B.

kadangi Bulgarija 1995 m. gruodžio 14 d. pateikė paraišką stoti į Europos Sąjungą, 1997 m. liepos 16 d. oficialiai buvo pripažinta kandidate, 2000 m. vasario 15 d. pradėjo stojimo derybas ir 2004 m. gruodžio 14 d. sėkmingai jas baigė, 2005 m. balandžio 25 d. pasirašė Stojimo sutartį ir ją ratifikavo ir kartu su Rumunija baigs istorinį penktąjį ES plėtros etapą,

| C. | kadangi reformos buvo vykdomos kryptingai, sparčiai, ritmingai ir nuosekliai ir modernizacijos procesas turėtų būti laikomas savaime naudingas, o ne vien būtina stojimo į ES sąlyga, |
| --- | --- |

C.

kadangi reformos buvo vykdomos kryptingai, sparčiai, ritmingai ir nuosekliai ir modernizacijos procesas turėtų būti laikomas savaime naudingas, o ne vien būtina stojimo į ES sąlyga,

| D. | kadangi turėtų būti be išlygų pripažintas milžiniškas Bulgarijos darbas pertvarkos proceso metu, kuris daugiausia yra ten gyvenančių žmonių, ypač kantriai vykdžiusių didžiulę politinę ir ekonominę pertvarką, nuopelnas, |
| --- | --- |

D.

kadangi turėtų būti be išlygų pripažintas milžiniškas Bulgarijos darbas pertvarkos proceso metu, kuris daugiausia yra ten gyvenančių žmonių, ypač kantriai vykdžiusių didžiulę politinę ir ekonominę pertvarką, nuopelnas,

| E. | kadangi, kaip ir daugelio kitų šalių narių atveju, pripažįstama, kad reformų procesas Bulgarijoje tęsis daugelį metų po įstojimo, bet kad tam tikrą susirūpinimą keliančiose srityse galima taikyti tam tikras papildomas priemones, skatinant šalį laiku imtis reikalingų veiksmų, |
| --- | --- |

E.

kadangi, kaip ir daugelio kitų šalių narių atveju, pripažįstama, kad reformų procesas Bulgarijoje tęsis daugelį metų po įstojimo, bet kad tam tikrą susirūpinimą keliančiose srityse galima taikyti tam tikras papildomas priemones, skatinant šalį laiku imtis reikalingų veiksmų,

| F. | kadangi nacionalinės vyriausybės, naudodamos Stojimo sutartyje numatytas priemones bei kitas galias, turi priimti su migracijos klausimais susijusius sprendimus, pvz., apriboti darbuotojų judėjimo laisvę, pripažįstant, kad šis klausimas pradėjo kelti susirūpinimą, kadangi daugelis šalių narių vykdo nedarnią ir mažai su ES plėtra susijusią imigracijos ir prieglobsčio politiką, |
| --- | --- |

F.

kadangi nacionalinės vyriausybės, naudodamos Stojimo sutartyje numatytas priemones bei kitas galias, turi priimti su migracijos klausimais susijusius sprendimus, pvz., apriboti darbuotojų judėjimo laisvę, pripažįstant, kad šis klausimas pradėjo kelti susirūpinimą, kadangi daugelis šalių narių vykdo nedarnią ir mažai su ES plėtra susijusią imigracijos ir prieglobsčio politiką,

| 1. | sveikina Bulgariją ir džiaugiasi jos naryste nuo 2007 m. sausio 1 d., nekantriai laukia atvykstančių iš Bulgarijos 18 Europos Parlamento narių, Komisijos nario ir ES institucijų pareigūnų ir pripažįsta puikų Europos Parlamento narių stebėtojų iš Bulgarijos indėlį, kurį jie įnešė nuo 2005 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

1.

sveikina Bulgariją ir džiaugiasi jos naryste nuo 2007 m. sausio 1 d., nekantriai laukia atvykstančių iš Bulgarijos 18 Europos Parlamento narių, Komisijos nario ir ES institucijų pareigūnų ir pripažįsta puikų Europos Parlamento narių stebėtojų iš Bulgarijos indėlį, kurį jie įnešė nuo 2005 m. rugsėjo mėn.;

| 2. | sveikina Komisijos Plėtros generalinį direktoratą dėl labai profesionaliai ir pasiaukojamai atlikto stebėsenos darbo, ypač praėjusiais metais, kai ruošiantis stoti daroma pažanga spartėjo, ir džiaugiasi jos apgalvotu Bulgarijos pasiruošimo stoti įvertinimu; |
| --- | --- |

2.

sveikina Komisijos Plėtros generalinį direktoratą dėl labai profesionaliai ir pasiaukojamai atlikto stebėsenos darbo, ypač praėjusiais metais, kai ruošiantis stoti daroma pažanga spartėjo, ir džiaugiasi jos apgalvotu Bulgarijos pasiruošimo stoti įvertinimu;

| 3. | pritaria 2006 m. spalio 29 d. įvykusių prezidento rinkimų rezultatams; skatina Prezidentą laikytis proeuropinės linijos ir vykdyti tam būtinas reformas; tuo pat metu smerkia Europai priešiškų jėgų dalyvavimą rinkimuose ir ragina Prezidentą per savo antrąją kadenciją išsklaidyti savo piliečių, nepritariančių Bulgarijos narystei ES, nuogąstavimus; |
| --- | --- |

3.

pritaria 2006 m. spalio 29 d. įvykusių prezidento rinkimų rezultatams; skatina Prezidentą laikytis proeuropinės linijos ir vykdyti tam būtinas reformas; tuo pat metu smerkia Europai priešiškų jėgų dalyvavimą rinkimuose ir ragina Prezidentą per savo antrąją kadenciją išsklaidyti savo piliečių, nepritariančių Bulgarijos narystei ES, nuogąstavimus;

| 4. | nurodo sritis, kuriose reikalinga didesnė pažanga ir kuriose toliau būtina neatidėliotinai gauti apčiuopiamus rezultatus, įvairias apsaugos sąlygas ir kitas priemones, kurias, jei reikia, galima naudoti, norint šalinti tebesančius trūkumus; ragina Bulgarijos valdžios institucijas veikti skubiai ir radikaliai, siekiant išvengti ar sumažinti tokių priemonių taikymo būtinybę, ir primygtinai tvirtina, kad ir toliau vykstančiame pokyčių stebėsenos procese Parlamento vaidmuo yra labai svarbus, ir primygtinai reikalauja, kad Komisija toliau įtrauktų Parlamentą į visą pokyčių stebėsenos procesą ir glaudžiai bendradarbiautų su Parlamentu svarstant bet kokių apsaugos sąlygų taikymą, kadangi Komisijos Pirmininkas pritarė Parlamento įtraukimui, jei pagal Akto dėl stojimo sąlygų 39 straipsnį bus pradėta taikyti apsaugos sąlygą, numatanti galimą narystės atidėjimą iki 2008 m.; |
| --- | --- |

4.

nurodo sritis, kuriose reikalinga didesnė pažanga ir kuriose toliau būtina neatidėliotinai gauti apčiuopiamus rezultatus, įvairias apsaugos sąlygas ir kitas priemones, kurias, jei reikia, galima naudoti, norint šalinti tebesančius trūkumus; ragina Bulgarijos valdžios institucijas veikti skubiai ir radikaliai, siekiant išvengti ar sumažinti tokių priemonių taikymo būtinybę, ir primygtinai tvirtina, kad ir toliau vykstančiame pokyčių stebėsenos procese Parlamento vaidmuo yra labai svarbus, ir primygtinai reikalauja, kad Komisija toliau įtrauktų Parlamentą į visą pokyčių stebėsenos procesą ir glaudžiai bendradarbiautų su Parlamentu svarstant bet kokių apsaugos sąlygų taikymą, kadangi Komisijos Pirmininkas pritarė Parlamento įtraukimui, jei pagal Akto dėl stojimo sąlygų 39 straipsnį bus pradėta taikyti apsaugos sąlygą, numatanti galimą narystės atidėjimą iki 2008 m.;

| 5. | ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Stojimo sutarties, skubiai tai padaryti; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Stojimo sutarties, skubiai tai padaryti;

Politiniai kriterijai

| 6. | primygtinai reikalauja didžiausio skaidrumo visose srityse, įskaitant privatizacijos vykdymą, konkursų ir viešųjų pirkimų procedūras, paskyrimus ir paaukštinimus valstybinėse įstaigose ir teismuose bei visų lygių teisminius procesus, siekiant skatinti gerą valdymą, veiksmingumą ir visuomenės pasitikėjimą; |
| --- | --- |

6.

primygtinai reikalauja didžiausio skaidrumo visose srityse, įskaitant privatizacijos vykdymą, konkursų ir viešųjų pirkimų procedūras, paskyrimus ir paaukštinimus valstybinėse įstaigose ir teismuose bei visų lygių teisminius procesus, siekiant skatinti gerą valdymą, veiksmingumą ir visuomenės pasitikėjimą;

| 7. | ragina sustiprinti Bulgarijos ombudsmeno vaidmenį, siekiant taisyti administracines klaidas ir turėti antikorupcinį mechanizmą, galintį padidinti institucinės veiklos skaidrumą; |
| --- | --- |

7.

ragina sustiprinti Bulgarijos ombudsmeno vaidmenį, siekiant taisyti administracines klaidas ir turėti antikorupcinį mechanizmą, galintį padidinti institucinės veiklos skaidrumą;

| 8. | pritaria nuolatinėms Bulgarijos valdžios institucijų pastangoms vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus teisingumo ir vidaus reikalų srityse, ir veiksmams, kurių ėmėsi kovodamos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir užbaigdamos teisingumo sistemos reformą; tikisi, kad priemonės, pvz., skirtos platesniems ir geresniems policijos tyrėjų mokymams, susijusiems su ikiteismine proceso pakopa, geresniam atitinkamų institucijų veiklos pagal antikorupcijos strategiją koordinavimui ir viešojo administravimo srities inspekcijų kompetencijos sričių stiprinimui, bus veiksmingai įgyvendintos ir leis pasiekti apčiuopiamų bei akivaizdžių rezultatų, įskaitant pavykusį kaltinimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių paskelbimą sunkiuose nusikaltimuose dalyvaujantiems asmenims; |
| --- | --- |

8.

pritaria nuolatinėms Bulgarijos valdžios institucijų pastangoms vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus teisingumo ir vidaus reikalų srityse, ir veiksmams, kurių ėmėsi kovodamos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir užbaigdamos teisingumo sistemos reformą; tikisi, kad priemonės, pvz., skirtos platesniems ir geresniems policijos tyrėjų mokymams, susijusiems su ikiteismine proceso pakopa, geresniam atitinkamų institucijų veiklos pagal antikorupcijos strategiją koordinavimui ir viešojo administravimo srities inspekcijų kompetencijos sričių stiprinimui, bus veiksmingai įgyvendintos ir leis pasiekti apčiuopiamų bei akivaizdžių rezultatų, įskaitant pavykusį kaltinimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių paskelbimą sunkiuose nusikaltimuose dalyvaujantiems asmenims;

| 9. | tikisi, kad skubiai didžiausias dėmesys bus skiriamas paskutinėje Komisijos parengtoje Stebėsenos ataskaitoje pateiktose gairėse nurodytiems trūkumams šalinti, siekiant išvengti apsaugos priemonių taikymo; ragina imtis efektyvesnių veiksmų siekiant nustatyti asmenis, dalyvaujančius organizuotoje nusikalstamoje veikloje, vykdant jų baudžiamąjį persekiojimą ir konfiskuojant jų turtą; ir primygtinai laukia apčiuopiamų rezultatų stiprinant kovą su pinigų plovimu ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą pinigų plovimo atvejais; |
| --- | --- |

9.

tikisi, kad skubiai didžiausias dėmesys bus skiriamas paskutinėje Komisijos parengtoje Stebėsenos ataskaitoje pateiktose gairėse nurodytiems trūkumams šalinti, siekiant išvengti apsaugos priemonių taikymo; ragina imtis efektyvesnių veiksmų siekiant nustatyti asmenis, dalyvaujančius organizuotoje nusikalstamoje veikloje, vykdant jų baudžiamąjį persekiojimą ir konfiskuojant jų turtą; ir primygtinai laukia apčiuopiamų rezultatų stiprinant kovą su pinigų plovimu ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą pinigų plovimo atvejais;

| 10. | palankiai vertina pažangą policijos ir saugumo tarnybų organizavimo ir valdymo srityse, įgyvendinant naują Vidaus reikalų ministerijos įstatymą; ragina plėsti specializuotus policijos skyrius, skirtus kovai su organizuotu nusikalstamumu, korupcija, ypač pasienio zonose, prekyba narkotikais ir žmonėmis, be to, ragina didinti darbo užmokestį ir gerinti tarnybos sąlygas, sudaryti geresnes karjeros perspektyvas geriausiems pareigūnams ir aprūpinti darbuotojus pažangiausia įranga; kartu reikalauja, kad valstybės narės pasiūlytų specialius mokymus ir komandiruotų į Bulgarijos policiją atitinkamos profesinės patirties turinčius policijos pareigūnus, kurie padėtų ištirti dažnus sunkius nusikaltimus ir apribotų nusikaltėlių vadeivų veiklą; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina pažangą policijos ir saugumo tarnybų organizavimo ir valdymo srityse, įgyvendinant naują Vidaus reikalų ministerijos įstatymą; ragina plėsti specializuotus policijos skyrius, skirtus kovai su organizuotu nusikalstamumu, korupcija, ypač pasienio zonose, prekyba narkotikais ir žmonėmis, be to, ragina didinti darbo užmokestį ir gerinti tarnybos sąlygas, sudaryti geresnes karjeros perspektyvas geriausiems pareigūnams ir aprūpinti darbuotojus pažangiausia įranga; kartu reikalauja, kad valstybės narės pasiūlytų specialius mokymus ir komandiruotų į Bulgarijos policiją atitinkamos profesinės patirties turinčius policijos pareigūnus, kurie padėtų ištirti dažnus sunkius nusikaltimus ir apribotų nusikaltėlių vadeivų veiklą;

| 11. | pritaria naujojo generalinio prokuroro prokuratūroje įvykdytiems pakeitimams, įskaitant paspartintas procedūras ir veiksmus, siekiant užkirsti kelią pirma laiko nutraukti tyrimus; ragina priimti teisines nuostatas, kuriomis remiantis būtų galima sustabdyti teisėjų, kurių atžvilgiu vykdomas vidinis drausminis tyrimas, įgaliojimus ir imtis rimtų veiksmų prieš prokurorus, kurie trukdė vykdyti teisingumą ar dėl neteisėtų priežasčių nutraukė bylas; |
| --- | --- |

11.

pritaria naujojo generalinio prokuroro prokuratūroje įvykdytiems pakeitimams, įskaitant paspartintas procedūras ir veiksmus, siekiant užkirsti kelią pirma laiko nutraukti tyrimus; ragina priimti teisines nuostatas, kuriomis remiantis būtų galima sustabdyti teisėjų, kurių atžvilgiu vykdomas vidinis drausminis tyrimas, įgaliojimus ir imtis rimtų veiksmų prieš prokurorus, kurie trukdė vykdyti teisingumą ar dėl neteisėtų priežasčių nutraukė bylas;

| 12. | palankiai vertina sprendimą suteikti prieigą prie slaptosios tarnybos bylų, nes ši priemonė padės atgauti visuomenės pasitikėjimą ir taps aiškiu įrodymu, kad saitai su praeitimi nutraukti, be to, rekomenduoja, kad tokią prieigą kontroliuotų nešališka ir pagarbos verta komisija; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina sprendimą suteikti prieigą prie slaptosios tarnybos bylų, nes ši priemonė padės atgauti visuomenės pasitikėjimą ir taps aiškiu įrodymu, kad saitai su praeitimi nutraukti, be to, rekomenduoja, kad tokią prieigą kontroliuotų nešališka ir pagarbos verta komisija;

| 13. | pakartoja savo raginimą dėl globos įstaigose gyvenančių vaikų ir protiškai bei fiziškai neįgalių asmenų gyvenimo ir sanitarijos sąlygų gerinimo, pripažįsta, kad dabartiniai projektai ir prioritetai nepakankamai atsižvelgia į šių įstaigų poreikius, ir todėl ragina, kad globos įstaigų problemų sprendimas taptų nacionaliniu prioritetu, naudojant aukštesnės kokybės ir gerai apgalvotas prie įprastos gyvenimo aplinkos priartinančias programas ir sanglaudos fondus, skirtus pastatams, gyvenimo sąlygoms ir globai dideliu mastu ir akivaizdžiai patobulinti; pakartoja raginimą skatinti teisėkūros reformas, susijusias su praktikos pasirinkimu; |
| --- | --- |

13.

pakartoja savo raginimą dėl globos įstaigose gyvenančių vaikų ir protiškai bei fiziškai neįgalių asmenų gyvenimo ir sanitarijos sąlygų gerinimo, pripažįsta, kad dabartiniai projektai ir prioritetai nepakankamai atsižvelgia į šių įstaigų poreikius, ir todėl ragina, kad globos įstaigų problemų sprendimas taptų nacionaliniu prioritetu, naudojant aukštesnės kokybės ir gerai apgalvotas prie įprastos gyvenimo aplinkos priartinančias programas ir sanglaudos fondus, skirtus pastatams, gyvenimo sąlygoms ir globai dideliu mastu ir akivaizdžiai patobulinti; pakartoja raginimą skatinti teisėkūros reformas, susijusias su praktikos pasirinkimu;

| 14. | pripažįsta, kad daug veiksmų buvo atlikta siekiant integruoti romus, ir ragina dar labiau suderinti pastangas, siekiant pagerinti jų kalbos įgūdžius, sukurti jiems geresnes galimybes siekti aukštojo mokslo, profesinio mokymo ir užimtumo, užtikrinti jiems geresnę sveikatos priežiūrą ir šeimos planavimo galimybes, tuo pat metu skatinant juos daryti viską, kad prisitaikytų prie platesnės visuomenės ir pasinaudotų jiems suteiktų galimybių privalumais; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad daug veiksmų buvo atlikta siekiant integruoti romus, ir ragina dar labiau suderinti pastangas, siekiant pagerinti jų kalbos įgūdžius, sukurti jiems geresnes galimybes siekti aukštojo mokslo, profesinio mokymo ir užimtumo, užtikrinti jiems geresnę sveikatos priežiūrą ir šeimos planavimo galimybes, tuo pat metu skatinant juos daryti viską, kad prisitaikytų prie platesnės visuomenės ir pasinaudotų jiems suteiktų galimybių privalumais;

| 15. | ragina Komisiją prieš stojant ir paskui atidžiai stebėti, kaip vykdomi Bulgarijos įsipareigojimai dėl mažumų apsaugos, ir įtraukti šį klausimą į neseniai sukurtą bendradarbiavimo ir kontrolės po stojimo mechanizmą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją prieš stojant ir paskui atidžiai stebėti, kaip vykdomi Bulgarijos įsipareigojimai dėl mažumų apsaugos, ir įtraukti šį klausimą į neseniai sukurtą bendradarbiavimo ir kontrolės po stojimo mechanizmą;

Ekonominiai kriterijai

| 16. | sveikina Bulgariją su jos tolesne ekonomine pažanga, kuri leido pasiekti 6,1 proc. BVP augimą, realaus darbo užmokesčio padidėjimą, mažėjantį nedarbą (8,7 proc.) ir puikias tiesiogines užsienio investicijas; ir pabrėžia išmintingos makroekonominės politikos ir struktūrinių reformų svarbą, siekiant išlaikyti stabilumą ir toliau mažinti prekybos ir einamosios sąskaitos deficitą ir skatinti augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

16.

sveikina Bulgariją su jos tolesne ekonomine pažanga, kuri leido pasiekti 6,1 proc. BVP augimą, realaus darbo užmokesčio padidėjimą, mažėjantį nedarbą (8,7 proc.) ir puikias tiesiogines užsienio investicijas; ir pabrėžia išmintingos makroekonominės politikos ir struktūrinių reformų svarbą, siekiant išlaikyti stabilumą ir toliau mažinti prekybos ir einamosios sąskaitos deficitą ir skatinti augimą ir užimtumą;

| 17. | ragina sustiprinti pastangas siekiant pagerinti Bulgarijos mikroekonomikos sąlygas ir paskatinti privataus sektoriaus, ypač MVĮ vystymąsi, pagrįstą skaidriomis atitinkančiomis įstatymus administravimo ir reguliavimo struktūromis bei lankstesniais užimtumą reglamentuojančiais įstatymais; |
| --- | --- |

17.

ragina sustiprinti pastangas siekiant pagerinti Bulgarijos mikroekonomikos sąlygas ir paskatinti privataus sektoriaus, ypač MVĮ vystymąsi, pagrįstą skaidriomis atitinkančiomis įstatymus administravimo ir reguliavimo struktūromis bei lankstesniais užimtumą reglamentuojančiais įstatymais;

| 18. | reiškia susirūpinimą dėl nuolatinių nematomų kliūčių užsienio investuotojams; primygtinai reikalauja, kad reguliavimo priemonės ir viešieji konkursai būtų skaidrūs, nešališki ir lengvai suprantami; ragina Bulgarijos vyriausybę atkreipti dėmesį į tai, jog laiku neparengus administracinių sprendimų galėtų kilti grėsmė geros investicijų aplinkos Bulgarijoje plėtrai; rekomenduoja taikyti mokesčių paskatas skatinant vidaus investicijas ir siekiant pagerinti pareigūnų ir verslo atstovų bendravimą ir atvirumą; |
| --- | --- |

18.

reiškia susirūpinimą dėl nuolatinių nematomų kliūčių užsienio investuotojams; primygtinai reikalauja, kad reguliavimo priemonės ir viešieji konkursai būtų skaidrūs, nešališki ir lengvai suprantami; ragina Bulgarijos vyriausybę atkreipti dėmesį į tai, jog laiku neparengus administracinių sprendimų galėtų kilti grėsmė geros investicijų aplinkos Bulgarijoje plėtrai; rekomenduoja taikyti mokesčių paskatas skatinant vidaus investicijas ir siekiant pagerinti pareigūnų ir verslo atstovų bendravimą ir atvirumą;

Bendrijos teisynas

| 19. | sveikina Bulgarijos valdžios institucijas, kad beveik baigta įgyvendinti daugybė kompleksinių veiksmų, susijusių su žemės ūkiu, pripažįsta esminę pažangą, padarytą prekybos gyvais gyvūnais ir gyvūnų gerovės srityse, kuriose privaloma laikytis aukščiausių standartų, pvz., transportuojant ir skerdžiant gyvūnus bei apdorojant šalutinius gyvūninės kilmės produktus; pabrėžia, jog svarbu, kad po stojimo tinkamai veiktų utilizavimo sistema, ir tikisi, kad taip ir bus; ragina užbaigti pasienio kontrolės punktų rengimą ir imtis aktyvių veiksmų kontroliuojant įprastinį kiaulių marą ir kitas gyvūnų ligas, ypač kai yra pavojaus visuomenės sveikatai ar aprūpinimo maisto produktais saugai; |
| --- | --- |

19.

sveikina Bulgarijos valdžios institucijas, kad beveik baigta įgyvendinti daugybė kompleksinių veiksmų, susijusių su žemės ūkiu, pripažįsta esminę pažangą, padarytą prekybos gyvais gyvūnais ir gyvūnų gerovės srityse, kuriose privaloma laikytis aukščiausių standartų, pvz., transportuojant ir skerdžiant gyvūnus bei apdorojant šalutinius gyvūninės kilmės produktus; pabrėžia, jog svarbu, kad po stojimo tinkamai veiktų utilizavimo sistema, ir tikisi, kad taip ir bus; ragina užbaigti pasienio kontrolės punktų rengimą ir imtis aktyvių veiksmų kontroliuojant įprastinį kiaulių marą ir kitas gyvūnų ligas, ypač kai yra pavojaus visuomenės sveikatai ar aprūpinimo maisto produktais saugai;

| 20. | primygtinai reikalauja, kad Bulgarija pasinaudotų galimybe pradėti taikyti aukščiausius oro uostų ir lėktuvų saugumo standartus, žinant terorizmo grėsmės pobūdį, kai vienos šalies puolimą gali palengvinti kitos šalies saugumo procedūrų trūkumai; ragina skubiai ir patikrinamai užbaigti visus korekcinius veiksmus, skirtus nustatytiems lėktuvų tinkamumo ir priežiūros, eksploatavimo procedūrų ir skrydžių įgulos licencijavimo trūkumams ištaisyti; |
| --- | --- |

20.

primygtinai reikalauja, kad Bulgarija pasinaudotų galimybe pradėti taikyti aukščiausius oro uostų ir lėktuvų saugumo standartus, žinant terorizmo grėsmės pobūdį, kai vienos šalies puolimą gali palengvinti kitos šalies saugumo procedūrų trūkumai; ragina skubiai ir patikrinamai užbaigti visus korekcinius veiksmus, skirtus nustatytiems lėktuvų tinkamumo ir priežiūros, eksploatavimo procedūrų ir skrydžių įgulos licencijavimo trūkumams ištaisyti;

| 21. | dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad Bulgarija vykdo savo įsipareigojimus pagal Stojimo sutarties, kurią ratifikavo valstybių narių parlamentai, 30 straipsnį dėl Kozlodujaus atominės elektrinės 3 ir 4 blokų uždarymo datos; ragina ES institucijas laikytis įsipareigojimų dėl 210 milijonų eurų finansavimo, skirto Bulgarijai 2007-2008 m. laikotarpiu Kozlodujaus atominei elektrinei uždaryti; |
| --- | --- |

21.

dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad Bulgarija vykdo savo įsipareigojimus pagal Stojimo sutarties, kurią ratifikavo valstybių narių parlamentai, 30 straipsnį dėl Kozlodujaus atominės elektrinės 3 ir 4 blokų uždarymo datos; ragina ES institucijas laikytis įsipareigojimų dėl 210 milijonų eurų finansavimo, skirto Bulgarijai 2007-2008 m. laikotarpiu Kozlodujaus atominei elektrinei uždaryti;

| 22. | pabrėžia tinkamo ES lėšų valdymo ir kontrolės svarbą, norint užtikrinti sąžiningumą finansų srityje ir efektyviausiai juos paskirstyti, taikant prieinamas ir lengvai valdininkų aparatui nepriklausantiems asmenims suprantamas procedūras; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia tinkamo ES lėšų valdymo ir kontrolės svarbą, norint užtikrinti sąžiningumą finansų srityje ir efektyviausiai juos paskirstyti, taikant prieinamas ir lengvai valdininkų aparatui nepriklausantiems asmenims suprantamas procedūras;

| 23. | pažymi, kad po įstojimo pirmuosius trejus metus galėtų būti taikomos laikinos priemonės, panašios į priemones, kurios buvo taikomos paskutiniu stojimo proceso etapu ir kurios duotų naudos visoms susijusioms šalims; išreiškia pageidavimą, kad šis mechanizmas būtų taikomas tik apibrėžtose srityse; pažymi, kad atitinkamų priemonių, skirtų deramam ES politikos krypčių įgyvendinimui užtikrinti, taikymas galėtų būti nutrauktas tik tada, jei būtų visiškai laikomasi visų Komisijos nustatytų gairių; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad po įstojimo pirmuosius trejus metus galėtų būti taikomos laikinos priemonės, panašios į priemones, kurios buvo taikomos paskutiniu stojimo proceso etapu ir kurios duotų naudos visoms susijusioms šalims; išreiškia pageidavimą, kad šis mechanizmas būtų taikomas tik apibrėžtose srityse; pažymi, kad atitinkamų priemonių, skirtų deramam ES politikos krypčių įgyvendinimui užtikrinti, taikymas galėtų būti nutrauktas tik tada, jei būtų visiškai laikomasi visų Komisijos nustatytų gairių;

| 24. | sveikina Bulgariją dėl įnašo, kurį ji padarė kurdama regioninį ir tarptautinį stabilumą ir saugumą, ypač būdama NATO narė, ir laiko jos susitarimą su JAV dėl karinės įrangos naudojimo konkrečiu įsipareigojimu transatlantiniam aljansui; |
| --- | --- |

24.

sveikina Bulgariją dėl įnašo, kurį ji padarė kurdama regioninį ir tarptautinį stabilumą ir saugumą, ypač būdama NATO narė, ir laiko jos susitarimą su JAV dėl karinės įrangos naudojimo konkrečiu įsipareigojimu transatlantiniam aljansui;

| 25. | reiškia nuolatinę paramą slaugėms iš Bulgarijos ir gydytojui iš Palestinos, įkalintiems Libijoje nuo 1999 m.; primygtinai reikalauja, kad vykstantis pakartotinis bylos nagrinėjimas būtų baigtas greitu ir tinkamu sprendimu ir kad Libijos valdžios institucijos suteiktų tinkamą kompensaciją už šių nekaltų žmonių patirtas kančias; |
| --- | --- |

25.

reiškia nuolatinę paramą slaugėms iš Bulgarijos ir gydytojui iš Palestinos, įkalintiems Libijoje nuo 1999 m.; primygtinai reikalauja, kad vykstantis pakartotinis bylos nagrinėjimas būtų baigtas greitu ir tinkamu sprendimu ir kad Libijos valdžios institucijos suteiktų tinkamą kompensaciją už šių nekaltų žmonių patirtas kančias;

*

- *

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Bulgarijos Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Bulgarijos Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai.

---

(1)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 409.

(2)  OL L 157, 2005 6 21, p. 11.

P6_TA(2006)0512

Rumunijos stojimas

Europos Parlamento rezoliucija dėl Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą (2006/2115(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 25 d. pasirašytą Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą sutartį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 25 d. pasirašytą Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą sutartį (1),

| — | atsižvelgdamas į visas savo ankstesnes rezoliucijas ir ataskaitas, parengtas nuo plėtros proceso pradžios iki šios dienos, ypač į savo paskutinę 2006 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visas savo ankstesnes rezoliucijas ir ataskaitas, parengtas nuo plėtros proceso pradžios iki šios dienos, ypač į savo paskutinę 2006 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Briuselio Europos Vadovų Tarybai (2006 m. birželio 15-16 d.) pirmininkavusios valstybės narės išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Briuselio Europos Vadovų Tarybai (2006 m. birželio 15-16 d.) pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2006 m. spalio 17 d. išvadas dėl plėtros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2006 m. spalio 17 d. išvadas dėl plėtros,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos pateiktą Rumunijos stebėsenos ataskaitą (COM(2006)0549) ir jos ankstesnes stebėsenos ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos pateiktą Rumunijos stebėsenos ataskaitą (COM(2006)0549) ir jos ankstesnes stebėsenos ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Pirmininko ir Komisijos Pirmininko susirašinėjimą dėl Europos Parlamento pilnateisio dalyvavimo svarstant galimą Stojimo sutarties apsaugos sąlygų veikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Pirmininko ir Komisijos Pirmininko susirašinėjimą dėl Europos Parlamento pilnateisio dalyvavimo svarstant galimą Stojimo sutarties apsaugos sąlygų veikimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones (A6-0421/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones (A6-0421/2006),

| A. | kadangi Rumunijos stojimas į Europos Sąjungą yra svarbus istorinis įvykis, susijęs su dideliais ekonominiais, socialiniais ir pilietiniais pokyčiais šalyje, ir kadangi šis stojimas turės teigiamą įtaką tiek Rumunijos žmonėms, tiek Europos Sąjungos vystymuisi ir sanglaudai, |
| --- | --- |

A.

kadangi Rumunijos stojimas į Europos Sąjungą yra svarbus istorinis įvykis, susijęs su dideliais ekonominiais, socialiniais ir pilietiniais pokyčiais šalyje, ir kadangi šis stojimas turės teigiamą įtaką tiek Rumunijos žmonėms, tiek Europos Sąjungos vystymuisi ir sanglaudai,

| B. | kadangi Rumunijos integracija į Europos Sąjungą prisidės prie Pietryčių Europos stabilumo ir klestėjimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi Rumunijos integracija į Europos Sąjungą prisidės prie Pietryčių Europos stabilumo ir klestėjimo,

| C. | kadangi Rumunijos priėmimas į Europos Sąjungą sustiprins politinį ir kultūrinį Europos integracijos proceso aspektus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Rumunijos priėmimas į Europos Sąjungą sustiprins politinį ir kultūrinį Europos integracijos proceso aspektus,

| D. | kadangi penktosios plėtros pirmasis etapas, vykęs 2004 m., turėjo teigiamų pasekmių tiek senosioms, tiek naujosioms valstybėms narėms ir kadangi, be jokios abejonės, taip bus ir su šiuo plėtros etapu, kuris užbaigs penktąją plėtrą, |
| --- | --- |

D.

kadangi penktosios plėtros pirmasis etapas, vykęs 2004 m., turėjo teigiamų pasekmių tiek senosioms, tiek naujosioms valstybėms narėms ir kadangi, be jokios abejonės, taip bus ir su šiuo plėtros etapu, kuris užbaigs penktąją plėtrą,

| E. | kadangi nuo tada, kai 2006 m. gegužės mėn. buvo pateikta Komisijos ataskaita, vėl galima konstatuoti didelę pažangą, kuri buvo pažymėta paskutinėje 2006 m. rugsėjo 26 d. stebėsenos ataskaitoje, |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo tada, kai 2006 m. gegužės mėn. buvo pateikta Komisijos ataskaita, vėl galima konstatuoti didelę pažangą, kuri buvo pažymėta paskutinėje 2006 m. rugsėjo 26 d. stebėsenos ataskaitoje,

| F. | kadangi Rumunija kartu su Bulgarija toliau stengiasi įvykdyti Stojimo sutartyje nustatytas sąlygas ir nuo 2007 m. sausio 1 d. tapti Europos Sąjungos narėmis ir kadangi Europos Parlamentas nuolat išsako pageidavimą, kad abi šios šalys įstotų vienu metu, |
| --- | --- |

F.

kadangi Rumunija kartu su Bulgarija toliau stengiasi įvykdyti Stojimo sutartyje nustatytas sąlygas ir nuo 2007 m. sausio 1 d. tapti Europos Sąjungos narėmis ir kadangi Europos Parlamentas nuolat išsako pageidavimą, kad abi šios šalys įstotų vienu metu,

| 1. | džiaugiasi Komisijos sąžiningai ir kruopščiai atliekamais Rumunijos vykdomų reformų stebėsenos darbais; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi Komisijos sąžiningai ir kruopščiai atliekamais Rumunijos vykdomų reformų stebėsenos darbais;

| 2. | sveikina Rumuniją ir pritaria jos stojimui į ES 2007 m. sausio 1 d.; laukia laiku atvykstant 35 jai atstovausiančių Europos Parlamento narių, Komisijos narių ir ES institucijų pareigūnų ir pripažįsta puikius Rumunijos stebėtojų darbo Europos Parlamente nuo 2005 m. rugsėjo mėn. rezultatus; |
| --- | --- |

2.

sveikina Rumuniją ir pritaria jos stojimui į ES 2007 m. sausio 1 d.; laukia laiku atvykstant 35 jai atstovausiančių Europos Parlamento narių, Komisijos narių ir ES institucijų pareigūnų ir pripažįsta puikius Rumunijos stebėtojų darbo Europos Parlamente nuo 2005 m. rugsėjo mėn. rezultatus;

| 3. | pabrėžia, kad ši Europos Sąjungos plėtra, kaip ir ankstesnės, išreiškia Europos Sąjungos vieningumo ir solidarumo idėjas, kai naudos turi visos šalys ir skatinamos tokios vertybės kaip demokratija, lygybė, įvairovė ir nediskriminavimas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad ši Europos Sąjungos plėtra, kaip ir ankstesnės, išreiškia Europos Sąjungos vieningumo ir solidarumo idėjas, kai naudos turi visos šalys ir skatinamos tokios vertybės kaip demokratija, lygybė, įvairovė ir nediskriminavimas;

| 4. | džiaugiasi, kad 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos ataskaitoje siūloma Bulgarijai ir Rumunijai stoti vienu metu; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi, kad 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos ataskaitoje siūloma Bulgarijai ir Rumunijai stoti vienu metu;

| 5. | džiaugiasi pasiekta didele šalies pažanga nuo tada, kai buvo paskelbta 2006 m. gegužės mėn. ataskaita, todėl pritaria siūlomai Rumunijos stojimo datai - 2007 m. sausio 1 d., tačiau primena Rumunijos institucijoms, kad po stojimo jos turėtų išlaikyti dabartinį reformų įgyvendinimo tempą; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi pasiekta didele šalies pažanga nuo tada, kai buvo paskelbta 2006 m. gegužės mėn. ataskaita, todėl pritaria siūlomai Rumunijos stojimo datai - 2007 m. sausio 1 d., tačiau primena Rumunijos institucijoms, kad po stojimo jos turėtų išlaikyti dabartinį reformų įgyvendinimo tempą;

| 6. | palankiai vertina Rumunijos pastangas užtikrinti daugelio reformų, kurios reikalingos narystei, įgyvendinimą ir sveikina Rumunijos valdžios institucijas su per trumpą laiką pasiekta akivaizdžia pažanga; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Rumunijos pastangas užtikrinti daugelio reformų, kurios reikalingos narystei, įgyvendinimą ir sveikina Rumunijos valdžios institucijas su per trumpą laiką pasiekta akivaizdžia pažanga;

| 7. | primena, kad reformų procesas naudingas Rumunijai stojant į Europos Sąjungą ir kad jis naudingas siekiant šalies ekonominės gerovės ir saugumo; |
| --- | --- |

7.

primena, kad reformų procesas naudingas Rumunijai stojant į Europos Sąjungą ir kad jis naudingas siekiant šalies ekonominės gerovės ir saugumo;

| 8. | pažymi, kad 2006 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaitoje nurodytose srityse - teismų sistemos reformos, kovos su korupcija, mokėjimų agentūrų ir integruotos administravimo ir kontrolės sistemos sukūrimo, TSE, mokesčių rinkimo sistemų tarpusavio susiejimo - kuriose buvo siūloma imtis neatidėliotinų veiksmų, pasiekta žymios pažangos; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad 2006 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaitoje nurodytose srityse - teismų sistemos reformos, kovos su korupcija, mokėjimų agentūrų ir integruotos administravimo ir kontrolės sistemos sukūrimo, TSE, mokesčių rinkimo sistemų tarpusavio susiejimo - kuriose buvo siūloma imtis neatidėliotinų veiksmų, pasiekta žymios pažangos;

| 9. | su džiaugsmu pažymi, kad Rumunija turi veikiančią rinkos ekonomiką ir BVP auga beveik 7 proc., o nedarbas siekia apie 5,5 proc.; |
| --- | --- |

9.

su džiaugsmu pažymi, kad Rumunija turi veikiančią rinkos ekonomiką ir BVP auga beveik 7 proc., o nedarbas siekia apie 5,5 proc.;

| 10. | ragina valstybes nares, remiantis Bendrijos įstatymų garantuota teise į darbo jėgos judėjimo laisvę, nuo 2007 m. sausio 1 d. atverti savo darbo rinkas darbuotojams iš Rumunijos; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares, remiantis Bendrijos įstatymų garantuota teise į darbo jėgos judėjimo laisvę, nuo 2007 m. sausio 1 d. atverti savo darbo rinkas darbuotojams iš Rumunijos;

| 11. | pabrėžia, kad su ES lėšų pervedimu ir būtinu bendru Rumunijos finansavimu susijęs biudžeto perskirstymas neturėtų būti vykdomas vien tik socialinių išlaidų sąskaita ir neturėtų jų mažinti; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad su ES lėšų pervedimu ir būtinu bendru Rumunijos finansavimu susijęs biudžeto perskirstymas neturėtų būti vykdomas vien tik socialinių išlaidų sąskaita ir neturėtų jų mažinti;

| 12. | ragina Rumunijos vyriausybę sustiprinti reformas, kurių ji ėmėsi, ir ragina Rumunijos institucijas paspartinti priemonių įgyvendinimą, visų pirma vaikų apsaugos srityje bei mažumų įtraukties, ypač romų ir vengrų mažumų atžvilgiu, ir psichiškai neįgalių asmenų priežiūros srityse; taigi ragina Rumuniją pašalinti visus trūkumus, trukdančius patenkinti 2005 m. ir 2006 m. Komisijos išsamių stebėsenos ataskaitų ir 2004 m. bei 2005 m. priimtų Parlamento rezoliucijų reikalavimus; |
| --- | --- |

12.

ragina Rumunijos vyriausybę sustiprinti reformas, kurių ji ėmėsi, ir ragina Rumunijos institucijas paspartinti priemonių įgyvendinimą, visų pirma vaikų apsaugos srityje bei mažumų įtraukties, ypač romų ir vengrų mažumų atžvilgiu, ir psichiškai neįgalių asmenų priežiūros srityse; taigi ragina Rumuniją pašalinti visus trūkumus, trukdančius patenkinti 2005 m. ir 2006 m. Komisijos išsamių stebėsenos ataskaitų ir 2004 m. bei 2005 m. priimtų Parlamento rezoliucijų reikalavimus;

| 13. | pažymi, kad nuo to laiko, kai buvo parengta 2006 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaita, buvo pasiekta pažangos mažumų klausimu; primena, kad Parlamento pozicija mažumų Rumunijoje klausimu grindžiama mažumų pagarbos, pripažinimo ir paramos joms principais ir visų formų prievartos ir mažumų diskriminacijos panaikinimo principais; tikisi, kad, atsižvelgiant į politinius kriterijus, kuo skubiau bus priimtas mažumų įstatymas; pažymi, kad Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centras tęs kovos su rasizmu ir su juo susijusios diskriminacijos stebėseną po įstojimo, kaip jis tai daro visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad nuo to laiko, kai buvo parengta 2006 m. gegužės mėn. Komisijos ataskaita, buvo pasiekta pažangos mažumų klausimu; primena, kad Parlamento pozicija mažumų Rumunijoje klausimu grindžiama mažumų pagarbos, pripažinimo ir paramos joms principais ir visų formų prievartos ir mažumų diskriminacijos panaikinimo principais; tikisi, kad, atsižvelgiant į politinius kriterijus, kuo skubiau bus priimtas mažumų įstatymas; pažymi, kad Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centras tęs kovos su rasizmu ir su juo susijusios diskriminacijos stebėseną po įstojimo, kaip jis tai daro visose valstybėse narėse;

| 14. | dėl romų mažumos: ragina Rumunijos valdžios institucijas užtikrinant atitinkamą finansavimą sustiprinti reformas, kurias jos atliko apsaugos nuo institucinės prievartos, gyvenimo standartų ir būsto sąlygų gerinimo, užimtumo ir prieigos prie sveikatos apsaugos sistemos srityse; |
| --- | --- |

14.

dėl romų mažumos: ragina Rumunijos valdžios institucijas užtikrinant atitinkamą finansavimą sustiprinti reformas, kurias jos atliko apsaugos nuo institucinės prievartos, gyvenimo standartų ir būsto sąlygų gerinimo, užimtumo ir prieigos prie sveikatos apsaugos sistemos srityse;

| 15. | dėl vengrų mažumos: ragina Rumunijos valdžios institucijas, vadovaujantis subsidiarumo ir kultūrinės savivaldos principais, atsižvelgti į vengrų mažumos lūkesčius, ypač užtikrinant atitinkamą finansavimą švietimo standartų gerinimui; |
| --- | --- |

15.

dėl vengrų mažumos: ragina Rumunijos valdžios institucijas, vadovaujantis subsidiarumo ir kultūrinės savivaldos principais, atsižvelgti į vengrų mažumos lūkesčius, ypač užtikrinant atitinkamą finansavimą švietimo standartų gerinimui;

| 16. | rekomenduoja Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui nuo 2007 m. sausio 1 d. toliau stebėti įvaikinimo ir vaikų apsaugos sričių reformas Rumunijoje; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui nuo 2007 m. sausio 1 d. toliau stebėti įvaikinimo ir vaikų apsaugos sričių reformas Rumunijoje;

| 17. | išreiškia susirūpinimą dėl didelės ir besitęsiančios prievartos prieš moteris, kuri labiausiai matyti kalbant apie prekybą moterimis ir moterų seksualinį išnaudojimą šalies viduje ir už jos ribų (800 000 aukų kasmet), bei šeimyninį smurtą, ir ragina vyriausybę, bendradarbiaujant su visuomene, atitinkamomis NVO, teismais ir policija regioniniu, valstybiniu ir tarptautiniu lygmenimis, imtis ryžtingų prevencijos, sąmoningumo didinimo ir atsakomųjų priemonių siekiant spręsti šią problemą; |
| --- | --- |

17.

išreiškia susirūpinimą dėl didelės ir besitęsiančios prievartos prieš moteris, kuri labiausiai matyti kalbant apie prekybą moterimis ir moterų seksualinį išnaudojimą šalies viduje ir už jos ribų (800 000 aukų kasmet), bei šeimyninį smurtą, ir ragina vyriausybę, bendradarbiaujant su visuomene, atitinkamomis NVO, teismais ir policija regioniniu, valstybiniu ir tarptautiniu lygmenimis, imtis ryžtingų prevencijos, sąmoningumo didinimo ir atsakomųjų priemonių siekiant spręsti šią problemą;

| 18. | pažymi, kad Rumunija turi paspartinti skundų, susijusių su komunistinio režimo konfiskuoto turto (ypač bažnyčios ir bendruomenių turto) grąžinimu, administravimą siekiant neapsiriboti vien tik teisės aktų lygmeniu; pabrėžia, jog šiuo tikslu reikėtų įkurti veikiantį turto fondą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad Rumunija turi paspartinti skundų, susijusių su komunistinio režimo konfiskuoto turto (ypač bažnyčios ir bendruomenių turto) grąžinimu, administravimą siekiant neapsiriboti vien tik teisės aktų lygmeniu; pabrėžia, jog šiuo tikslu reikėtų įkurti veikiantį turto fondą;

| 19. | reikalauja, kad Rumunijos institucijos imtųsi papildomų priemonių, skirtų teisės aktų nuostatoms aplinkosaugos srityje įgyvendinti, ir ragina konsultuotis su kaimyninėmis šalimis ir plačiai taikyti atitinkamų ES teisės aktų esmę atitinkančius standartus (pvz., 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (3)), ypatingą dėmesį skiriant stambiems kalnakasybos projektams, turintiems esminės reikšmės aplinkai (Rosios Montanos atvejis); |
| --- | --- |

19.

reikalauja, kad Rumunijos institucijos imtųsi papildomų priemonių, skirtų teisės aktų nuostatoms aplinkosaugos srityje įgyvendinti, ir ragina konsultuotis su kaimyninėmis šalimis ir plačiai taikyti atitinkamų ES teisės aktų esmę atitinkančius standartus (pvz., 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo (3)), ypatingą dėmesį skiriant stambiems kalnakasybos projektams, turintiems esminės reikšmės aplinkai (Rosios Montanos atvejis);

| 20. | pabrėžia, kad Komisija nurodė tris sritis, kuriose, 2006 m. gegužės mėn. parengus Komisijos ataskaitą, buvo pasiekta žymios pažangos, tačiau dar būtinos papildomos pastangos:






  — | teismų sistemos reforma ir kova su ir korupcija; |
| --- | --- | --- |

20.

pabrėžia, kad Komisija nurodė tris sritis, kuriose, 2006 m. gegužės mėn. parengus Komisijos ataskaitą, buvo pasiekta žymios pažangos, tačiau dar būtinos papildomos pastangos:

—

teismų sistemos reforma ir kova su ir korupcija;

| — | Europos Sąjungos žemės ūkio ir struktūrinių fondų paramos įsisavinimas ir valdymas; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos žemės ūkio ir struktūrinių fondų paramos įsisavinimas ir valdymas;

| — | Bendrijos teisyno taikymas tam tikruose maisto saugos sektoriuose; |
| --- | --- |

—

Bendrijos teisyno taikymas tam tikruose maisto saugos sektoriuose;

| 21. | pažymi, kad iš šių trijų sričių teismų sistemos reformos užbaigimas ir kova su korupcija yra svarbiausia, todėl turi susilaukti ypatingo Rumunijos valdžios institucijų dėmesio; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad iš šių trijų sričių teismų sistemos reformos užbaigimas ir kova su korupcija yra svarbiausia, todėl turi susilaukti ypatingo Rumunijos valdžios institucijų dėmesio;

| 22. | pritaria Komisijos sukurtai pažangos patikros ir jos rėmimo šiose srityse sistemai, ypač kai ji grindžiama specialių kriterijų nustatymu, ir ragina Rumunijos vyriausybę imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendinti visi lūkesčiai ir nereikėtų taikyti apsaugos nuostatų; |
| --- | --- |

22.

pritaria Komisijos sukurtai pažangos patikros ir jos rėmimo šiose srityse sistemai, ypač kai ji grindžiama specialių kriterijų nustatymu, ir ragina Rumunijos vyriausybę imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendinti visi lūkesčiai ir nereikėtų taikyti apsaugos nuostatų;

| 23. | primena, kad nors laikinosios priemonės gali būti taikomos trejus metus nuo įstojimo lygiavertės priemonės visų suinteresuotų šalių interesais jau buvo taikomos ankstesnėje plėtroje; tikisi, kad ši sistema bus taikoma tik tam tikrose Komisijos nustatytose srityse, ir tik nustatytu laikotarpiu; pažymi, kad atitinkamų priemonių, skirtų deramam ES politikos krypčių įgyvendinimui užtikrinti, taikymas galėtų būti nutrauktas tik tada, jei būtų visiškai laikomasi visų Komisijos nustatytų gairių; |
| --- | --- |

23.

primena, kad nors laikinosios priemonės gali būti taikomos trejus metus nuo įstojimo lygiavertės priemonės visų suinteresuotų šalių interesais jau buvo taikomos ankstesnėje plėtroje; tikisi, kad ši sistema bus taikoma tik tam tikrose Komisijos nustatytose srityse, ir tik nustatytu laikotarpiu; pažymi, kad atitinkamų priemonių, skirtų deramam ES politikos krypčių įgyvendinimui užtikrinti, taikymas galėtų būti nutrauktas tik tada, jei būtų visiškai laikomasi visų Komisijos nustatytų gairių;

| 24. | laukia 2007 m. birželio mėn. Komisijos planuojamos rengti šalių pažangos reformuojant teismų sistemą ir kovojant su korupcija ataskaitos; ragina Rumuniją panaudoti visus savo gebėjimus imantis atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

24.

laukia 2007 m. birželio mėn. Komisijos planuojamos rengti šalių pažangos reformuojant teismų sistemą ir kovojant su korupcija ataskaitos; ragina Rumuniją panaudoti visus savo gebėjimus imantis atitinkamų priemonių;

| 25. | reikalauja, kad Komisija nuolat informuotų Parlamentą apie Rumunijos pažangą artimiausiais mėnesiais ir kad Parlamentas toliau dalyvautų stebėsenos procese, kurį po įstojimo siūlo Komisija; |
| --- | --- |

25.

reikalauja, kad Komisija nuolat informuotų Parlamentą apie Rumunijos pažangą artimiausiais mėnesiais ir kad Parlamentas toliau dalyvautų stebėsenos procese, kurį po įstojimo siūlo Komisija;

| 26. | pabrėžia, kad Rumunijos vyriausybė privalo suprasti, jog būtina visiškai išnaudoti likusį laiką siekiant tęsti savo pastangas, kad būtų įtvirtinta pasiekta pažanga; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad Rumunijos vyriausybė privalo suprasti, jog būtina visiškai išnaudoti likusį laiką siekiant tęsti savo pastangas, kad būtų įtvirtinta pasiekta pažanga;

| 27. | ragina dvi likusias valstybes nares, kurios dar neratifikavo Stojimo sutarties, skubiai tai padaryti; |
| --- | --- |

27.

ragina dvi likusias valstybes nares, kurios dar neratifikavo Stojimo sutarties, skubiai tai padaryti;

| 28. | ragina Komisiją numatyti pakankamai lėšų informacijos kampanijoms, padėsiančioms padidinti visuomenės informuotumą apie Rumunijos (ir Bulgarijos) stojimą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją numatyti pakankamai lėšų informacijos kampanijoms, padėsiančioms padidinti visuomenės informuotumą apie Rumunijos (ir Bulgarijos) stojimą;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Rumunijos vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Rumunijos vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 157, 2005 6 21, p. 11.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0262.

(3)  OL L 102, 2006 4 11, p. 15.

P6_TA(2006)0513

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (2007-2013 m.) ***II

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007-2013 m.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (12032/2/2006 — C6-0318/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (12032/2/2006 — C6-0318/2006),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0119) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0119) (2),

| — | atsižvelgdamas į pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2006)0364) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2006)0364) (2),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6-0392/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6-0392/2006),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | pritaria priede pateiktam pareiškimui; |
| --- | --- |

2.

pritaria priede pateiktam pareiškimui;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2006 6 15, P6_TA(2006)0265.

(2)  Dar neskelbta OL.

P6_TC2-COD(2005)0043

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2006/EB dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007-2013 m.)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Sutartyje numatytas Bendrijos tikslas - stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį ir technologinį pagrindą, taip užtikrinant aukštą konkurencingumo tarptautiniu mastu lygį. Šiuo tikslu Bendrija propaguoja, jos manymu, visą būtiną mokslinių tyrimų veiklą, visų pirma skatindama įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (toliau - MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama toms sritims ir projektams, kuriems ypač svarbus Europos finansavimas ir bendradarbiavimas ir jais suteikiama pridėtinė vertė. Remdama mokslinius tyrimus ties pažinimo riba, taikomųjų tyrimų ir inovacijų srityje, Bendrija siekia skatinti Europos tyrimų sinergiją ir taip Europos mokslinių tyrimų erdvei sukurti stabilesnį pagrindą. Tai teigiamai atsilieps visų valstybių narių socialinei, kultūrinei ir ekonominei pažangai. |
| --- | --- |

(1)

Sutartyje numatytas Bendrijos tikslas - stiprinti Bendrijos pramonės mokslinį ir technologinį pagrindą, taip užtikrinant aukštą konkurencingumo tarptautiniu mastu lygį. Šiuo tikslu Bendrija propaguoja, jos manymu, visą būtiną mokslinių tyrimų veiklą, visų pirma skatindama įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (toliau - MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti teikiama toms sritims ir projektams, kuriems ypač svarbus Europos finansavimas ir bendradarbiavimas ir jais suteikiama pridėtinė vertė. Remdama mokslinius tyrimus ties pažinimo riba, taikomųjų tyrimų ir inovacijų srityje, Bendrija siekia skatinti Europos tyrimų sinergiją ir taip Europos mokslinių tyrimų erdvei sukurti stabilesnį pagrindą. Tai teigiamai atsilieps visų valstybių narių socialinei, kultūrinei ir ekonominei pažangai.

| (2) | Esminis mokslinių tyrimų vaidmuo buvo pripažintas 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuriame buvo nustatytas kito dešimtmečio naujas strateginis tikslas: žiniomis grindžiama ES ekonomika turėtų tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būti pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Pažinimo triada - švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos - yra esminė siekiant šio tikslo, todėl Bendrija siekia sutelkti ir sustiprinti reikiamus mokslinius tyrimus ir inovacinius pajėgumus. Šiuo požiūriu Septintoji bendroji programa yra vienas iš pagrindinių Bendrijos dokumentų, nes ji papildo valstybių narių ir Europos pramonės pastangas. |
| --- | --- |

(2)

Esminis mokslinių tyrimų vaidmuo buvo pripažintas 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuriame buvo nustatytas kito dešimtmečio naujas strateginis tikslas: žiniomis grindžiama ES ekonomika turėtų tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje, būti pajėgi darniai augti sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų bei stiprinant socialinę sanglaudą. Pažinimo triada - švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos - yra esminė siekiant šio tikslo, todėl Bendrija siekia sutelkti ir sustiprinti reikiamus mokslinius tyrimus ir inovacinius pajėgumus. Šiuo požiūriu Septintoji bendroji programa yra vienas iš pagrindinių Bendrijos dokumentų, nes ji papildo valstybių narių ir Europos pramonės pastangas.

| (3) | Vadovaujantis Lisabonos strategija, 2002 m. kovo 15-16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba susitarė, kad bendros Sąjungos išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) bei inovacijoms turėtų būti didinamos, kad iki 2010 m. jos sudarytų 3% BVP, du trečdalius lėšų skiriant iš privačiojo sektoriaus. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaujantis Lisabonos strategija, 2002 m. kovo 15-16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba susitarė, kad bendros Sąjungos išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) bei inovacijoms turėtų būti didinamos, kad iki 2010 m. jos sudarytų 3% BVP, du trečdalius lėšų skiriant iš privačiojo sektoriaus.

| (4) | Pagrindinis Septintosios bendrosios programos tikslas yra prisidėti prie to, kad Sąjunga taptų pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve pasaulyje. To siekiant būtina, kad Bendroji programa būtų aiškiai orientuota į pasaulinio lygio moderniausių mokslinių tyrimų, pirmiausia grindžiamų mokslinių tyrimų kompetencijos principu, skatinimą ir investavimą į juos. |
| --- | --- |

(4)

Pagrindinis Septintosios bendrosios programos tikslas yra prisidėti prie to, kad Sąjunga taptų pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve pasaulyje. To siekiant būtina, kad Bendroji programa būtų aiškiai orientuota į pasaulinio lygio moderniausių mokslinių tyrimų, pirmiausia grindžiamų mokslinių tyrimų kompetencijos principu, skatinimą ir investavimą į juos.

| (5) | Europos Parlamentas ne kartą pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui ir socialinei bei aplinkosauginei gerovei, ypač savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų - Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (4). |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamentas ne kartą pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui ir socialinei bei aplinkosauginei gerovei, ypač savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl mokslo ir technologijų - Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (4).

| (6) | Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikos krypčių mokslinių tyrimų poreikius, ir remdamasi plačia Europos pramonės, mokslinės bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų šalių parama, Bendrija turėtų nustatyti mokslinius ir technologinius tikslus, kurie turi būti pasiekti pagal Septintąją bendrąją programą 2007-2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikos krypčių mokslinių tyrimų poreikius, ir remdamasi plačia Europos pramonės, mokslinės bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų šalių parama, Bendrija turėtų nustatyti mokslinius ir technologinius tikslus, kurie turi būti pasiekti pagal Septintąją bendrąją programą 2007-2013 m. laikotarpiu.

| (7) | Pramonės moksliniams tyrimams ypač svarbios Europos technologijų platformos (ETP) ir numatytos Bendros technologijų iniciatyvos (BTI).
  Atsižvelgiant į tai MVĮ turi būti aktyviai įtrauktos į jų veiklą.
  ETP padeda suinteresuotiems subjektams sudaryti ilgalaikes strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes ir gali būti toliau plėtojamos, kad taptų svarbia Europos konkurencingumo skatinimo priemone. |
| --- | --- |

(7)

Pramonės moksliniams tyrimams ypač svarbios Europos technologijų platformos (ETP) ir numatytos Bendros technologijų iniciatyvos (BTI).
  Atsižvelgiant į tai MVĮ turi būti aktyviai įtrauktos į jų veiklą.
  ETP padeda suinteresuotiems subjektams sudaryti ilgalaikes strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes ir gali būti toliau plėtojamos, kad taptų svarbia Europos konkurencingumo skatinimo priemone.

| (8) | Septintosios bendrosios programos tikslai turėtų būti pasirinkti taip, kad būtų galima remtis Šeštosios bendrosios programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir toliau plėtojami žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi, taip įgyvendinant Bendrijos politikos Lisabonos strategijos uždavinius. Iš Septintosios bendrosios programos tikslų ypač svarbūs yra šie:






  — | visoje ES turėtų būti remiamas įvairių lygių tarptautinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- | --- |

(8)

Septintosios bendrosios programos tikslai turėtų būti pasirinkti taip, kad būtų galima remtis Šeštosios bendrosios programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir toliau plėtojami žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi, taip įgyvendinant Bendrijos politikos Lisabonos strategijos uždavinius. Iš Septintosios bendrosios programos tikslų ypač svarbūs yra šie:

—

visoje ES turėtų būti remiamas įvairių lygių tarptautinis bendradarbiavimas;

| — | turėtų būti stiprinama Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamika, kūrybingumas ir kompetencija, pripažįstant mokslininkų atsakomybę ir nepriklausomumą nustatant šios srities mokslinių tyrimų pagrindines kryptis. Atsižvelgiant į tai, pagrindinį vaidmenį pagal Septintąją bendrąją programą turėtų suvaidinti mokslininkų iniciatyva ir kompetencija grindžiami moksliniai tyrimai; |
| --- | --- |

—

turėtų būti stiprinama Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamika, kūrybingumas ir kompetencija, pripažįstant mokslininkų atsakomybę ir nepriklausomumą nustatant šios srities mokslinių tyrimų pagrindines kryptis. Atsižvelgiant į tai, pagrindinį vaidmenį pagal Septintąją bendrąją programą turėtų suvaidinti mokslininkų iniciatyva ir kompetencija grindžiami moksliniai tyrimai;

| — | žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai; geresnis švietimas ir parengimas moksliniams tyrimams, geresnės sąlygos pasinaudoti galimybe vykdyti mokslinius tyrimus bei mokslininko „profesijos“ pripažinimas yra pagrindinės priemonės šiam tikslui pasiekti, tačiau nemažiau svarbu žymiai padidinti moterų dalyvavimą moksliniuose tyrimuose, skatinti mokslininkų mobilumą ir karjeros plėtrą. Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse atsispindintys bendri principai galėtų padėti sukurti tikrą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, atsižvelgiant į tai, kad šie principai taikomi savanoriškai. Be kita ko, turėtų būti plėtojama ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų kompetencija. |
| --- | --- |

—

žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai; geresnis švietimas ir parengimas moksliniams tyrimams, geresnės sąlygos pasinaudoti galimybe vykdyti mokslinius tyrimus bei mokslininko „profesijos“ pripažinimas yra pagrindinės priemonės šiam tikslui pasiekti, tačiau nemažiau svarbu žymiai padidinti moterų dalyvavimą moksliniuose tyrimuose, skatinti mokslininkų mobilumą ir karjeros plėtrą. Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse atsispindintys bendri principai galėtų padėti sukurti tikrą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, atsižvelgiant į tai, kad šie principai taikomi savanoriškai. Be kita ko, turėtų būti plėtojama ir stiprinama Europos mokslinių tyrimų įstaigų ir universitetų kompetencija.

| (9) | Be to, turėtų būti skatinamas nuodugnesnis mokslo darbuotojų ir visuomenės dialogas Europoje siekiant plėtoti mokslo ir mokslinių tyrimų darbotvarkę, atspindinčią piliečių rūpesčius, įskaitant kritinio mąstymo skatinimą, bei skirtą sustiprinti piliečių pasitikėjimą mokslu. |
| --- | --- |

(9)

Be to, turėtų būti skatinamas nuodugnesnis mokslo darbuotojų ir visuomenės dialogas Europoje siekiant plėtoti mokslo ir mokslinių tyrimų darbotvarkę, atspindinčią piliečių rūpesčius, įskaitant kritinio mąstymo skatinimą, bei skirtą sustiprinti piliečių pasitikėjimą mokslu.

| (10) | Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad mokslo darbuotojams būtų sudarytos sąlygos siekti mokslininko karjeros produktyviausiu gyvenimo laikotarpiu. Jauni mokslininkai gali būti Europos mokslo varomoji jėga. |
| --- | --- |

(10)

Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad mokslo darbuotojams būtų sudarytos sąlygos siekti mokslininko karjeros produktyviausiu gyvenimo laikotarpiu. Jauni mokslininkai gali būti Europos mokslo varomoji jėga.

| (11) | Mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai. |
| --- | --- |

(11)

Mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai.

| (12) | Turėtų būti remiamas žinių, kurios generuojamos iš viešųjų lėšų finansuojamoje mokslinių tyrimų veikloje, platus naudojimas ir platinimas. |
| --- | --- |

(12)

Turėtų būti remiamas žinių, kurios generuojamos iš viešųjų lėšų finansuojamoje mokslinių tyrimų veikloje, platus naudojimas ir platinimas.

| (13) | Kad šie tikslai būtų pasiekti, būtina skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis (programa „Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva (programa „Idėjos“), paramą pavieniams mokslininkams (programa „Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams (programa „Pajėgumai“). |
| --- | --- |

(13)

Kad šie tikslai būtų pasiekti, būtina skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis (programa „Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva (programa „Idėjos“), paramą pavieniams mokslininkams (programa „Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams (programa „Pajėgumai“).

| (14) | Pagal programą „Bendradarbiavimas“ turėtų būti remiamas tarptautinis bendradarbiavimas tinkamu mastu Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir pramonės uždavinius, prisidėti prie viešųjų gėrybių ir remti besivystančias šalis. Kai įmanoma, ši programa suteiks lankstumo į užduotį orientuotoms schemoms, kurios apima kelis teminius prioritetus. |
| --- | --- |

(14)

Pagal programą „Bendradarbiavimas“ turėtų būti remiamas tarptautinis bendradarbiavimas tinkamu mastu Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir pramonės uždavinius, prisidėti prie viešųjų gėrybių ir remti besivystančias šalis. Kai įmanoma, ši programa suteiks lankstumo į užduotį orientuotoms schemoms, kurios apima kelis teminius prioritetus.

| (15) | Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba (toliau - „EMTT“), kuriai turėtų būti suteiktas didelis savarankiškumas plėtoti aukšto lygio mokslinius tyrimus ties pažinimo riba Europos mastu, remiantis Europoje turima kompetencija ir didinant jų prestižą tarptautiniu mastu. Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų palaikyti nuolatinį ryšį su mokslo bendruomene ir Europos institucijomis.
  EMTT struktūrų klausimu, atlikus Septintosios bendrosios programos vidurio laikotarpio peržiūrą gali išryškėti būtinybė imtis tolesnio tobulinimo ir teikti atitinkamus pakeitimus. |
| --- | --- |

(15)

Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba (toliau - „EMTT“), kuriai turėtų būti suteiktas didelis savarankiškumas plėtoti aukšto lygio mokslinius tyrimus ties pažinimo riba Europos mastu, remiantis Europoje turima kompetencija ir didinant jų prestižą tarptautiniu mastu. Europos mokslinių tyrimų taryba turėtų palaikyti nuolatinį ryšį su mokslo bendruomene ir Europos institucijomis.
  EMTT struktūrų klausimu, atlikus Septintosios bendrosios programos vidurio laikotarpio peržiūrą gali išryškėti būtinybė imtis tolesnio tobulinimo ir teikti atitinkamus pakeitimus.

| (16) | Pagal programą „Žmonės“ atskiri asmenys turėtų būti skatinami pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, Europos mokslo darbuotojai - likti Europoje, mokslo darbuotojai iš viso pasaulio - pritraukiami į Europą ir Europa turėtų tapti patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis teigiama „Marie Curie veiksmų“ pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, „Žmonių“ programa turėtų paskatinti atskirus asmenis tapti mokslo darbuotojais; apibrėžti rengimo moksliniams tyrimams pasiūlymus ir galimybes; skatinti Europos mokslo darbuotojus likti Europoje ar grįžti į Europą; skatinti mobilumą tarp skirtingų sektorių; pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio. Mokslo darbuotojų mobilumas yra būtinas ne tik mokslo darbuotojų karjeros plėtrai, bet ir šalims bei sektoriams keičiantis žiniomis bei jas perduodant, taip pat užtikrinant, kad novatoriški įvairių disciplinų moksliniai tyrimai ties pažinimo riba būtų vykdomi atidavusių ir kompetentingų mokslininkų bei jiems būtų skiriama daugiau finansinių išteklių. |
| --- | --- |

(16)

Pagal programą „Žmonės“ atskiri asmenys turėtų būti skatinami pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, Europos mokslo darbuotojai - likti Europoje, mokslo darbuotojai iš viso pasaulio - pritraukiami į Europą ir Europa turėtų tapti patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis teigiama „Marie Curie veiksmų“ pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, „Žmonių“ programa turėtų paskatinti atskirus asmenis tapti mokslo darbuotojais; apibrėžti rengimo moksliniams tyrimams pasiūlymus ir galimybes; skatinti Europos mokslo darbuotojus likti Europoje ar grįžti į Europą; skatinti mobilumą tarp skirtingų sektorių; pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio. Mokslo darbuotojų mobilumas yra būtinas ne tik mokslo darbuotojų karjeros plėtrai, bet ir šalims bei sektoriams keičiantis žiniomis bei jas perduodant, taip pat užtikrinant, kad novatoriški įvairių disciplinų moksliniai tyrimai ties pažinimo riba būtų vykdomi atidavusių ir kompetentingų mokslininkų bei jiems būtų skiriama daugiau finansinių išteklių.

| (17) | Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos plėtojimas; turėtų būti stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir jų gebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; turi būti remiamos moksliniais tyrimais užsiimančios regioninės grupės; turėtų būti realizuojamas mokslinių tyrimų potencialas Sąjungos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose; mokslas ir visuomenė turėtų būti labiau suartinami Europos visuomenėje; turėtų būti remiamas mokslinių tyrimų nuoseklus plėtojimas nacionaliniu ir Bendrijos lygiu bei imamasi horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

(17)

Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos plėtojimas; turėtų būti stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir jų gebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; turi būti remiamos moksliniais tyrimais užsiimančios regioninės grupės; turėtų būti realizuojamas mokslinių tyrimų potencialas Sąjungos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose; mokslas ir visuomenė turėtų būti labiau suartinami Europos visuomenėje; turėtų būti remiamas mokslinių tyrimų nuoseklus plėtojimas nacionaliniu ir Bendrijos lygiu bei imamasi horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

| (18) | Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų prisidėti prie į vartotojo poreikius orientuotos mokslinės ir technologinės paramos teikimo kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką. Šiuo požiūriu naudinga, kad specialios savo kompetencijos srityse JTC toliau veiktų kaip Sąjungos nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras. |
| --- | --- |

(18)

Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų prisidėti prie į vartotojo poreikius orientuotos mokslinės ir technologinės paramos teikimo kuriant, plėtojant, įgyvendinant ir stebint Bendrijos politiką. Šiuo požiūriu naudinga, kad specialios savo kompetencijos srityse JTC toliau veiktų kaip Sąjungos nepriklausomas informacijos apie mokslą ir technologijas centras.

| (19) | Įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę svarbus vaidmuo tenka regionams. Regionų vystymosi potencialo realizavimas ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų platus skleidimas padeda sumažinti technologinius skirtumus ir prisideda prie Europos konkurencingumo. |
| --- | --- |

(19)

Įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę svarbus vaidmuo tenka regionams. Regionų vystymosi potencialo realizavimas ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatų platus skleidimas padeda sumažinti technologinius skirtumus ir prisideda prie Europos konkurencingumo.

| (20) | Septintoji bendroji programa papildo valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitus Bendrijos veiksmus, būtinus dedant bendras strategines pastangas Lisabonos uždaviniams įgyvendinti, kurie visų pirma vykdomi veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, taip pat žemės ūkio,
  žuvininkystės
  , švietimo, mokymo, konkurencingumo, inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos srityse. |
| --- | --- |

(20)

Septintoji bendroji programa papildo valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitus Bendrijos veiksmus, būtinus dedant bendras strategines pastangas Lisabonos uždaviniams įgyvendinti, kurie visų pirma vykdomi veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, taip pat žemės ūkio,
  žuvininkystės
  , švietimo, mokymo, konkurencingumo, inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos srityse.

| (21) | Turėtų būti užtikrinta Bendrijos politikos krypčių ir programų abipusė sinergija ir papildomumas, tuo pačiu atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ir supaprastinti mokslinių tyrimų finansavimo, kuris yra ypač svarbus MVĮ, metodą. |
| --- | --- |

(21)

Turėtų būti užtikrinta Bendrijos politikos krypčių ir programų abipusė sinergija ir papildomumas, tuo pačiu atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ir supaprastinti mokslinių tyrimų finansavimo, kuris yra ypač svarbus MVĮ, metodą.

| (22) | Septintąja bendrąja programa turėtų būti visų pirma siekiama užtikrinti deramą MVĮ dalyvavimą,
  jų naudai imantis konkrečių priemonių ir specialių veiksmų.
  Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą. |
| --- | --- |

(22)

Septintąja bendrąja programa turėtų būti visų pirma siekiama užtikrinti deramą MVĮ dalyvavimą,
  jų naudai imantis konkrečių priemonių ir specialių veiksmų.
  Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.

| (23) | Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti veikloje pagal šią Septintąją bendrąją programą laiku paskelbiant visą atitinkamą ir aiškiai pateiktą informaciją, kuri turėtų būti prieinama visiems potencialiems dalyviams,
  ir deramai taikant paprastas ir greitas procedūras, be nepagrįstai sudėtingų finansinių sąlygų ir nereikalingų ataskaitų laikantis šiai Bendrajai programai taikomų Dalyvavimo taisyklių, numatytų ... m. ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (EB) Nr. .../2006. (5)

  . |
| --- | --- |

(23)

Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti veikloje pagal šią Septintąją bendrąją programą laiku paskelbiant visą atitinkamą ir aiškiai pateiktą informaciją, kuri turėtų būti prieinama visiems potencialiems dalyviams,
  ir deramai taikant paprastas ir greitas procedūras, be nepagrįstai sudėtingų finansinių sąlygų ir nereikalingų ataskaitų laikantis šiai Bendrajai programai taikomų Dalyvavimo taisyklių, numatytų ... m. ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (EB) Nr. .../2006. (5)

  .

| (24) | Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Septintąją bendrąją programą tarpinę peržiūrą ir Bendrosios programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti Bendrijos mokslinių tyrimų politikos politinius tikslus. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamasi mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, lanksčiau ir laisviau jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje įvairiai veiklai finansuoti, dalyviams taip pat turėtų būti suteikiama didesnė valdymo autonomija. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Septintąją bendrąją programą tarpinę peržiūrą ir Bendrosios programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti Bendrijos mokslinių tyrimų politikos politinius tikslus. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamasi mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, lanksčiau ir laisviau jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje įvairiai veiklai finansuoti, dalyviams taip pat turėtų būti suteikiama didesnė valdymo autonomija.

| (25) | Atsižvelgiant į platų susidomėjimą veikla pagal Bendrąją programą, finansinio sverto poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį įgyvendinti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius ir visapusiškai be jokio diskriminavimo pasinaudoti mokslininkų potencialu, į tai, kad Bendrijos intervencijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant didesnį Europos mokslinių tyrimų sistemos operatyvumą ir veiksmingumą, bei tai, kad Bendroji programa gali prisidėti prie pastangų inter alia sprendžiant klimato kaitos ir tvarumo, Europos gyventojų sveikatos problemas ir atgaivinant Lisabonos strategiją, akivaizdu, kad Bendrijos mokslinių tyrimų veikla yra būtina. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į platų susidomėjimą veikla pagal Bendrąją programą, finansinio sverto poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį įgyvendinti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius ir visapusiškai be jokio diskriminavimo pasinaudoti mokslininkų potencialu, į tai, kad Bendrijos intervencijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant didesnį Europos mokslinių tyrimų sistemos operatyvumą ir veiksmingumą, bei tai, kad Bendroji programa gali prisidėti prie pastangų inter alia sprendžiant klimato kaitos ir tvarumo, Europos gyventojų sveikatos problemas ir atgaivinant Lisabonos strategiją, akivaizdu, kad Bendrijos mokslinių tyrimų veikla yra būtina.

| (26) | Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurias vykdo kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose. |
| --- | --- |

(26)

Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurias vykdo kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones ar kitas struktūras, kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.

| (27) | Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje ir turėtų stengtis stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant pasinaudoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros internacionalizacijos teikiama nauda, prisidėti prie bendrų viešųjų gėrybių kūrimo, ir toliau integruoti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. |
| --- | --- |

(27)

Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje ir turėtų stengtis stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant pasinaudoti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros internacionalizacijos teikiama nauda, prisidėti prie bendrų viešųjų gėrybių kūrimo, ir toliau integruoti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę.

| (28) | Jau yra sukauptas daug žinių, kurios galėtų kardinaliai pagerinti besivystančiose šalyse gyvenančių žmonių gyvenimą; kai tai įmanoma, Bendroji programa įgyvendinant pirmiau aprašytą veiklą prisidės, kad iki 2010 m. būtų įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai. |
| --- | --- |

(28)

Jau yra sukauptas daug žinių, kurios galėtų kardinaliai pagerinti besivystančiose šalyse gyvenančių žmonių gyvenimą; kai tai įmanoma, Bendroji programa įgyvendinant pirmiau aprašytą veiklą prisidės, kad iki 2010 m. būtų įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai.

| (29) | Septintoji bendroji programa turėtų prisidėti prie augimo, tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo, įskaitant klimato kaitos problemos sprendimą. |
| --- | --- |

(29)

Septintoji bendroji programa turėtų prisidėti prie augimo, tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo, įskaitant klimato kaitos problemos sprendimą.

| (30) | Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septintąją bendrąją programą, reikėtų vadovautis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. Moksliniuose tyrimuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Protokolą dėl gyvūnų gerovės ir apsaugos ir sumažintas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose, siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo. |
| --- | --- |

(30)

Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septintąją bendrąją programą, reikėtų vadovautis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. Moksliniuose tyrimuose taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Protokolą dėl gyvūnų gerovės ir apsaugos ir sumažintas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose, siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo.

| (31) | Pagal Septintąją bendrąją programą atitinkamomis priemonėmis bus aktyviai skatinamas moterų vaidmuo moksle ir moksliniuose tyrimuose, siekiant paskatinti daugiau moterų dalyvauti šios srities veikloje ir toliau stiprinant jų aktyvų vaidmenį moksliniuose tyrimuose. |
| --- | --- |

(31)

Pagal Septintąją bendrąją programą atitinkamomis priemonėmis bus aktyviai skatinamas moterų vaidmuo moksle ir moksliniuose tyrimuose, siekiant paskatinti daugiau moterų dalyvauti šios srities veikloje ir toliau stiprinant jų aktyvų vaidmenį moksliniuose tyrimuose.

| (32) | Šiuo sprendimu visai Septintosios bendrosios programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai yra svarbiausias orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte. |
| --- | --- |

(32)

Šiuo sprendimu visai Septintosios bendrosios programos trukmei nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai yra svarbiausias orientacinis dydis kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte.

| (33) | Taip pat reikėtų imtis atitinkamų Europos bendrijų finansinius interesus atitinkančių priemonių, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo ir būtų imtasi reikalingų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (8) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9). |
| --- | --- |

(33)

Taip pat reikėtų imtis atitinkamų Europos bendrijų finansinius interesus atitinkančių priemonių, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansinės paramos, tiek šių lėšų panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo ir būtų imtasi reikalingų veiksmų siekiant susigrąžinti prarastas, neteisingai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (7), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (8) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (9).

| (34) | Svarbu užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos finansų valdymą ir kuo veiksmingesnį bei priimtinesnį jos įgyvendinimą, taip pat užtikrinant programos teisinį tikrumą ir galimybę ja naudotis visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (10), taip pat reikalavimų dėl geresnio reglamentavimo ir supaprastinimo. |
| --- | --- |

(34)

Svarbu užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos finansų valdymą ir kuo veiksmingesnį bei priimtinesnį jos įgyvendinimą, taip pat užtikrinant programos teisinį tikrumą ir galimybę ja naudotis visiems dalyviams. Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (10), taip pat reikalavimų dėl geresnio reglamentavimo ir supaprastinimo.

| (35) | Kadangi pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos, kuria būtent prisidedama prie žiniomis grindžiamos visuomenės ir ekonomikos kūrimo Europoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia Septintąja bendrąja programa neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(35)

Kadangi pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos, kuria būtent prisidedama prie žiniomis grindžiamos visuomenės ir ekonomikos kūrimo Europoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia Septintąja bendrąja programa neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Septintosios bendrosios programos patvirtinimas

Bendroji programa, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, įskaitant demonstracinę veiklą („Septintoji bendroji programa“) yra patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. - 2013 gruodžio 31 d. laikotarpiui.

2 straipsnis

Tikslai ir veikla

1.   Pagal Septintąją bendrąją programą remiama i-iv punktuose nurodyta veikla. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede.

| i) | Bendradarbiavimas: parama įvairiai tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje veiklai, vykdomai toliau išvardytose teminėse srityse:






  a) | Sveikata; |
| --- | --- | --- |

i)

Bendradarbiavimas: parama įvairiai tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje veiklai, vykdomai toliau išvardytose teminėse srityse:

a)

Sveikata;

| b) | Maistas, žemės ūkis
  ir žuvininkystė
  bei biotechnologijos; |
| --- | --- |

b)

Maistas, žemės ūkis
  ir žuvininkystė
  bei biotechnologijos;

| c) | Informacinės ir ryšių technologijos; |
| --- | --- |

c)

Informacinės ir ryšių technologijos;

| d) | Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

d)

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos;

| e) | Energetika; |
| --- | --- |

e)

Energetika;

| f) | Aplinka (įskaitant klimato kaitą); |
| --- | --- |

f)

Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

| g) | Transportas (įskaitant aeronautiką); |
| --- | --- |

g)

Transportas (įskaitant aeronautiką);

| h) | Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai; |
| --- | --- |

h)

Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

| i) | Kosminė erdvė; |
| --- | --- |

i)

Kosminė erdvė;

| j) | Saugumas. |
| --- | --- |

j)

Saugumas.

| ii) | Idėjos: parama Europos lygiu konkuruojančių nacionalinių ar tarpvalstybinių individualių mokslo darbuotojų grupių iniciatyva visose srityse atliekamiems moksliniams tyrimams. |
| --- | --- |

ii)

Idėjos: parama Europos lygiu konkuruojančių nacionalinių ar tarpvalstybinių individualių mokslo darbuotojų grupių iniciatyva visose srityse atliekamiems moksliniams tyrimams.

| iii) | Žmonės: žmogiškojo potencialo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje stiprinimas Europoje kokybiškai ir kiekybiškai bei mobilumo skatinimas. |
| --- | --- |

iii)

Žmonės: žmogiškojo potencialo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje stiprinimas Europoje kokybiškai ir kiekybiškai bei mobilumo skatinimas.

| iv) | Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų infrastruktūroms, moksliniais tyrimais užsiimančioms regionų grupėms, mokslinių tyrimų potencialo plėtojimui Bendrijos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (11) skirtiems moksliniams tyrimams, „Mokslo visuomenėje“ klausimams, parama nuosekliam politikos krypčių plėtojimui, tarptautinio bendradarbiavimo horizontaliajai veiklai. |
| --- | --- |

iv)

Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų infrastruktūroms, moksliniais tyrimais užsiimančioms regionų grupėms, mokslinių tyrimų potencialo plėtojimui Bendrijos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (11) skirtiems moksliniams tyrimams, „Mokslo visuomenėje“ klausimams, parama nuosekliam politikos krypčių plėtojimui, tarptautinio bendradarbiavimo horizontaliajai veiklai.

2.   Septintąja bendrąja programa taip pat remiama I priede apibrėžta nebranduolinė tiesioginė mokslinė ir techninė veikla, kurią vykdo Jungtinis tyrimų centras (JTC).

3 straipsnis

Specialiosios programos

Septintoji bendroji programa įgyvendinama vykdant specialiąsias programas. Šiose programose nustatomi aiškūs tikslai ir išsamios įgyvendinimo taisyklės.

4 straipsnis

Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys

1.   Bendrijos finansinio įnašo į Septintąją bendrąją programą didžiausia bendra suma yra 50 521 milijonas eurų (12). Ši suma paskirstoma 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytai veiklai ir veiksmams taip (mln. EUR):

| Bendradarbiavimas | 32 413 |
| --- | --- |
| Idėjos | 7 510 |
| Žmonės | 4 750 |
| Pajėgumai | 4 097 |
| Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1 751 |

Bendradarbiavimas

32 413

Idėjos

7 510

Žmonės

4 750

Pajėgumai

4 097

Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

1 751

2.   Preliminarus paskirstymas 1 dalyje nurodytos veiklos teminėms sritims yra nustatytas II priede.

3.   Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į šią Bendrąją programą taisyklės yra nustatytos III priede.

5 straipsnis

Bendrijų finansinių interesų apsauga

Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teisės nuostatos pažeidimui, įskaitant pagal šią programoje nustatyto sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, susijusiam su ekonominės veiklos vykdytojo veikla ar neveikimu, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar būtų padaryta žala Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams.

6 straipsnis

Etikos principai

1.   Visa pagal Septintąją bendrąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atliekama laikantis pagrindinių etikos principų.

2.   Pagal šią Bendrąją programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys:

| — | mokslinių tyrimų veikla, skirta žmonių klonavimui reprodukcijos tikslais, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla, skirta žmonių klonavimui reprodukcijos tikslais,

| — | mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi (13), |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai gali tapti paveldimi (13),

| — | mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama kurti žmogaus embrionus tik mokslinių tyrimų arba kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama kurti žmogaus embrionus tik mokslinių tyrimų arba kamieninių ląstelių gavimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą.

3.   Žmogaus kamieninių ląstelių - tiek suaugusių žmonių, tiek embrionų - moksliniai tyrimai gali būti finansuojami atsižvelgiant į mokslinių pasiūlymų turinį ir į susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą.

Paraiškoje dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo prireikus pateikiama detali informacija apie licencijavimo ir kontrolės priemones, kurių imsis valstybių narių kompetentingos institucijos, taip pat informacija apie etinį patvirtinimą (- us), kuris (-ie) bus suteiktas (-i).

Dėl žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių gavimo, institucijoms, organizacijoms ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrolės tvarka pagal atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą.

4.   2 dalyje nustatytos mokslinių tyrimų sritys antrame šios programos etape (2010-2013 m.) peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažangą.

7 straipsnis

Stebėsena, vertinimas ir peržiūra

1.   Komisija nuolat ir sistemingai stebi, kaip įgyvendinama Septintoji bendroji programa ir jos specialiosios programos bei reguliariai praneša apie šios stebėsenos rezultatus ir juos platina.

2.   Ne vėliau kaip 2010 m. Komisija, kuriai padeda išorės ekspertai, atlieka įrodymais pagrįstą tarpinį šios Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įvertinimą, remdamasi Šeštosios bendrosios programos
  ex-post
  vertinimu. Šiame įvertinime nagrinėjama vykdomos mokslinių tyrimų veiklos kokybė, taip pat įgyvendinimo ir valdymo kokybė bei pažanga siekiant nustatytų tikslų.

Įvertinimo išvadas ir savo pastabas, taip pat prireikus pasiūlymus dėl šios Bendrosios programos patikslinimo Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Prieš tarpinį įvertinimą, kai tik gaunama pakankamai duomenų, pateikiama pažangos ataskaita, kurioje išdėstomi pirminiai duomenys apie pagal Septintąją bendrąją programą inicijuotų naujų veiksmų veiksmingumą ir supaprastinimui skirtas pastangas.

3.   Praėjus dvejiems metams po šios Bendrosios programos užbaigimo, Komisija, pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, atlieka jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekimų išorinį vertinimą.

Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 65, 2006 3 17, p. 9.

1

(2)  OL C 115, 2006 5 16, p. 20.

2

(3)  2006 m. birželio 15 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos bendroji pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento pozicija.

3

Oficialiajame leidinyje), 2006 m. rugsėjo 25 d.

Oficialiajame leidinyje)

2006 m. lapkričio 30 d.

(4)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 259.

4

(5)  OL L ....

5

(6)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

6

(7)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

7

(8)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

8

(9)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

9

(10)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

10

(11)  Septintojoje bendrojoje programoje sąvokos „MVĮ“ apibrėžimas apima ir mikroįmones.

11

(12)  Pastaba: visi skaičiai nurodomi dabartinėmis kainomis, atspindinčiomis Tarpinstitucinį susitarimą (IIA) dėl finansinės struktūros (2007-2013 m.). Atitinkamai IIA nurodyta Septintajai bendrajai programai 2007-2013 m. skirta 48 081 milijonas eurų suma 2004 m. kainomis atitinka 54 582 milijonus eurų sumą dabartinėmis kainomis, iš kurių 50 521 milijonas eurų yra skirti 2007-2013 m. Septintajai bendrajai programai (EB), 2 751 milijonas eurų - 2007-2011 m. Septintajai bendrajai programai (Euratomas) ir preliminariai 1 310 milijonų eurų 2012-2013 m. Euratomo programai.

12

(13)  Moksliniai tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali būti finansuojami.

13

I PRIEDAS

MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS SRIČIŲ KRYPTYS

Septintoji bendroji programa bus vykdoma siekiant Sutarties 163 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų - stiprinti pramonės konkurencingumą ir patenkinti kitų Bendrijos politikos sričių mokslinių tyrimų poreikius, tokiu būdu prisidedant prie žiniomis grindžiamos visuomenės kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve ir papildant nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomą veiklą. Ji skatina mokslinių ir technologinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo kompetenciją vykdant šias keturias programas: bendradarbiavimo, idėjų, žmonių ir pajėgumų.

I.   BENDRADARBIAVIMAS

Pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį bus remiamas įvairių formų tarpvalstybinis bendradarbiavimas Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų sritis, kuriose turi būti remiami ir stiprinami aukščiausios kokybės moksliniai tyrimai, kad būtų sprendžiami Europos socialiniai, ekonominiai, aplinkosaugos ir pramonės uždaviniai. Didžioji šių pastangų dalis bus skirta gerinti pramoninį bendradarbiavimą, o mokslinių tyrimų darbotvarkė atspindės naudotojų poreikius visoje Europoje.

Svarbiausias tikslas - prisidėti prie tvaraus vystymosi.

Nustatytos šios dešimt Bendrijos veiklos teminių sričių:

| 1) | Sveikata; |
| --- | --- |

1)

Sveikata;

| 2) | Maistas, žemės ūkis ir
  žuvininkystė bei
  biotechnologijos; |
| --- | --- |

2)

Maistas, žemės ūkis ir
  žuvininkystė bei
  biotechnologijos;

| 3) | Informacinės ir ryšių technologijos; |
| --- | --- |

3)

Informacinės ir ryšių technologijos;

| 4) | Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

4)

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos;

| 5) | Energetika; |
| --- | --- |

5)

Energetika;

| 6) | Aplinka (įskaitant klimato kaitą); |
| --- | --- |

6)

Aplinka (įskaitant klimato kaitą);

| 7) | Transportas (įskaitant aeronautiką); |
| --- | --- |

7)

Transportas (įskaitant aeronautiką);

| 8) | Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai; |
| --- | --- |

8)

Socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

| 9) | Kosminė erdvė; |
| --- | --- |

9)

Kosminė erdvė;

| 10) | Saugumas. |
| --- | --- |

10)

Saugumas.

Šios temos išsamiai apibrėžtos palyginti aukštu lygiu, kad jas būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į poreikių ir galimybių, kurios gali atsirasti Septintosios bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, raidą. Kiekvienai jų yra nustatyti nuoseklūs veiksmai, nurodantys pagrindinę veiklą, kuriai numatyta Bendrijos parama. Šie veiksmai buvo nustatyti atsižvelgiant į jų indėlį siekiant Bendrijos tikslų, įskaitant perėjimą į žiniomis pagrįstą visuomenę, atitinkamą Europos mokslinių tyrimų potencialą ir Bendrijos lygio intervencijų šioje srityje pridėtinę vertę.

Ypač daug dėmesio bus skiriama veiksmingo teminių sričių koordinavimo užtikrinimui ir kelioms teminėms sritims priklausančioms prioritetinėms mokslo sritims, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams miškininkystės srityje, kultūros paveldui, jūrų mokslams ir technologijoms.

Bus skatinamas daugiadiscipliniškumas, moksliniams tyrimams ir technologijų dalykams, susijusiems su daugiau nei viena temine sritimi, taikant kelias temines sritis apimančius metodus, o bendri konkursai bus svarbi daugiau nei su viena temine sritimi susijusio bendradarbiavimo forma.

Pramonei svarbių dalykų atveju temos buvo nustatytos, be kitų šaltinių, remiantis darbais, vykdomais pagal įvairias Europos technologijų platformas, sukurtas tose srityse, kuriose Europos konkurencingumas, ekonomikos augimas ir gerovė priklauso nuo didelės mokslinių tyrimų ir technologijų vidutinės trukmės ir ilgalaikės pažangos. Europos technologijų platformos suburia pramonės subjektų vadovaujamus suinteresuotus subjektus strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei apibrėžti ir įgyvendinti. Ši Bendroji programa padės įgyvendinti šias strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai dėl pastarųjų iš tikrųjų sukuriama Europos pridėtinė vertė. Europos technologijų platformos,
  galbūt dalyvaujant ir mokslinius tyrimus atliekančių regioninių organizacijų grupėms,
  gali būti svarbios sudarant palankesnes sąlygas pramonei, įskaitant MVĮ, dalyvauti atitinkamos srities mokslinių tyrimų projektuose, įskaitant projektus, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti pagal šią Bendrąją programą, ir organizuojant šį pramonės dalyvavimą.

Minėtos dešimt teminių sričių taip pat apima mokslinius tyrimus, būtinus formuluojant, įgyvendinant ir vertinant Bendrijos politiką, pavyzdžiui sveikatos priežiūros, saugos, vartotojų apsaugos, energetikos, aplinkos, pagalbos vystymuisi, žuvininkystės, jūrų reikalų, žemės ūkio, gyvūnų gerovės, transporto, švietimo ir mokymo, užimtumo, socialinių reikalų, sanglaudos bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo srityse, ir ikinormatyvinius bei norminamuosius tyrimus, svarbius gerinant jų tarpusavio sąveiką ir standartų kokybę bei juos įgyvendinant,
  tuo pat metu didinant Europos konkurencingumą. Specialus dėmesys bus skiriamas aspektų, susijusių su racionaliu ir veiksmingu energijos naudojimu pagal šią Bendrąją programą ir numatytų kitose Bendrijos politikos srityse ir programose, koordinavimui.

Kiekvienoje teminėje srityje, be nurodytos veiklos, bus atvirai ir lanksčiai reaguojama į dviejų rūšių galimybes:

| — | Būsimos ir naujos technologijos: teikti paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių atitinkamų mokslo šakų ar disciplinų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, teikiant konkrečią paramą neplanuotai pateiktiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti naujoviškų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybių bei nagrinėti naujas galimybes tyrimų planuose, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal idėjų programą vykdomos veiklos koordinavimas siekiant išvengti sutapimų ir užtikrinti optimalų finansavimo panaudojimą. |
| --- | --- |

—

Būsimos ir naujos technologijos: teikti paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių atitinkamų mokslo šakų ar disciplinų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, teikiant konkrečią paramą neplanuotai pateiktiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti naujoviškų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybių bei nagrinėti naujas galimybes tyrimų planuose, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal idėjų programą vykdomos veiklos koordinavimas siekiant išvengti sutapimų ir užtikrinti optimalų finansavimo panaudojimą.

| — | Nenumatytos politikos reikmės: lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, iškylančias Bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, pavyzdžiui, greito reagavimo reikalaujančius nenumatytus pokyčius ar įvykius, pavyzdžiui, naujas epidemijas, naujas maisto saugos problemas ar atsaką stichinės nelaimės atveju. |
| --- | --- |

—

Nenumatytos politikos reikmės: lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, iškylančias Bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, pavyzdžiui, greito reagavimo reikalaujančius nenumatytus pokyčius ar įvykius, pavyzdžiui, naujas epidemijas, naujas maisto saugos problemas ar atsaką stichinės nelaimės atveju.

Žinių skleidimas ir perdavimas turi esminės pridėtinės vertės Europos mokslinių tyrimų veiklai, taigi bus imtasi priemonių, kad pramonės įmonės, už politikos formavimą atsakingi asmenys ir visuomenė daugiau naudotųsi tos veiklos rezultatais.
  Intelektinės nuosavybės teisės taip pat turi būti apsaugotos, be kita ko, teikiant paramą kovai su padirbinėjimu.
  Platinimas bus laikomas neatsiejama visų teminių sričių užduotimi, dėl veiklos konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus saugumo temai, be kita ko, finansuojant tinklų kūrimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, pasitelkiant nepriklausomų ekspertų pagalbą ir informaciją bei elektronines paslaugas, visų pirma CORDIS.

Bus užtikrintas šios programos ir kitų Bendrijos programų papildomumas ir sinergija. Novacijų rėmimo veikla bus atliekama pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.

Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama pakankamam MVĮ (1), pirmiausia intensyviai žinias naudojančių MVĮ, dalyvavimui tarpvalstybiniam bendradarbiavime užtikrinti. Konkrečių priemonių, pirmiausia veiksmų, kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ dalyvavimui, bus imtasi pagal programos dalį „Bendradarbiavimas“, pagal strategiją, kuri turi būti sukurta kiekvienai temai. Šias strategijas papildys jų kiekybinė ir kokybinė stebėsena, kaip vykdomi nustatyti tikslai. Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal programos dalį „Bendradarbiavimas“ būtų skiriama MVĮ.

Taip pat bus remiamos iniciatyvos, kuriomis, peržengiant mokslo bendruomenės ribas, siekiama pradėti diskusiją su kuo didesne visuomenės dalimi mokslo ir tyrimų rezultatų klausimais, iniciatyvos mokslo informacijos ir švietimo srityje, įskaitant, prireikus, pilietinės visuomenės organizacijų ar tokių organizacijų tinklų dalyvavimą. Bus svarstoma galimybė į visas mokslinių tyrimų sritis įtraukti lyčių ir lyčių lygybės klausimą.

Norint padidinti Europos mokslinių tyrimų konkurencingumą reikia, kad būtų realizuotas visas Europos mokslinių tyrimų erdvėje glūdintis potencialas. Projektai, kuriais siekiama suteikti mokslinę kompetenciją, turėtų būti optimaliai valdomi, ypač atsižvelgiant į išteklių panaudojimą.

Visose šiose teminėse srityse parama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui bus teikiama pasitelkiant:

| — | Bendrai atliekamus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

Bendrai atliekamus mokslinius tyrimus;

| — | Bendras technologijų iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

Bendras technologijų iniciatyvas;

| — | Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimą; |
| --- | --- |

—

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimą;

| — | Tarptautinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

Tarptautinį bendradarbiavimą.

Bendrai atliekami moksliniai tyrimai

Bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams bus skirta didžiausia ir pagrindinė moksliniams tyrimams finansuoti numatytų Bendrijos lėšų dalis. Siekiama, kad pagrindinėse žinių pažangos srityse būtų vykdomi aukštos kokybės mokslinių tyrimų projektai ir sukurti puikūs tinklai, pajėgūs pritraukti mokslo darbuotojus ir investicijas iš Europos ir viso pasaulio.

Tai bus pasiekta teikiant paramą bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams, pasitelkiant įvairias finansavimo schemas: bendrai vykdomus projektus, kompetencijos tinklus, koordinavimo ir paramos veiklą (žr. III priedą).

Bendros technologijų iniciatyvos

Tik labai nedaugeliu atvejų MTTP tikslo apimtis ir pasitelktų išteklių mastas galėtų būti pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes valstybės ir privačiojo sektoriaus partnerystes - bendrų technologijų iniciatyvas. Šios iniciatyvos, kylančios daugiausia iš pagal Europos technologijų platformas atliekamo darbo ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus jų mokslinių tyrimų srities klausimus, bus finansuojamos bendrai privataus sektoriaus investicijomis ir nacionalinėmis bei viešosiomis Europos lėšomis, įskaitant subsidijas pagal Septintąją bendrąją programą ir paskolų bei garantijų finansavimą iš Europos investicijų banko. Dėl kiekvienos bendros technologijų iniciatyvos bus sprendžiama atskirai, remiantis Sutarties 171 straipsniu (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą) arba sprendimais dėl specialiųjų programų pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį.

Galimos Bendros technologijų iniciatyvos bus nustatomos atviru ir skaidriu būdu remiantis įvertinimu, atliktu vadovaujantis šiais kriterijais:

| — | nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones. |
| --- | --- |

—

nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones.

| — | poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas. |
| --- | --- |

—

poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas.

| — | Europos masto intervencijos sukuriama pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

—

Europos masto intervencijos sukuriama pridėtinė vertė.

| — | siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas. |
| --- | --- |

—

siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas.

| — | pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis. |
| --- | --- |

—

pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis.

| — | indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba. |
| --- | --- |

—

indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba.

| — | pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam pramonės finansavimui. |
| --- | --- |

—

pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam pramonės finansavimui.

Bendrų technologijų iniciatyvų pobūdis turi būti aiškiai apibrėžtas, visų pirma dėl šių dalykų:

| — | finansiniai įsipareigojimai; |
| --- | --- |

—

finansiniai įsipareigojimai;

| — | dalyvių įsipareigojimo trukmė; |
| --- | --- |

—

dalyvių įsipareigojimo trukmė;

| — | sutarties sudarymo ir nutraukimo taisyklės; |
| --- | --- |

—

sutarties sudarymo ir nutraukimo taisyklės;

| — | intelektinės nuosavybės teisės. |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės teisės.

Atsižvelgiant į bendrų technologijų iniciatyvų ypatingą mastą ir sudėtingumą, bus dedama daug pastangų užtikrinti skaidrų jų veikimą ir užtikrinti, kad Bendrijos finansavimas bendroms technologijų iniciatyvoms bus skiriamas remiantis Bendrosios programos kompetencijos ir konkurencijos principais.

Ypač daug dėmesio bus skiriama tose pačiose srityse vykdomų bendrų technologijų iniciatyvų ir programų bei projektų bendrai darnai ir koordinavimui (2) laikantis esamų jų įgyvendinimo procedūrų ir užtikrinimui, kad projektuose galėtų dalyvauti įvairūs dalyviai iš visos Europos, pirmiausia MVĮ.

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas

Šios srities veikloje bus pasitelkiamos dvi pagrindinės priemonės: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (pagal Sutarties 169 straipsnį). Veikla gali apimti tiesiogiai su minėtomis dešimčia teminių sričių nesusijusias temas, jeigu dėl jų sukuriama pakankama Europos pridėtinė vertė. Šia veikla taip pat bus didinamas Septintosios bendrosios programos ir veiklos, atliekamos pasitelkus tarpvyriausybines struktūras, pvz., EUREKA ir COST (3), tarpusavio papildomumas ir sąveika.

Schema ERA-NET išplės ir sustiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą, kadangi ji:

| — | Subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikia pagrindą savo veiklos koordinavimui padidinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, plečiant partnerystes ir abipusiškai atveriant jų programas. Prireikus ERA-NET gali būti naudojamos Europos regionų ir valstybių narių programų koordinavimui, kad būtų sudarytos sąlygos jų bendradarbiavimui imantis didelės apimties iniciatyvų. |
| --- | --- |

—

Subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikia pagrindą savo veiklos koordinavimui padidinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, plečiant partnerystes ir abipusiškai atveriant jų programas. Prireikus ERA-NET gali būti naudojamos Europos regionų ir valstybių narių programų koordinavimui, kad būtų sudarytos sąlygos jų bendradarbiavimui imantis didelės apimties iniciatyvų.

| — | Tik keletu nedaugeliu atvejų, suteikia papildomą Bendrijos finansinę paramą tiems dalyviams, kurie sujungia išteklius bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS). |
| --- | --- |

—

Tik keletu nedaugeliu atvejų, suteikia papildomą Bendrijos finansinę paramą tiems dalyviams, kurie sujungia išteklius bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS).

Bendrijos dalyvavimas pagal Sutarties 169 straipsnį bendrai įgyvendinamose mokslinių tyrimų programose yra ypač svarbus bendrų poreikių ir (arba) interesų turinčių valstybių narių europiniam bendradarbiavimui dideliu „kintamosios geometrijos“ mastu. Aiškiai nustatytais atvejais tokios iniciatyvos pagal 169 straipsnį galėtų būti pradėtos srityse, kurios, aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms ir galbūt bendradarbiaujant su tarpvyriausybinėmis programomis, bus nustatytos remiantis šiais kriterijais:

| — | tiesiogine sąsaja su Bendrijos tikslais. |
| --- | --- |

—

tiesiogine sąsaja su Bendrijos tikslais.

| — | siekiamo tikslo aiškus apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su šios Bendrosios programos tikslais. |
| --- | --- |

—

siekiamo tikslo aiškus apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su šios Bendrosios programos tikslais.

| — | jau sukurto pagrindo buvimas (esamos ar numatytos mokslinių tyrimų programos). |
| --- | --- |

—

jau sukurto pagrindo buvimas (esamos ar numatytos mokslinių tyrimų programos).

| — | Europos pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

—

Europos pridėtinė vertė.

| — | kritinis kiekis, atsižvelgiant į įtrauktų programų dydį ir skaičių, ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas. |
| --- | --- |

—

kritinis kiekis, atsižvelgiant į įtrauktų programų dydį ir skaičių, ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas.

| — | 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslui pasiekti, veiksmingumas. |
| --- | --- |

—

169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslui pasiekti, veiksmingumas.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla, liudijanti Europos pridėtinę vertę ir abipusį suinteresuotumą, pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį:

| — | Veikla, kuria siekiama išplėsti trečiųjų šalių mokslo darbuotojų ir mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimą teminėse srityse, dėl konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus, dedant dideles pastangas paskatinti juos išnaudoti šią progą. |
| --- | --- |

—

Veikla, kuria siekiama išplėsti trečiųjų šalių mokslo darbuotojų ir mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimą teminėse srityse, dėl konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus, dedant dideles pastangas paskatinti juos išnaudoti šią progą.

| — | Konkreti bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos remiantis atitinkamų šalių moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Su dvišalio bendradarbiavimo susitarimais ar daugiašaliais ES ir šių šalių ar jų grupių dialogais glaudžiai susieta veikla bus ypatinga priemonė ES ir šių šalių bendradarbiavimui užtikrinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, skirta padidinti šalių kandidačių ir kaimyninių šalių mokslinių tyrimų pajėgumus, ir bendradarbiavimo veikla, skirta besivystančioms ir besiformuojančioms šalims, kurioje daugiausia dėmesio skiriama konkretiems sveikatos,
  įskaitant užleistų ligų mokslinius tyrimus
  , žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos sričių poreikiams, ir vykdoma jų pajėgumui pritaikytomis finansinėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Konkreti bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos remiantis atitinkamų šalių moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Su dvišalio bendradarbiavimo susitarimais ar daugiašaliais ES ir šių šalių ar jų grupių dialogais glaudžiai susieta veikla bus ypatinga priemonė ES ir šių šalių bendradarbiavimui užtikrinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, skirta padidinti šalių kandidačių ir kaimyninių šalių mokslinių tyrimų pajėgumus, ir bendradarbiavimo veikla, skirta besivystančioms ir besiformuojančioms šalims, kurioje daugiausia dėmesio skiriama konkretiems sveikatos,
  įskaitant užleistų ligų mokslinius tyrimus
  , žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos sričių poreikiams, ir vykdoma jų pajėgumui pritaikytomis finansinėmis sąlygomis.

Ši Bendrosios programos dalis apima tarptautinio bendradarbiavimo veiklą kiekvienoje teminėje srityje ir tarp skirtingų temų. Tokia veikla vykdoma koordinuojant ją su veikla, vykdoma pagal programas „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Ši veikla taip pat bus remiama pagal visa apimančią tarptautinio bendradarbiavimo strategiją pagal Septintąją bendrąją programą.

TEMOS

1.   Sveikatos priežiūra

Tikslas

Europos piliečių sveikatos gerinimas, su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumo didinimas ir inovacinių pajėgumų skatinimas sprendžiant visuotines sveikatos problemas, įskaitant kovą su naujomis epidemijomis. Bus akcentuojami taikomieji tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant eksperimentų rezultatų mokslinį patvirtinimą), naujų gydymo būdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir prevencijos metodai, įskaitant
  vaikų sveikatą
  , sveiko senėjimo skatinimą, diagnostikos priemonės ir medicininės technologijos, taip pat tvarios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos.

Loginis pagrindas

Žmogaus genomo iššifravimas ir naujausi postgenomikos pasiekimai iš esmės pakeitė žmonių sveikatos ir ligų mokslinius tyrimus. Didžiuliam duomenų kiekiui integruoti, esminiams biologiniams procesams suvokti ir pagrindinėms su sveikata susijusioms biopramonės šakų technologijoms plėtoti reikia sutelkti pakankamai daug įvairios kompetencijos ir išteklių, kurių nacionaliniu lygiu nėra, siekiant sukurti intervencijai reikalingas žinias ir pajėgumus.

Siekiant reikšmingos taikomųjų tyrimų sveikatos srityje pažangos, kuri yra būtina užtikrinant, kad biomedicinos tyrimai duotų praktinės naudos ir pagerintų gyvenimo kokybę, taip pat reikia taikyti daugiadisciplininius ir paneuropinius metodus, įtraukiant įvairius suinteresuotus subjektus. Tokie metodai leidžia Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinės bendruomenės pastangų kovoti su visuotinės svarbos ligomis.

Atliekant klinikinius daugelio ligų tyrimus (pvz., vėžio, širdies ir kraujagyslių bei infekcinių ligų, psichinių ir neurologinių ligų, visų pirma susijusių su senėjimo procesu, pvz., Alzhaimerio ir Parkinsono ligų), remiamasi tarptautiniu mastu daugelyje centrų atliekamais bandymais, kad per trumpą laikotarpį būtų galima tirti reikiamą pacientų skaičių.

Epidemiologiniams tyrimams reikia didelės gyventojų įvairovės ir tarptautinių tinklų, kad būtų prieita reikšmingų išvadų. Kuriant naujus retų susirgimų diagnostikos ir gydymo būdus, taip pat vykdant šių susirgimų epidemiologinius tyrimus, į darbą taip pat reikia įtraukti daugelį šalių, kad padidėtų kiekvienu atveju tiriamų pacientų skaičius. Be to, pagal sveikatos politiką Europos lygiu atliekami moksliniai tyrimai leidžia palyginti modelius, sistemas ir nacionalinėse duomenų bazėse bei biologiniuose bankuose saugomus duomenis iš pacientų gautos medžiagos.

Energingi ES atliekami biomedicinos tyrimai padės sustiprinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų, medicinos technologijų ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. ES bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis leis šioms šalims plėtoti mokslinių tyrimų pajėgumus. ES taip pat turi suvaidinti aktyvų vaidmenį kuriant viešojo ir farmacijos sektoriaus, kuriuose siekiama patenkinti viešosios sveikatos poreikius, novacijoms palankią aplinką, ypač siekiant maksimaliai padidinti klinikinių tyrimų sėkmę. Mokslinių tyrimų MVĮ yra sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų pramonės pagrindinė ekonominė varomoji jėga. Nors dabar Europoje biotechnologijų įmonių yra daugiau nei JAV, dauguma jų - mažos ir ne tokios pajėgios kaip jų konkurentų. ES lygio valstybinės ir privačios pastangos mokslinių tyrimų srityje padės joms vystytis. ES moksliniai tyrimai taip pat padės kurti naujas normas ir standartus, pagal kuriuos bus parengti atitinkami teisės aktai naujoms medicinos technologijoms (pvz., regeneracinei medicinai). Turėtų būti užtikrintas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pasaulinis pirmavimas alternatyvių bandymų strategijų, visų pirma bandymų metodų, kuriuose nenaudojami gyvūnai, srityje.

Politikos reikalavimams svarbius mokslinius tyrimus apimanti veikla, kuri bus remiama, nurodyta
  toliau. Prireikus
  bus remiama veikla pagal ilgalaikes mokslinių tyrimų darbotvarkes, pavyzdžiui, nustatytas pagal Europos technologijų platformas, pavyzdžiui, novatoriškų vaistų srityje. Gali būti remiama kita veikla, kurios imamasi reaguojant į naujas politikos reikmes, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros politikos klausimų ar darbuotojų sveikatos ir saugos srityje.

Esminiai vaikų sveikatos, vaikų ligų, taip pat ir senėjančių gyventojų sveikatos, klausimai visose šios temos veiklos srityse bus nagrinėjami skiriant ypatingą dėmesį ir, kur reikia, į juos bus atsižvelgiama.

Visose toliau nurodytose veiklos srityse bus atsižvelgiama į etinius, teisinius ir socialinius bei ekonominius klausimus.

Veikla

| — | Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicininės technologijos žmonių sveikatai






  — | Didelio našumo moksliniai tyrimai: pagreitinti atliekamų fundamentaliųjų genomikos (genomikos ir postegnomikos) ir biomedicinos mokslinių tyrimų pažangą, pagerinant duomenų generavimą, standartizavimą, gavimą ir analizę. |
| --- | --- | --- |

—

Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicininės technologijos žmonių sveikatai

—

Didelio našumo moksliniai tyrimai: pagreitinti atliekamų fundamentaliųjų genomikos (genomikos ir postegnomikos) ir biomedicinos mokslinių tyrimų pažangą, pagerinant duomenų generavimą, standartizavimą, gavimą ir analizę.

| — | Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: akcentuojant neintervencinius ar mažiausiai intervencinius metodus ir technologijas, pavyzdžiui, naujas prevencines regeneracinės medicinos priemones (pavyzdžiui, molekulinių atvaizdų gavimą ir diagnostiką). |
| --- | --- |

—

Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: akcentuojant neintervencinius ar mažiausiai intervencinius metodus ir technologijas, pavyzdžiui, naujas prevencines regeneracinės medicinos priemones (pavyzdžiui, molekulinių atvaizdų gavimą ir diagnostiką).

| — | Gydymo būdų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: kurti ir patvirtinti biologinius markerius, in vivo ir in vitro metodus bei modelius, įskaitant imitavimą, farmakogenomiką, tikslinio taikymo ir rezultatais pagrįstus metodus bei bandymus, kuriuose nebūtų naudojami gyvūnai. |
| --- | --- |

—

Gydymo būdų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: kurti ir patvirtinti biologinius markerius, in vivo ir in vitro metodus bei modelius, įskaitant imitavimą, farmakogenomiką, tikslinio taikymo ir rezultatais pagrįstus metodus bei bandymus, kuriuose nebūtų naudojami gyvūnai.

| — | Naujoviški gydymo metodai ir intervencija: tirti, konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo būdų ir technologijų, kurias galima pritaikyti daugeliui ligų ir sutrikimų gydyti, pavyzdžiui regeneracinės medicinos terapijos priemonių, raidą. |
| --- | --- |

—

Naujoviški gydymo metodai ir intervencija: tirti, konsoliduoti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo būdų ir technologijų, kurias galima pritaikyti daugeliui ligų ir sutrikimų gydyti, pavyzdžiui regeneracinės medicinos terapijos priemonių, raidą.

| — | Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms






  — | Biologinių duomenų ir procesų integravimas - duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija (įskaitant sudėtingų sistemų modeliavimą): generuoti ir analizuoti didelį kiekį duomenų, reikalingų siekiant geriau suprasti sudėtingus tūkstančių genų ir genų produktų, valdančių svarbius biologinius procesus visuose susijusiuose organizmuose ir visais struktūriniais lygiais, reguliavimo tinklus. |
| --- | --- | --- |

—

Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms

—

Biologinių duomenų ir procesų integravimas - duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija (įskaitant sudėtingų sistemų modeliavimą): generuoti ir analizuoti didelį kiekį duomenų, reikalingų siekiant geriau suprasti sudėtingus tūkstančių genų ir genų produktų, valdančių svarbius biologinius procesus visuose susijusiuose organizmuose ir visais struktūriniais lygiais, reguliavimo tinklus.

| — | Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo tyrimai: tirti sveiko senėjimo procesą ir genų bei aplinkos sąveiką su smegenų veikla esant normalioms sąlygoms ir sergant smegenų ligomis bei kitais su senėjimu susijusiais susirgimais (pvz., demencija). |
| --- | --- |

—

Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo tyrimai: tirti sveiko senėjimo procesą ir genų bei aplinkos sąveiką su smegenų veikla esant normalioms sąlygoms ir sergant smegenų ligomis bei kitais su senėjimu susijusiais susirgimais (pvz., demencija).

| — | Taikomieji tyrimai užkrečiamųjų ligų srityje: spręsti atsparumo vaistams, visuotinių ŽIV ir AIDS, maliarijos ir tuberkuliozės pavojų, taip pat
  hepatito
  ir galimų naujų bei pasikartojančių epidemijų (pvz., SŪRS ir didelio patogeniškumo gripo) problemas. |
| --- | --- |

—

Taikomieji tyrimai užkrečiamųjų ligų srityje: spręsti atsparumo vaistams, visuotinių ŽIV ir AIDS, maliarijos ir tuberkuliozės pavojų, taip pat
  hepatito
  ir galimų naujų bei pasikartojančių epidemijų (pvz., SŪRS ir didelio patogeniškumo gripo) problemas.

| — | Taikomieji tyrimai pagrindinių ligų srityje - vėžio, širdies ir kraujagyslių ligų, diabeto ir nutukimo; retų ligų; kitų lėtinių ligų, įskaitant artritą, reumatinius ir
  raumenų bei skeleto
  susirgimus
  ir kvėpavimo ligų, įskaitant alergijos sukeltas ligas
  : sukurti į pacientus orientuotas prevenciją ir diagnozę apimančias strategijas, ypač daug dėmesio skiriant gydymui, įskaitant klinikinius tyrimus
  ir veikliųjų medžiagų naudojimą
  . Bus atsižvelgta į paliatyvinės medicinos aspektus. |
| --- | --- |

—

Taikomieji tyrimai pagrindinių ligų srityje - vėžio, širdies ir kraujagyslių ligų, diabeto ir nutukimo; retų ligų; kitų lėtinių ligų, įskaitant artritą, reumatinius ir
  raumenų bei skeleto
  susirgimus
  ir kvėpavimo ligų, įskaitant alergijos sukeltas ligas
  : sukurti į pacientus orientuotas prevenciją ir diagnozę apimančias strategijas, ypač daug dėmesio skiriant gydymui, įskaitant klinikinius tyrimus
  ir veikliųjų medžiagų naudojimą
  . Bus atsižvelgta į paliatyvinės medicinos aspektus.

| — | Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas






  — | Klinikinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje: sukurti žinių pagrindą klinikinių sprendimų priėmimo procesui ir tam, kaip klinikinių tyrimų rezultatus pritaikyti klinikinėje praktikoje, ypač atsižvelgiant į pacientų saugumą ir geresnį vaistų panaudojimą (įskaitant tam tikus farmakologinio budrumo aspektus ir moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus) bei vaikų, moterų ir senyvo amžiaus žmonių specifiką. |
| --- | --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas

—

Klinikinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje: sukurti žinių pagrindą klinikinių sprendimų priėmimo procesui ir tam, kaip klinikinių tyrimų rezultatus pritaikyti klinikinėje praktikoje, ypač atsižvelgiant į pacientų saugumą ir geresnį vaistų panaudojimą (įskaitant tam tikus farmakologinio budrumo aspektus ir moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus) bei vaikų, moterų ir senyvo amžiaus žmonių specifiką.

| — | Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemas ir priežiūros namuose strategijas, kokybė, veiksmingumas ir vieningumas: Veiksmingą intervenciją paversti valdymo sprendimais, įvertinti sąnaudas, įvairių intervencijų veiksmingumą ir naudą, įskaitant pacientų saugumui, nustatyti atitinkamų žmogiškųjų išteklių poreikius ir jų teikimo sąlygas, analizuoti veiksnius, turinčius įtakos lygioms galimybėms gaunant aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas (taip pat socialiai remtinoms grupėms), taip pat analizuoti demografinius pokyčius (pvz., senėjimą, mobilumą ir migraciją bei darbo vietos pakeitimą) analizes. |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemas ir priežiūros namuose strategijas, kokybė, veiksmingumas ir vieningumas: Veiksmingą intervenciją paversti valdymo sprendimais, įvertinti sąnaudas, įvairių intervencijų veiksmingumą ir naudą, įskaitant pacientų saugumui, nustatyti atitinkamų žmogiškųjų išteklių poreikius ir jų teikimo sąlygas, analizuoti veiksnius, turinčius įtakos lygioms galimybėms gaunant aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas (taip pat socialiai remtinoms grupėms), taip pat analizuoti demografinius pokyčius (pvz., senėjimą, mobilumą ir migraciją bei darbo vietos pakeitimą) analizes.

| — | Sustiprinta ligų prevencija ir geresnė vaistų vartojimo kokybė: sukurti veiksmingas intervencines visuomenės sveikatos apsaugos priemones, skirtas kovai su platesniais sveikatai kenksmingais veiksniais (pvz., stresu, mityba, gyvenimo būdu ar aplinkos veiksniais ir jų sąveika su vaistais); nustatyti sėkmingas intervencines priemones skirtingoje sveikatos priežiūros aplinkoje siekiant, kad vaistai būtų skiriami geriau, o pacientai geriau juos vartotų (įskaitant farmakologinio budrumo aspektus ir vaistų sąveikos klausimus). |
| --- | --- |

—

Sustiprinta ligų prevencija ir geresnė vaistų vartojimo kokybė: sukurti veiksmingas intervencines visuomenės sveikatos apsaugos priemones, skirtas kovai su platesniais sveikatai kenksmingais veiksniais (pvz., stresu, mityba, gyvenimo būdu ar aplinkos veiksniais ir jų sąveika su vaistais); nustatyti sėkmingas intervencines priemones skirtingoje sveikatos priežiūros aplinkoje siekiant, kad vaistai būtų skiriami geriau, o pacientai geriau juos vartotų (įskaitant farmakologinio budrumo aspektus ir vaistų sąveikos klausimus).

| — | Tinkamas naujų gydymo būdų ir sveikatos priežiūros technologijų naudojimas: naujų medicinos technologijų (ir prietaisų) bei pažangių gydymo būdų taikymo dideliu mastu ilgalaikė sauga ir veiksmingumo įvertinimas bei stebėsena užtikrinant naudą visuomenės sveikatai ir aukštą jos apsaugos lygį. |
| --- | --- |

—

Tinkamas naujų gydymo būdų ir sveikatos priežiūros technologijų naudojimas: naujų medicinos technologijų (ir prietaisų) bei pažangių gydymo būdų taikymo dideliu mastu ilgalaikė sauga ir veiksmingumo įvertinimas bei stebėsena užtikrinant naudą visuomenės sveikatai ir aukštą jos apsaugos lygį.

2.   Maistas, žemės ūkis ir
  žuvininkystė
  ir biotechnologijos

Tikslas

Sukurti Europos žiniomis paremtą bioekonomiką (4) sutelkiant mokslo įstaigas, pramonės įmones ir kitus suinteresuotus subjektus, siekiant išnaudoti atsirandančias naujas mokslinių tyrimų galimybes, leisiančias spręsti socialinius, aplinkosaugos ir ekonominius uždavinius, susijusius su saugesnio, sveikesnio, geresnės kokybės maisto bei atsinaujinančiųjų biologinių išteklių tvaraus naudojimo ir gamybos augančiu poreikiu; didėjančia epizootinių ir zoonozinių ligų bei su maistu susijusių sutrikimų rizika; grėsme žemės ūkio, akvakultūros ir žuvininkystės produkcijos tvarumui ir saugai, taip pat augančiu aukštos kokybės maisto poreikiu, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo bei pakrančių vietovių aspektus bei atsaką į konkrečius vartotojų mitybos poreikius.

Loginis pagrindas

Inovacijos ir žinių apie tvarų biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų, gyvūnų) valdymą, gamybą ir panaudojimą pažanga bus žemės ūkio, žuvininkystės, pašarų, maisto pramonės, sveikatos priežiūros, miškininkystės ir susijusių pramonės šakų naujų, tvarių, saugių, ekologiškai veiksmingų ir konkurencingų produktų pagrindas. Kaip numatyta Europos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategijoje (5), tai padės didinti Europos žemės ūkio ir biotechnologijų, sėklų ir maisto pramonės įmonių - ypač pažangių technologijų MVĮ - konkurencingumą, taip pat gerinti globą ir rūpybą bei kelti gerovę.

Maisto ir pašarų grandinių saugos, su mityba susijusių ligų, maisto vartojimo įpročių ir maisto bei mitybos įtakos sveikatai tyrimai padės kovoti su dėl maisto kylančiais sutrikimais (pvz., nutukimu, alergijomis) ir užkrečiamosiomis ligomis (pvz., užkrečiama spongiformine encefalopatija, paukščių gripu), taip pat reikšmingai prisidės prie visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos bei vartotojų apsaugos srityje vykdomos politikos ir taisyklių įgyvendinimo ir būsimos politikos bei taisyklių formulavimo.

Dėl Europos pramonės įmonių įvairovės šiose srityse ir daugiausia jų mažo dydžio, nors tai yra vienas iš Sąjungos pranašumų ir galimybių, panašios problemos sprendžiamos nenuosekliai. Jos būtų sprendžiamos geriau ėmus intensyviau bendradarbiauti ir dalijantis patirtimi, pavyzdžiui, apie naujas metodikas, technologijas, procesus ir standartus, įvedamus keičiant Bendrijos teisės aktus.

Kelios Europos technologijų platformos padeda nustatant bendrus mokslinių tyrimų prioritetus augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir su ja susijusių pramonės šakų, visuotinės gyvūnų sveikatos, ūkio gyvulių veislininkystės, maisto ir pramoninių biotechnologijų srityse. Vykdomi moksliniai tyrimai suteiks žinių, kurių reikia remiant bendrą žemės ūkio politiką ir Europos miškų strategiją; žemės ūkio ir prekybos klausimus; genetiškai modifikuotų organizmų („GMO“) saugumo aspektus; maisto saugos taisykles; Bendrijos gyvūnų sveikatos, ligų kontrolės ir gerovės standartus bei bendros žuvininkystės politikos reformą, kuria siekiama numatyti tvarų žvejybos ir akvakultūros vystymąsi ir jūros gėrybių produktų saugą (6): Atsižvelgiant į socialinę svarbą, taip pat numatyta lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, ypač atsižvelgiant į naują riziką ir socialines ar ekonomines tendencijas ir poreikius.

Veikla

| — | Iš žemės, miškų ir vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių tvari gamyba ir valdymas: Sudaryti sąlygas moksliniams tyrimams, įskaitant genomikos, proteomikos, metabolomikos, sistemų biologijos, bioinformatikos ir konverguojančias technologijas, šiose srityse: mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų, įskaitant mokslinius tyrimus dėl jų biologinės įvairovės eksploatavimo ir tausojančio naudojimo. |
| --- | --- |

—

Iš žemės, miškų ir vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių tvari gamyba ir valdymas: Sudaryti sąlygas moksliniams tyrimams, įskaitant genomikos, proteomikos, metabolomikos, sistemų biologijos, bioinformatikos ir konverguojančias technologijas, šiose srityse: mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų, įskaitant mokslinius tyrimus dėl jų biologinės įvairovės eksploatavimo ir tausojančio naudojimo.

Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje moksliniuose tyrimuose daugiausia dėmesio bus skiriama: dirvožemio derlingumui, didelės įvairovės pagerintos žemės ūkio kultūros ir gamybos sistemoms, įskaitant ekologinę žemdirbystę, kokybiškos gamybos schemoms ir GMO poveikio aplinkai ir žmonėms stebėsenai ir įvertinimui; augalų sveikatai, tvariam, konkurencingam ir daugiafunkciniam žemės ūkiui ir miškininkystei; kaimo plėtrai; gyvūnų sveikatai ir gerovei, veislininkystei ir produkcijai; infekcinėms gyvūnų ligoms, įskaitant epidemiologinius tyrimus, zoonozes ir jų patogeninius mechanizmus bei su pašarais susijusias gyvūnų ligas; kitiems pavojams maisto gamybos tvarumui ir saugumui, įskaitant klimato kaitą; saugiam gyvūninių atliekų šalinimui.

Iš vandens aplinkos gaunamų biologinių išteklių srityje moksliniai tyrimai rems žuvininkystės tvarumą ir konkurencingumą, suteiks mokslinį ir technologinį pagrindą žuvininkystės valdymui ir rems akvakultūros, įskaitant veislininkystę ir gerovę, tvarų vystymąsi.

Priemonių (įskaitant IRT priemones), reikalingų politinius sprendimus priimantiems subjektams ir kitiems suinteresuotiems žemės ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros sektoriaus subjektams (kraštovaizdžio, žemėtvarkos priemonės ir pan.), kūrimas; socialiniai ir ekonominiai bei etiniai gamybos aspektai.

| — | „Nuo šakutės iki ūkio“ - maistas
  (įskaitant jūros gėrybes)
  , sveikata ir gerovė: Maisto ir pašarų klausimai, taip pat tradiciniai jų aspektai, susiję su vartotojais, visuomene, kultūra, pramone ir sveikata, įskaitant elgsenos ir pažinimo mokslus; mityba, su mityba susijusios ligos ir sutrikimai, įskaitant vaikų ir suaugusiųjų nutukimą ir alergijas; mityba vykdant ligų prevenciją (įskaitant gilesnes žinias apie sveikatai naudingus maisto papildus ir maisto savybes); novatoriškos maisto ir pašarų perdirbimo technologijos (įskaitant pakavimą ir ne maisto srities technologijas); pagerinta maisto, gėrimų ir pašarų cheminė ir biologinė kokybė ir sauga; patobulintos maisto saugos užtikrinimo metodikos; maisto grandinės vientisumas (ir kontrolė); fizinis ir biologinis aplinkos poveikis maisto ir pašarų grandinėms; pasaulinių problemų poveikis maisto grandinėms ir atsparumas joms; visos maisto grandinės koncepcija (įskaitant jūros produktus ir kitas maisto žaliavas bei komponentus); atsekamumas ir jo tolesnis vystymas; maisto autentiškumas; naujų ingredientų ir produktų kūrimas. |
| --- | --- |

—

„Nuo šakutės iki ūkio“ - maistas
  (įskaitant jūros gėrybes)
  , sveikata ir gerovė: Maisto ir pašarų klausimai, taip pat tradiciniai jų aspektai, susiję su vartotojais, visuomene, kultūra, pramone ir sveikata, įskaitant elgsenos ir pažinimo mokslus; mityba, su mityba susijusios ligos ir sutrikimai, įskaitant vaikų ir suaugusiųjų nutukimą ir alergijas; mityba vykdant ligų prevenciją (įskaitant gilesnes žinias apie sveikatai naudingus maisto papildus ir maisto savybes); novatoriškos maisto ir pašarų perdirbimo technologijos (įskaitant pakavimą ir ne maisto srities technologijas); pagerinta maisto, gėrimų ir pašarų cheminė ir biologinė kokybė ir sauga; patobulintos maisto saugos užtikrinimo metodikos; maisto grandinės vientisumas (ir kontrolė); fizinis ir biologinis aplinkos poveikis maisto ir pašarų grandinėms; pasaulinių problemų poveikis maisto grandinėms ir atsparumas joms; visos maisto grandinės koncepcija (įskaitant jūros produktus ir kitas maisto žaliavas bei komponentus); atsekamumas ir jo tolesnis vystymas; maisto autentiškumas; naujų ingredientų ir produktų kūrimas.

| — | Gyvosios gamtos mokslai, biotechnologijos
  ir biochemijos
  tvariems ne maisto produktams ir procesams: pagerintos žemės ūkio kultūros ir miškininkystės ištekliai, pašarų atsargos, jūros produktai ir biomasės naudojimas (įskaitant jūrų išteklius) energetikai, aplinka ir didelės pridėtinės vertės produktai, pavyzdžiui, medžiagos ir cheminės medžiagos (įskaitant biologinius išteklius, kuriuos galima naudoti farmacijos pramonėje ir medicinoje), įskaitant naujas ūkininkavimo sistemas, biologinius procesus ir biologinio perdirbimo koncepcijas; biologinė katalizė; nauji ir pagerinti mikroorganizmai ir fermentai; miškininkystė ir miško produktai bei procesai; aplinkos biologinis atkūrimas ir švaresnis bioperdirbimas, žemės ūkio ir pramonės atliekų ir šalutinių produktų utilizavimas. |
| --- | --- |

—

Gyvosios gamtos mokslai, biotechnologijos
  ir biochemijos
  tvariems ne maisto produktams ir procesams: pagerintos žemės ūkio kultūros ir miškininkystės ištekliai, pašarų atsargos, jūros produktai ir biomasės naudojimas (įskaitant jūrų išteklius) energetikai, aplinka ir didelės pridėtinės vertės produktai, pavyzdžiui, medžiagos ir cheminės medžiagos (įskaitant biologinius išteklius, kuriuos galima naudoti farmacijos pramonėje ir medicinoje), įskaitant naujas ūkininkavimo sistemas, biologinius procesus ir biologinio perdirbimo koncepcijas; biologinė katalizė; nauji ir pagerinti mikroorganizmai ir fermentai; miškininkystė ir miško produktai bei procesai; aplinkos biologinis atkūrimas ir švaresnis bioperdirbimas, žemės ūkio ir pramonės atliekų ir šalutinių produktų utilizavimas.

3.   Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

Tikslas

Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir sudaryti Europai galimybę įvaldyti ir formuoti būsimą IRT raidą, kad būtų patenkinti jos visuomenės ir ūkio poreikiai. IRT yra žiniomis grindžiamos visuomenės pagrindas. Veikla sustiprins Europos mokslinę ir technologinę bazę bei užtikrins Europos pirmavimą pasaulyje srityje, padės valdyti ir skatinti produktų, paslaugų ir procesų inovacijas ir kūrybingumą naudojant IRT ir užtikrins, kad IRT pažanga greitai atneštų naudą Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms. Ši veikla taip pat padės sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir socialinę atskirtį.

Loginis pagrindas

IRT yra labai svarbios Europos ateičiai ir yra Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo pagrindas. Jos greitina procesus trijose pagrindinėse srityse: našumo ir inovacijų, viešųjų paslaugų modernizavimo ir mokslo bei technologijų pažangos. Pusę našumo laimėjimų galima paaiškinti IRT įtaka produktams, paslaugoms ir verslo procesams. IRT yra svarbiausias veiksnys visuose pramonės ir paslaugų sektoriuose skatinant inovacijas ir kūrybiškumą bei kontroliuojant vertybių grandinių pokyčius.

IRT yra ypač svarbios tenkinant išaugusią sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paklausą, visų pirma ypatingų poreikių turintiems žmonėms, įskaitant senėjančią visuomenę, modernizuojant visuomenės interesų sričių - švietimo, kultūros paveldo, saugumo, energetikos, transporto ir aplinkos - paslaugas bei skatinant valdymo ir politikos plėtros procesų prieinamumą ir skaidrumą. IRT vaidina svarbų vaidmenį MTTP valdymo ir komunikacijų srityje ir greitina pažangą kitose mokslo ir technologijų srityse, kadangi dėl jų keičiasi mokslo darbuotojų taikomi mokslinių tyrimų, bendradarbiavimo ir inovacijų kūrimo būdai.

Sparčiai augantys ekonominiai ir visuomeniniai poreikiai kartu su nenutrūkstamu IRT integravimu, poreikis plėsti technologijų galimybes bei didelės vertės inovacinių IRT grindžiamų produktų ir paslaugų plėtra didina reikalingų mokslinių tyrimų apimtį. Siekiant, kad žmonės lengviau naudotųsi technologijomis, o pastarosios lengviau tenkintų organizacinius poreikius reikia: paslėpti technologijos sudėtingumą, o prireikus atskleisti funkcines galimybes; padaryti taip, kad technologija būtų funkcionali, labai paprasta naudoti, prieinama ir įperkama; tiekti naujas IRT grindžiamas taikomąsias programas, teikti sprendimus ir paslaugas, kurios būtų patikimos ir pritaikomos vartotojų veiklos sąlygoms ir pageidavimams. Skatinami paklausos, reikalaujančios daugiau už mažesnę kainą, IRT mokslo darbuotojai yra įsitraukę į pasaulines lenktynes, kuriose daugiausia dėmesio skiriama miniatiūrizacijai, kompiuterinių, ryšių ir žiniasklaidos priemonių technologijų konvergencijos, įskaitant tolesnę sistemų sąveiką, įvaldymui bei jų sujungimui su kitais susijusiais mokslais ir disciplinomis, bei sistemų, kurios galėtų mokytis ir vystytis, sukūrimui.

Dėl šių įvairių pastangų kyla nauja technologijų banga. IRT mokslinių tyrimų veikloje taip pat bus remiamasi kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant biologijos ir gyvosios gamtos mokslus,
  chemiją
  , psichologiją, pedagogiką, pažinimo, socialinius ir humanitarinius mokslus.

IRT yra vienas iš sektorių, kuriame vykdoma daugiausia mokslinių tyrimų. IRT mokslinių tyrimų viešosios ir privačios pastangos sudaro trečdalį visų moksliniams tyrimams skiriamų pastangų visose stipriausios ekonomikos šalyse. Nors Europos pramonė ir technologijos jau pirmauja svarbiausiose IRT srityse, ji nuo savo pagrindinių konkurentų atsilieka investicijomis į IRT mokslinius tyrimus. Tik atnaujinus ir intensyviau sutelkus pastangas Europos lygiu bus galima išnaudoti didžiąją dalį galimybių, kurias gali suteikti IRT pažanga. IRT mokslinių tyrimų veikla, grindžiama ’atviro šaltinio’ plėtros modeliu, yra naudingo inovacijų šaltinio ir didėjančio bendradarbiavimo pavyzdys. IRT mokslinių tyrimų rezultatai gali būti pritaikomi įvairias eksploatavimo būdais ir įvairiems verslo modeliams.

IRT mokslinių tyrimų veikla bus glaudžiai derinama su politine IRT diegimo veikla ir reguliavimo priemonėmis taikant išsamią ir holistinę strategiją. Prioritetai buvo nustatyti po plačių konsultacijų, kurių metu buvo atsižvelgta į kelių Europos technologijų platformų ir pramonės iniciatyvų nanoelektronikos, mikrosistemų, įterptųjų sistemų, mobiliojo ir belaidžio ryšio, elektroninių informavimo priemonių, fotonikos, robotų technikos ir programinės įrangos, paslaugų ir tinklų, įskaitant laisvo, neužimto ar atviro šaltinio programinę įrangą (FLOSS), indėlį. Taip pat bus atsižvelgta į tvarumo klausimus, visų pirma elektronikos srityje.

Veikla

Šioje srityje ypač svarbus būsimų ir naujų technologijų mokslinių tyrimų vaidmuo remiant mokslinius tyrimus ties pažinimo riba pagrindinėse IRT srityse ir šias sritis derinant su kitomis susijusiomis sritimis bei disciplinomis; naujoviškų idėjų ir iš esmės naujo panaudojimo paieškos bei naujų galimybių IRT tyrimų planuose nagrinėjimas, įskaitant kvantinių efektų panaudojimą, sistemų integraciją ir „protingas“ sistemas.

| — | IRT technologijų ramsčiai:






  — | Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikrosistemos ir nanosistemos: miniatiūrizacijos, integracijos, įvairinimo, saugojimo ir tankumo galimybių plėtimas; eksploatacinių savybių gerinimas ir gamybos sąnaudų mažinimas; IRT įdiegimo į įvairias taikomąsias priemones palengvinimas; sąsajos; pradinių gamybos ciklo stadijų moksliniai tyrimai, dėl kurių reikia nagrinėti naujas koncepcijas. |
| --- | --- | --- |

—

IRT technologijų ramsčiai:

—

Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikrosistemos ir nanosistemos: miniatiūrizacijos, integracijos, įvairinimo, saugojimo ir tankumo galimybių plėtimas; eksploatacinių savybių gerinimas ir gamybos sąnaudų mažinimas; IRT įdiegimo į įvairias taikomąsias priemones palengvinimas; sąsajos; pradinių gamybos ciklo stadijų moksliniai tyrimai, dėl kurių reikia nagrinėti naujas koncepcijas.

| — | Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai: universali prieiga naudojantis įvairiarūšiais - fiksuoto, mobilaus, belaidžio ryšio ir transliacijų - tinklais, jungiančiais asmeninę zoną su regionine ir visuotine zona, sudarant galimybę nenutrūkstamai perduoti vis daugiau duomenų ir teikti daugiau paslaugų į bet kurią vietą ir bet kuriuo metu. |
| --- | --- |

—

Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai: universali prieiga naudojantis įvairiarūšiais - fiksuoto, mobilaus, belaidžio ryšio ir transliacijų - tinklais, jungiančiais asmeninę zoną su regionine ir visuotine zona, sudarant galimybę nenutrūkstamai perduoti vis daugiau duomenų ir teikti daugiau paslaugų į bet kurią vietą ir bet kuriuo metu.

| — | Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingos, saugios ir išskirstytos, patikimos ir veiksmingos skaičiavimo, saugojimo ir ryšių sistemos ir produktai, įterpti į objektus ir fizines infrastruktūras, galintys jausti ir kontroliuoti savo aplinką bei prie jos prisitaikyti; diskrecinių ir nenutrūkstamo srauto sistemų sąveika. |
| --- | --- |

—

Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingos, saugios ir išskirstytos, patikimos ir veiksmingos skaičiavimo, saugojimo ir ryšių sistemos ir produktai, įterpti į objektus ir fizines infrastruktūras, galintys jausti ir kontroliuoti savo aplinką bei prie jos prisitaikyti; diskrecinių ir nenutrūkstamo srauto sistemų sąveika.

| — | Programinė įranga, energetinės sistemos saugumas ir patikimumas: dinamiška, pritaikoma ir patikima programinė įranga bei paslaugos, programinės įrangos ir paslaugų platformos, sudėtingos sistemos ir naujos apdorojimo struktūros, įskaitant jų kaip viešosios paslaugos teikimą. |
| --- | --- |

—

Programinė įranga, energetinės sistemos saugumas ir patikimumas: dinamiška, pritaikoma ir patikima programinė įranga bei paslaugos, programinės įrangos ir paslaugų platformos, sudėtingos sistemos ir naujos apdorojimo struktūros, įskaitant jų kaip viešosios paslaugos teikimą.

| — | Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos: semantinės sistemos; internete ir daugialypėje terpėje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; pagal gyvosios gamtos pavyzdžius sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; interaktyvių mašinų ir žmonių mokymasis, paremtas geresniu žmogaus pažinimo supratimu. |
| --- | --- |

—

Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos: semantinės sistemos; internete ir daugialypėje terpėje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; pagal gyvosios gamtos pavyzdžius sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; interaktyvių mašinų ir žmonių mokymasis, paremtas geresniu žmogaus pažinimo supratimu.

| — | Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: novatoriško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąsajos ir ryšio priemonės. |
| --- | --- |

—

Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: novatoriško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąsajos ir ryšio priemonės.

| — | Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant matematikos ir fizikos, biotechnologijų, medžiagų ir gyvosios gamtos mokslų indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie būtų suderinami su gyvaisiais organizmais ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus ir jų patogumą vartotojui bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį. |
| --- | --- |

—

Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant matematikos ir fizikos, biotechnologijų, medžiagų ir gyvosios gamtos mokslų indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie būtų suderinami su gyvaisiais organizmais ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus ir jų patogumą vartotojui bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį.

| — | Technologijų integravimas:






  — | Asmeninė aplinka: asmeniniai ryšių ir skaičiavimo prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių. |
| --- | --- | --- |

—

Technologijų integravimas:

—

Asmeninė aplinka: asmeniniai ryšių ir skaičiavimo prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių.

| — | Namų aplinka: ryšys, stebėsena, valdymas, pagalba; nenutrūkstama visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos. |
| --- | --- |

—

Namų aplinka: ryšys, stebėsena, valdymas, pagalba; nenutrūkstama visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos.

| — | Robotų sistemos: pažangios autonominės sistemos; pažinimas, kontrolė, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika ir bendradarbiavimas; miniatiūrizacija, humanoidų technologijos. |
| --- | --- |

—

Robotų sistemos: pažangios autonominės sistemos; pažinimas, kontrolė, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika ir bendradarbiavimas; miniatiūrizacija, humanoidų technologijos.

| — | Pažangios infrastruktūros: priemonės, padedančios sukurti infrastruktūras, kurios yra ypač svarbios kasdieniniam gyvenimui, veiksmingesnės ir patogesnės vartotojui, lengviau pritaikomos ir prižiūrimos, bei atsparesnės naudojimui ir gedimui. |
| --- | --- |

—

Pažangios infrastruktūros: priemonės, padedančios sukurti infrastruktūras, kurios yra ypač svarbios kasdieniniam gyvenimui, veiksmingesnės ir patogesnės vartotojui, lengviau pritaikomos ir prižiūrimos, bei atsparesnės naudojimui ir gedimui.

| — | Taikomieji moksliniai tyrimai:






  — | Visuomenės uždavinius sprendžiančios IRT: naujos sistemos, naujos medžiagos, struktūros, technologijos ir paslaugos visuomenės interesų srityse - gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį, įskaitant galimybę naudotis žmonėms su negalia; vartotojui patogios taikomosios priemonės, naujų technologijų ir kasdieninį gyvenimą palengvinančių aplinkos iniciatyvų integravimas






  — | sveikatos priežiūros srityje - ligų prevencijos ir sveikatos priežiūros, ankstyvos diagnostikos, gydymo ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, sauga, stebėsena ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti ir valdyti, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Taikomieji moksliniai tyrimai:

—

Visuomenės uždavinius sprendžiančios IRT: naujos sistemos, naujos medžiagos, struktūros, technologijos ir paslaugos visuomenės interesų srityse - gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį, įskaitant galimybę naudotis žmonėms su negalia; vartotojui patogios taikomosios priemonės, naujų technologijų ir kasdieninį gyvenimą palengvinančių aplinkos iniciatyvų integravimas

—

sveikatos priežiūros srityje - ligų prevencijos ir sveikatos priežiūros, ankstyvos diagnostikos, gydymo ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, sauga, stebėsena ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti ir valdyti,

| — | įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeniniam atotrūkiui užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms su negalia; visiems tinkantis vienas projektavimas, |
| --- | --- |

—

įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeniniam atotrūkiui užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms su negalia; visiems tinkantis vienas projektavimas,

| — | mobilumo srityje; pažangios IRT grindžiamos transportavimo sistemos, transporto priemonės ir pažangūs paslaugų teikimo sprendimai turizmo srityje, sudarantys sąlygas žmonėms ir kroviniams saugiai, ekologiškai, patogiai ir veiksmingai judėti, |
| --- | --- |

—

mobilumo srityje; pažangios IRT grindžiamos transportavimo sistemos, transporto priemonės ir pažangūs paslaugų teikimo sprendimai turizmo srityje, sudarantys sąlygas žmonėms ir kroviniams saugiai, ekologiškai, patogiai ir veiksmingai judėti,

| — | remiant aplinkos apsaugą, rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi - pažeidžiamumo prevencija ar sumažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų ir žmogaus veiklos, susijusios su ekonominiu vystymusi, padarinių sušvelninimas, |
| --- | --- |

—

remiant aplinkos apsaugą, rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi - pažeidžiamumo prevencija ar sumažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų ir žmogaus veiklos, susijusios su ekonominiu vystymusi, padarinių sušvelninimas,

| — | visų lygių valdžios institucijose: veiksmingumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei demokratiją palaikančiais sąsajos su piliečiais bei verslo įmonėmis, numatant visiems galimybę gauti informaciją. |
| --- | --- |

—

visų lygių valdžios institucijose: veiksmingumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei demokratiją palaikančiais sąsajos su piliečiais bei verslo įmonėmis, numatant visiems galimybę gauti informaciją.

| — | IRT turiniui, kūrybiškumui ir asmeniniam tobulėjimui:






  — | nauji žiniasklaidos modeliai ir naujų formų turinys, įskaitant pramogas; interaktyvaus skaitmeninio turinio kūrimas ir galimybė juo naudotis; gausesnė ir įvairesnė vartotojo patirtis; ekonomiškai efektyvus turinio pristatymas; skaitmeninių teisių valdymas; hibridinės žiniasklaidos priemonės, |
| --- | --- | --- |

—

IRT turiniui, kūrybiškumui ir asmeniniam tobulėjimui:

—

nauji žiniasklaidos modeliai ir naujų formų turinys, įskaitant pramogas; interaktyvaus skaitmeninio turinio kūrimas ir galimybė juo naudotis; gausesnė ir įvairesnė vartotojo patirtis; ekonomiškai efektyvus turinio pristatymas; skaitmeninių teisių valdymas; hibridinės žiniasklaidos priemonės,

| — | technologijomis grindžiamas mokymasis; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymosi sprendimai; aktyvus mokymasis, |
| --- | --- |

—

technologijomis grindžiamas mokymasis; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymosi sprendimai; aktyvus mokymasis,

| — | IRT grindžiamos sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūros ir mokslo išteklius ir priemones,
  įskaitant su tuo susijusį kultūros paveldą
  , daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje. |
| --- | --- |

—

IRT grindžiamos sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūros ir mokslo išteklius ir priemones,
  įskaitant su tuo susijusį kultūros paveldą
  , daugiakalbėje ir daugiakultūrėje aplinkoje.

| — | IRT, remiančios verslo ir pramonės įmones:






  — | naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos; be kita ko, skirtos sudaryti galimybes mažų ir vidutinių organizacijų ir bendruomenių savarankiškumui; optimizuotas darbo organizavimas ir bendradarbiavimą skatinanti darbo aplinka, pavyzdžiui, dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos (pavyzdžiui, turizmo srityje), |
| --- | --- | --- |

—

IRT, remiančios verslo ir pramonės įmones:

—

naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos; be kita ko, skirtos sudaryti galimybes mažų ir vidutinių organizacijų ir bendruomenių savarankiškumui; optimizuotas darbo organizavimas ir bendradarbiavimą skatinanti darbo aplinka, pavyzdžiui, dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos (pavyzdžiui, turizmo srityje),

| — | Gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: greitas ir pritaikomas ypač specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pateikimas; skaitmeninė ir virtuali gamyba; modeliavimo, imitavimo, optimizavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai. |
| --- | --- |

—

Gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: greitas ir pritaikomas ypač specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pateikimas; skaitmeninė ir virtuali gamyba; modeliavimo, imitavimo, optimizavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai.

| — | IRT pasitikėjimui užtikrinti: tapatybės duomenų tvarkymas; patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo kibernetinės erdvės pavojų,
  derinant su kitomis temomis, ypač su tema „Saugumas“
  . |
| --- | --- |

—

IRT pasitikėjimui užtikrinti: tapatybės duomenų tvarkymas; patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo kibernetinės erdvės pavojų,
  derinant su kitomis temomis, ypač su tema „Saugumas“
  .

4.   Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

Tikslas

Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir generuoti žinias siekiant užtikrinti, kad intensyviai išteklius naudojanti pramonė taptų intensyviai žinias naudojančia pramone, skatinant laipsniškus pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujose taikomosiose priemonėse, kuriose susikerta įvairių disciplinų technologijos. Tai bus naudinga naujoms moderniųjų technologijų pramonės šakoms ir didesnės vertės žiniomis grindžiamoms tradicinės pramonės įmonėms, ypač daug dėmesio skiriant tinkamam MTTP rezultatų platinimui MVĮ. Ši veikla pirmiausia siejama su įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveikį visiems pramonės sektoriams ir daugeliui kitų Septintosio bendrosios programos temų.

Loginis pagrindas

Panašu, kad didėjantys sunkumai, turintys įtakos daugeliui pramonės veiklos sričių, jau pastebimi ne tik tradiciniuose sektoriuose, kuriuose darbo jėgos sąnaudos yra didelės, bet ir tarpiniuose sektoriuose, kurie yra ypač svarbūs Europos pramonei ir netgi kai kuriuose moderniųjų technologijų sektoriuose. Būtina išlaikyti stiprią pramoninę bazę gerinant esamos pramonės žinių turinį, bei Europoje sukuriant stiprią, žiniomis grindžiamą ir intensyviai žinias naudojančią pramonę, pabrėžiant būtinybę pagrindinių mokslinių tyrimų rezultatus pritaikyti pramonėje. Tam reikės modernizuoti esamą MVĮ bazę ir sukurti bei vėliau plėtoti naujomis žiniomis grindžiamas MVĮ, žinių ir patirties platinimui pasitelkiant bendradarbiavimu grindžiamas programas.

Ateityje pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo nanotechnologijų ir jų pritaikymo būdų. MTTP keliose nanomokslų ir nanotechnologijų srityse gali paspartinti Europos pramonės transformaciją. ES yra pripažinta lyderė nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES padėtis ypač konkurencingoje pasaulio rinkoje.

Naujų savybių turinčios medžiagos yra itin svarbios Europos pramonės konkurencingumui ir yra techninės pažangos pagrindas daugelyje sričių.

Su pramone susiję prioritetai ir jų taikymas sektoriuose gali būti nustatomi, pavyzdžiui, pagal Europos technologijų platformas nanoelektronikos, gamybos, elektros energijos generavimo, plieno, chemijos, energetikos, transporto pramonės, statybos, pramonės saugos, tekstilės, keramikos, miškininkystės ir nanomedicinos srityse. Tai padės nustatyti bendrus mokslinių tyrimų prioritetus ir tikslus. Lanksčiai reaguojant į naujas politikos reikmes, atsirandančias įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, bus taip pat nagrinėjami atitinkami klausimai, susiję su politika, reglamentavimu, standartizavimu ir poveikiu.

Veikla

| — | Nanomokslai, nanotechnologijos






  — | Naujų žinių apie reiškinius, priklausančius nuo sąsajos ir matmenų, generavimas; naujam pritaikymui skirtų medžiagų savybių valdymas nanometrinėje skalėje; technologijų integravimas nanometrinėje skalėje, įskaitant stebėseną ir sensorinę kontrolę; save surenkančių sistemų savybės; nanomotorai; nanomašinos ir nanosistemos; nanometrinių dydžių priemonių apibūdinimo ir manipuliacijų metodai ir priemonės; nanotechnologijos ir itin preciziškos technologijos chemijoje pagrindinių medžiagų ir komponentų gamybai; nanometrinių precizinių sudedamųjų dalių tyrimas ir kūrimas; poveikis žmonių saugai, sveikatai ir aplinkai; metrologija, stebėsena ir sensorinė kontrolė, nomenklatūra ir standartai; taikymui tam tikruose sektoriuose skirtų naujų koncepcijų ir metodų tyrimai, įskaitant naujų technologijų integravimą ir suliejimą. Vykdant veiklą taip pat bus tiriamas nanotechnologijų poveikis visuomenei bei nanomokslų ir technologijų svarba sprendžiant visuomenės problemas. |
| --- | --- | --- |

—

Nanomokslai, nanotechnologijos

—

Naujų žinių apie reiškinius, priklausančius nuo sąsajos ir matmenų, generavimas; naujam pritaikymui skirtų medžiagų savybių valdymas nanometrinėje skalėje; technologijų integravimas nanometrinėje skalėje, įskaitant stebėseną ir sensorinę kontrolę; save surenkančių sistemų savybės; nanomotorai; nanomašinos ir nanosistemos; nanometrinių dydžių priemonių apibūdinimo ir manipuliacijų metodai ir priemonės; nanotechnologijos ir itin preciziškos technologijos chemijoje pagrindinių medžiagų ir komponentų gamybai; nanometrinių precizinių sudedamųjų dalių tyrimas ir kūrimas; poveikis žmonių saugai, sveikatai ir aplinkai; metrologija, stebėsena ir sensorinė kontrolė, nomenklatūra ir standartai; taikymui tam tikruose sektoriuose skirtų naujų koncepcijų ir metodų tyrimai, įskaitant naujų technologijų integravimą ir suliejimą. Vykdant veiklą taip pat bus tiriamas nanotechnologijų poveikis visuomenei bei nanomokslų ir technologijų svarba sprendžiant visuomenės problemas.

| — | Medžiagos






  — | Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių paviršius ir medžiagas naujiems produktams ir procesams bei jų remontui, kaupimas; žiniomis pagrįstos medžiagos, pasižyminčios pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis ir nuspėjamu veikimu; patikimesnis dizainas ir imitavimas; skaičiuojamasis modeliavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-mikro-makro funkcionalumo integravimas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, įskaitant sudėtines nanomedžiagas, biologinės medžiagos ir mišrios medžiagos, taip pat jų perdirbimo projektavimas ir valdymas, savybės ir veikimas. |
| --- | --- | --- |

—

Medžiagos

—

Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių paviršius ir medžiagas naujiems produktams ir procesams bei jų remontui, kaupimas; žiniomis pagrįstos medžiagos, pasižyminčios pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis ir nuspėjamu veikimu; patikimesnis dizainas ir imitavimas; skaičiuojamasis modeliavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-mikro-makro funkcionalumo integravimas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, įskaitant sudėtines nanomedžiagas, biologinės medžiagos ir mišrios medžiagos, taip pat jų perdirbimo projektavimas ir valdymas, savybės ir veikimas.

| — | Nauja gamyba






  — | Sąlygų sudarymas ir priemonių sukūrimas tvariai intensyviai žinias naudojančiai gamybai, įskaitant naujų modelių, atitinkančių naujus pramonės poreikius, konstravimą, kūrimą ir patvirtinimą bei Europos pramoninės bazės modernizavimo skatinimą; bendrų gamybos priemonių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, mikrotechnologijų, biotechnologijų, geotechnologijų, informacinių, optinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų) kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės naujų ar atnaujintų produktų bei paslaugų kartai ir pritaikymas prie besikeičiančių poreikių; didelio našumo gamybos technologijų įtraukimas. |
| --- | --- | --- |

—

Nauja gamyba

—

Sąlygų sudarymas ir priemonių sukūrimas tvariai intensyviai žinias naudojančiai gamybai, įskaitant naujų modelių, atitinkančių naujus pramonės poreikius, konstravimą, kūrimą ir patvirtinimą bei Europos pramoninės bazės modernizavimo skatinimą; bendrų gamybos priemonių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis paremtai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, mikrotechnologijų, biotechnologijų, geotechnologijų, informacinių, optinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų) kūrimas naujai didelės pridėtinės vertės naujų ar atnaujintų produktų bei paslaugų kartai ir pritaikymas prie besikeičiančių poreikių; didelio našumo gamybos technologijų įtraukimas.

| — | Technologijų integravimas taikymui pramonėje






  — | Naujų žinių, nanotechnologijų ir mikrotechnologijų, medžiagų ir gamybos integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių tokiose srityse kaip: sveikatos priežiūros, maisto, statybos, transporto, energetikos, informacijos ir ryšių, chemijos, aplinkos, tekstilės ir aprangos, avalynės, miškininkystės pramonėje, plieno ir mechaninės inžinerijos srityse. |
| --- | --- | --- |

—

Technologijų integravimas taikymui pramonėje

—

Naujų žinių, nanotechnologijų ir mikrotechnologijų, medžiagų ir gamybos integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių tokiose srityse kaip: sveikatos priežiūros, maisto, statybos, transporto, energetikos, informacijos ir ryšių, chemijos, aplinkos, tekstilės ir aprangos, avalynės, miškininkystės pramonėje, plieno ir mechaninės inžinerijos srityse.

5.   Energetika

Tikslas

Dabartinės energetikos sistemos pakeitimas tvaresne sistema, kuri mažiau priklausytų nuo importuojamo kuro ir būtų pagrįsta įvairių energijos šaltinių deriniu, visų pirma atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos vežėjais ir aplinkos neteršiančiais šaltiniais; energijos efektyvumo didinimas, įskaitant energijos vartojimo ir saugojimo racionalizavimą; neatidėliotinų uždavinių, susijusių su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, sprendimas, tuo pat metu didinant Europos pramonės įmonių konkurencingumą.

Loginis pagrindas

Energetikos sistemos susiduria su esminiais uždaviniais. Atsižvelgiant į nerimą keliančias pasaulinės energijos paklausos tendencijas, baigtinį įprastinių naftos ir gamtinių dujų atsargų pobūdį, būtinybę smarkiai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingą naftos kainų nepastovumą (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinį nestabilumą tiekėjų regionuose būtina skubiai nustatyti ir plėtoti tinkamus ir laiku priimamus sprendimus. Energetikos srities tyrimai ypač svarbūs užtikrinant prieinamas energijos kainas mūsų piliečiams ir pramonės šakoms. Tam, kad ES galėtų pasiekti Kioto protokolo ir kitus tikslus bei įvykdyti savo energetikos politikos įsipareigojimus, apibūdintus 2000 m. Žaliojoje knygoje dėl energijos tiekimo saugumo (7), 2005 m. Žaliojoje knygoje dėl energijos efektyvumo (8) ir 2006 m. Žaliojoje knygoje dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos (9), reikia ekologiškiausių ir ekonomiškai efektyviausių technologijų bei priemonių, kurios turi būti sukurtos atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant demonstracinę veiklą.

Europa išsiveržė į pirmąją vietą pasaulyje kelių energijos generavimo ir energijos efektyvumo technologijų srityje. Ji pirmauja modernių atsinaujinančiosios energijos technologijų, pavyzdžiui, saulės energijos, bioenergijos ir vėjo energijos, srityse. ES taip pat dalyvauja pasaulinio masto konkurencijoje energijos generavimo bei paskirstymo technologijų srityse ir turi didelių mokslinių tyrimų pajėgumų anglies dvideginio surinkimo ir kompleksodaros srityje. Tačiau šiose pozicijose šiuo metu susiduriama su didele konkurencija (ypač konkuruojama su JAV ir Japonija). Todėl Europa privalo išlaikyti ir toliau stiprinti savo pirmaujančią poziciją, o tam reikia daug pastangų ir tarptautinio bendradarbiavimo.

Norint iš pagrindų pakeisti energetikos sistemą mažiau anglies dioksido (CO2) išmetančia ar visai jo neišmetančia, patikima, konkurencinga ir tvaria sistema, reikia naujų technologijų
  ir naujų medžiagų
  , su kuriomis susijusi rizika yra pernelyg didelė, o pelnas - pernelyg neaiškus, kad privačios įmonės imtųsi finansuoti visas moksliniams tyrimams, kūrimui, demonstravimui ir įdiegimui būtinas investicijas. Todėl sutelkiant privačias investicijas valstybės paramai turėtų tekti esminis vaidmuo, o pastangos ir ištekliai Europos mastu turėtų būti derinami nuosekliai ir veiksmingiau, kad būtų galima konkuruoti su šalimis, kurios daug ir nuolat investuoja į panašias technologijas. Europos technologijų platformoms šiuo požiūriu tenka svarbus vaidmuo koordinuotai sutelkiant reikiamas mokslinių tyrimų pastangas. Veikla, kurią reikia atlikti, kad būtų pasiektas šis tikslas, nurodyta toliau.
  Būtina padidinti visos energetikos sistemos, t. y. „nuo šaltinio iki vartotojo“, efektyvumą, ir tai sudaro visą temos „Energetika“ turinį. Atsižvelgiant į jų reikšmingą įnašą į tvarias ateities energijos sistemas, atsinaujinančios ir galutinai suvartojamos energijos efektyvumas sudarys pagrindinius šios temos elementus. Pagrindinis dėmesys šioje srityje bus skiriamas moksliniams tyrimams skatinti, gebėjimų ugdymui vystyti, demonstruoti ir skatinti. Atsižvelgiant į tai, bus visiškai išnaudota programos dalies „Pažangi energetika Europai“, įeinančios į Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, sinergija. Taip pat bus ištirtas didelės apimties būsimų iniciatyvų, kai jos finansuojamos iš įvairių šaltinių (pvz., bendros technologijų iniciatyvos), potencialas.

Įtraukta ir konkreti veikla, susijusi su energetikos politikai formuoti reikalingomis žiniomis, kuri gali padėti atsiradus naujoms politikos reikmėms, pavyzdžiui, susijusioms su Europos energetikos politikos vaidmeniu tarptautinės veiklos kovojant su klimato kaita raidoje ir su energijos tiekimo ir kainos nepastovumu ar sutrikimais.

Veikla

| — | Vandenilis ir kuro elementai
  Integruota veikla, kuria siekiama sukurti tvirtą technologinį pamatą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei, stacionariems ir portatyviems taikymo būdams bei taikymui transporto srityje. Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą pasiūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją. |
| --- | --- |

—

Vandenilis ir kuro elementai

Integruota veikla, kuria siekiama sukurti tvirtą technologinį pamatą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei, stacionariems ir portatyviems taikymo būdams bei taikymui transporto srityje. Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą pasiūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją.

| — | Elektros energijos generavimas naudojant atsinaujinančius išteklius
  Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą konversijos veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant atliekas, sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei demonstravimas. |
| --- | --- |

—

Elektros energijos generavimas naudojant atsinaujinančius išteklius

Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą konversijos veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant atliekas, sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei demonstravimas.

| — | Kuro gamyba naudojant atsinaujinančius išteklius
  Integruotos kuro gamybos sistemos ir konversijos technologijos: kurti kieto, skysto ir dujinio (įskaitant vandenilį) kuro rūšis, gaminamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biomasę ir atliekas, ir sumažinti jo vieneto kainą siekiant ekonomiškai efektyviai gaminti, saugoti, paskirstyti ir naudoti neanglinį kurą, pirmiausia biokurą transportui ir elektros energijos generavimui. |
| --- | --- |

—

Kuro gamyba naudojant atsinaujinančius išteklius

Integruotos kuro gamybos sistemos ir konversijos technologijos: kurti kieto, skysto ir dujinio (įskaitant vandenilį) kuro rūšis, gaminamas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biomasę ir atliekas, ir sumažinti jo vieneto kainą siekiant ekonomiškai efektyviai gaminti, saugoti, paskirstyti ir naudoti neanglinį kurą, pirmiausia biokurą transportui ir elektros energijos generavimui.

| — | Atsinaujinantieji energijos ištekliai šildymui ir aušinimui
  Technologijų ir prietaisų, įskaitant saugojimo technologijas, kuriais siekiama padidinti aktyvaus ir pasyvaus šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, našumą ir sumažinti sąnaudas, užtikrinant tokių šaltinių naudojimą skirtingomis regioninėmis sąlygomis, kai nustatomas pakankamas potencialas, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas. |
| --- | --- |

—

Atsinaujinantieji energijos ištekliai šildymui ir aušinimui

Technologijų ir prietaisų, įskaitant saugojimo technologijas, kuriais siekiama padidinti aktyvaus ir pasyvaus šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, našumą ir sumažinti sąnaudas, užtikrinant tokių šaltinių naudojimą skirtingomis regioninėmis sąlygomis, kai nustatomas pakankamas potencialas, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas.

| — | CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos
  Technologijų, skirtų iš esmės sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą poveikį aplinkai, siekiant didelio našumo ir ekonomiškai efektyvių elektrinių ir (arba) šilumos generavimo jėgainių, beveik neišskiriančių į aplinką žalingų dujų, kurių veikimas pagrįstas CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis, visų pirma požeminiu saugojimu, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas. |
| --- | --- |

—

CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos užtikrinant energijos generavimą be žalingų dujų emisijos

Technologijų, skirtų iš esmės sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą poveikį aplinkai, siekiant didelio našumo ir ekonomiškai efektyvių elektrinių ir (arba) šilumos generavimo jėgainių, beveik neišskiriančių į aplinką žalingų dujų, kurių veikimas pagrįstas CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis, visų pirma požeminiu saugojimu, moksliniai tyrimai, plėtra ir demonstravimas.

| — | Švarios anglies technologijos
  Technologijų, skirtų iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir sąnaudas sukuriant ir demonstruojant švarias anglies ir kito kietojo kuro konversijos technologijas,
  įskaitant cheminius procesus,
  taip pat kuriant antrinius energijos nešėjus (įskaitant vandenilį) ir skystąjį bei dujinį kurą, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Veiksmai prireikus bus siejami su CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis arba biomasės bendru panaudojimu. |
| --- | --- |

—

Švarios anglies technologijos

Technologijų, skirtų iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir sąnaudas sukuriant ir demonstruojant švarias anglies ir kito kietojo kuro konversijos technologijas,
  įskaitant cheminius procesus,
  taip pat kuriant antrinius energijos nešėjus (įskaitant vandenilį) ir skystąjį bei dujinį kurą, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Veiksmai prireikus bus siejami su CO2 surinkimo ir saugojimo technologijomis arba biomasės bendru panaudojimu.

| — | Modernūs energetikos tinklai
  Moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas kaip padidinti Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumą, saugą, patikimumą ir kokybę, visų pirma labiau integruotos Europos energetikos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, transformuojant esamus elektros energijos tinklus į interaktyvų (vartotojai - operatoriai) paslaugų tinklą, kuriant energijos saugojimo galimybes ir pašalinant kliūtis paskirstytų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių įdiegimui dideliu mastu ir veiksmingam integravimui. |
| --- | --- |

—

Modernūs energetikos tinklai

Moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas kaip padidinti Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumą, saugą, patikimumą ir kokybę, visų pirma labiau integruotos Europos energetikos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, transformuojant esamus elektros energijos tinklus į interaktyvų (vartotojai - operatoriai) paslaugų tinklą, kuriant energijos saugojimo galimybes ir pašalinant kliūtis paskirstytų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių įdiegimui dideliu mastu ir veiksmingam integravimui.

| — | Energijos efektyvumas ir taupymas
  Naujų koncepcijų, skirtų energijos efektyvumui pagerinti ir sudaryti sąlygas papildomai taupyti galutinio ir pirminio energijos suvartojimo srityje per visą vartojimo trukmės ciklą pastatuose (įskaitant apšvietimą), transporto, paslaugų srityje ir pramonėje moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas bei pasiteisinusių koncepcijų ir technologijų optimizavimas. Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų (įskaitant bendrą ir poligeneravimą) integravimą, naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą, energijos paklausos valdymo priemones ir prietaisus ir minimaliu poveikiu klimatui pasižyminčių pastatų demonstravimą. |
| --- | --- |

—

Energijos efektyvumas ir taupymas

Naujų koncepcijų, skirtų energijos efektyvumui pagerinti ir sudaryti sąlygas papildomai taupyti galutinio ir pirminio energijos suvartojimo srityje per visą vartojimo trukmės ciklą pastatuose (įskaitant apšvietimą), transporto, paslaugų srityje ir pramonėje moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas bei pasiteisinusių koncepcijų ir technologijų optimizavimas. Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų (įskaitant bendrą ir poligeneravimą) integravimą, naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą, energijos paklausos valdymo priemones ir prietaisus ir minimaliu poveikiu klimatui pasižyminčių pastatų demonstravimą.

| — | Žinios energetikos politikai formuoti
  Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiams kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas (įskaitant mokslinės paramos politikos kūrimui teikimą). |
| --- | --- |

—

Žinios energetikos politikai formuoti

Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgalaikiams kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas (įskaitant mokslinės paramos politikos kūrimui teikimą).

6.   Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

Tikslas

Tvarus aplinkos ir jos išteklių valdymas plečiant mūsų žinias apie klimato
  ,
  biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos sąveiką ir naujų technologijų, priemonių ir paslaugų kūrimas siekiant integruotai spręsti visuotinius aplinkosaugos klausimus. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenynų sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos aplinkai keliamų pavojų ir rizikos - įskaitant riziką sveikatai - stebėsenai, prevencijai, padarinių sušvelninimui ir pritaikymui, taip pat priemonės ir technologijos, skirtos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos tvarumui.

Loginis pagrindas

Aplinkos problemos peržengia valstybių sienas - joms spręsti reikia visos Europos, o neretai ir pasaulio mastu koordinuojamų veiksmų. Žemės gamtiniai ištekliai ir žmogaus sukurta aplinka patiria intensyvų spaudimą dėl augančio gyventojų skaičiaus, urbanizacijos, statybų, nuolatinės žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės, transporto ir energetikos sektorių plėtros, bei klimato nepastovumo ir šiltėjimo vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu. Europai reikia sukurti naujus tvarius ryšius su aplinka gerinant Europos pramonės konkurencingumą ir ją stiprinant. Atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą, pakankamiems ištekliams sutelkti reikia bendradarbiavimo visos ES mastu. Tai palengvins bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje sąveikaujančių duomenų bazių naudojimą ir nuoseklių didelio masto stebėjimų ir prognozavimo sistemų kūrimą. Mokslinių tyrimų metu turėtų būti nagrinėjamas duomenų tvarkymo, informacijos paslaugų ir duomenų perdavimo, integravimo ir planavimo poreikis.

Reikia mokslinių tyrimų ES lygiu siekiant įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, įsipareigojimus pagal JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCC) ir jos Kioto protokolą, JT biologinės įvairovės konvenciją, JT konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų, 2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikimo dėl tvaraus vystymosi tikslus, įskaitant ES vandens iniciatyvą, ir indėlį į Tarpvyriausybinės komisijos dėl klimato kaitos ir Žemės stebėjimo iniciatyvą.

Be to, reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai atsiranda dėl esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštojo aplinkosaugos veiksmų plano ir susijusių teminių strategijų (pavyzdžiui, ES jūrų strategijos) įgyvendinimo, veiksmų planų, programų ir direktyvų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos bei bendrosios direktyvos dėl vandens ir NATURA 2000.

ES reikia stiprinti savo pozicijas pasaulinėse aplinkosaugos technologijų rinkose. Tokios technologijos prisideda prie tvaraus vartojimo ir gamybos, padėdamos užtikrinti tvarų augimą, pasiūlydamos ekologiškai veiksmingus sprendimus aplinkos problemoms spręsti įvairiu mastu ir apsaugodamos mūsų kultūros ir gamtinį paveldą. Aplinkosaugos reikalavimai skatina diegti naujoves ir gali atverti verslo galimybes bei užtikrinti didesnį konkurencingumą, kartu užtikrinant būsimoms kartoms daugiau tvarumo ateityje. Vandens tiekimo ir valymo bei tvarios chemijos Europos technologijų platformos patvirtina, kad reikia ES lygio veiklos, o į jų mokslinių tyrimų darbotvarkę atsižvelgiama toliau nurodytoje veikloje. Kitos platformos (pvz., statybos ir miškininkystės) iš dalies susijusios su aplinkosaugos technologijų klausimais ir į jas taip pat atsižvelgiama. Socialiniai ir ekonominiai aspektai turi ypač didelę įtaką aplinkosaugos technologijų kūrimui ir jų įdiegimui rinkoje bei jų vėlesniam taikymui, pavyzdžiui, vandens išteklių valdymo srityje. Vykdant veiklą turi būti atsižvelgiama į politikos ir technologinės plėtros socialinius bei ekonominius aspektus, susijusius su nagrinėjamu dalyku.

Toliau išvardyta tam tikra veikla (10), kurios didelė dalis tiesiogiai susijusi su politikos reikmėmis. Tačiau gali būti teikiama papildoma parama, jeigu atsiranda naujų politikos reikmių, pavyzdžiui, susijusių su ES politikos poveikio tvarumui įvertinimu; tolesne veikla įsigaliojus Kioto protokolui dėl klimato kaitos, ir nauja aplinkosaugos politika, pavyzdžiui, tokia, kaip numatyta Europos strategijoje dėl dirvožemio apsaugos, ir jūrų politikos, standartų ir taisyklių srityje.

Veikla

| — | Klimato kaita, tarša ir rizika






  — | Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir žemės
  bei jūrų
  sistemų, įskaitant poliarinius regionus, funkcionavimas; pritaikymo ir padarinių sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; pasaulinė ir regioninė klimato ir atmosferos, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveikį pakrančių zonoms ir poveikį labai jautrioms sritims. |
| --- | --- | --- |

—

Klimato kaita, tarša ir rizika

—

Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir žemės
  bei jūrų
  sistemų, įskaitant poliarinius regionus, funkcionavimas; pritaikymo ir padarinių sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; pasaulinė ir regioninė klimato ir atmosferos, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno sąveika; poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveikį pakrančių zonoms ir poveikį labai jautrioms sritims.

| — | Aplinka ir sveikata: aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos sąveika, įskaitant šaltinių nustatymą, biostebėsenos tyrimus, susijusius su aplinkos įtaka sveikatai, oro kokybe patalpose ir ryšiais su aplinka patalpose, miesto aplinka, automobilių išmetamomis dujomis ir poveikiu bei naujais rizikos veiksniais; integruoti pavojingų medžiagų rizikos vertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; aplinkos keliamos rizikos sveikatai kiekybinis įvertinimas ir ekonominės naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai. |
| --- | --- |

—

Aplinka ir sveikata: aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos sąveika, įskaitant šaltinių nustatymą, biostebėsenos tyrimus, susijusius su aplinkos įtaka sveikatai, oro kokybe patalpose ir ryšiais su aplinka patalpose, miesto aplinka, automobilių išmetamomis dujomis ir poveikiu bei naujais rizikos veiksniais; integruoti pavojingų medžiagų rizikos vertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; aplinkos keliamos rizikos sveikatai kiekybinis įvertinimas ir ekonominės naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai.

| — | Gamtiniai pavojai: geresnis prognozavimas ir integruotas katastrofų, susijusių su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros, sausros, potvyniai, miškų gaisrai, nuošliaužos, griūtys ir kiti ekstremalūs įvykiai) pavojaus, pažeidžiamumo jų atžvilgiu bei rizikos ir jų poveikio įvertinimas; išankstinio perspėjimo sistemų kūrimas ir prevencijos, padarinių sušvelninimo bei valdymo strategijų gerinimas, pasitelkiant ir daugelį rizikos aspektų apimantį metodą. |
| --- | --- |

—

Gamtiniai pavojai: geresnis prognozavimas ir integruotas katastrofų, susijusių su geologiniais pavojais (žemės drebėjimai, ugnikalniai, cunamiai) ir klimatu (audros, sausros, potvyniai, miškų gaisrai, nuošliaužos, griūtys ir kiti ekstremalūs įvykiai) pavojaus, pažeidžiamumo jų atžvilgiu bei rizikos ir jų poveikio įvertinimas; išankstinio perspėjimo sistemų kūrimas ir prevencijos, padarinių sušvelninimo bei valdymo strategijų gerinimas, pasitelkiant ir daugelį rizikos aspektų apimantį metodą.

| — | Tvarus išteklių valdymas






  — | Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių bei biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas: ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, įskaitant invazinių svetimų rūšių kontrolę, dirvožemio, jūros dugno, lagūnų ir pakrantės zonų apsauga, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai, gamtovaizdžio išsaugojimas; tvarus miškų naudojimas ir valdymas; tvarus miesto aplinkos, įskaitant supramonintas zonas, valdymas ir planavimas; duomenų tvarkymas ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir prognozės, susijusios su gamtiniais procesais. |
| --- | --- | --- |

—

Tvarus išteklių valdymas

—

Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių bei biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas: ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, įskaitant invazinių svetimų rūšių kontrolę, dirvožemio, jūros dugno, lagūnų ir pakrantės zonų apsauga, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai, gamtovaizdžio išsaugojimas; tvarus miškų naudojimas ir valdymas; tvarus miesto aplinkos, įskaitant supramonintas zonas, valdymas ir planavimas; duomenų tvarkymas ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir prognozės, susijusios su gamtiniais procesais.

| — | Jūros aplinkos valdymas: žmogaus veiklos poveikis jūros aplinkai ir jos ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija; tvaraus vandenynų ir jų išteklių naudojimo strategijų, koncepcijų ir priemonių kūrimas. |
| --- | --- |

—

Jūros aplinkos valdymas: žmogaus veiklos poveikis jūros aplinkai ir jos ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija; tvaraus vandenynų ir jų išteklių naudojimo strategijų, koncepcijų ir priemonių kūrimas.

| — | Aplinkosaugos technologijos






  — | Aplinkosaugos technologijos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui, imitavimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, utilizavimu, švarios gamybos procesais ir tvariais produktais, cheminių medžiagų sauga. |
| --- | --- | --- |

—

Aplinkosaugos technologijos

—

Aplinkosaugos technologijos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos stebėjimui, imitavimui, prevencijai, padarinių sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atkūrimui: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, utilizavimu, švarios gamybos procesais ir tvariais produktais, cheminių medžiagų sauga.

| — | Kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir stiprinimas: geresnis kultūros paveldui padarytos žalos įvertinimas; novatoriškų apsaugos strategijų parengimas,; kultūros paveldo integravimo į miesto aplinką skatinimas. |
| --- | --- |

—

Kultūros paveldo, įskaitant žmonių gyvenamąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir stiprinimas: geresnis kultūros paveldui padarytos žalos įvertinimas; novatoriškų apsaugos strategijų parengimas,; kultūros paveldo integravimo į miesto aplinką skatinimas.

| — | Technologijų vertinimas, tikrinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamos rizikos aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės, įskaitant alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; parama tvarioms chemijos, miškininkystės sektoriaus technologijų, vandens tiekimo ir valymo platformoms (11); būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patvirtinimo ir išbandymo programos moksliniai ir technologiniai aspektai, papildantys trečiosios šalies įvertinimo instrumentus. |
| --- | --- |

—

Technologijų vertinimas, tikrinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamos rizikos aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės, įskaitant alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma pramoninių cheminių medžiagų bandymo metodus nenaudojant gyvūnų; parama tvarioms chemijos, miškininkystės sektoriaus technologijų, vandens tiekimo ir valymo platformoms (11); būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patvirtinimo ir išbandymo programos moksliniai ir technologiniai aspektai, papildantys trečiosios šalies įvertinimo instrumentus.

| — | Žemės stebėjimo ir vertinimo priemonės






  — | Žemės ir vandenynų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos metodai: parama aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtų stebėjimo sistemų pagal GEOSS (kurią papildo GMES) kūrimui ir integravimui; sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti gamtos reiškinius gamtinių išteklių įvertinimo, tyrinėjimo ir valdymo tikslais. |
| --- | --- | --- |

—

Žemės stebėjimo ir vertinimo priemonės

—

Žemės ir vandenynų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos metodai: parama aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtų stebėjimo sistemų pagal GEOSS (kurią papildo GMES) kūrimui ir integravimui; sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti gamtos reiškinius gamtinių išteklių įvertinimo, tyrinėjimo ir valdymo tikslais.

| — | Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės atsižvelgiant į besiskiriančius stebėjimo mastus: ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir ribas, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius - žemės naudojimo ir jūrų aplinkos - klausimus, kūrimas; miestų plėtra, socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita. |
| --- | --- |

—

Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės atsižvelgiant į besiskiriančius stebėjimo mastus: ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir ribas, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius - žemės naudojimo ir jūrų aplinkos - klausimus, kūrimas; miestų plėtra, socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita.

7.   Transportas (įskaitant aeronautiką)

Tikslas

Integruotų, saugesnių, ekologiškesnių ir modernesnių paneuropinių transporto sistemų, naudingų visiems piliečiams, visuomenei ir klimato politikai, saugančių aplinką ir gamtinius išteklius kūrimas remiantis technologijų ir veiklos pažanga bei Europos transporto politika; Europos pramonės įmonių konkurencingumo pasaulio rinkoje užtikrinimas bei tolesnis stiprinimas.

Loginis pagrindas

Transportas yra viena stipriausių Europos sričių - oro transporto sektorius sudaro 2,6 % ES BVP (3,1 mln. darbo vietų), o antžeminio transporto sektorius - 11 % ES BVP (dirba apie 16 mln. žmonių). Tačiau transporto sektoriui tenka 25 % visų ES CO2 emisijų, todėl neabejotinai būtinos pastangos padaryti sistemą ekologiškesnę, kad būtų užtikrinti tvaresni transporto modeliai ir jie atitiktų augimo tempus, kaip numatyta Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m. - laikas apsispręsti“. (12)

ES plėtra (teritorijos plotui padidėjus 25 %, o gyventojų skaičiui - 20 %) ir ekonominis vystymasis kelia naujus veiksmingo, ekonomiškai efektyvaus ir tvaraus žmonių ir krovinių vežimo uždavinius. Transportas taip pat tiesiogiai susijęs su kitomis svarbiomis politikos kryptimis: prekyba, konkurencija, užimtumu, aplinka, sanglauda, energetika, saugumu ir vidaus rinka.

ES transporto pramonės investicijos į MTTP yra būtina išankstinė sąlyga užtikrinant su technologijomis susijusį konkurencinį pranašumą pasaulio rinkose (13). Veikla Europos lygiu taip pat skatins pramonės restruktūrizavimą, įskaitant tiekimo grandinės integravimą, ypač MVĮ.

Europos technologijų platformų (14) sudarytose mokslinių tyrimų darbotvarkėse remiamas poreikis nustatyti naują „transporto sistemų“ perspektyvą, kuria būtų atsižvelgiama į transporto priemonių arba laivų, transporto tinklų arba infrastruktūrų ir transporto paslaugų, kurios gali būti išplėtotos tik Europos lygiu, naudojimo sąveiką. Visose minėtose srityse MTTP išlaidos smarkiai auga, o bendradarbiavimo veikla ES lygiu yra nepaprastai svarbi sutelkiant pakankamą kiekį įvairių MTTP vykdytojų, galinčių ekonomiškai efektyviai spręsti didelius ir daugiadisciplininius uždavinius, bei spręsti politinius, technologinius ir socialinius bei ekonominius uždavinius, susijusius, pavyzdžiui, su ateities „švaria ir saugia transporto priemone“, tarpusavio sąveika ir intermodalumu, ypač atkreipiant dėmesį į vandens ir geležinkelių transportą, prieinamumą, saugą, pajėgumą, saugumą ir poveikį aplinkai išplėstoje Sąjungoje. Be to, įgyvendinant Europos politiką nepaprastai svarbu kurti „Galileo“ sistemą ir jos taikymo priemones palaikančias technologijas.

Bus sprendžiami ne tik glaudžiai su pramone susijusių toliau nurodytų temų ir veiklos klausimai, bet ir integruotai, apimant ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius transporto politikos aspektus bus atsižvelgiama į politinius sprendimus priimančių asmenų poreikius. Be to, teikiama parama reaguoti į esamas ir naujas politikos reikmes, pavyzdžiui, susijusias su jūrų politikos raida ar „bendro Europos dangaus“ įgyvendinimu.

Veikla

| — | Aeronautika ir oro transportas






  — | Pastangos padaryti oro transportą ekologiškesnį: emisijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, ir triukšmo mažinimas, apimantis variklių tobulinimą ir alternatyvius degalus, struktūros ir naujų orlaivių projektai, įskaitant sukasparnius
  (įskaitant malūnsparnius ir tiltrotorius)
  , oro uostų operacijos ir eismo valdymas. |
| --- | --- | --- |

—

Aeronautika ir oro transportas

—

Pastangos padaryti oro transportą ekologiškesnį: emisijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, ir triukšmo mažinimas, apimantis variklių tobulinimą ir alternatyvius degalus, struktūros ir naujų orlaivių projektai, įskaitant sukasparnius
  (įskaitant malūnsparnius ir tiltrotorius)
  , oro uostų operacijos ir eismo valdymas.

| — | Našesnis laiko panaudojimas: darbo grafikų tobulinimas, sutelkiant dėmesį į novatoriškas oro eismo valdymo sistemas, veiksmingai diegiant įgyvendinant dangaus politiką, apimančią oro, antžeminius ir erdvės elementus, įskaitant eismo srautus ir didesnį orlaivių autonomiškumą. |
| --- | --- |

—

Našesnis laiko panaudojimas: darbo grafikų tobulinimas, sutelkiant dėmesį į novatoriškas oro eismo valdymo sistemas, veiksmingai diegiant įgyvendinant dangaus politiką, apimančią oro, antžeminius ir erdvės elementus, įskaitant eismo srautus ir didesnį orlaivių autonomiškumą.

| — | Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: keleivių komforto gerinimas, naujoviškos paslaugos skrydžio metu ir veiksmingesnis keleivių aptarnavimas; visų oro transporto saugos aspektų gerinimas; didesnis orlaivių pasirinkimas nuo plataus korpuso iki mažesnio dydžio transporto priemonių, tinkamų įvairioms paskirtims (įskaitant regioninį naudojimą). |
| --- | --- |

—

Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: keleivių komforto gerinimas, naujoviškos paslaugos skrydžio metu ir veiksmingesnis keleivių aptarnavimas; visų oro transporto saugos aspektų gerinimas; didesnis orlaivių pasirinkimas nuo plataus korpuso iki mažesnio dydžio transporto priemonių, tinkamų įvairioms paskirtims (įskaitant regioninį naudojimą).

| — | Ekonominio efektyvumo didinimas: išlaidų, susijusių su produkto kūrimu bei gaminimu ir eksploatacijos išlaidų mažinimas, daugiausia dėmesio skiriant novatoriškiems ir priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto nereikalaujantiems, orlaiviams, orlaivių, didesniam automatinių priemonių ir simuliatorių naudojimui. |
| --- | --- |

—

Ekonominio efektyvumo didinimas: išlaidų, susijusių su produkto kūrimu bei gaminimu ir eksploatacijos išlaidų mažinimas, daugiausia dėmesio skiriant novatoriškiems ir priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto nereikalaujantiems, orlaiviams, orlaivių, didesniam automatinių priemonių ir simuliatorių naudojimui.

| — | Orlaivių ir keleivių apsauga: keleivių, įgulos, orlaivių ir oro transporto sistemų apsaugos priemonių gerinimas, pavyzdžiui, tobulesni duomenų ir identifikavimo metodai, orlaivio apsauga nuo užpuolimo, saugumo požiūriu patobulinta orlaivio konstrukcija. |
| --- | --- |

—

Orlaivių ir keleivių apsauga: keleivių, įgulos, orlaivių ir oro transporto sistemų apsaugos priemonių gerinimas, pavyzdžiui, tobulesni duomenų ir identifikavimo metodai, orlaivio apsauga nuo užpuolimo, saugumo požiūriu patobulinta orlaivio konstrukcija.

| — | Ateities oro transporto kūrimas: ilgalaikių aviacijos uždavinių sprendimas taikant radikalesnius, ekologiškai našesnius, prieinamesnius ir novatoriškesnius technologijų derinius, kurie sudarytų sąlygas oro transporto srityje padaryti reikšmingą pažangą. |
| --- | --- |

—

Ateities oro transporto kūrimas: ilgalaikių aviacijos uždavinių sprendimas taikant radikalesnius, ekologiškai našesnius, prieinamesnius ir novatoriškesnius technologijų derinius, kurie sudarytų sąlygas oro transporto srityje padaryti reikšmingą pažangą.

| — | Tvarus antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas)






  — | Pastangos padaryti antžeminį transportą ekologiškesnį: aplinkos taršos ir triukšmo mažinimas, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas; transporto poveikio klimato kaitai mažinimas, sumažinant emisijas technologinėmis bei socialinėmis ir ekonominėmis priemonėmis, įskaitant naudotojų mokymą; švarių ir našių variklių ir varomųjų sistemų kūrimas, įskaitant hibridines technologijas ir alternatyvių degalų, pavyzdžiui, vandenilio ir kuro elementų, naudojimą transporto srityje, atsižvelgiant į ekonominį efektyvumą ir energijos efektyvumą; transporto priemonių ir laivų eksploatavimo nutraukimo strategijos. |
| --- | --- | --- |

—

Tvarus antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas)

—

Pastangos padaryti antžeminį transportą ekologiškesnį: aplinkos taršos ir triukšmo mažinimas, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas; transporto poveikio klimato kaitai mažinimas, sumažinant emisijas technologinėmis bei socialinėmis ir ekonominėmis priemonėmis, įskaitant naudotojų mokymą; švarių ir našių variklių ir varomųjų sistemų kūrimas, įskaitant hibridines technologijas ir alternatyvių degalų, pavyzdžiui, vandenilio ir kuro elementų, naudojimą transporto srityje, atsižvelgiant į ekonominį efektyvumą ir energijos efektyvumą; transporto priemonių ir laivų eksploatavimo nutraukimo strategijos.

| — | Transporto rūšių keitimo skatinimas ir didinimas bei eismo intensyvumo transporto koridoriuose mažinimas: tvarių novatoriškų, įvairiarūšių ir sąveikių regioninių ir nacionalinių transporto ir logistikos tinklų, infrastruktūrų ir sistemų kūrimas Europoje; sąnaudų perėmimas; transporto priemonių, laivų ir transporto infrastruktūros keitimasis informacija; infrastruktūros pajėgumų optimizavimas; transporto rūšių keitimo strategijos siekiant skatinti naudoti ekonomiškai energiją naudojančias transporto priemones. |
| --- | --- |

—

Transporto rūšių keitimo skatinimas ir didinimas bei eismo intensyvumo transporto koridoriuose mažinimas: tvarių novatoriškų, įvairiarūšių ir sąveikių regioninių ir nacionalinių transporto ir logistikos tinklų, infrastruktūrų ir sistemų kūrimas Europoje; sąnaudų perėmimas; transporto priemonių, laivų ir transporto infrastruktūros keitimasis informacija; infrastruktūros pajėgumų optimizavimas; transporto rūšių keitimo strategijos siekiant skatinti naudoti ekonomiškai energiją naudojančias transporto priemones.

| — | Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas visiems piliečiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes: novatoriškos organizacinės schemos, įskaitant švarias ir saugias transporto priemones, mažesniu taršos lygiu pasižyminčias transporto priemones, naujas aukštos kokybės viešojo transporto rūšis ir privataus transporto racionalizavimą, ryšių infrastruktūrą, integruotą miestų planavimą ir transportą, atsižvelgiant į jų ryšį su augimu ir užimtumu. |
| --- | --- |

—

Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas visiems piliečiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes: novatoriškos organizacinės schemos, įskaitant švarias ir saugias transporto priemones, mažesniu taršos lygiu pasižyminčias transporto priemones, naujas aukštos kokybės viešojo transporto rūšis ir privataus transporto racionalizavimą, ryšių infrastruktūrą, integruotą miestų planavimą ir transportą, atsižvelgiant į jų ryšį su augimu ir užimtumu.

| — | Saugos ir saugumo gerinimas, kaip sudėtinė transporto sistemos dalis: transporto operacijose dalyvaujančių vairuotojų, keleivių, ekipažų, dviratininkų ir pėsčiųjų, taip pat krovinių - projektuojant ir naudojant transporto priemones, laivus, infrastruktūrą ir visoje transporto sistemoje. |
| --- | --- |

—

Saugos ir saugumo gerinimas, kaip sudėtinė transporto sistemos dalis: transporto operacijose dalyvaujančių vairuotojų, keleivių, ekipažų, dviratininkų ir pėsčiųjų, taip pat krovinių - projektuojant ir naudojant transporto priemones, laivus, infrastruktūrą ir visoje transporto sistemoje.

| — | Konkurencingumo stiprinimas: projektavimo procesų tobulinimas; pažangių varomųjų sistemų ir transporto priemonių bei laivų technologijų kūrimas; novatoriškos ir ekonomiškai efektyvios gamybos sistemos ir infrastruktūros kūrimas ir techninė priežiūra; integruotos struktūros. |
| --- | --- |

—

Konkurencingumo stiprinimas: projektavimo procesų tobulinimas; pažangių varomųjų sistemų ir transporto priemonių bei laivų technologijų kūrimas; novatoriškos ir ekonomiškai efektyvios gamybos sistemos ir infrastruktūros kūrimas ir techninė priežiūra; integruotos struktūros.

| — | Parama Europos pasaulinei palydovinės navigacijos sistemai (Galileo ir EGNOS): tikslios navigacijos ir laiko skaičiavimo paslaugos keliems sektoriams; veiksmingas palydovinės navigacijos naudojimas ir parama apibrėžiant antrosios kartos technologijas ir taikymo būdus. |
| --- | --- |

—

Parama Europos pasaulinei palydovinės navigacijos sistemai (Galileo ir EGNOS): tikslios navigacijos ir laiko skaičiavimo paslaugos keliems sektoriams; veiksmingas palydovinės navigacijos naudojimas ir parama apibrėžiant antrosios kartos technologijas ir taikymo būdus.

8.   Socialiniai ir ekonomikos bei humanitariniai mokslai

Tikslas

Užtikrinimas, kad būtų iš esmės ir visuotinai suprasti Europai iškilę sudėtingi ir tarpusavyje susiję socialiniai ir ekonominiai uždaviniai: augimas, užimtumas ir konkurencingumas, socialinė sanglauda, socialinės, kultūrinės ir švietimo problemos išsiplėtusioje ES, tvarumas,
  aplinkos iššūkiai
  , demografiniai pokyčiai, migracija ir integracija, gyvenimo kokybė ir visuotinis tarpusavio priklausomumas, ypač siekiant sudaryti tobulesnę žinių bazę, reikalingą atitinkamų sričių politikai formuoti.

Loginis pagrindas

Europa turi stiprią ir aukštos kokybės socialinių ir ekonomikos bei socialinių ir kultūrinių bei humanitarinių mokslų srities mokslinių tyrimų bazę. ES egzistuojanti metodų įvairovė ekonominėje, socialinėje, politinėje ir kultūrinėje srityse suteikia gerą pagrindą šių sričių moksliniams tyrimams ES lygiu. Bendri moksliniai tyrimai, nagrinėjantys Europos socialines ir ekonomines bei socialines ir kultūrines minėtų sričių problemas sukuria didelę Europos pridėtinę vertę. Pirma, nagrinėjami klausimai ir uždaviniai Europos lygiu laikomi svarbiu prioritetu ir yra įtraukti į Bendrijos politiką. Antra, lyginamieji moksliniai tyrimai visoje ES ar kitose šalyse yra ypač veiksminga priemonė; jie taip pat suteikia svarbių mokymosi galimybių visose šalyse ir regionuose.

Trečia, moksliniai tyrimai ES lygiu turi ypatingų pranašumų, kadangi gali plėsti duomenų rinkimą visos Europos mastu ir nagrinėti problemas keliais požiūriais, kurie būtini sudėtingiems klausimams suprasti. Galiausiai, sukūrus tikrai europinę socialinių ir ekonominių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazę, bus iš esmės prisidėta prie bendro jų supratimo skatinimo visoje Europos Sąjungoje, svarbiausia - tarp Europos piliečių.

Toliau išvardijama remtina veikla, tikimasi, kad ji ypač padės gerinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir įvertinimą bei padės apibrėžti reguliavimo priemones daugelyje sričių: ekonomikos, socialinėje, kultūros, švietimo ir mokymo, lyčių lygybės, įmonių, tarptautinės prekybos, vartotojų, išorės santykių, bei mokslo ir technologijų srityje, oficialios statistikos politikoje ir kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Be to, bus sudarytos galimybės spręsti naujus socialinius ir ekonominius uždavinius, taip pat imtis mokslinių tyrimų dėl naujų ar nenumatytų politikos reikmių. Svarstant būsimas mokslinių tyrimų darbotvarkes gali būti pasinaudota ir socialinėmis platformomis.

Veikla

| — | Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje: mokslinių tyrimų klausimais, kurie turi įtakos augimui, socialiniam ir ekonominiam stabilumui, užimtumui ir konkurencingumui, plėtojimas ir integravimas, pavyzdžiui, apimant inovacijas, švietimą, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą ir mokslo bei kitų žinių ir nematerialaus turto vaidmenį pasauliniu mastu, jaunimą ir jaunimo politiką, darbo rinkos politikos pritaikymą ir nacionalinę institucinę aplinką. |
| --- | --- |

—

Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje: mokslinių tyrimų klausimais, kurie turi įtakos augimui, socialiniam ir ekonominiam stabilumui, užimtumui ir konkurencingumui, plėtojimas ir integravimas, pavyzdžiui, apimant inovacijas, švietimą, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą ir mokslo bei kitų žinių ir nematerialaus turto vaidmenį pasauliniu mastu, jaunimą ir jaunimo politiką, darbo rinkos politikos pritaikymą ir nacionalinę institucinę aplinką.

| — | Ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų suderinimas Europos perspektyvoje: nagrinėjant du pagrindinius ir glaudžiai tarpusavyje susijusius tolesnės Europos socialinių ir ekonominių modelių raidos bei ekonominės ir socialinės bei regioninės sanglaudos išsiplėtusioje ES klausimus, atsižvelgiant į aplinkos tvarumą ir apsaugą, tvarų miestų planavimą, aplinkos, energetikos sistemos ir visuomenės sąveiką, miestų ir metropolių vaidmenį bei socialinį ir ekonominį Europos politikos krypčių ir teisės aktų poveikį. |
| --- | --- |

—

Ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų suderinimas Europos perspektyvoje: nagrinėjant du pagrindinius ir glaudžiai tarpusavyje susijusius tolesnės Europos socialinių ir ekonominių modelių raidos bei ekonominės ir socialinės bei regioninės sanglaudos išsiplėtusioje ES klausimus, atsižvelgiant į aplinkos tvarumą ir apsaugą, tvarų miestų planavimą, aplinkos, energetikos sistemos ir visuomenės sąveiką, miestų ir metropolių vaidmenį bei socialinį ir ekonominį Europos politikos krypčių ir teisės aktų poveikį.

| — | Pagrindinės visuomenės tendencijos ir jų poveikis: pavyzdžiui, demografiniai pokyčiai, įskaitant gyventojų senėjimą ir jo poveikį pensijų sistemoms, migracija ir integracija, demografinių pokyčių įtakos miestų plėtrai analizė; gyvenimo būdas, darbas, šeima, profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas, lyčių klausimai, neįgaliųjų problemos, sveikata ir gyvenimo kokybė; ekonominė vartotojų apsauga; nelygybė; nusikalstamumas; verslo vaidmuo visuomenėje ir gyventojų įvairovė, etniškumas, religinis pliuralizmas, kultūrinės sąveikos, daugiakultūriai klausimai ir klausimai, susiję su pagrindinių teisių apsauga ir kova su visų rūšių diskriminacija. |
| --- | --- |

—

Pagrindinės visuomenės tendencijos ir jų poveikis: pavyzdžiui, demografiniai pokyčiai, įskaitant gyventojų senėjimą ir jo poveikį pensijų sistemoms, migracija ir integracija, demografinių pokyčių įtakos miestų plėtrai analizė; gyvenimo būdas, darbas, šeima, profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas, lyčių klausimai, neįgaliųjų problemos, sveikata ir gyvenimo kokybė; ekonominė vartotojų apsauga; nelygybė; nusikalstamumas; verslo vaidmuo visuomenėje ir gyventojų įvairovė, etniškumas, religinis pliuralizmas, kultūrinės sąveikos, daugiakultūriai klausimai ir klausimai, susiję su pagrindinių teisių apsauga ir kova su visų rūšių diskriminacija.

| — | Europa pasaulyje: suprasti kintančią pasaulio regionų, įskaitant besivystančius regionus, sąveiką, kultūrų tarpusavio santykius bei tarpusavio priklausomybę ir jų poveikį; kovoti su naujais pavojais ir rizika nepažeidžiant žmogaus teisių, laisvės ir nepabloginant gerovės bei remti taiką. |
| --- | --- |

—

Europa pasaulyje: suprasti kintančią pasaulio regionų, įskaitant besivystančius regionus, sąveiką, kultūrų tarpusavio santykius bei tarpusavio priklausomybę ir jų poveikį; kovoti su naujais pavojais ir rizika nepažeidžiant žmogaus teisių, laisvės ir nepabloginant gerovės bei remti taiką.

| — | Pilietis Europos Sąjungoje: išsiplėtusios ES būsimo vystymosi sąlygomis - uždavinių, kaip pasiekti, kad Europos tautos įgautų betarpiškos demokratinio savarankiškumo ir aktyvaus dalyvavimo jausmą, sprendimas; veiksmingas ir demokratinis valdymas visais lygiais, įskaitant ekonominį ir teisinį valdymą ir pilietinės visuomenės vaidmenį,
  taip pat pažangius valdymo procesus, siekiant padidinti gyventojų dalyvavimą ir viešųjų bei privačių subjektų bendradarbiavimą
  ; moksliniai tyrimai siekiant plėtoti Europos kultūros, religijų, kultūros paveldo, institucijų ir teisės sistemų, istorijos, kalbų ir vertybių skirtumų ir bendrumų, sudarančių Europos daugiakultūrio identiteto ir paveldo pagrindą, bendrą supratimą ir pagarbą jiems. |
| --- | --- |

—

Pilietis Europos Sąjungoje: išsiplėtusios ES būsimo vystymosi sąlygomis - uždavinių, kaip pasiekti, kad Europos tautos įgautų betarpiškos demokratinio savarankiškumo ir aktyvaus dalyvavimo jausmą, sprendimas; veiksmingas ir demokratinis valdymas visais lygiais, įskaitant ekonominį ir teisinį valdymą ir pilietinės visuomenės vaidmenį,
  taip pat pažangius valdymo procesus, siekiant padidinti gyventojų dalyvavimą ir viešųjų bei privačių subjektų bendradarbiavimą
  ; moksliniai tyrimai siekiant plėtoti Europos kultūros, religijų, kultūros paveldo, institucijų ir teisės sistemų, istorijos, kalbų ir vertybių skirtumų ir bendrumų, sudarančių Europos daugiakultūrio identiteto ir paveldo pagrindą, bendrą supratimą ir pagarbą jiems.

| — | Socialiniai ir ekonomikos bei moksliniai rodikliai: jų taikymas politikoje, ją įgyvendinant ir atliekant stebėseną, esamų rodiklių, jų analizės metodų tobulinimas ir naujų kūrimas minėtu tikslu bei siekiant įvertinti mokslinių tyrimų programas, įskaitant oficialia statistika paremtus rodiklius. |
| --- | --- |

—

Socialiniai ir ekonomikos bei moksliniai rodikliai: jų taikymas politikoje, ją įgyvendinant ir atliekant stebėseną, esamų rodiklių, jų analizės metodų tobulinimas ir naujų kūrimas minėtu tikslu bei siekiant įvertinti mokslinių tyrimų programas, įskaitant oficialia statistika paremtus rodiklius.

| — | Prognozavimo veikla, susijusi su pagrindiniais mokslo, technologijų ir susijusiais socialiniais bei ekonominiais klausimais, pavyzdžiui, dėl ateities demografinių tendencijų, žinių globalizacijos, žinių sklaidos, ir mokslinių tyrimų sistemų raidos, bei būsimos pagrindinių mokslinių tyrimų sričių ir mokslo disciplinų raidos kartu ir atskirai. |
| --- | --- |

—

Prognozavimo veikla, susijusi su pagrindiniais mokslo, technologijų ir susijusiais socialiniais bei ekonominiais klausimais, pavyzdžiui, dėl ateities demografinių tendencijų, žinių globalizacijos, žinių sklaidos, ir mokslinių tyrimų sistemų raidos, bei būsimos pagrindinių mokslinių tyrimų sričių ir mokslo disciplinų raidos kartu ir atskirai.

9.   Erdvė

Tikslas

Europos kosminės erdvės programos rėmimas, daugiausia dėmesio skiriant programoms, teikiančioms naudą piliečiams ir Europos kosminės erdvės pramonės konkurencingumui, pavyzdžiui, GMES (Visuotinės aplinkos ir saugumo stebėsena). Tai padės kurti Europos kosminės erdvės politiką, papildant valstybių narių ir kitų pagrindinių suinteresuotų šalių, įskaitant Europos kosmoso agentūrą (EKA), pastangas.

Loginis pagrindas

Šioje srityje Bendrija gali prisidėti padėdama geriau apibrėžti bendrus tikslus, pagrįstus naudotojų reikalavimais ir politikos tikslais; koordinuodama veiklą, kad būtų išvengta darbo dubliavimo ir pasiekta kuo didesnė sąveika; padidindama ekonominį efektyvumą ir nustatydama standartus. Valdžios institucijos ir sprendimus priimantys asmenys - tai svarbūs potencialūs naudotojai, o Europos pramonė taip pat gaus naudos iš gerai apibrėžtos Europos kosminės erdvės politikos, įgyvendinamos pagal Europos kosminės erdvės programą, iš dalies remiamą siūloma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla. Veiklos Europos lygiu taip pat reikia siekiant remti Bendrijos politikos tikslus, pavyzdžiui, žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės, aplinkos, sveikatos, telekomunikacijų, saugumo, transporto srityse, taip pat užtikrinant, kad Europa būtų gerbiama regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo partnerė.

Per pastaruosius 40 metų Europa tiek nacionaliniu lygiu, tiek per Europos kosmoso agentūrą įgijo puikią kompetenciją technologijų srityje. Siekiant išsaugoti pramonės (įskaitant gamintojus, paslaugų teikėjus ir ekonominės veiklos vykdytojus) konkurencingumą, reikia naujų mokslinių tyrimų ir technologijų. Kosmoso srities priemonės teikia piliečiams svarbią naudą - technologijos naudojamos kitose srityse ir yra būtinos aukšto technologinio lygio visuomenėje.

Ypatingą dėmesį skiriant esamų pajėgumų Europoje panaudojimui,
  toliau išvardyta veikla siekiama veiksmingai panaudoti kosminės erdvės priemones (suderinant su in situ priemonėmis, įskaitant orlaiviuose įrengtas priemones) realizuojant pritaikymo būdus, ypač GMES ir jų indėlį į teisėsaugą Bendrijos politikoje; tirti kosmosą, atveriant tarptautinio bendradarbiavimo ir esminių technologinių atradimų galimybes, taip pat ekonomiškai efektyvių misijų galimybes; išnaudoti ir tirti kosmosą, pasitelkus tam sąlygas sudarančią veiklą, užtikrinančią strateginį Europos Sąjungos vaidmenį. Šią veiklą papildys kiti veiksmai pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą ir į Švietimo ir mokymo programą. Taip pat bus maksimaliai padidinta toliau išvardytos veiklos nauda viešajai tvarkai, įskaitant papildomos paramos numatymą galintiems iškilti naujiems politikos poreikiams, pavyzdžiui, su kosmine erdve susijusiems sprendimams, skirtiems padėti besivystančioms šalims; ir kosmoso erdvės stebėjimo priemonių ir metodų panaudojimui remiant Bendrijos politikos raidą.

Veikla

| — | Kosminėje erdvėje esančios priemonės, naudingos Europos visuomenei






  — | GMES: palydovinių ir in situ stebėjimo ir išankstinio įspėjimo sistemų, įskaitant skirtas piliečių saugumui užtikrinti, ir būdų, susijusių su aplinkos ir saugumo valdymu (įskaitant stichinių nelaimių valdymą), kūrimas ir jų susiejimas su antžeminiais komponentais, taip pat laivuose ir orlaiviuose įrengtais komponentais; parama GMES duomenų (ir palydoviniu ir in situ, įskaitant gautas iš antžeminių, laive ar orlaivyje naudojamų priemonių) integravimui, suderinimui, naudojimui ir pateikimui bei paslaugoms. |
| --- | --- | --- |

—

Kosminėje erdvėje esančios priemonės, naudingos Europos visuomenei

—

GMES: palydovinių ir in situ stebėjimo ir išankstinio įspėjimo sistemų, įskaitant skirtas piliečių saugumui užtikrinti, ir būdų, susijusių su aplinkos ir saugumo valdymu (įskaitant stichinių nelaimių valdymą), kūrimas ir jų susiejimas su antžeminiais komponentais, taip pat laivuose ir orlaiviuose įrengtais komponentais; parama GMES duomenų (ir palydoviniu ir in situ, įskaitant gautas iš antžeminių, laive ar orlaivyje naudojamų priemonių) integravimui, suderinimui, naudojimui ir pateikimui bei paslaugoms.

| — | Novatoriškos palydovinio ryšio paslaugos, sklandžiai integruotos į pasaulinius elektroninius ryšių tinklus, skirtos piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, elektroninę vyriausybę, nuotolinę mediciną, nuotolinį mokymą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaikį, asmeninę navigaciją, laivyno valdymą, žemės ūkį ir miškininkystę, meteorologiją ir bendruosius naudotojus. |
| --- | --- |

—

Novatoriškos palydovinio ryšio paslaugos, sklandžiai integruotos į pasaulinius elektroninius ryšių tinklus, skirtos piliečiams ir įmonėms taikomuosiuose sektoriuose, apimančiuose civilinę saugą, elektroninę vyriausybę, nuotolinę mediciną, nuotolinį mokymą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaikį, asmeninę navigaciją, laivyno valdymą, žemės ūkį ir miškininkystę, meteorologiją ir bendruosius naudotojus.

| — | Stebėsenos technologijų ir sistemų kūrimas, siekiant sumažinti su kosmine erdve susijusių paslaugų pažeidžiamumą ir padedančių stebėti kosminę erdvę. |
| --- | --- |

—

Stebėsenos technologijų ir sistemų kūrimas, siekiant sumažinti su kosmine erdve susijusių paslaugų pažeidžiamumą ir padedančių stebėti kosminę erdvę.

| — | Su kosmine erdve susijusių sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nenumatytiems atvejams, pritaikymas, stiprinant sąveiką su nekosminėmis sistemomis. |
| --- | --- |

—

Su kosmine erdve susijusių sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nenumatytiems atvejams, pritaikymas, stiprinant sąveiką su nekosminėmis sistemomis.

| — | Kosmoso tyrimai






  — | MTTP paramos teikimas ir didžiausios mokslinės pridėtinės vertės užtikrinimas pasinaudojant EKA ar nacionalinių kosmoso agentūrų iniciatyvų kosminės erdvės tyrimo srityje sinergija; geresnių galimybių gauti mokslinius duomenis sudarymas. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmoso tyrimai

—

MTTP paramos teikimas ir didžiausios mokslinės pridėtinės vertės užtikrinimas pasinaudojant EKA ar nacionalinių kosmoso agentūrų iniciatyvų kosminės erdvės tyrimo srityje sinergija; geresnių galimybių gauti mokslinius duomenis sudarymas.

| — | Pastangų derinimas siekiant kurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius bei analizuoti kosminės erdvės mokslų duomenis. |
| --- | --- |

—

Pastangų derinimas siekiant kurti kosminėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius bei analizuoti kosminės erdvės mokslų duomenis.

| — | MTTP įsitvirtinimui kosmose






  — | Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra kosminės erdvės srityje ilgalaikiams poreikiams patenkinti, įskaitant transportą kosminėje erdvėje; mokslinių tyrimų veikla siekiant padidinti Europos kosmoso technologijų sektoriaus konkurencingumą ir ekonominį efektyvumą. |
| --- | --- | --- |

—

MTTP įsitvirtinimui kosmose

—

Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra kosminės erdvės srityje ilgalaikiams poreikiams patenkinti, įskaitant transportą kosminėje erdvėje; mokslinių tyrimų veikla siekiant padidinti Europos kosmoso technologijų sektoriaus konkurencingumą ir ekonominį efektyvumą.

| — | Kosminės erdvės mokslai, įskaitant biomediciną ir gyvosios gamtos ir fizikos mokslus, kosminėje erdvėje. |
| --- | --- |

—

Kosminės erdvės mokslai, įskaitant biomediciną ir gyvosios gamtos ir fizikos mokslus, kosminėje erdvėje.

10.   Saugumas

Tikslas

Technologijų ir žinių, skirtų sukurti pajėgumus, kurių reikia piliečiams apsaugoti nuo terorizmo, stichinių nelaimių ir nusikalstamumo, nepažeidžiant pagrindinių žmogaus teisių, įskaitant teisę į privatų gyvenimą, plėtotė; optimalaus ir suderinto turimų technologijų naudojimo Europos civiliniam saugumui užtikrinimas ir civilinio saugumo sprendimus priimančių bei jais besinaudojančių asmenų bendradarbiavimo gerinant Europos saugumo pramonės konkurencingumą ir pateikiant tikslinių mokslinių tyrimų rezultatus, kad būtų sumažintos saugumo spragos, skatinimas.

Loginis pagrindas

Saugumas Europoje yra būtina klestėjimo ir laisvės sąlyga. ES saugumo strategijoje „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią priėmė Europos Vadovų Taryba, sprendžiamas išsamios saugumo strategijos, apimančios civilines ir su gynyba susijusias saugumo priemones, poreikio klausimas.

Su saugumu susiję moksliniai tyrimai yra ypač svarbūs siekiant aukšto lygio saugumo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Jie taip pat padės sukurti technologijas ir pajėgumus kitai Bendrijos politikai transporto, civilinės saugos, energetikos ir aplinkos ir sveikatos srityse remti. Moksliniams tyrimams saugumo srityje reikia specialių įgyvendinimo taisyklių, kad būtų atsižvelgta į jų ypatingą pobūdį.

Dabartinei su saugumu susijusių mokslinių tyrimų veiklai Europoje neigiamos įtakos turi pastangų išskaidymas, masto ir apimties nepakankamumas bei ryšių ir sąveikos stoka. Europa turi labiau suderinti savo pastangas, parengdama veiksmingesnes institucines priemones ir paskatindama įvairias nacionalines ir tarptautines suinteresuotas šalis bendradarbiauti ir koordinuoti savo veiklą, kad būtų išvengta darbo dubliavimosi, ir, kai tik įmanoma, veikti suderintai. Su saugumu susiję moksliniai tyrimai Bendrijos lygiu bus orientuoti tik į civilinę sritį, ir jie bus sutelkti į veiklą, pasižyminčią aiškia pridėtine verte nacionaliniu lygiu. Dėl to pagal Septintąją bendrąją programą atliekami moksliniai tyrimai civilinio saugumo srityje sustiprins Europos saugumo pramonės konkurencingumą. Pripažįstant, kad yra „dvejopo naudojimo“ technologijos sričių, reikės glaudžiai koordinuoti veiklą su Europos gynybos agentūra siekiant užtikrinti papildomumą.

Su saugumu susiję tyrimai pabrėš Europos pajėgumų, susijusių su grėsmių ir incidentų stebėjimu, informacijos ir žinių apie juos platinimu bei sistemų, skirtų geriau įvertinti padėtį pasitelkiant veiksmingiau naudojamas informacinių ir ryšių technologijų sistemas skirtingų operacijų srityse, svarbą.

Turi būti įgyvendinti specialūs konfidencialumo reikalavimai, tačiau neturi būti nereikalingai ribojamas tyrimų rezultatų skaidrumas. Be to, turi būti apibrėžtos sritys, kurių tyrimų rezultatus galima paviešinti.

Toliau išvardyta negynybinė veikla papildys ir integruos į technologijas ir sistemas orientuotus su civiliniu saugumu susijusius mokslinius tyrimus, atliekamus pagal kitas temas. Ji bus orientuota į pagrindinę užduotį, jos metu bus kuriamos technologijos ir pajėgumai, reikalingi konkrečioms saugumo užduotims. Pagal apibrėžimą ši veikla yra lanksti, kad ją galima būtų pritaikyti dar nežinomiems būsimiems pavojams saugumui ir susijusioms politikos reikmėms, galinčioms atsirasti ateityje, skatinanti kelių technologijų derinimą ir esamų technologijų perėmimą civilinio saugumo sektoriuje, su saugumu susiję Europos moksliniai tyrimai taip pat paskatins kurti daugeliui paskirčių tinkamas technologijas, siekiant kuo plačiau jas taikyti.

Veikla

| — | Piliečių saugumas: technologiniai sprendimai, skirti civilinei saugai, įskaitant biologinį saugumą ir apsaugą nuo nusikalstamumo ir teroro aktų rizikos. |
| --- | --- |

—

Piliečių saugumas: technologiniai sprendimai, skirti civilinei saugai, įskaitant biologinį saugumą ir apsaugą nuo nusikalstamumo ir teroro aktų rizikos.

| — | Infrastruktūros ir komunalinės įrangos saugumas: esamos ir būsimos viešos ir privačios svarbiausios ir (arba) tinklinio pagrindo infrastruktūros (pvz., transporto, energetikos, IRT), sistemų ir paslaugų (įskaitant finansines ir administracines paslaugas) analizė ir apsaugojimas. |
| --- | --- |

—

Infrastruktūros ir komunalinės įrangos saugumas: esamos ir būsimos viešos ir privačios svarbiausios ir (arba) tinklinio pagrindo infrastruktūros (pvz., transporto, energetikos, IRT), sistemų ir paslaugų (įskaitant finansines ir administracines paslaugas) analizė ir apsaugojimas.

| — | Pažangi priežiūra ir pasienio saugumas: daugiausia dėmesio technologijoms ir pajėgumams siekiant pagerinti visų sistemų, įrangos, priemonių ir procesų, bei greito identifikavimo metodų, būtinų gerinant Europos sausumos ir pakrantės sienų apsaugą, įskaitant pasienio kontrolės ir stebėjimo klausimus, veiksmingumą ir našumą. |
| --- | --- |

—

Pažangi priežiūra ir pasienio saugumas: daugiausia dėmesio technologijoms ir pajėgumams siekiant pagerinti visų sistemų, įrangos, priemonių ir procesų, bei greito identifikavimo metodų, būtinų gerinant Europos sausumos ir pakrantės sienų apsaugą, įskaitant pasienio kontrolės ir stebėjimo klausimus, veiksmingumą ir našumą.

| — | Saugumo ir saugos atkūrimas krizės atveju: daugiausia dėmesio technologijoms, naudojamoms įvairiose krizinių situacijų valdymo operacijose (civilinės saugos, humanitarines ir gelbėjimo užduotis) ir užtikrinančioms jų priežiūrą, ir tarporganizacinio pasirengimo, koordinavimo bei ryšių, paskirstytų struktūrų ir žmogiškųjų veiksnių klausimams. |
| --- | --- |

—

Saugumo ir saugos atkūrimas krizės atveju: daugiausia dėmesio technologijoms, naudojamoms įvairiose krizinių situacijų valdymo operacijose (civilinės saugos, humanitarines ir gelbėjimo užduotis) ir užtikrinančioms jų priežiūrą, ir tarporganizacinio pasirengimo, koordinavimo bei ryšių, paskirstytų struktūrų ir žmogiškųjų veiksnių klausimams.

Keturių minėtų sričių veikla bus remiama vykdant veiklą pagal toliau išvardytas platesnes temas:

| — | Saugumo sistemų integracija, sujungiamumas ir sąveika: žvalgybos informacija, informacijos rinkimas ir civilinis saugumas, daugiausia dėmesio technologijoms, skirtoms sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų, įskaitant teisėsaugos, gaisrų gesinimo, civilinės gynybos ir medicinos informacines infrastruktūras, sąveikai sustiprinti, taip pat informacijos patikimumui, organizaciniams aspektams, konfidencialumo apsaugai ir vientisumui bei visų operacijų ir apdorojimo atsekamumui. |
| --- | --- |

—

Saugumo sistemų integracija, sujungiamumas ir sąveika: žvalgybos informacija, informacijos rinkimas ir civilinis saugumas, daugiausia dėmesio technologijoms, skirtoms sistemų, įrangos, paslaugų ir procesų, įskaitant teisėsaugos, gaisrų gesinimo, civilinės gynybos ir medicinos informacines infrastruktūras, sąveikai sustiprinti, taip pat informacijos patikimumui, organizaciniams aspektams, konfidencialumo apsaugai ir vientisumui bei visų operacijų ir apdorojimo atsekamumui.

| — | Saugumas ir visuomenė: į užduotį orientuoti moksliniai tyrimai, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama socialinei ir ekonominei analizei, scenarijų rengimui ir veiklai, susijusiai su: saugumo kultūriniais, socialiniais, politiniais ir ekonominiais aspektais, bendravimu su visuomene, žmogiškųjų vertybių vaidmeniu ir politikos formavimu, psichologija, terorizmo socialine aplinka, piliečių susidarytu saugumo, etikos, privatumo apsaugos supratimu, visuomenės prognozėmis ir sistemine rizikos analize. Atliekant mokslinius tyrimus taip pat bus nagrinėjamos technologijos, kurios geriau apsaugo privatumą ir laisves, bei silpnosios vietos ir naujos grėsmės, taip pat galimų padarinių valdymas ir poveikio įvertinimas. |
| --- | --- |

—

Saugumas ir visuomenė: į užduotį orientuoti moksliniai tyrimai, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama socialinei ir ekonominei analizei, scenarijų rengimui ir veiklai, susijusiai su: saugumo kultūriniais, socialiniais, politiniais ir ekonominiais aspektais, bendravimu su visuomene, žmogiškųjų vertybių vaidmeniu ir politikos formavimu, psichologija, terorizmo socialine aplinka, piliečių susidarytu saugumo, etikos, privatumo apsaugos supratimu, visuomenės prognozėmis ir sistemine rizikos analize. Atliekant mokslinius tyrimus taip pat bus nagrinėjamos technologijos, kurios geriau apsaugo privatumą ir laisves, bei silpnosios vietos ir naujos grėsmės, taip pat galimų padarinių valdymas ir poveikio įvertinimas.

| — | Su saugumu susijusių mokslinių tyrimų koordinavimas ir struktūros nustatymas: Europos ir tarptautinių su saugumu susijusių mokslinių tyrimų pastangų koordinavimas ir civilinės, saugumo ir gynybos sričių mokslinių tyrimų sinergijos kūrimas, teisinių sąlygų gerinimas ir skatinimas optimaliai panaudoti esamas infrastruktūras. |
| --- | --- |

—

Su saugumu susijusių mokslinių tyrimų koordinavimas ir struktūros nustatymas: Europos ir tarptautinių su saugumu susijusių mokslinių tyrimų pastangų koordinavimas ir civilinės, saugumo ir gynybos sričių mokslinių tyrimų sinergijos kūrimas, teisinių sąlygų gerinimas ir skatinimas optimaliai panaudoti esamas infrastruktūras.

II.   IDĖJOS

Tikslas

Ši programa padidins Europos mokslinių tyrimų ties pažinimo riba dinamiškumą, kūrybiškumą ir kompetenciją. Tai bus daroma remiant Europos lygiu konkuruojančių individualių grupių iniciatyva visose srityse vykdomus mokslinių tyrimų projektus. Projektai bus finansuojami remiantis viešojo ir privataus sektoriaus mokslo darbuotojų pateiktais pasiūlymais dėl jų pasirinktų temų ir vertinant pagal vienintelį kompetencijos kriterijų, nustatomą tarpusavio peržiūros metu. Mokslinių tyrimų rezultatų pranešimas ir platinimas yra svarbi šios programos dalis.

Loginis pagrindas

Pačių mokslininkų iniciatyva atliekami moksliniai tyrimai ties pažinimo riba vykdant veiklą, kuri paprastai laikoma „fundamentaliaisiais moksliniais tyrimais“, yra svarbus gerovės ir socialinės pažangos variklis, kadangi jie atveria naujas galimybes mokslo ir technologijų pažangai bei padeda įgyti naujas žinias būsimiems pritaikymo būdams ir rinkoms.

Nepaisant daugelio pasiekimų ir aukštų veiklos rezultatų daugelyje sričių, Europa nevisiškai išnaudoja savo mokslinių tyrimų potencialą ir išteklius, todėl jai skubiai reikia didesnių pajėgumų žinioms generuoti ir remiantis šiomis žiniomis kurti ekonomines ir socialines vertybes bei užtikrinti augimą.

Individualių grupių atliekamiems moksliniams tyrimams ties pažinimo riba, kurie gali būti nacionalinio arba tarpvalstybinio pobūdžio, skirta Europos konkurencinė finansavimo struktūra (nacionalinį finansavimą papildanti, tačiau nepakeičianti) yra esminė Europos mokslinių tyrimų erdvės sudedamoji dalis, papildanti kitas Bendrijos ir nacionalines iniciatyvas. Jis padės sustiprinti Europos dinamiškumą ir padaryti ją patrauklesnę geriausiems Europos ir trečiųjų šalių mokslo darbuotojams bei pramonės sektoriaus investuotojams.

Veikla

Ši veikla bus vykdoma daugiausiai žadančiose ir produktyviausiose mokslinių tyrimų srityse ir išnaudos geriausias mokslo ir technologijų pažangos galimybes atskirose disciplinose ir jų grupėse, įskaitant inžineriją ir socialinius bei humanitarinius mokslus. Ji bus vykdoma neatsižvelgiant į kitų Septintosios bendrosios programos dalių teminę orientaciją, atkreipiant dėmesį į naujos kartos mokslo darbuotojus ir naujas grupes, nepamirštant ir jau ilgą laiką veikiančių grupių.

Mokslinių tyrimų ties pažinimo riba Bendrijos veiklą įgyvendins Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), sudaryta iš nepriklausomos mokslo tarybos, pasitelkiant tam tikslui skirtą taupią ir ekonomiškai efektyvią įgyvendinimo struktūrą. EMTT valdymą atliks tuo tikslu pasamdytas personalas, įskaitant ES institucijų pareigūnus, ir jis apims tik faktinius administravimo poreikius siekiant užtikrinti veiksmingam administravimui būtiną stabilumą ir tęstinumą.

Mokslo tarybą, užtikrinant mokslinių tyrimų sričių įvairovę, sudarys aukščiausio lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai, veikiantys savarankiškai ir nepriklausomai nuo politinių ar kitų interesų. Jo narius paskirs Komisija pagal nepriklausomą
  ir skaidrią
  skyrimo procedūrą,
  susitarusi su Mokslo taryba, įskaitant konsultacijas su mokslo bendruomene ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktą ataskaitą.
  Taikant rotacijos sistemą, kuri užtikrins Mokslo tarybos darbo tęstinumą, jie bus skiriami ketverių metų laikotarpiui, kurį bus galima pratęsti vieną kartą.

Mokslo taryba inter alia nustatys bendrą mokslo strategiją, turės visus įgaliojimus, susijusius su sprendimais dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies, ir mokslo požiūriu bus veiklos kokybės garantas. Visų pirma, jai bus pavesta parengti metinę darbo programą, įdiegti tarpusavio peržiūros procesą, taip pat mokslo požiūriu stebėti programos įgyvendinimą ir kontroliuoti jos kokybę. Ji priims elgesio kodeksą, inter alia apimantį interesų konflikto išvengimo klausimus.

Tikslinės įgyvendinimo struktūros darbuotojai bus atsakingi už visus įgyvendinimo ir programos vykdymo klausimus, kaip nustatyta metinėje darbo programoje. Visų pirma, jie atliks tarpusavio peržiūrą ir atranką, vadovaudamiesi Mokslo tarybos nustatytais principais, ir užtikrins finansinį ir mokslinį dotacijų valdymą.

EMTT administracinės ir personalo išlaidos, susijusios su Mokslo taryba ir tiksline įgyvendinimo struktūra, atitiks taupaus ir ekonomiškai efektyvaus valdymo principus; administracinės išlaidos bus minimalios
  ir neviršys 5 proc. nuo bendros EMTT skirtos finansinių asignavimų sumos,
  laikantis principo užtikrinti aukšto lygio įgyvendinimui būtinus išteklius,
  kad būtų maksimaliai padidinta netirtų sričių moksliniams tyrimams skiriamų lėšų
  .

Komisija garantuos visišką EMTT savarankiškumą ir sąžiningumą. Ji užtikrins, kad EMTT laikytųsi mokslinės kompetencijos, autonomiškumo, veiksmingumo ir skaidrumo principų, ir kad ji tiksliai laikytųsi Mokslo tarybos nustatytos strategijos ir įgyvendinimo metodikos. Komisija, bendradarbiaudama su Mokslo taryba, parengs metinį pranešimą apie EMTT veiklą ir tikslų įgyvendinimą, bei pateiks jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

EMTT galės vykdyti autonomiškus strateginius tyrimus, skirtus savo veiklai rengti ir remti. Visų pirma ji gali konsultuotis su Europos, tarpvyriausybinių ir nacionalinių iniciatyvų atstovais, kad galėtų planuoti savo veiklą atsižvelgdama į Europos ir nacionaliniu lygiu vykdomus mokslinius tyrimus.

Įgyvendinimas ir veiklos valdymas bus nuolat peržiūrimas ir vertinamas, siekiant įvertinti jos pasiekimus ir remiantis sukaupta patirtimi pakoreguoti bei patobulinti procedūras. Atliekant 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą tarpinį įvertinimą, taip pat atliekama EMTT struktūrų ir mechanizmų nepriklausoma peržiūra atsižvelgiant į mokslinės kompetencijos, savarankiškumo, veiksmingumo ir skaidrumo kriterijus bei visokeriopai dalyvaujant Mokslo tarybai.
  Čia įtraukiami Mokslo tarybos narių rinkimo procesas ir kriterijai.
  Atliekant peržiūrą bus išsamiai nagrinėjami struktūros, pagrįstos vykdomąja įstaiga, ir Sutarties 171 straipsniu pagrįstos struktūros privalumai ir trūkumai. Remiantis šia peržiūra šios struktūros ir mechanizmai turėtų būti atitinkamai keičiami. Komisija užtikrins, kad kuo greičiau būtų imtasi visų būtinų parengiamųjų darbų,
  įskaitant visus teisės aktų pasiūlymus, kuriuos ji laiko būtinus,
  ir jie būtų pristatyti Europos Parlamentui ir Tarybai,
  kaip reikalaujama Sutartyje
  , siekiant pereiti prie reikiamos pakeistos struktūros.
  Šiuo tikslu Bendroji programa bus pritaikyta arba papildyta per bendro sprendimo procedūrą pagal Sutarties 166 straipsnio 2 dalį;
  Pirminės išvados apie EMTT veikimą bus pateikiamos prieš tarpinį įvertinimą pateikiamoje 7 straipsnio 2 dalyje nurodytoje pažangos ataskaitoje.

III.   ŽMONĖS

Tikslas

Kiekybinis ir kokybinis Europos mokslinių tyrimų ir technologijų žmogiškojo potencialo stiprinimas, raginant žmones pasirinkti mokslo darbuotojo profesiją, skatinant Europos mokslo darbuotojus pasilikti Europoje ir pritraukiant į Europą mokslo darbuotojų iš viso pasaulio, padarant Europą patrauklesnę geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis Marie Curie veiksmų pagal ankstesnes Bendrąsias programas patirtimi, šių tikslų bus siekiama nustatant suderintą Marie Curie veiksmų rinkinį, visų pirma atsižvelgiant į Europos pridėtinę vertę jų poveikio Europos mokslinių tyrimų erdvei požiūriu. Šie veiksmai bus skirti visų karjeros pakopų mokslo darbuotojams, nuo pradinio apmokymo mokslinių tyrimų srityje, konkrečiai skirto jauniems žmonėms, iki mokymosi visą gyvenimą ir karjeros vystymo viešajame ir privačiajame sektoriuje. Taip pat bus stengiamasi padidinti mokslinių darbuotojų moterų aktyvumą skatinant lygias galimybes visuose Marie Curie veiksmuose, rengiant veiksmus, skirtus užtikrinti mokslo darbuotojams tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo suderinimą ir sudaranti palankias sąlygas tęsti mokslo darbuotojo karjerą po pertraukos.

Loginis pagrindas

Daug ir gerai parengtų kvalifikuotų mokslo darbuotojų - būtina sąlyga siekiant mokslo pažangos ir remiant inovacijas bei svarbus veiksnys pritraukiant ir išlaikant valstybines ir privačių subjektų investicijas į mokslinius tyrimus. Augant pasaulinei konkurencijai, nepaprastai svarbu plėtoti atvirą Europos mokslo darbuotojų darbo rinką, kurioje nėra jokios formos diskriminacijos, ir įvairinti jų gebėjimus bei karjeros galimybes, kad būtų palaikomas naudingas mokslo darbuotojų ir jų žinių judėjimas Europoje ir pasaulyje. Bus įdiegtos specialios priemonės, skirtos skatinti mokslo darbuotojus pradiniame karjeros etape ir remti pradinį karjeros etapą, bei priemonės, skirtos sumažinti „protų nutekėjimą“, pavyzdžiui, reintegracijos parama.

Tarpvalstybinis ir tarpsektorinis mobilumas, įskaitant pramonės dalyvavimo skatinimą ir mokslo darbuotojų karjeros kelių bei akademinių postų atvėrimą Europos mastu, yra esminė Europos mokslinių tyrimų erdvės sudedamoji dalis ir būtinas didinant Europos mokslinių tyrimų pajėgumus bei galimybes. Tarptautinė mokslo darbuotojų konkurencija išliks pagrindinis elementas siekiant užtikrinti aukščiausią pagal šią veiklos kryptį atliekamų mokslinių tyrimų kokybę. Mokslo darbuotojų mobilumo didinimas ir institucijų, galinčių tarptautiniu mastu pritraukti mokslo darbuotojus, išteklių stiprinimas skatins kompetencijos centrų kūrimąsi Europos Sąjungoje. Siekiant užtikrinti mokymą ir mobilumą naujose mokslinių tyrimų ir technologijų srityse, bus užtikrinamas tinkamas koordinavimas su kitomis Septintosios bendrosios programos dalimis bei siekiama sinergijos su kitomis Bendrijos politikos kryptimis, pvz., švietimu, sanglauda ir užimtumu. Programos „Pajėgumai“ dalyje „Mokslas visuomenėje“ numatyti veiksmai, skirti susieti mokslinį švietimą su karjera bei mokslinių tyrimų ir koordinavimo veiksmai, susiję su naujais mokslinio švietimo metodais.

Veikla

| — | Pradinis mokslo darbuotojų mokymas siekiant pagerinti jų karjeros viešajame ir privačiajame sektoriuje perspektyvas, be kita ko plečiant jų mokslinius bei bendruosius gebėjimus, įskaitant su technologijų perdavimu ir verslininkyste susijusius gebėjimus, ir paskatinant daugiau jaunų žmonių siekti mokslinės karjeros. Tai bus įgyvendinama pasitelkus Marie Curie tinklus, kurių pagrindinis tikslas yra įveikti susiskaldymą ir Europos lygiu sustiprinti mokslo darbuotojų pradinį mokymą ir karjeros plėtros galimybes. Numatyta teikti paramą geriausiems pradinio karjeros etapo mokslo darbuotojams, kad jie prisijungtų prie ilgą laiką veikiančių mokslinių tyrimų grupių. Tarpvalstybinių tinklų nariai turi panaudoti viena kitą papildančią kompetenciją pasitelkdami integruotas mokymo programas. Parama apims mokslo darbuotojų įdarbinimą ankstyvuose karjeros etapuose, mokymo renginių, kuriuose gali dalyvauti ir tinklui nepriklausantys mokslo darbuotojai, organizavimą bei aukštas pareigas mokslo įstaigose ir (arba) pramonės įmonėse, kad būtų perduotos žinios ir užtikrinama priežiūra. |
| --- | --- |

—

Pradinis mokslo darbuotojų mokymas siekiant pagerinti jų karjeros viešajame ir privačiajame sektoriuje perspektyvas, be kita ko plečiant jų mokslinius bei bendruosius gebėjimus, įskaitant su technologijų perdavimu ir verslininkyste susijusius gebėjimus, ir paskatinant daugiau jaunų žmonių siekti mokslinės karjeros. Tai bus įgyvendinama pasitelkus Marie Curie tinklus, kurių pagrindinis tikslas yra įveikti susiskaldymą ir Europos lygiu sustiprinti mokslo darbuotojų pradinį mokymą ir karjeros plėtros galimybes. Numatyta teikti paramą geriausiems pradinio karjeros etapo mokslo darbuotojams, kad jie prisijungtų prie ilgą laiką veikiančių mokslinių tyrimų grupių. Tarpvalstybinių tinklų nariai turi panaudoti viena kitą papildančią kompetenciją pasitelkdami integruotas mokymo programas. Parama apims mokslo darbuotojų įdarbinimą ankstyvuose karjeros etapuose, mokymo renginių, kuriuose gali dalyvauti ir tinklui nepriklausantys mokslo darbuotojai, organizavimą bei aukštas pareigas mokslo įstaigose ir (arba) pramonės įmonėse, kad būtų perduotos žinios ir užtikrinama priežiūra.

| — | Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra, siekiant palengvinti patyrusių mokslo darbuotojų karjeros plėtrą. Siekiant papildyti įgūdžius ir kompetenciją ar įgyti naujų arba padidinti tarpdisciplininį ar daugiadisplininį ir (arba) tarpsektorinį mobilumą, numatoma remti mokslo darbuotojus, turinčius konkretų papildomos kompetencijos ir gebėjimų poreikį, kad jie galėtų po pertraukos atnaujinti mokslinių tyrimų veiklą ir kad mokslo darbuotojai, pasinaudoję tarpvalstybinio (tarptautinio) mobilumo suteiktomis galimybėmis įgyti patirties, būtų ilgesniam laikui (vėl) įdarbinami mokslinių tyrimų darbo vietose Europoje, įskaitant jų kilmės šalis. Ši veikla bus įgyvendinama pasitelkiant individualias stipendijas, skiriamas tiesiogiai Bendrijos lygiu, ir bendrai finansuojant regionines, nacionalines ar tarptautines programas, kai tai atitinka Europos pridėtinės vertės, skaidrumo ir atvirumo kriterijus. |
| --- | --- |

—

Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra, siekiant palengvinti patyrusių mokslo darbuotojų karjeros plėtrą. Siekiant papildyti įgūdžius ir kompetenciją ar įgyti naujų arba padidinti tarpdisciplininį ar daugiadisplininį ir (arba) tarpsektorinį mobilumą, numatoma remti mokslo darbuotojus, turinčius konkretų papildomos kompetencijos ir gebėjimų poreikį, kad jie galėtų po pertraukos atnaujinti mokslinių tyrimų veiklą ir kad mokslo darbuotojai, pasinaudoję tarpvalstybinio (tarptautinio) mobilumo suteiktomis galimybėmis įgyti patirties, būtų ilgesniam laikui (vėl) įdarbinami mokslinių tyrimų darbo vietose Europoje, įskaitant jų kilmės šalis. Ši veikla bus įgyvendinama pasitelkiant individualias stipendijas, skiriamas tiesiogiai Bendrijos lygiu, ir bendrai finansuojant regionines, nacionalines ar tarptautines programas, kai tai atitinka Europos pridėtinės vertės, skaidrumo ir atvirumo kriterijus.

Iš pradžių bendro finansavimo režimas bus įgyvendinamas ribotu mastu siekiant sukaupti būtinos patirties.

| — | Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė: remiant ilgalaikes mokslo ir pramonės organizacijų, ypač MVĮ, bendradarbiavimo programas ir įtraukiant tradicines gamybos įmones, bus siekiama skatinti tarpsektorinį mobilumą ir sustiprinti keitimąsi žiniomis steigiant bendras mokslinių tyrimų partnerystes ir jose įdarbinant patyrusius mokslo darbuotojus, komandiruojant darbuotojus iš vieno sektoriaus į kitą ir organizuojant renginius. |
| --- | --- |

—

Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė: remiant ilgalaikes mokslo ir pramonės organizacijų, ypač MVĮ, bendradarbiavimo programas ir įtraukiant tradicines gamybos įmones, bus siekiama skatinti tarpsektorinį mobilumą ir sustiprinti keitimąsi žiniomis steigiant bendras mokslinių tyrimų partnerystes ir jose įdarbinant patyrusius mokslo darbuotojus, komandiruojant darbuotojus iš vieno sektoriaus į kitą ir organizuojant renginius.

| — | Tarptautinis matmuo: padidinti Europos mokslinių tyrimų kokybę pritraukiant į Europą talentingų mokslo darbuotojų iš svetur ir puoselėjant abipusiai naudingą mokslinį bendradarbiavimą su ne Europos mokslo darbuotojais. Šis uždavinys bus vykdomas skiriant stipendijas mokytis svetur (numačius privalomą grįžimo etapą); skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiesiems; kuriant partnerystes, palengvinančias mokslo darbuotojų mainus. Taip pat bus remiamos bendros Europos organizacijų ir ES kaimyninių šalių bei šalių, su kuriomis Bendrija yra pasirašiusi mokslo ir technologijų srities susitarimą, organizacijų iniciatyvos. Veikla apims priemones, skirtas kovoti su „protų nutekėjimu“ iš besivystančių ir besivystančios ekonomikos šalių bei priemones užsienyje dirbančių Europos mokslo darbuotojų tinklams sukurti. Šie veiksmai bus atliekami derinant juos su tarptautine veikla pagal programas „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“. |
| --- | --- |

—

Tarptautinis matmuo: padidinti Europos mokslinių tyrimų kokybę pritraukiant į Europą talentingų mokslo darbuotojų iš svetur ir puoselėjant abipusiai naudingą mokslinį bendradarbiavimą su ne Europos mokslo darbuotojais. Šis uždavinys bus vykdomas skiriant stipendijas mokytis svetur (numačius privalomą grįžimo etapą); skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiesiems; kuriant partnerystes, palengvinančias mokslo darbuotojų mainus. Taip pat bus remiamos bendros Europos organizacijų ir ES kaimyninių šalių bei šalių, su kuriomis Bendrija yra pasirašiusi mokslo ir technologijų srities susitarimą, organizacijų iniciatyvos. Veikla apims priemones, skirtas kovoti su „protų nutekėjimu“ iš besivystančių ir besivystančios ekonomikos šalių bei priemones užsienyje dirbančių Europos mokslo darbuotojų tinklams sukurti. Šie veiksmai bus atliekami derinant juos su tarptautine veikla pagal programas „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“.

| — | Konkretūs veiksmai, skirti tikrai Europos mokslo darbuotojų darbo rinkai sukurti, pašalinant kliūtis mobilumui ir pagerinant mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas Europoje. Taip pat bus remiamos skatinamosios priemonės viešosioms institucijoms, kurios skatina savo mokslo darbuotojų mobilumą, darbo kokybę ir autoritetą. Be to, bus įsteigti apdovanojimai už visuomenės informuotumo apie veiklą pagal Marie Curie programą ir šios veiklos tikslus didinimą. |
| --- | --- |

—

Konkretūs veiksmai, skirti tikrai Europos mokslo darbuotojų darbo rinkai sukurti, pašalinant kliūtis mobilumui ir pagerinant mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas Europoje. Taip pat bus remiamos skatinamosios priemonės viešosioms institucijoms, kurios skatina savo mokslo darbuotojų mobilumą, darbo kokybę ir autoritetą. Be to, bus įsteigti apdovanojimai už visuomenės informuotumo apie veiklą pagal Marie Curie programą ir šios veiklos tikslus didinimą.

IV.   PAJĖGUMAI

Pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį bus didinami visos Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo pajėgumai ir užtikrinamas optimalus jų naudojimas. Šis tikslas bus pasiektas:

| — | Optimizuojant mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą. |
| --- | --- |

—

Optimizuojant mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą.

| — | Stiprinant inovacinius MVĮ pajėgumus bei jų sugebėjimą gauti naudą iš mokslinių tyrimų. |
| --- | --- |

—

Stiprinant inovacinius MVĮ pajėgumus bei jų sugebėjimą gauti naudą iš mokslinių tyrimų.

| — | Remiant moksliniais tyrimais užsiimančių regioninių grupių plėtrą. |
| --- | --- |

—

Remiant moksliniais tyrimais užsiimančių regioninių grupių plėtrą.

| — | Realizuojant mokslinių tyrimų potencialą ES regionuose, kurie priskiriami konvergencijos tikslui, ir atokiausiuose regionuose. |
| --- | --- |

—

Realizuojant mokslinių tyrimų potencialą ES regionuose, kurie priskiriami konvergencijos tikslui, ir atokiausiuose regionuose.

| — | Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų darniai integruoti į Europos visuomenę. |
| --- | --- |

—

Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų darniai integruoti į Europos visuomenę.

| — | Remiant nuoseklų mokslinių tyrimų politikos plėtojimą. |
| --- | --- |

—

Remiant nuoseklų mokslinių tyrimų politikos plėtojimą.

| — | Imantis horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

Imantis horizontalių veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA

Tikslas

Geriausios esamos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimo ir plėtros optimizavimas ir pagalba visose mokslo ir technologijos srityse kuriant naują visai Europai svarbią infrastruktūrą, kurios reikia, kad Europos mokslo bendruomenė išliktų mokslinių tyrimų pažangos lydere ir galėtų padėti pramonei sustiprinti savo žinių bazę ir technologinę pažangiąją patirtį.

Loginis pagrindas

Mokslinių tyrimų infrastruktūrai tenka vis svarbesnis vaidmuo plečiant ir pritaikant žinias bei technologijas. Tokios infrastruktūros svarba tam tikrose srityse - energetikos, kosmoso ir dalelių fizikos - jau įrodyta, o kitose srityse ji vis didėja. Pavyzdžiui, daugiausia dėmesio moksliniuose tyrimuose skiriama spinduliuotės šaltiniams, genomikos ir socialinių mokslų duomenų bankams, aplinkos ir kosminės erdvės mokslų stebėjimo stotims ir observatorijoms, vaizdavimo sistemoms ar švarioms patalpoms naujų medžiagų ar nanoelektronikos tyrimams ir plėtrai. Šie tyrimai yra brangūs, jiems reikia sukaupti daug įvairios patirties, o jų rezultatais Europos mastu turėtų pasinaudoti plati mokslo bendruomenė ir vartotojų pramonė.

Sukūrus europinį modelį, skirtą mokslinių tyrimų infrastruktūrai, įskaitant skaičiavimo ir ryšių elektronines infrastruktūras bei virtualias infrastruktūras, ir vykdant šios srities veiklą Sąjungos lygiu gali būti žymiai išplėstas Europos mokslinių tyrimų potencialas ir pagerintas jo panaudojimas, tai taip pat gali prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo.

Nors valstybių narių vaidmuo plėtojant ir finansuojant infrastruktūrą liks svarbiausias, Bendrija gali ir turėtų atlikti katalizatoriaus ir sverto vaidmenį padėdama užtikrinti platesnę ir veiksmingesnę prieigą prie įvairiose valstybėse narėse esančių infrastruktūrų ir jų panaudojimą, koordinuotai skatindama šios infrastruktūros plėtojimą bei sujungimą į tinklus ir naujų, visai Europai svarbios mokslinių tyrimų infrastruktūrų atsiradimą vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Todėl Europos strateginis mokslinių tyrimų infrastruktūros forumas (ESFRI) vadina vieną iš svarbiausių vaidmenų nustatant Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros poreikius ir sudarant jos planą.

Veikla

Pagal šią antraštinę dalį veikla bus vykdoma visoje mokslo ir technologijų srityje. Ji bus atliekama glaudžiai bendradarbiaujant su teminių sričių veiklą vykdančiais subjektais siekiant užtikrinti, kad visa veikla, kurios Europos lygiu imamasi Bendrijos sistemoje, atitiktų mokslinių tyrimų infrastruktūros poreikius atitinkamoje jos srityje, įskaitant tarptautinį bendradarbiavimą.

Ši veikla bus tokia:

| — | Parama esamai mokslinių tyrimų infrastruktūrai






  — | veiklos integravimas siekiant geriau Europos mastu susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą atitinkamoje srityje ir skatinti darnų jos naudojimą ir plėtojimą, visų pirma tarpvalstybinė prieiga siekiant užtikrinti, kad Europos mokslo darbuotojai, įskaitant pramonės ir MVĮ mokslo darbuotojus, savo tyrimams galėtų naudotis aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūra, neatsižvelgiant į šios infrastruktūros vietą; |
| --- | --- | --- |

—

Parama esamai mokslinių tyrimų infrastruktūrai

—

veiklos integravimas siekiant geriau Europos mastu susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą atitinkamoje srityje ir skatinti darnų jos naudojimą ir plėtojimą, visų pirma tarpvalstybinė prieiga siekiant užtikrinti, kad Europos mokslo darbuotojai, įskaitant pramonės ir MVĮ mokslo darbuotojus, savo tyrimams galėtų naudotis aukštos kokybės mokslinių tyrimų infrastruktūra, neatsižvelgiant į šios infrastruktūros vietą;

| — | elektroninės infrastruktūros tyrimams stiprinimas skatinant aukšto pralaidumo ir didelio rezultatyvumo ryšių ir energetinių tinklų tolesnę plėtrą, raidą ir visuotines galimybes susijungti bei Europos skaičiavimo įrangos pajėgumų stiprinimas, taip pat prireikus skatinant vartotojų bendrijas naudotis tokia infrastruktūra, didinant jos visuotinę svarbą ir pasitikėjimą ja, pasinaudojant GEANT ir Grid infrastruktūrų pasiekimais bei remiantis atvirais tarpusavio sąveikos standartais. |
| --- | --- |

—

elektroninės infrastruktūros tyrimams stiprinimas skatinant aukšto pralaidumo ir didelio rezultatyvumo ryšių ir energetinių tinklų tolesnę plėtrą, raidą ir visuotines galimybes susijungti bei Europos skaičiavimo įrangos pajėgumų stiprinimas, taip pat prireikus skatinant vartotojų bendrijas naudotis tokia infrastruktūra, didinant jos visuotinę svarbą ir pasitikėjimą ja, pasinaudojant GEANT ir Grid infrastruktūrų pasiekimais bei remiantis atvirais tarpusavio sąveikos standartais.

| — | Parama naujai mokslinių tyrimų infrastruktūrai






  — | naujos infrastruktūros kūrimas ir esminis esamos infrastruktūros atnaujinimas, daugiausia dėmesio skiriantį parengiamiesiems etapams, skatinant moksliniams tyrimams skirtų naujų įrenginių atsiradimą taikant „kintamosios geometrijos“ principą, pirmiausia paremtą ESFRI (15) atliekamu darbu. Projektų tyrimai, pasitelkus konkursų rengimo metodą „iš apačios į viršų“, siekiant paskatinti naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimą finansuojant apdovanojimus už atradimus ir naujos infrastruktūros kūrimo galimybių studijas. |
| --- | --- | --- |

—

Parama naujai mokslinių tyrimų infrastruktūrai

—

naujos infrastruktūros kūrimas ir esminis esamos infrastruktūros atnaujinimas, daugiausia dėmesio skiriantį parengiamiesiems etapams, skatinant moksliniams tyrimams skirtų naujų įrenginių atsiradimą taikant „kintamosios geometrijos“ principą, pirmiausia paremtą ESFRI (15) atliekamu darbu. Projektų tyrimai, pasitelkus konkursų rengimo metodą „iš apačios į viršų“, siekiant paskatinti naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros kūrimą finansuojant apdovanojimus už atradimus ir naujos infrastruktūros kūrimo galimybių studijas.

Šiuo požiūriu finansuoti teikiami infrastruktūros projektai bus atrenkami pagal kelis kriterijus, visų pirma pagal:

| — | nesugebėjimą pasiekti tikslą naudojant esamus mechanizmus; |
| --- | --- |

—

nesugebėjimą pasiekti tikslą naudojant esamus mechanizmus;

| — | Bendrijos finansinės paramos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinės paramos pridėtinę vertę;

| — | pajėgumą pasiūlyti paslaugas, tenkinančias visos Europos mokslo (mokslo ir pramonės organizacijų) bendruomenės naudotojų poreikius, įskaitant pridėtinę vertę Europos mokslinių tyrimų erdvei; |
| --- | --- |

—

pajėgumą pasiūlyti paslaugas, tenkinančias visos Europos mokslo (mokslo ir pramonės organizacijų) bendruomenės naudotojų poreikius, įskaitant pridėtinę vertę Europos mokslinių tyrimų erdvei;

| — | mokslinę kompetenciją; |
| --- | --- |

—

mokslinę kompetenciją;

| — | svarbą tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

—

svarbą tarptautiniu lygiu;

| — | įnašą į technologinės plėtros pajėgumą; |
| --- | --- |

—

įnašą į technologinės plėtros pajėgumą;

| — | įnašą kuriant „moksliniais tyrimais paremtas kompetencijos grupes“; |
| --- | --- |

—

įnašą kuriant „moksliniais tyrimais paremtas kompetencijos grupes“;

| — | technologinį ir organizacinį įgyvendinamumą; |
| --- | --- |

—

technologinį ir organizacinį įgyvendinamumą;

| — | europinės partnerystės galimybes ir valstybių narių bei kitų pagrindinių suinteresuotų subjektų tvirtus finansinius ir kitus įsipareigojimus bei galimą EIB paskolų ir struktūrinių fondų panaudojimą; |
| --- | --- |

—

europinės partnerystės galimybes ir valstybių narių bei kitų pagrindinių suinteresuotų subjektų tvirtus finansinius ir kitus įsipareigojimus bei galimą EIB paskolų ir struktūrinių fondų panaudojimą;

| — | statybos ir eksploatacijos išlaidų įvertinimas. |
| --- | --- |

—

statybos ir eksploatacijos išlaidų įvertinimas.

Naujos infrastruktūros kūrimo srityje prireikus reikėtų atsižvelgti į konvergencijos tikslui priskiriamų regionų bei atokiausių regionų mokslinės kompetencijos potencialą. Bus užtikrintas veiksmingas Bendrijos finansinių priemonių, visų pirma Septintosios bendrosios programos ir struktūrinių fondų, koordinavimas.

MVĮ SKIRTI MOKSLINIAI TYRIMAI

Tikslai

Europos MVĮ inovacinių pajėgumų ir jų indėlio į naujomis technologijomis paremtų produktų ir rinkų plėtrą stiprinimas, padedant joms mokslinius tyrimus pavesti atlikti trečiosioms šalims, padidinti jų mokslinių tyrimų pastangas, išplėsti jų tinklus, geriau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir įgyti technologinės pažangiosios patirties, atotrūkio tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų panaikinimas.

Loginis pagrindas

MVĮ yra Europos pramonės pagrindas. Jos turėtų būti esminė inovacijų diegimo sistemos ir žinių pavertimo naujais produktais, procesais ir paslaugomis grandinės sudedamoji dalis. Susidurdamos su vis didėjančia konkurencija vidaus ir pasaulio rinkose, Europos MVĮ turi plėsti savo žinias ir intensyvinti mokslinius tyrimus, geriau išnaudoti mokslinio tyrimo rezultatus, plėsti savo verslo veiklą į didesnes rinkas ir internacionalizuoti savo žinių tinklus. Dauguma valstybių narių veiksmų, susijusių su MVĮ, neskatina ir neremia tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje ir technologijų perdavimo. Būtina imtis veiksmų ES lygiu papildant ir sustiprinant nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomos veiklos poveikį. Be toliau išvardytos veiklos, pagal Septintąją bendrąją programą bus skatinamas ir lengvinamas MVĮ dalyvavimas bei atsižvelgiama į jų poreikius.

Veikla

Rengiami specialūs paramos MVĮ veiksmai, skirti remti MVĮ ar MVĮ susivienijimus, kurie turi pavesti atlikti reikalingus mokslinius tyrimus trečiosioms šalims - tai yra mažo ir vidutinio sudėtingumo technologijas taikančios MVĮ, turinčios mažai pajėgumų tyrimams atlikti arba iš viso jų neturinčios. Kaip mokslinių tyrimų paslaugų teikėjai gali dalyvauti daug mokslinių tyrimų atliekančios MVĮ, arba pavesti trečiosioms šalims atlikti mokslinius tyrimus, kad papildytų savo pagrindinius mokslinių tyrimų pajėgumus. Veikla bus vykdoma visoje mokslo ir technologijų srityje taikant principą „iš apačios į viršų“. Veiksmai apims paramą demonstracinei ir kitai veiklai siekiant palengvinti naudojimąsi mokslinių tyrimų rezultatais, užtikrinant papildomumą su Bendrąja konkurencingumo ir inovacijų programa. Finansiniai ištekliai bus paskirstomi pasitelkus dvi schemas:

| — | MVĮ skirti moksliniai tyrimai: remti mažas novatoriškų MVĮ grupes siekiant išspręsti įprastines ar papildomas technologines problemas. |
| --- | --- |

—

MVĮ skirti moksliniai tyrimai: remti mažas novatoriškų MVĮ grupes siekiant išspręsti įprastines ar papildomas technologines problemas.

| — | MVĮ susivienijimams skirti moksliniai tyrimai: remti MVĮ susivienijimus ir MVĮ grupes, padedant rasti dideliam konkrečių pramonės sektorių ar vertės grandinės segmentų MVĮ skaičiui bendrų problemų techninius sprendimus. |
| --- | --- |

—

MVĮ susivienijimams skirti moksliniai tyrimai: remti MVĮ susivienijimus ir MVĮ grupes, padedant rasti dideliam konkrečių pramonės sektorių ar vertės grandinės segmentų MVĮ skaičiui bendrų problemų techninius sprendimus.

Pirmenybė bus aiškiai teikiama mokslinių tyrimų projektų rėmimui. Be to, parama bus teikiama nacionalinėms schemoms, pagal kurias MVĮ ar jų asociacijoms teikiami finansiniai ištekliai pasiūlymams dėl veiklos pagal programą „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ perengti. Įgyvendinant Bendrijos bendrąją MTTP programą, bus užtikrinamas jos papildomumas ir sinergija su veiksmais pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą.

Pagal Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą bus skatinamas ir supaprastinamas MVĮ dalyvavimas Septintojoje bendrojoje programoje teikiant horizontalias paslaugas, skirtas verslui ir inovacijoms remti. Bus užtikrintas papildomumas ir sinergija su kitomis Bendrijos programomis.

ŽINIŲ REGIONAI

Tikslai

Europos regionų mokslinių tyrimų potencialo stiprinimas, visų pirma visoje Europoje skatinant ir remiant „moksliniais tyrimais užsiimančių grupių“, jungiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionų valdžios institucijas, kūrimą.

Loginis pagrindas

Vis plačiau pripažįstama, kad regionai atlieka svarbų vaidmenį ES mokslinių tyrimų ir plėtros srityje. Mokslinių tyrimų politika ir veikla regioniniu lygiu dažnai remiasi valstybinius ir privačius subjektus jungiančių „grupių“ kūrimu. Bandomoji programa „Žinių regionai“ atskleidė šios raidos dinamiką ir būtinybę remti bei skatinti tokių struktūrų kūrimą.

Šioje srityje vykdoma veikla leis Europos regionams sustiprinti savo investicijų į MTTP pajėgumus ir užsiimti mokslinių tyrimų veikla iki maksimumo padidinant galimybes sėkmingai įtraukti savo ūkio subjektus į Europos mokslinių tyrimų projektus ir sudaryti palankesnes sąlygas grupių atsiradimui, taip skatinant Europos regioninę plėtrą. Veiksmai sudarys palankesnes sąlygas prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo prisidedančių regioninių grupių kūrimui.

Veikla

Naujoji iniciatyva „Žinių regionai“ įtrauks ir sutelks moksliniais tyrimais užsiimančias regionų suinteresuotas šalis, pavyzdžiui, universitetus, mokslinių tyrimų centrus, pramonės įmones, valdžios institucijas (regionų tarybas ar regionų plėtros agentūras). Projektai apims bendrą regionų grupių mokslinių tyrimų darbotvarkių analizę (koordinuojant su kita veikla, susijusia su platesniu regionų inovacijos grupių klausimu) ir priemonių, skirtų joms įvykdyti atliekant konkrečią mokslinių tyrimų veiklą, parengimą, įskaitant labiau mokslinių tyrimų plėtros požiūriu pažengusių regionų „vadovavimą“ minėtu požiūriu mažiau pažengusiems regionams ir paramą naujai „Žinių regionų“ iniciatyvai.

Tai apims priemones, skirtas gerinti mokslinių tyrimų tinklų kūrimą ir galimybes gauti lėšų mokslinių tyrimų veiklai, taip pat geresnę mokslinius tyrimus atliekančių organizacijų ir institucijų integraciją ir susiejimą regiono ekonomikoje. Ši veikla bus vykdoma ją glaudžiai derinant su Bendrijos regionine politika (struktūriniais fondais), Bendrąja konkurencingumo ir inovacijų programa bei Švietimo ir mokymo programomis.

Vykdant konkrečią veiklą pagal iniciatyvą „Žinių regionai“, bus siekiama sinergijos su Bendrijos regionine politika, taip pat su atitinkamomis nacionalinėmis ir regioninėmis programomis, ypač sinergijos su konvergencijos tikslui priskiriamais ir atokiausiais regionais.

MOKSLINIŲ TYRIMŲ POTENCIALAS

Tikslas

Skatinimas panaudoti visą išplėstos Sąjungos mokslinių tyrimų potencialą realizuojant ir plėtojant esamą ar naują kompetenciją ES regionuose, priskiriamuose konvergencijos tikslui ir atokiausiuose regionuose (16), ir padedant didinti jų mokslo darbuotojų pajėgumą sėkmingai dalyvauti mokslinių tyrimų veikloje Bendrijos lygiu.

Loginis pagrindas

Europa nevisiškai išnaudoja savo mokslinių tyrimų potencialą, ypač mažiau pažengusiuose regionuose, nutolusiuose nuo Europos mokslinių tyrimų ir pramonės vystymosi branduolio. Siekiant šių regionų tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus mokslo darbuotojams ir institucijoms padėti prisidėti prie bendrų Europos mokslinių tyrimų pastangų, pasinaudojant kitų Europos regionų žiniomis ir patirtimi, šia veikla norima sukurti sąlygas, kuriomis jie galės panaudoti savo potencialą ir kurios padės iki galo įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę išplėstoje Sąjungoje. Veiksmai bus grindžiami buvusiomis ir esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos kompetencijos centrais, įkurtais pagal Penktąją bendrąją programą tuometinėse stojančiosiose šalyse bei šalyse kandidatėse ir Marie Curie stipendijomis priimančioms organizacijoms, skirtoms žinių perdavimui.

Veikla

Šios srities veikla apims paramą:

| — | tarpvalstybinėms abipusėms mokslinių tyrimų darbuotojų komandiruotėms į konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose pasirinktas organizacijas ir į vieną ar kelias organizacijas partneres; paramą pasirinktiems esamos ar naujos kompetencijos centrams siekiant įdarbinti iš kitų šalių atvykstančius patyrusius mokslo darbuotojus,
  įskaitant vadybininkus
  ; |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinėms abipusėms mokslinių tyrimų darbuotojų komandiruotėms į konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose pasirinktas organizacijas ir į vieną ar kelias organizacijas partneres; paramą pasirinktiems esamos ar naujos kompetencijos centrams siekiant įdarbinti iš kitų šalių atvykstančius patyrusius mokslo darbuotojus,
  įskaitant vadybininkus
  ;

| — | mokslinių tyrimų įrangos įsigijimui bei kūrimui ir materialinės bazės, sudarančios sąlygas visapusiškai panaudoti esamą intelektualųjį potencialą pasirinktuose esamos ar naujos kompetencijos centruose konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose, kūrimui; |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų įrangos įsigijimui bei kūrimui ir materialinės bazės, sudarančios sąlygas visapusiškai panaudoti esamą intelektualųjį potencialą pasirinktuose esamos ar naujos kompetencijos centruose konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose, kūrimui;

| — | seminarų ir konferencijų organizavimui siekiant palengvinti žinių perdavimą; skatinamajai veiklai ir iniciatyvoms, kuriomis siekiama platinti ir perduoti mokslinių tyrimų rezultatus kitose šalyse ir tarptautinėse rinkose; |
| --- | --- |

—

seminarų ir konferencijų organizavimui siekiant palengvinti žinių perdavimą; skatinamajai veiklai ir iniciatyvoms, kuriomis siekiama platinti ir perduoti mokslinių tyrimų rezultatus kitose šalyse ir tarptautinėse rinkose;

| — | „įvertinimo struktūroms“, sudarančioms sąlygas bet kuriam konvergencijos tikslui priskiriamų regionų mokslinių tyrimų centrui gauti bendros mokslinių tyrimų kokybės ir infrastruktūros tarptautinį nepriklausomą ekspertų įvertinimą. |
| --- | --- |

—

„įvertinimo struktūroms“, sudarančioms sąlygas bet kuriam konvergencijos tikslui priskiriamų regionų mokslinių tyrimų centrui gauti bendros mokslinių tyrimų kokybės ir infrastruktūros tarptautinį nepriklausomą ekspertų įvertinimą.

Bus siekiama didelės sinergijos su Bendrijos regionine politika. Vykdant pagal šį skirsnį remiamą veiklą bus nustatyti naujų ir esamų kompetencijos centrų konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo poreikiai ir galimybės, kurie gali būti realizuoti panaudojant struktūrinius ir sanglaudos fondus.

Taip pat bus siekiama sinergijos su Bendrąja konkurencingumo ir inovacijų programa siekiant paskatinti regioninę prekybą MTTP bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis.

MOKSLAS VISUOMENĖJE

Tikslas

Siekiant sukurti atvirą, veiksmingą ir demokratinę Europos žinių visuomenę, reikia skatinti darnią mokslo ir technologinių pastangų integraciją ir su tuo susijusią mokslinių tyrimų politiką socialiniame Europos tinkle, Europos mastu skatinant mąstyti ir diskutuoti mokslo ir technologijų bei jų sąsajų su visais visuomenės ir kultūros aspektais klausimais.

Loginis pagrindas

Mokslas ir technologijos turi vis didesnės įtakos mūsų kasdieniam gyvenimui. Tačiau mokslas ir technologijos - socialinių ir kultūrinių veiksnių veikiami socialinės veiklos produktai - lieka nutolę nuo didelės visuomenės dalies bei politinius sprendimus priimančių asmenų kasdienių rūpesčių ir tebėra nesusipratimų objektas. Ginčijamus klausimus, susijusius su naujomis technologijomis, visuomenė turėtų nagrinėti remdamasi gerai pagrįstais debatais, leidžiančiais tinkamai pasirinkti ir nuspręsti.

Veikla

Šioje srityje pradėta esminė ir integruota iniciatyva apims paramą:

| — | Europos mokslo sistemos stiprinimui ir gerinimui bei šių klausimų sprendimui: naudojimosi mokslinėmis konsultacijomis ir patirtimi tobulinimas ir jų poveikio stebėsena politikos formavimo (įskaitant rizikos valdymą) tikslais; mokslo leidinių ateitis; priemonės, kuriomis siekiama, kad mokslo leidiniai būtų prieinamesni visuomenės nariams, pageidaujantiems su jais susipažinti
  ;
  apsaugos priemonės mokslo sritims, kurios gali būti netinkamai panaudotos; kovos su apgaule, pasitikėjimo ir „savireguliavimo“ klausimai. |
| --- | --- |

—

Europos mokslo sistemos stiprinimui ir gerinimui bei šių klausimų sprendimui: naudojimosi mokslinėmis konsultacijomis ir patirtimi tobulinimas ir jų poveikio stebėsena politikos formavimo (įskaitant rizikos valdymą) tikslais; mokslo leidinių ateitis; priemonės, kuriomis siekiama, kad mokslo leidiniai būtų prieinamesni visuomenės nariams, pageidaujantiems su jais susipažinti
  ;
  apsaugos priemonės mokslo sritims, kurios gali būti netinkamai panaudotos; kovos su apgaule, pasitikėjimo ir „savireguliavimo“ klausimai.

| — | Platesniam mokslo darbuotojų ir plačiosios visuomenės, įskaitant organizuotą pilietinę visuomenę, įtraukimui sprendžiant su mokslu susijusius klausimus, siekiant numatyti ir išsiaiškinti politinius ir visuomeninius klausimus, įskaitant etinius klausimus. |
| --- | --- |

—

Platesniam mokslo darbuotojų ir plačiosios visuomenės, įskaitant organizuotą pilietinę visuomenę, įtraukimui sprendžiant su mokslu susijusius klausimus, siekiant numatyti ir išsiaiškinti politinius ir visuomeninius klausimus, įskaitant etinius klausimus.

| — | Apmąstymams ir diskusijoms mokslo ir technologijų bei jų vietos visuomenėje tema, remiantis tokiomis mokslo šakomis kaip istorija, sociologija ir mokslo bei technologijų filosofija. |
| --- | --- |

—

Apmąstymams ir diskusijoms mokslo ir technologijų bei jų vietos visuomenėje tema, remiantis tokiomis mokslo šakomis kaip istorija, sociologija ir mokslo bei technologijų filosofija.

| — | Lyčių tyrimams, įskaitant lyčių klausimo integravimą į visas mokslinių tyrimų sritis ir moterų vaidmens moksliniuose tyrimuose ir moksliniuose sprendimų priėmimo organuose skatinimą. |
| --- | --- |

—

Lyčių tyrimams, įskaitant lyčių klausimo integravimą į visas mokslinių tyrimų sritis ir moterų vaidmens moksliniuose tyrimuose ir moksliniuose sprendimų priėmimo organuose skatinimą.

| — | Atviros aplinkos, sužadinančios
  vaikų ir jaunimo susidomėjimą mokslu, sukūrimui, stiprinant mokslinį švietimą visais lygiais, įskaitant ir mokyklas, bei skatinant visų kvalifikacijų jaunus žmones domėtis moksline veikla ir visokeriopai joje dalyvauti. |
| --- | --- |

—

Atviros aplinkos, sužadinančios
  vaikų ir jaunimo susidomėjimą mokslu, sukūrimui, stiprinant mokslinį švietimą visais lygiais, įskaitant ir mokyklas, bei skatinant visų kvalifikacijų jaunus žmones domėtis moksline veikla ir visokeriopai joje dalyvauti.

| — | Universitetuose ir kitose aukštojo mokslo įstaigose vykdomų mokslinių tyrimų vaidmens ir tokių universitetų bei įstaigų dalyvavimo sprendžiant globalizacijos keliamus uždavinius stiprinimui. |
| --- | --- |

—

Universitetuose ir kitose aukštojo mokslo įstaigose vykdomų mokslinių tyrimų vaidmens ir tokių universitetų bei įstaigų dalyvavimo sprendžiant globalizacijos keliamus uždavinius stiprinimui.

| — | Gyvesniam mokslo pasaulio ir platesnės politiką formuojančių asmenų auditorijos, žiniasklaidos ir plačiosios visuomenės tarpusavio bendravimui ir tarpusavio supratimui, padedant mokslininkams geriau informuoti apie savo darbą bei jį pristatyti ir remiant mokslo informacijos struktūras, leidinius ir žiniasklaidą. |
| --- | --- |

—

Gyvesniam mokslo pasaulio ir platesnės politiką formuojančių asmenų auditorijos, žiniasklaidos ir plačiosios visuomenės tarpusavio bendravimui ir tarpusavio supratimui, padedant mokslininkams geriau informuoti apie savo darbą bei jį pristatyti ir remiant mokslo informacijos struktūras, leidinius ir žiniasklaidą.

Ši veikla visų pirma bus atliekama vykdant mokslinių tyrimų projektus, studijas, kuriant tinklus ir vykdant mainus, rengiant viešus renginius ir imantis iniciatyvų, steigiant prizus, atliekant tyrimus ir renkant duomenis. Daugeliu atveju tam reikės steigti tarptautines bendras įmones su trečiųjų šalių organizacijomis.

PARAMA NUOSEKLIAM MOKSLINIŲ TYRIMŲ POLITIKOS PLĖTOJIMUI

Tikslai

Nacionalinės ir Bendrijos mokslinių tyrimų politikos veiksmingumo ir nuoseklumo didinimas ir jų derinimas su kitomis politikos kryptimis, viešųjų mokslinių tyrimų poveikio didinimas bei jų sąsajų su pramone plėtojimas ir valstybės paramos bei jos poveikio privačių dalyvių investicijoms poveikio stiprinimas.

Loginis pagrindas

Investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą padidinimas iki 3% tikslo ir jų veiksmingumo gerinimas yra vienas iš svarbiausių Lisabonos strategijos augimui ir užimtumui skatinti prioritetų. Todėl veiksmingos politikos plėtojimas siekiant padidinti viešąsias ir privačias investicijas į mokslinius tyrimus yra svarbi valstybės institucijų užduotis siekiant paspartinti perėjimą prie konkurencingos žiniomis paremtos ekonomikos. Tam reikia, kad būtų galima pritaikyti mokslinių tyrimų politiką, sutelkti daugiau įvairesnių priemonių, koordinuoti pastangas peržengiant nacionalines sienas, taip pat sutelkti kitas politikos kryptis, kad būtų sukurtos geresnės bendros sąlygos moksliniams tyrimams.

Veikla

Pagal šią dalį vykdoma veikla papildys koordinavimo veiklą pagal programą „Bendradarbiavimas“ ir ja bus siekiama pagerinti regioninių, nacionalinių ir Bendrijos politikos krypčių bei iniciatyvų (pvz. finansavimo programų, teisės aktų, rekomendacijų ir gairių) nuoseklumą bei poveikį. Ši veikla bus tokia:

| — | su moksliniais tyrimais susijusios viešosios politikos krypčių bei pramonės strategijų, įskaitant jų poveikį, stebėsena ir analizė bei rodiklių, kurie galėtų padėti teikti informaciją ir įrodymus, susijusius su politikos nustatymu, įgyvendinimu, įvertinimu ir tarpvalstybiniu koordinavimu, kūrimas. |
| --- | --- |

—

su moksliniais tyrimais susijusios viešosios politikos krypčių bei pramonės strategijų, įskaitant jų poveikį, stebėsena ir analizė bei rodiklių, kurie galėtų padėti teikti informaciją ir įrodymus, susijusius su politikos nustatymu, įgyvendinimu, įvertinimu ir tarpvalstybiniu koordinavimu, kūrimas.

| — | Mokslinių tyrimų politikos krypčių koordinavimo stiprinimas savanoriškumo pagrindu, siekiant paremti atvirojo koordinavimo metodo įgyvendinimą ir nacionaliniu ar regioniniu lygiu pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomas tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas bendro intereso klausimais. |
| --- | --- |

—

Mokslinių tyrimų politikos krypčių koordinavimo stiprinimas savanoriškumo pagrindu, siekiant paremti atvirojo koordinavimo metodo įgyvendinimą ir nacionaliniu ar regioniniu lygiu pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomas tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas bendro intereso klausimais.

TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO VEIKLA

Tam, kad taptų konkurencinga ir pirmautų pasauliniu mastu, Europos Sąjungai reikia tvirtos ir nuoseklios tarptautinės mokslo ir technologijų politikos. Pagal skirtingas Septintosios bendrosios programos programas vykdoma tarptautinė veikla bus įgyvendinama atsižvelgiant į bendrą tarptautinio bendradarbiavimo strategiją.

Ši tarptautinė politika turi tris vienas nuo kito priklausančius tikslus:

| — | remti Europos konkurencingumą nustatant strateginę partnerystę su trečiosiomis šalimis pasirinktose mokslo srityse ir įtraukiant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus į darbą Europoje ir su ja; |
| --- | --- |

—

remti Europos konkurencingumą nustatant strateginę partnerystę su trečiosiomis šalimis pasirinktose mokslo srityse ir įtraukiant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus į darbą Europoje ir su ja;

| — | Sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams su trečiųjų šalių partneriais siekiant užtikrinti geresnę prieigą prie kitur pasaulyje vykdomų mokslinių tyrimų; |
| --- | --- |

—

Sudaryti palankesnes sąlygas ryšiams su trečiųjų šalių partneriais siekiant užtikrinti geresnę prieigą prie kitur pasaulyje vykdomų mokslinių tyrimų;

| — | abipusio suinteresuotumo ir abipusės naudos pagrindu spręsti konkrečias trečiosioms šalims iškilusias ar visiems bendras problemas. |
| --- | --- |

—

abipusio suinteresuotumo ir abipusės naudos pagrindu spręsti konkrečias trečiosioms šalims iškilusias ar visiems bendras problemas.

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal Septintąją bendrąją programą visų pirma bus orientuotas į šias šalių grupes:

| — | Šalis kandidates; |
| --- | --- |

—

Šalis kandidates;

| — | ES kaimynines šalis, Viduržemio jūros regiono šalis partneres, Vakarų Balkanų šalis (17) ir Rytų Europos bei Centrinės Azijos šalis (18); |
| --- | --- |

—

ES kaimynines šalis, Viduržemio jūros regiono šalis partneres, Vakarų Balkanų šalis (17) ir Rytų Europos bei Centrinės Azijos šalis (18);

| — | besivystančias šalis, sutelkiant dėmesį į kiekvienos atitinkamos šalies ar regiono konkrečius poreikius (19); |
| --- | --- |

—

besivystančias šalis, sutelkiant dėmesį į kiekvienos atitinkamos šalies ar regiono konkrečius poreikius (19);

| — | besiformuojančios ekonomikos šalis. |
| --- | --- |

—

besiformuojančios ekonomikos šalis.

Pagal temas suskirstyta tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus vykdoma pagal programą „Bendradarbiavimas“. Tarptautinė veikla žmogiškojo potencialo srityje bus vykdoma pagal programą „Žmonės“.

Pagal programą „Pajėgumai“ bus įgyvendinama horizontali paramos veikla ir priemonės, daugiausia dėmesio skiriant ne atskirai teminei ar tarpdisciplininei sričiai, kuriai taikoma „Bendradarbiavimo“ programa, o kitoms sritims, ir šią veiklą bei priemones galima tam tikrais atvejais papildyti abipusio intereso konkrečiais bendradarbiavimo veiksmais. Bus dedamos pastangos siekiant labiau suderinti nacionalinę veiklą remiant nacionalinių programų dėl tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo koordinavimą. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą vykdant INTAS ir remiantis bendradarbiaujant su Rytų Europos ir Centrinės Azijos šalimis jos atliktu darbu, įgyvendinant šią programą ir programas „Bendradarbiavimas“ ir „Žmonės“ bus vykdoma tęstinumą užtikrinanti veikla.

Bus užtikrintas bendras tarptautinių bendradarbiavimo veiksmų pagal įvairias Septintosios bendrosios programos programas bei kitas Bendrijos priemones koordinavimas.

NEBRANDUOLINĖ JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO (JTC) VEIKLA

Tikslas

Teikti į užsakovo interesus orientuotą mokslinę ir techninę paramą Bendrijos politikos formavimo procesui, užtikrinant paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai bei reaguojant į naujus politikos poreikius.

Loginis pagrindas

JTC nepriklausomybė nuo specialių privačių ar nacionalinių interesų kartu su jo technine patirtimi sudaro sąlygas palengvinti suinteresuotų subjektų (pramonės asociacijų, aplinkosaugos veiklos grupių, valstybių narių kompetentingų institucijų, kitų mokslinių tyrimų centrų ir pan.) ir politinius sprendimus priimančių asmenų bendravimą ir sutarimo paieškas, ypač Bendrijos lygiu
  ir ypač su Europos Parlamento žinia
  . Teikdamas mokslinę ir technologinę paramą JTC padeda padaryti Bendrijos politikos procesą veiksmingesnį, skaidresnį ir paremtą rimtais moksliniais argumentais. Prireikus ir tinkamais atvejais JTS atliekami moksliniai tyrimai turėtų būti koordinuojami su moksliniais tyrimais, vykdomais pagal specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temas, siekiant išvengti sutapimų ir dubliavimosi.

JTC sustiprins savo poziciją Europos mokslinių tyrimų erdvėje. Palengvindamas prieigą prie savo bazės Europos ir ne Europos mokslininkams, įskaitant pradedančiuosius mokslininkus, centras labiau bendradarbiaus su kitomis viešosiomis ir privačiomis mokslinių tyrimų organizacijomis, nuosekliai gerins savo mokslinės veiklos kokybę ir labiau moksliniu požiūriu prisidės prie mokymo, kuris ir toliau išliks svarbiu JTC prioritetu.

JTC paramos Bendrijos politikai naudingumas ir pasitikėjimas ja yra glaudžiai susijęs su centro mokslinės patirties kokybe ir jo integracija į tarptautinę mokslo bendruomenę. Todėl JTC toliau investuos į mokslinius tyrimus ir ryšius su kitais atitinkamų sričių kompetencijos centrais. Jis dalyvaus netiesioginėje veikloje visose srityse, o labiausiai - bendrose mokslo informacijos sistemose, tinklų kūrime, mokymo ir mobilumo programose, mokslinių tyrimų infrastruktūroje ir technologijų platformose bei koordinavimo priemonėse, kur jis turi atitinkamos patirties pridėtinei vertei užtikrinti.

JTC toliau aktyviai skatins naujų valstybių narių ir šalių kandidačių įsitraukimą į jo veiklą iki dabartinio kitų ES-15 valstybių narių lygio.

Veikla

JTC prioritetinės sritys bus tos, kurios yra strategiškai svarbios Sąjungai ir kuriose jo indėlis užtikrina didžiausią pridėtinę vertę. Mokslinė ir techninė parama Bendrijos politikai ir toliau bus teikiama pagrindinėse srityse - tvaraus vystymosi, klimato kaitos, maisto, energetikos, transporto, cheminių medžiagų, bandymų su gyvūnais alternatyvų, mokslinių tyrimų politikos, informacinių technologijų, pamatinių metodų ir medžiagų, biotechnologijų, rizikos, pavojų ir socialinio bei ekonominio poveikio. Augimas bus užtikrinamas svarbiausiose Bendrijai rūpimose srityse:

| — | Klestėjimas žinių visuomenėje






  — | Atlikti ir plėtoti pažangius ekonometrinio modeliavimo ir analizės metodus, kaip apibrėžta politikoje, ir stebėti juos, pavyzdžiui, vykdant Lisabonos strategiją, vidaus rinkos ir Bendrijos mokslinių tyrimų bei švietimo politiką. |
| --- | --- | --- |

—

Klestėjimas žinių visuomenėje

—

Atlikti ir plėtoti pažangius ekonometrinio modeliavimo ir analizės metodus, kaip apibrėžta politikoje, ir stebėti juos, pavyzdžiui, vykdant Lisabonos strategiją, vidaus rinkos ir Bendrijos mokslinių tyrimų bei švietimo politiką.

| — | Sukurti modelius, kurie padėtų atsakingai palaikyti tvarumo tikslų ir konkurencingumo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

—

Sukurti modelius, kurie padėtų atsakingai palaikyti tvarumo tikslų ir konkurencingumo pusiausvyrą.

| — | Teikti mokslinę ir (arba) techninę paramą kuriant rizikos vertinimo ir valdymo procedūras, kurios būtų Europos sprendimų priėmimo procese naudojamos priemonės. |
| --- | --- |

—

Teikti mokslinę ir (arba) techninę paramą kuriant rizikos vertinimo ir valdymo procedūras, kurios būtų Europos sprendimų priėmimo procese naudojamos priemonės.

| — | Solidarumas ir atsakingas išteklių valdymas






  — | Tapti pripažintu mokslo ir technologijų informacijos apie tvarų žemės ūkį centru, daugiausia dėmesio skiriant maisto kokybei, atsekamumui ir saugai (įskaitant genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus), erdvės valdymui ir kryžminei atitikčiai, bei remti bendros žemės ūkio politikos įgyvendinimą. |
| --- | --- | --- |

—

Solidarumas ir atsakingas išteklių valdymas

—

Tapti pripažintu mokslo ir technologijų informacijos apie tvarų žemės ūkį centru, daugiausia dėmesio skiriant maisto kokybei, atsekamumui ir saugai (įskaitant genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus), erdvės valdymui ir kryžminei atitikčiai, bei remti bendros žemės ūkio politikos įgyvendinimą.

| — | Teikti mokslinę ir techninę paramą bendrai žuvininkystės politikai. |
| --- | --- |

—

Teikti mokslinę ir techninę paramą bendrai žuvininkystės politikai.

| — | Pagerinti suderintų Europos geografinės informacijos duomenų teikimą ir erdvinės informacijos sistemas (parama INSPIRE) bei toliau kurti naujus visuotinio aplinkos ir išteklių stebėjimo metodus (parama GMES). |
| --- | --- |

—

Pagerinti suderintų Europos geografinės informacijos duomenų teikimą ir erdvinės informacijos sistemas (parama INSPIRE) bei toliau kurti naujus visuotinio aplinkos ir išteklių stebėjimo metodus (parama GMES).

| — | Perteikti patirtį ir vaidinti vaidmenį GMES mokslinių tyrimų veikloje bei kuriant naujas šios srities taikomąsias programas. |
| --- | --- |

—

Perteikti patirtį ir vaidinti vaidmenį GMES mokslinių tyrimų veikloje bei kuriant naujas šios srities taikomąsias programas.

| — | Remti ES veiksmų plano dėl aplinkos ir sveikatos įgyvendinimą, taip pat teikiant paramą vykdomai veiklai, kuria siekiama sukurti Bendrijos informuotumo apie aplinką ir sveikatą integruotą sistemą. |
| --- | --- |

—

Remti ES veiksmų plano dėl aplinkos ir sveikatos įgyvendinimą, taip pat teikiant paramą vykdomai veiklai, kuria siekiama sukurti Bendrijos informuotumo apie aplinką ir sveikatą integruotą sistemą.

| — | Skatinti ir stiprinti alternatyvių strategijų kūrimą ir patvirtinimą, visų pirma metodus, pagal kuriuos nenaudojami gyvūnai, visose atitinkamose mokslinių tyrimų srityse (saugos vertinimo, vakcinų testavimo, sveikatos ir biomedicinos mokslinių tyrimų ir pan.). |
| --- | --- |

—

Skatinti ir stiprinti alternatyvių strategijų kūrimą ir patvirtinimą, visų pirma metodus, pagal kuriuos nenaudojami gyvūnai, visose atitinkamose mokslinių tyrimų srityse (saugos vertinimo, vakcinų testavimo, sveikatos ir biomedicinos mokslinių tyrimų ir pan.).

| — | Laisvė, saugumas ir teisingumas






  — | Plėtoti veiklą, padedančią įtvirtinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ypač srityse, susijusiose apsauga nuo terorizmo, organizuotu nusikalstamumu ir sukčiavimu, sienų apsauga ir pagrindinių pavojų prevencija, bendradarbiaujant su atitinkamais organais. |
| --- | --- | --- |

—

Laisvė, saugumas ir teisingumas

—

Plėtoti veiklą, padedančią įtvirtinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, ypač srityse, susijusiose apsauga nuo terorizmo, organizuotu nusikalstamumu ir sukčiavimu, sienų apsauga ir pagrindinių pavojų prevencija, bendradarbiaujant su atitinkamais organais.

| — | Remti Bendrijos atsakomuosius veiksmus stichinių ir technologinių nelaimių atveju. |
| --- | --- |

—

Remti Bendrijos atsakomuosius veiksmus stichinių ir technologinių nelaimių atveju.

| — | Europa - pasaulinė partnerė






  — | Stiprinti paramą Bendrijos išorės politikai konkrečiose srityse, susijusiose, pavyzdžiui, su išoriniais vidaus saugumo aspektais, vystomuoju bendradarbiavimu ir humanitarine pagalba. |
| --- | --- | --- |

—

Europa - pasaulinė partnerė

—

Stiprinti paramą Bendrijos išorės politikai konkrečiose srityse, susijusiose, pavyzdžiui, su išoriniais vidaus saugumo aspektais, vystomuoju bendradarbiavimu ir humanitarine pagalba.

---

(1)  Septintojoje bendrojoje programoje sąvokos „MVĮ“ apibrėžimas apima ir mikroįmones.

(2)  Pirmiausia - su veikla, vykdoma pagal tarpvyriausybinę struktūrą EUREKA. Be to, EUREKA grupių sukaupta patirtis turėtų būti svarbi atitinkamų sričių bendroms technologijų iniciatyvoms.

(3)  Įskaitant finansinę paramą COST veiklai administruoti ir koordinuoti.

(4)  Terminas „bioekonomika“ apima visus pramonės ir ekonomikos sektorius, gaminančius, tvarkančius ar kitaip eksploatuojančius biologinius išteklius ir susijusias paslaugas, tiekimo arba vartotojiškas pramonės šakas - žemės ūkį, maisto pramonę, žuvininkystę, miškininkystę ir pan.

(5)  „Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija - Strategija Europai,“ COM(2002)0027.

(6)  Papildomi moksliniai tyrimai, susiję su tvariu gamtos išteklių valdymu ir išsaugojimu, aptariami temoje „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“.

(7)  COM(2000)0769.

(8)  COM(2005)0265.

(9)  COM(2006)0105.

(10)  Apie papildomus mokslinius tyrimus, susijusius su biologinių išteklių gamyba ir naudojimu, kalbama aptariant temą „Maistas, žemės ūkis ir
  žuvininkystė
  , biotechnologijos“.

(11)  Į atitinkamų Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų darbotvarkes bus atsižvelgiama įvairioje veikloje.

(12)  COM(2001)0370.

(13)  Europos aeronautikos pramonė į mokslinius tyrimus investuoja 14 % savo apyvartinių lėšų, Europos automobilių pramonė - beveik 5 % savo apyvartinių lėšų; ES laivų statybos pramonės konkurencinį pranašumą užtikrina vien tik MTTP.

(14)  ACARE: Aeronautikos mokslinių tyrimų Europoje patariamoji taryba. Įkurta 2001 m., ji yra pirmasis veikiantis technologijų platformos pavyzdys. ERRAC: Europos geležinkelio mokslinių tyrimų patariamoji taryba; ERTRAC: Europos kelių transporto mokslinių tyrimų patariamoji taryba; technologijų platforma WATERBORNE (vandens transportas).

(15)  ESFRI buvo įsteigtas 2002 m. balandžio mėn. ESFRI sudaro atstovai iš 25 ES valstybių narių, paskirti už mokslinius tyrimus atsakingų ministrų, ir Europos Komisijos atstovas. Bendrosios mokslinių tyrimų programos asocijuotosios šalys buvo pakviestos prisijungti 2004 m.

(16)  Konvergencijos tikslui priskiriami regionai yra nustatyti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25), 5 straipsnyje. Tai apima konvergencijos tikslui prisiskiriamus regionus, atitinkančius finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, ir atokiausius regionus.

(17)  Išskyrus asocijuotas šalis kandidates.

(18)  Anksčiau vadintas naujomis nepriklausomomis valstybėmis: Armėniją, Azerbaidžaną, Baltarusiją, Gruziją, Kazachstaną, Kirgiziją, Moldovą, Rusiją, Tadžikistaną, Turkmėnistaną, Ukrainą ir Uzbekistaną.

(19)  Atkreipiant dėmesį į tai, kad Lotynų Amerikoje yra ir besivystančių šalių, ir besiformuojančios ekonomikos šalių.

II PRIEDAS

ORIENTACINIS PASKIRSTYMAS PROGRAMOMS

Orientacinis paskirstymas programoms yra toks (milijonais eurų):

| Bendradarbiavimas (1)
  ,
   (2) | 32 413 |
| --- | --- |
| — Sveikatos priežiūra | 6 100 |
| — Maistas, žemės ūkis
  ir žuvininkystė
  bei biotechnologijos | 1 935 |
| — Informacinės ir ryšių technologijos | 9 050 |
| — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 3 475 |
| — Energetika | 2 350 |
| — Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 1 890 |
| — Transportas (įskaitant aeronautiką) | 4 160 |
| — Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai | 623 |
| — Erdvė | 1 430 |
| — Saugumas | 1 400 |
| Idėjos | 7 510 |
| Žmonės | 4 750 |
| Pajėgumai | 4 097 |
| Mokslinių tyrimų infrastruktūra | 1 715 |
| MVĮ skirti moksliniai tyrimai | 1 336 |
| Žinių regionai | 126 |
| Mokslinių tyrimų potencialas | 340 |
| Mokslas visuomenėje | 330 |
| Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas | 70 |
| Tarptautinio bendradarbiavimo veikla | 180 |
| Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1 751 |
| IŠ VISO | 50 521 |

Bendradarbiavimas (1)
  ,
   (2)

32 413

— Sveikatos priežiūra

6 100

— Maistas, žemės ūkis
  ir žuvininkystė
  bei biotechnologijos

1 935

— Informacinės ir ryšių technologijos

9 050

— Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

3 475

— Energetika

2 350

— Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

1 890

— Transportas (įskaitant aeronautiką)

4 160

— Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai

623

— Erdvė

1 430

— Saugumas

1 400

Idėjos

7 510

Žmonės

4 750

Pajėgumai

4 097

Mokslinių tyrimų infrastruktūra

1 715

MVĮ skirti moksliniai tyrimai

1 336

Žinių regionai

126

Mokslinių tyrimų potencialas

340

Mokslas visuomenėje

330

Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas

70

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla

180

Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

1 751

IŠ VISO

50 521

Specialios nuostatos dėl rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (RSFF)

Programų „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“ orientaciniai biudžetai apima įnašus Europos investicijų bankui (EIB) už III priede nurodytos RSFF įsteigimą. Prisidedančiąsias specialiąsias programas patvirtinančiuose Tarybos sprendimuose inter alia bus nustatyta įgyvendinimo tvarka, kuria vadovaudamasi Komisija nuspręs dėl Bendrijos įnašo į rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir jos sukuriamų pajamų, kurių nenaudoja EIB, perskirstymo kitiems bendrosios programos veiksmams.

RSFF pagal Septintąją bendrąją programą bus skirta ne didesnė kaip
  500 mlrd. EUR
  suma
  iki 2010 m. Gavus Tarybos ir Europos Parlamento įvertinimą pagal šio sprendimo 7 straipsnio 2 dalyje aprašytą procedūrą remiantis Komisijos ataskaita, kurioje pateikiama informacija apie MVĮ ir universitetų dalyvavimą, Septintosios bendrosios programos atrankos kriterijų atitiktį, apie remtų projektų pobūdį ir su tuo susijusių priemonių poreikį, leidimo išdavimo procedūros trukmę, projektų rezultatus ir lėšų paskirstymą, 2010 -2013 m. laikotarpiu bus galima skirti papildomus 500 mln. EUR.

Iš Septintosios bendrosios programos skirta suma
  turi būti papildoma lygiaverte suma iš EIB. Ši suma bus skiriama iš programos „Bendradarbiavimas“ (iki 800 mln. EUR proporcingai pagal visus teminius prioritetus, išskyrus socialinius bei ekonomikos mokslus ir humanitarinius mokslus) ir programos „Pajėgumai“ (iki 200 mln. EUR iš mokslinių tyrimų infrastruktūrai skiriamų lėšų).

Ši suma EIB palaipsniui suteikiama atsižvelgiant į paklausos lygį.

Siekiant užtikrinti greitą pirmųjų veiksmų, apsirūpinus pakankamais ištekliais, pradžią, 500 mln. EUR suma bus palaipsniui skiriama biudžete per laikotarpį iki Septintosios bendrosios programos tarpinio įvertinimo, nurodyto šio sprendimo 7 straipsnio 2 dalyje.

---

(1)  Įskaitant bendras technologijų iniciatyvas (finansinis planas ir kt.) ir dalį koordinavimo bei tarptautinio bendradarbiavimo veiklos, finansuotinos pagal temas.

(2)  Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal programos dalį „Bendradarbiavimas“, būtų skiriama MVĮ.

III PRIEDAS

FINANSAVIMO SCHEMOS

Netiesioginė veikla

Septintosios bendrosios programos remiama veikla bus finansuojama pagal įvairias finansavimo schemas. Šios schemos bus naudojamos atskirai arba jas derinant pagal Bendrąją programą įgyvendinamai veiklai finansuoti.

Sprendimuose dėl specialiųjų programų, darbo programose ir skelbiant konkursus atitinkamai bus nurodyta:

| — | Įvairiai veiklai finansuoti naudojamos (-ų) schemos (-ų) rūšis (-ys); |
| --- | --- |

—

Įvairiai veiklai finansuoti naudojamos (-ų) schemos (-ų) rūšis (-ys);

| — | Dalyvių kategorijos (pvz., mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, MVĮ, valdžios institucijos), galinčios jais pasinaudoti; |
| --- | --- |

—

Dalyvių kategorijos (pvz., mokslinių tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, MVĮ, valdžios institucijos), galinčios jais pasinaudoti;

| — | Veiklos rūšys (pavyzdžiui, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstracinė veikla, valdymas, mokymas, platinimas ir kita susijusi veikla), kurios gali būti finansuojamos pagal kiekvieną iš šių schemų. |
| --- | --- |

—

Veiklos rūšys (pavyzdžiui, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstracinė veikla, valdymas, mokymas, platinimas ir kita susijusi veikla), kurios gali būti finansuojamos pagal kiekvieną iš šių schemų.

Kai gali būti naudojamos skirtingos finansavimo schemos, darbo programose gali būti patikslinamos naudotinos finansavimo schemos temai, pagal kurią turi būti teikiamos paraiškos.

Finansavimo schemos yra šios:

| a) | Remti veiklą, kuri pirmiausia vykdoma konkurso tvarka:






  1. | Bendrai vykdomi projektai
  Parama įvairių šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas - plėsti naujas žinias, naujas technologijas, produktus, demonstracinę veiklą ar moksliniams tyrimams skirtus bendrus išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinius mokslinius tyrimus arba didelės apimties integruotus projektus, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Projektai taip pat
  turi
  būti skirti specialioms grupėms, pavyzdžiui, MVĮ
  ir kitiems mažesniems subjektams. |
| --- | --- | --- |

a)

Remti veiklą, kuri pirmiausia vykdoma konkurso tvarka:

1.

Bendrai vykdomi projektai

Parama įvairių šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas - plėsti naujas žinias, naujas technologijas, produktus, demonstracinę veiklą ar moksliniams tyrimams skirtus bendrus išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinius mokslinius tyrimus arba didelės apimties integruotus projektus, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Projektai taip pat
  turi
  būti skirti specialioms grupėms, pavyzdžiui, MVĮ
  ir kitiems mažesniems subjektams.

| 2. | Kompetencijos tinklai
  Parama jungtinei veiklos programai, kurią įgyvendina keletas mokslinių tyrimų organizacijų, integruodamos savo veiklą atitinkamoje srityje, ir kurią mokslinių tyrimų grupės vykdo ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Šiai jungtinės veiklos programai įgyvendinti reikės ištekliais ir veikla prisidedančių organizacijų oficialaus įsipareigojimo. |
| --- | --- |

2.

Kompetencijos tinklai

Parama jungtinei veiklos programai, kurią įgyvendina keletas mokslinių tyrimų organizacijų, integruodamos savo veiklą atitinkamoje srityje, ir kurią mokslinių tyrimų grupės vykdo ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Šiai jungtinės veiklos programai įgyvendinti reikės ištekliais ir veikla prisidedančių organizacijų oficialaus įsipareigojimo.

| 3. | Koordinavimo ir paramos veikla
  Parama veiklai, kurios tikslas - koordinuoti ar remti mokslinių tyrimų veiklą ir politiką (tinklų kūrimas, mainai, galimybės naudotis kitų šalių mokslinių tyrimų infrastruktūromis, studijos, konferencijos ir kt.). Ši veikla taip pat gali būti įgyvendinama kitomis priemonėmis, ne tik organizuojant konkursus. |
| --- | --- |

3.

Koordinavimo ir paramos veikla

Parama veiklai, kurios tikslas - koordinuoti ar remti mokslinių tyrimų veiklą ir politiką (tinklų kūrimas, mainai, galimybės naudotis kitų šalių mokslinių tyrimų infrastruktūromis, studijos, konferencijos ir kt.). Ši veikla taip pat gali būti įgyvendinama kitomis priemonėmis, ne tik organizuojant konkursus.

| 4. | Parama moksliniams tyrimams ties pažinimo riba
  Parama individualių nacionalinių ar tarpvalstybinių mokslinių tyrimų grupių vykdomiems projektams. Ši schema bus naudojama pačių mokslininkų iniciatyva atliekamiems mokslinių tyrimų ties pažinimo riba projektams, finansuojamiems Europos mokslinių tyrimų tarybos, remti. |
| --- | --- |

4.

Parama moksliniams tyrimams ties pažinimo riba

Parama individualių nacionalinių ar tarpvalstybinių mokslinių tyrimų grupių vykdomiems projektams. Ši schema bus naudojama pačių mokslininkų iniciatyva atliekamiems mokslinių tyrimų ties pažinimo riba projektams, finansuojamiems Europos mokslinių tyrimų tarybos, remti.

| 5. | Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai
  Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai iš esmės teikiama Marie Curie veiksmams įgyvendinti. |
| --- | --- |

5.

Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai

Parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai iš esmės teikiama Marie Curie veiksmams įgyvendinti.

| 6. | Konkrečioms grupėms (visų pirma MVĮ) skirti moksliniai tyrimai
  Parama mokslinių tyrimų projektams, kuriuose pagrindinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą atlieka universitetai, mokslinių tyrimų centrai ar kiti juridiniai subjektai konkrečių grupių, visų pirma MVĮ ar MVĮ susivienijimų, naudai. Bus dedamos pastangos papildomam finansavimui ir EIB ir kitų finansų organizacijų sutelkti. |
| --- | --- |

6.

Konkrečioms grupėms (visų pirma MVĮ) skirti moksliniai tyrimai

Parama mokslinių tyrimų projektams, kuriuose pagrindinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą atlieka universitetai, mokslinių tyrimų centrai ar kiti juridiniai subjektai konkrečių grupių, visų pirma MVĮ ar MVĮ susivienijimų, naudai. Bus dedamos pastangos papildomam finansavimui ir EIB ir kitų finansų organizacijų sutelkti.

| b) | Pagal Tarybos ir Europos Parlamento sprendimus (ar Tarybos sprendimus konsultuojantis su Europos Parlamentu), priimtus remiantis Komisijos pasiūlymu, įgyvendinamai veiklai Bendrija skirs finansinę paramą įvairioms iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių šaltinių.






  — | Bendrijos finansinis įnašas aiškiai apibrėžtų nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendram įgyvendinimui remti pagal Sutarties 169 straipsnį. Šiam bendram įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą tam tikslui skirtą įgyvendinimo struktūrą. Bendrijos finansinė parama bus teikiama sudarius nacionalinių kompetetingų institucijų oficialiais įsipareigojimais pagrįstą finansavimo planą. |
| --- | --- | --- |

b)

Pagal Tarybos ir Europos Parlamento sprendimus (ar Tarybos sprendimus konsultuojantis su Europos Parlamentu), priimtus remiantis Komisijos pasiūlymu, įgyvendinamai veiklai Bendrija skirs finansinę paramą įvairioms iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių šaltinių.

—

Bendrijos finansinis įnašas aiškiai apibrėžtų nacionalinių mokslinių tyrimų programų bendram įgyvendinimui remti pagal Sutarties 169 straipsnį. Šiam bendram įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą tam tikslui skirtą įgyvendinimo struktūrą. Bendrijos finansinė parama bus teikiama sudarius nacionalinių kompetetingų institucijų oficialiais įsipareigojimais pagrįstą finansavimo planą.

| — | Bendrijos finansinis įnašas bendrų technologijų iniciatyvų įgyvendinimui, skirtas tikslams, kurie negali būti pasiekti pagal a punkte nurodytas finansavimo schemas. Bendros technologijų iniciatyvos bus finansuojamos įvairaus pobūdžio ir įvairių šaltinių - privačiojo ir viešojo sektorių, Europos ir nacionalinėmis - lėšomis. Šis finansavimas gali būti įvairios formos ir gali būti skiriamas taikant įvairias priemones: parama iš Bendrosios programos, paskolos iš Europos investicijų banko (EIB), parama rizikos kapitalui. Bendros technologijų iniciatyvos gali būti nustatytos ir įgyvendinamos pagal Sutarties 171 straipsnį (gali apimti ir bendrųjų įmonių sukūrimą) arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų įsteigimo. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių oficialiais įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą. |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinis įnašas bendrų technologijų iniciatyvų įgyvendinimui, skirtas tikslams, kurie negali būti pasiekti pagal a punkte nurodytas finansavimo schemas. Bendros technologijų iniciatyvos bus finansuojamos įvairaus pobūdžio ir įvairių šaltinių - privačiojo ir viešojo sektorių, Europos ir nacionalinėmis - lėšomis. Šis finansavimas gali būti įvairios formos ir gali būti skiriamas taikant įvairias priemones: parama iš Bendrosios programos, paskolos iš Europos investicijų banko (EIB), parama rizikos kapitalui. Bendros technologijų iniciatyvos gali būti nustatytos ir įgyvendinamos pagal Sutarties 171 straipsnį (gali apimti ir bendrųjų įmonių sukūrimą) arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų įsteigimo. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių oficialiais įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą.

| — | Bendrijos finansinis įnašas, skirtas Europos interesus atitinkančioms naujoms infrastruktūroms kurti. Šis įnašas gali būti nustatytas pagal Sutarties 171 straipsnį arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų. Naujos infrastruktūros kūrimas bus finansuojamas įvairaus pobūdžio ir šaltinių lėšomis: nacionalinėmis, Bendrosios programos, struktūrinių fondų, Europos investicijų banko (EIB) paskolomis ir kitomis lėšomis. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą. |
| --- | --- |

—

Bendrijos finansinis įnašas, skirtas Europos interesus atitinkančioms naujoms infrastruktūroms kurti. Šis įnašas gali būti nustatytas pagal Sutarties 171 straipsnį arba remiantis sprendimais dėl specialiųjų programų. Naujos infrastruktūros kūrimas bus finansuojamas įvairaus pobūdžio ir šaltinių lėšomis: nacionalinėmis, Bendrosios programos, struktūrinių fondų, Europos investicijų banko (EIB) paskolomis ir kitomis lėšomis. Bendrijos parama bus teikiama tik sudarius atitinkamų šalių įsipareigojimais pagrįstą bendrą finansavimo planą.

Bendrija įgyvendins a punkte nurodytas finansavimo schemas laikydamasi reglamento, kuris turi būti priimtas pagal Sutarties 167 straipsnį, nuostatų, atitinkamų valstybės pagalbos priemonių, visų pirma Bendrijos sistemos, taikomos valstybės pagalbai moksliniams tyrimams bei plėtrai ir šioje srityje taikomų tarptautinių taisyklių. Remiantis šia tarptautine sistema reikės veikti taip, kad kiekvienu konkrečiu atveju būtų galima koreguoti finansinio dalyvavimo šioje programoje mastą ir formą, ypač jei galima gauti finansavimą iš kitų viešojo sektoriaus lėšų, įskaitant kitus Bendrijos finansavimo šaltinius, pvz., EIB.

Be tiesioginės finansinės paramos MTTP veikloje dalyvaujantiems subjektams numatymo, Bendrija padės gauti paskolas pagal „rizikos pasidalijimo finansinę priemonę“, įnešdama įnašą EIB. Bendrijos dotaciją turi naudoti EIB, kuris bus riziką pasidalijantis partneris, siekdamas prisidėti prie paskolų suteikimo, kapitalo paskirstymo paskolai ir finansavimui iš nuosavų išteklių garantuoti. Bendrija kitų biudžetinių įsipareigojimų neturės. Laikantis tvarkos, kuri bus nustatyta reglamente, priimtame pagal Sutarties 167 straipsnį, ir Tarybos sprendimuose dėl specialiųjų programų priėmimo, šis mechanizmas sudarys sąlygas EIB padidinti Europos MTTP veiklos (pavyzdžiui, bendrų technologijų iniciatyvų, didelių projektų, įskaitant Eureka projektus, naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų ir MVĮ vykdomų projektų) finansavimo sumas siekiant išspręsti rinkos trūkumų keliamas problemas.

Mažiau išsivysčiusiuose regionuose (konvergencijos tikslui priskiriami regionai ir atokiausi regionai (1)) įsisteigusiems netiesioginės veiklos dalyviams, prireikus ir jei tai įmanoma, bus skiriamas papildomas finansavimas iš struktūrinių fondų. Kai dalyvauja šalių kandidačių subjektai, panašiomis sąlygomis gali būti teikiama papildoma parama iš pasirengimo narystei finansinių priemonių. Bus nustatyta veiklos, vykdomos pagal Septintosios bendrosios programos dalies „Pajėgumai“„mokslinių tyrimų infrastruktūra“ dalį, išsami finansavimo tvarka siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos mokslinių tyrimų finansavimo ir kitų Bendrijos bei nacionalinių priemonių, visų pirma struktūrinių fondų, papildomumą.

Tiesioginė veikla

Bendrija vykdys Jungtinio tyrimų centro įgyvendinamą veiklą, kuri vadinama tiesiogine veikla.

---

(1)  Konvergencijos tikslui priskiriami regionai, nustatyti reglamento (EB) Nr. 1083/2006 5 straipsnyje. Tai apima konvergencijos tikslui prisiskiriamus regionus, atitinkančius finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, ir atokiausius regionus.

P6_TA(2006)0514

Dalyvavimo EB septintosios pagrindų programos (2007-2013) veiksmuose ir mosklinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0705) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0705) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 167 ir 172 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0005/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 167 ir 172 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0005/2006),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6-0304/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2005)0277

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007-2013 m.)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 167 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

tsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Septintoji bendroji programa buvo patvirtinta ... (4) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. .../.../EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.). Už šios bendrosios programos ir specialiųjų programų įgyvendinimą, įskaitant susijusius finansinius aspektus, atsakinga Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Septintoji bendroji programa buvo patvirtinta ... (4) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. .../.../EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.). Už šios bendrosios programos ir specialiųjų programų įgyvendinimą, įskaitant susijusius finansinius aspektus, atsakinga Komisija.

| (2) | Septintoji bendroji programa įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) (toliau - Finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (6) (toliau - Įgyvendinimo taisyklės). |
| --- | --- |

(2)

Septintoji bendroji programa įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (5) (toliau - Finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (6) (toliau - Įgyvendinimo taisyklės).

| (3) | Septintoji bendroji programa taip pat įgyvendinama pagal valstybės pagalbos, visų pirma valstybės pagalbos, skiriamos moksliniams tyrimams ir vystymuisi, taisykles (7). |
| --- | --- |

(3)

Septintoji bendroji programa taip pat įgyvendinama pagal valstybės pagalbos, visų pirma valstybės pagalbos, skiriamos moksliniams tyrimams ir vystymuisi, taisykles (7).

| (4) | Konfidencialių duomenų tvarkymas reglamentuojamas visais atitinkamais Bendrijos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantį jos darbo tvarkos taisykles (8), susijusias su saugumu. |
| --- | --- |

(4)

Konfidencialių duomenų tvarkymas reglamentuojamas visais atitinkamais Bendrijos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantį jos darbo tvarkos taisykles (8), susijusias su saugumu.

| (5) | Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyti nuoseklūs, išsamūs ir skaidrūs pagrindai, kad būtų užtikrintas kuo veiksmingesnis įgyvendinimas, atsižvelgiant į poreikį palengvinti visiems dalyviams galimybes pasinaudoti ta programa pasitelkiant supaprastintą tvarką ir laikantis proporcingumo principo. |
| --- | --- |

(5)

Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyti nuoseklūs, išsamūs ir skaidrūs pagrindai, kad būtų užtikrintas kuo veiksmingesnis įgyvendinimas, atsižvelgiant į poreikį palengvinti visiems dalyviams galimybes pasinaudoti ta programa pasitelkiant supaprastintą tvarką ir laikantis proporcingumo principo.

| (6) | Šios taisyklės taip pat turėtų palengvinti naudojimąsi dalyvio sukurta intelektine nuosavybe, taip pat atsižvelgiant į dalyvio organizaciją tarptautiniu mastu, tuo pat metu apsaugant teisėtus kitų dalyvių ir Bendrijos interesus. |
| --- | --- |

(6)

Šios taisyklės taip pat turėtų palengvinti naudojimąsi dalyvio sukurta intelektine nuosavybe, taip pat atsižvelgiant į dalyvio organizaciją tarptautiniu mastu, tuo pat metu apsaugant teisėtus kitų dalyvių ir Bendrijos interesus.

| (7) | Septintojoje bendrojoje programoje turėtų būti skatinamas Bendrijos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų, įskaitant MVĮ, dalyvavimas. |
| --- | --- |

(7)

Septintojoje bendrojoje programoje turėtų būti skatinamas Bendrijos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų, įskaitant MVĮ, dalyvavimas.

| (8) | Siekiant darnumo ir skaidrumo, turėtų būti taikomas labai mažų bei mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžimas, pateiktas Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (9). |
| --- | --- |

(8)

Siekiant darnumo ir skaidrumo, turėtų būti taikomas labai mažų bei mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apibrėžimas, pateiktas Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (9).

| (9) | Reikia nustatyti minimalius dalyvavimo reikalavimus, naudotinus kaip bendra taisyklė ir atsižvelgiant į pagal Septintąją bendrąją programą vykdomos netiesioginės veiklos ypatumus. Visų pirma, turi būti nustatytos taisyklės, reglamentuojančios dalyvių skaičių ir jų įsisteigimo vietą. |
| --- | --- |

(9)

Reikia nustatyti minimalius dalyvavimo reikalavimus, naudotinus kaip bendra taisyklė ir atsižvelgiant į pagal Septintąją bendrąją programą vykdomos netiesioginės veiklos ypatumus. Visų pirma, turi būti nustatytos taisyklės, reglamentuojančios dalyvių skaičių ir jų įsisteigimo vietą.

| (10) | Tikslinga leisti dalyvauti bet kuriam teisės subjektui, jeigu jis atitinka minimalius reikalavimus. Didesnis nei minimalus dalyvavimas turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(10)

Tikslinga leisti dalyvauti bet kuriam teisės subjektui, jeigu jis atitinka minimalius reikalavimus. Didesnis nei minimalus dalyvavimas turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos įgyvendinimą.

| (11) | Septintojoje bendrojoje programoje reikėtų skatinti dalyvauti tarptautines organizacijas, siekiančias plėtoti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje Europoje, kurias daugiausiai sudaro valstybės narės ar asocijuotos šalys. |
| --- | --- |

(11)

Septintojoje bendrojoje programoje reikėtų skatinti dalyvauti tarptautines organizacijas, siekiančias plėtoti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje Europoje, kurias daugiausiai sudaro valstybės narės ar asocijuotos šalys.

| (12) | Iš 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimo 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) (10) darytina išvada, kad užjūrio šalių ir teritorijų teisės subjektai turi teisę dalyvauti Septintojoje bendrojoje programoje. |
| --- | --- |

(12)

Iš 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimo 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) (10) darytina išvada, kad užjūrio šalių ir teritorijų teisės subjektai turi teisę dalyvauti Septintojoje bendrojoje programoje.

| (13) | Atsižvelgiant į Sutarties 164 ir 170 straipsniuose nurodyto tarptautinio bendradarbiavimo tikslus, taip pat turėtų būti numatytas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų bei tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Tačiau tikslinga reikalauti, kad tokį dalyvavimą pateisintų didesnis tokių dalyvių indėlis į Septintąja bendrąja programa siekiamų tikslų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į Sutarties 164 ir 170 straipsniuose nurodyto tarptautinio bendradarbiavimo tikslus, taip pat turėtų būti numatytas trečiosiose šalyse įsisteigusių teisės subjektų bei tarptautinių organizacijų dalyvavimas. Tačiau tikslinga reikalauti, kad tokį dalyvavimą pateisintų didesnis tokių dalyvių indėlis į Septintąja bendrąja programa siekiamų tikslų įgyvendinimą.

| (14) | Atsižvelgiant į pirmiau minėtus tikslus, reikia nustatyti sąlygas ir reikalavimus Bendrijos finansavimo teikimui netiesioginę veiklą vykdantiems dalyviams. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į pirmiau minėtus tikslus, reikia nustatyti sąlygas ir reikalavimus Bendrijos finansavimo teikimui netiesioginę veiklą vykdantiems dalyviams.

| (15) | Dalyvių patogumui turėtų būti numatytas veiksmingas ir sklandus perėjimas nuo Šeštojoje bendrojoje programoje naudojamos išlaidų skaičiavimo tvarkos. Taigi vykdant Septintosios bendrosios programos stebėseną reikėtų atkreipti dėmesį į šio pokyčio poveikį biudžetui, ypač dalyvių administracinei naštai. |
| --- | --- |

(15)

Dalyvių patogumui turėtų būti numatytas veiksmingas ir sklandus perėjimas nuo Šeštojoje bendrojoje programoje naudojamos išlaidų skaičiavimo tvarkos. Taigi vykdant Septintosios bendrosios programos stebėseną reikėtų atkreipti dėmesį į šio pokyčio poveikį biudžetui, ypač dalyvių administracinei naštai.

| (16) | Reikia, kad be Finansiniame reglamente ir jo Įgyvendinimo taisyklėse bei šiame reglamente nustatytų taisyklių ir tvarkos Komisija nustatytų taisykles ir tvarką, reglamentuojančias pasiūlymų teikimą, vertinimą ir atranką bei dotacijų skyrimą, taip pat žalos atlyginimo dalyviams procedūras. Ypatingai turėtų būti nustatytos nepriklausomų ekspertų naudojimą reglamentuojančios taisyklės. |
| --- | --- |

(16)

Reikia, kad be Finansiniame reglamente ir jo Įgyvendinimo taisyklėse bei šiame reglamente nustatytų taisyklių ir tvarkos Komisija nustatytų taisykles ir tvarką, reglamentuojančias pasiūlymų teikimą, vertinimą ir atranką bei dotacijų skyrimą, taip pat žalos atlyginimo dalyviams procedūras. Ypatingai turėtų būti nustatytos nepriklausomų ekspertų naudojimą reglamentuojančios taisyklės.

| (17) | Tikslinga, kad be taisyklių ir tvarkos, nustatytų Finansiniame reglamente ir Įgyvendinimo taisyklėse, Komisija nustatytų taisykles ir tvarką, reglamentuojančias pagal Septintąją bendrąją programą vykdomos netiesioginės veiklos dalyvių teisinio bei finansinio pajėgumo vertinimą. Tokios taisyklės turėtų nustatyti tinkamą Bendrijos finansinių interesų apsaugos ir teisės subjektų dalyvavimo Septintojoje bendrojoje programoje supaprastinimo bei palengvinimo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(17)

Tikslinga, kad be taisyklių ir tvarkos, nustatytų Finansiniame reglamente ir Įgyvendinimo taisyklėse, Komisija nustatytų taisykles ir tvarką, reglamentuojančias pagal Septintąją bendrąją programą vykdomos netiesioginės veiklos dalyvių teisinio bei finansinio pajėgumo vertinimą. Tokios taisyklės turėtų nustatyti tinkamą Bendrijos finansinių interesų apsaugos ir teisės subjektų dalyvavimo Septintojoje bendrojoje programoje supaprastinimo bei palengvinimo pusiausvyrą.

| (18) | Todėl Finansinis reglamentas ir Įgyvendinimo taisyklės bei 1995 m. gruodžio 18 d. Bendrijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (11), inter alia reglamentuoja Bendrijos finansinių interesų apsaugą, kovą su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarką, pašalinimo iš sutarčių ir dotacijų skyrimo tvarką bei susijusias sankcijas ir Komisijos bei Audito Rūmų auditą, patikrinimus ir inspektavimus pagal Sutarties 248 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(18)

Todėl Finansinis reglamentas ir Įgyvendinimo taisyklės bei 1995 m. gruodžio 18 d. Bendrijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (11), inter alia reglamentuoja Bendrijos finansinių interesų apsaugą, kovą su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarką, pašalinimo iš sutarčių ir dotacijų skyrimo tvarką bei susijusias sankcijas ir Komisijos bei Audito Rūmų auditą, patikrinimus ir inspektavimus pagal Sutarties 248 straipsnio 2 dalį.

| (19) | Reikia, kad Bendrijos finansinis įnašas dalyvius pasiektų be nereikalingo delsimo. |
| --- | --- |

(19)

Reikia, kad Bendrijos finansinis įnašas dalyvius pasiektų be nereikalingo delsimo.

| (20) | Kiekvienai veiklai sudarytoje sutartyje turėtų būti numatyta, kad Komisija arba Komisijos įgaliotas atstovas atliks priežiūrą bei finansinę kontrolę, Audito rūmai atliks auditus, o Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atliks patikrinimus vietose 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (12) nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(20)

Kiekvienai veiklai sudarytoje sutartyje turėtų būti numatyta, kad Komisija arba Komisijos įgaliotas atstovas atliks priežiūrą bei finansinę kontrolę, Audito rūmai atliks auditus, o Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atliks patikrinimus vietose 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (12) nustatyta tvarka.

| (21) | Komisija turėtų tikrinti netiesioginę veiklą, tiek vykdomą pagal Septintąją bendrąją programą, tiek ir pagal Septintąją bendrąją programą bei jos specialiąsias programas. Siekiant užtikrinti veiksmingus ir nuoseklius netiesioginės veiklos įgyvendinimo stebėseną bei vertinimą Komisija turėtų sukurti ir prižiūrėti atitinkamą informacinę sistemą. |
| --- | --- |

(21)

Komisija turėtų tikrinti netiesioginę veiklą, tiek vykdomą pagal Septintąją bendrąją programą, tiek ir pagal Septintąją bendrąją programą bei jos specialiąsias programas. Siekiant užtikrinti veiksmingus ir nuoseklius netiesioginės veiklos įgyvendinimo stebėseną bei vertinimą Komisija turėtų sukurti ir prižiūrėti atitinkamą informacinę sistemą.

| (22) | Septintojoje bendrojoje programoje turėtų atsispindėti bendri principai, nustatyti Europos Mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse (13), ir turėtų būti skatinama jų laikytis, kartu atsižvelgiant į savanorišką jų laikymosi pobūdį. |
| --- | --- |

(22)

Septintojoje bendrojoje programoje turėtų atsispindėti bendri principai, nustatyti Europos Mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse (13), ir turėtų būti skatinama jų laikytis, kartu atsižvelgiant į savanorišką jų laikymosi pobūdį.

| (23) | Mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės turi užtikrinti, kad, kai tinkama, dalyviai saugotų veiklos metu atsiradusią intelektinę nuosavybę, tačiau taip pat šiuos rezultatus naudotų ir platintų. |
| --- | --- |

(23)

Mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės turi užtikrinti, kad, kai tinkama, dalyviai saugotų veiklos metu atsiradusią intelektinę nuosavybę, tačiau taip pat šiuos rezultatus naudotų ir platintų.

| (24) | Atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės savininkų teises, šios taisyklės turi būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai ir, kai tinkama, su jais susiję subjektai, įsteigti valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje, turėtų prieigą prie visos informacijos, kurią jie pateikia projektui, ir žinių, kurias jie įgyja vykdydami tiriamąją veiklą projekto metu, tiek, kiek to reikia, kad jie galėtų vykdyti mokslinius tyrimus arba naudoti gautas žinias. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės savininkų teises, šios taisyklės turi būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai ir, kai tinkama, su jais susiję subjektai, įsteigti valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje, turėtų prieigą prie visos informacijos, kurią jie pateikia projektui, ir žinių, kurias jie įgyja vykdydami tiriamąją veiklą projekto metu, tiek, kiek to reikia, kad jie galėtų vykdyti mokslinius tyrimus arba naudoti gautas žinias.

| (25) | Bus panaikintas Šeštojoje bendrojoje programoje nustatytas reikalavimas tam tikriems dalyviams prisiimti finansinę atsakomybę už konsorciumo partnerius. Šiame kontekste turėtų būti įsteigtas Komisijos valdomas dalyvio garantinis fondas, kompensuosiantis sumas, kurias turi grąžinti, bet negrąžina įsipareigojimų nevykdantys partneriai. Toks požiūris skatins supaprastinimą ir palengvins dalyvavimą, ypač MVĮ, kartu saugant Bendrijos finansinius interesus Septintajai bendrajai programai tinkamu būdu. |
| --- | --- |

(25)

Bus panaikintas Šeštojoje bendrojoje programoje nustatytas reikalavimas tam tikriems dalyviams prisiimti finansinę atsakomybę už konsorciumo partnerius. Šiame kontekste turėtų būti įsteigtas Komisijos valdomas dalyvio garantinis fondas, kompensuosiantis sumas, kurias turi grąžinti, bet negrąžina įsipareigojimų nevykdantys partneriai. Toks požiūris skatins supaprastinimą ir palengvins dalyvavimą, ypač MVĮ, kartu saugant Bendrijos finansinius interesus Septintajai bendrajai programai tinkamu būdu.

| (26) | Bendrijos indėlis į bendrą įmonę ar kitą struktūrą, įkurtą pagal Sutarties 171 arba 169 straipsnį, neįtraukiamas į šio reglamento taikymo sritį. |
| --- | --- |

(26)

Bendrijos indėlis į bendrą įmonę ar kitą struktūrą, įkurtą pagal Sutarties 171 arba 169 straipsnį, neįtraukiamas į šio reglamento taikymo sritį.

| (27) | Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, visų pirma įtvirtintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. |
| --- | --- |

(27)

Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, visų pirma įtvirtintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

| (28) | Bendrija gali suteikti dotaciją Europos investicijų bankui (EIB) skatinti privataus sektoriaus investicijas į tinkamą plataus masto Europos mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi (MTTV) veiklą, padidindama EIB pajėgumą valdyti riziką ir tuo leisdama (i) suteikti didesnį EIB paskolų su tam tikra rizika skaičių ir (ii) finansuoti rizikingesnę Europos MTTV veiklą nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos. |
| --- | --- |

(28)

Bendrija gali suteikti dotaciją Europos investicijų bankui (EIB) skatinti privataus sektoriaus investicijas į tinkamą plataus masto Europos mokslinių tyrimų ir technologinio vystymosi (MTTV) veiklą, padidindama EIB pajėgumą valdyti riziką ir tuo leisdama (i) suteikti didesnį EIB paskolų su tam tikra rizika skaičių ir (ii) finansuoti rizikingesnę Europos MTTV veiklą nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos.

| (29) | Bendrija gali suteikti finansinę paramą, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, inter alia naudodama šias priemones:






  a) | viešuosius pirkimus, sutartyje nustatydama kainą konkurse atrinktoms prekėms ar paslaugoms; |
| --- | --- | --- |

(29)

Bendrija gali suteikti finansinę paramą, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, inter alia naudodama šias priemones:

a)

viešuosius pirkimus, sutartyje nustatydama kainą konkurse atrinktoms prekėms ar paslaugoms;

| b) | dotacijas; |
| --- | --- |

b)

dotacijas;

| c) | mokėdama narystės mokesčius organizacijoms; |
| --- | --- |

c)

mokėdama narystės mokesčius organizacijoms;

| d) | mokėdama honorarus nepriklausomiems ekspertams, kaip nustatyta šio reglamento 17 straipsnyje, |
| --- | --- |

d)

mokėdama honorarus nepriklausomiems ekspertams, kaip nustatyta šio reglamento 17 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

Įžanginės nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir kitų teisės subjektų dalyvavimo veikloje, kurią vykdo vienas ar daugiau dalyvių pasinaudodami Sprendimo Nr. .../EB III priedo a dalyje numatytomis finansavimo programomis (toliau - netiesioginė veikla), taisyklės.

Jame pagal taisykles, nustatytas Finansiniame reglamente ir Įgyvendinimo taisyklėse, taip pat nustatomos taisyklės dėl Bendrijos finansinio indėlio netiesioginės veiklos pagal Septintąją bendrąją programą dalyviams.

Kalbant apie pagal Septintąją bendrąją programą vykdomų mokslinių tyrimų rezultatus, šiame reglamente nustatomos taisyklės dėl naujų žinių atskleidimo visais tinkamais būdais, išskyrus tuos, kurie atsiranda dėl tų žinių apsaugos formalumų, ir įskaitant naujų žinių skelbimą bet kuriose priemonėse (toliau - sklaida).

Be to, jame nustatomos taisyklės dėl tiesioginio ar netiesioginio naujų žinių naudojimo tolesnėje mokslinių tyrimų veikloje, kurios neapima susijusi netiesioginė veikla, produkto ar proceso vystymo, kūrimo ir pardavimo arba paslaugos kūrimo ir teikimo (toliau - naudojimas).

Šiame reglamente nustatomos naujoms ir pirminėms žinioms taikomos taisyklės dėl licencijų ir jų naudotojų teisių (toliau - prieigos teisės).

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente, šalia Finansiniame reglamente ir Įgyvendinimo taisyklėse pateiktų apibrėžimų, taikomi ir šie apibrėžimai:

| 1) | „teisės subjektas“ - bet koks fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas pagal jo įsisteigimo vietos nacionalinę teisę arba pagal Bendrijos arba tarptautinę teisę ir turintis teisinį subjektiškumą, kuris veikdamas savo vardu gali naudotis teisėmis ir turėti pareigas. Fizinių asmenų atveju įsisteigimo vieta laikoma įprastinė gyvenamoji vieta; |
| --- | --- |

1)

„teisės subjektas“ - bet koks fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas pagal jo įsisteigimo vietos nacionalinę teisę arba pagal Bendrijos arba tarptautinę teisę ir turintis teisinį subjektiškumą, kuris veikdamas savo vardu gali naudotis teisėmis ir turėti pareigas. Fizinių asmenų atveju įsisteigimo vieta laikoma įprastinė gyvenamoji vieta;

| 2) | „susijęs subjektas“ - bet koks teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis, arba kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas taip pat kaip ir dalyvis; kontrolė gali būti bet kokių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų formų; |
| --- | --- |

2)

„susijęs subjektas“ - bet koks teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis, arba kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas taip pat kaip ir dalyvis; kontrolė gali būti bet kokių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų formų;

| 3) | „teisingos ir protingos sąlygos“ - tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas atsižvelgiant į konkrečias prašymo suteikti prieigos teises aplinkybes, pavyzdžiui, naujų ar pirminių žinių, kuriomis prašoma suteikti teisę naudotis, reali ar potenciali vertė ir (arba) numatomo naudojimosi mastas, trukmė ar kiti požymiai; |
| --- | --- |

3)

„teisingos ir protingos sąlygos“ - tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas atsižvelgiant į konkrečias prašymo suteikti prieigos teises aplinkybes, pavyzdžiui, naujų ar pirminių žinių, kuriomis prašoma suteikti teisę naudotis, reali ar potenciali vertė ir (arba) numatomo naudojimosi mastas, trukmė ar kiti požymiai;

| 4) | „naujos žinios“ - rezultatai, įskaitant informaciją, nepriklausomai nuo to, ar jie gali būti apsaugoti, kurie gaunami vykdant susijusią netiesioginę veiklą. Tokie rezultatai apima teises, susijusias su autorių teisėmis, pramoninio dizaino teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių nuosavybės teisėmis ar panašiomis apsaugos formomis; |
| --- | --- |

4)

„naujos žinios“ - rezultatai, įskaitant informaciją, nepriklausomai nuo to, ar jie gali būti apsaugoti, kurie gaunami vykdant susijusią netiesioginę veiklą. Tokie rezultatai apima teises, susijusias su autorių teisėmis, pramoninio dizaino teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių nuosavybės teisėmis ar panašiomis apsaugos formomis;

| 5) | „pirminės žinios“ - informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš sudarydami dotacijos susitarimą, taip pat autorinės teisės ir kitos tokiai informacijai taikomos intelektinės nuosavybės teisės, dėl kurių buvo pateiktas prašymas prieš sudarant dotacijos susitarimą ir kurios yra reikalingos vykdyti netiesioginę veiklą arba naudoti netiesioginės veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

5)

„pirminės žinios“ - informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš sudarydami dotacijos susitarimą, taip pat autorinės teisės ir kitos tokiai informacijai taikomos intelektinės nuosavybės teisės, dėl kurių buvo pateiktas prašymas prieš sudarant dotacijos susitarimą ir kurios yra reikalingos vykdyti netiesioginę veiklą arba naudoti netiesioginės veiklos rezultatus;

| 6) | „dalyvis“ - teisės subjektas, prisidedantis prie netiesioginės veiklos ir turintis teisių bei pareigų Bendrijai pagal šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

6)

„dalyvis“ - teisės subjektas, prisidedantis prie netiesioginės veiklos ir turintis teisių bei pareigų Bendrijai pagal šio reglamento nuostatas;

| 7) | „mokslinių tyrimų organizacija“ - teisės subjektas, įsteigtas kaip ne pelno organizacija, kurios vienas iš pagrindinių tikslų - vykdyti mokslinius tyrimus arba technologinį vystymą; |
| --- | --- |

7)

„mokslinių tyrimų organizacija“ - teisės subjektas, įsteigtas kaip ne pelno organizacija, kurios vienas iš pagrindinių tikslų - vykdyti mokslinius tyrimus arba technologinį vystymą;

| 8) | „trečioji šalis“ - valstybė, kuri nėra valstybė narė; |
| --- | --- |

8)

„trečioji šalis“ - valstybė, kuri nėra valstybė narė;

| 9) | „asocijuota šalis“ - trečioji šalis, kuri yra tarptautinio susitarimo su Bendrija šalis, to susitarimo pagrindu ar laikydamasi jame nurodytų sąlygų moka finansinius įnašus į visą Septintąją bendrąją programą ar jos dalį; |
| --- | --- |

9)

„asocijuota šalis“ - trečioji šalis, kuri yra tarptautinio susitarimo su Bendrija šalis, to susitarimo pagrindu ar laikydamasi jame nurodytų sąlygų moka finansinius įnašus į visą Septintąją bendrąją programą ar jos dalį;

| 10) | „tarptautinė organizacija“ - tarpvyriausybinė organizacija, išskyrus Bendriją, turinti teisinį subjektiškumą pagal tarptautinę viešąją teisę, taip pat tokių tarptautinių organizacijų įsteigtos specializuotos agentūros; |
| --- | --- |

10)

„tarptautinė organizacija“ - tarpvyriausybinė organizacija, išskyrus Bendriją, turinti teisinį subjektiškumą pagal tarptautinę viešąją teisę, taip pat tokių tarptautinių organizacijų įsteigtos specializuotos agentūros;

| 11) | „tarptautinė Europos interesų organizacija“ - tarptautinė organizacija, kurios narių daugumą sudaro valstybės narės ar asocijuotos šalys ir kurių pagrindinis tikslas - skatinti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą Europoje; |
| --- | --- |

11)

„tarptautinė Europos interesų organizacija“ - tarptautinė organizacija, kurios narių daugumą sudaro valstybės narės ar asocijuotos šalys ir kurių pagrindinis tikslas - skatinti mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą Europoje;

| 12) | „tarptautinio bendradarbiavimo šalis partnerė“ - trečioji šalis, kurią Komisija priskiria prie šalių, kuriose gaunamos mažos pajamos, žemesnės vidutinės ar aukštesnės vidutinės pajamos, ir kuri tokia pripažįstama darbo programose; |
| --- | --- |

12)

„tarptautinio bendradarbiavimo šalis partnerė“ - trečioji šalis, kurią Komisija priskiria prie šalių, kuriose gaunamos mažos pajamos, žemesnės vidutinės ar aukštesnės vidutinės pajamos, ir kuri tokia pripažįstama darbo programose;

| 13) | „viešoji įstaiga“ - teisės subjektas, kaip tokia įsteigta pagal nacionalinę teisę, ir tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

13)

„viešoji įstaiga“ - teisės subjektas, kaip tokia įsteigta pagal nacionalinę teisę, ir tarptautinės organizacijos;

| 14) | „MVĮ“ - labai mažos, mažos ir vidutinės įmonės Rekomendacijos 2003/361/EB 2003 m. gegužės 6 d. versijoje nurodyta prasme; |
| --- | --- |

14)

„MVĮ“ - labai mažos, mažos ir vidutinės įmonės Rekomendacijos 2003/361/EB 2003 m. gegužės 6 d. versijoje nurodyta prasme;

| 15) | „darbo programa“ - Komisijos priimtas planas specialiai programai įgyvendinti, kaip nurodyta Sprendimo Nr. .../.../EB 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

15)

„darbo programa“ - Komisijos priimtas planas specialiai programai įgyvendinti, kaip nurodyta Sprendimo Nr. .../.../EB 3 straipsnyje;

| 16) | „finansavimo programos“ - netiesioginei veiklai skirto Bendrijos finansavimo mechanizmai, kaip nustatyta Sprendimo Nr. .../.../EB III priedo a dalyje; |
| --- | --- |

16)

„finansavimo programos“ - netiesioginei veiklai skirto Bendrijos finansavimo mechanizmai, kaip nustatyta Sprendimo Nr. .../.../EB III priedo a dalyje;

| 17) | „specialios grupės“ - specialioje ir (arba) darbo programoje nurodytų „specialioms grupėms skirtų mokslinių tyrimų“ naudos gavėjai; |
| --- | --- |

17)

„specialios grupės“ - specialioje ir (arba) darbo programoje nurodytų „specialioms grupėms skirtų mokslinių tyrimų“ naudos gavėjai;

| 18) | „MTTV vykdytojas“ - teisės subjektas, vykdantis mokslinių tyrimų arba technologinio vystymosi veiklą finansavimo programose, skirtose specialioms grupėms, kaip nustatyta Sprendimo Nr. .../.../EB III priede. |
| --- | --- |

18)

„MTTV vykdytojas“ - teisės subjektas, vykdantis mokslinių tyrimų arba technologinio vystymosi veiklą finansavimo programose, skirtose specialioms grupėms, kaip nustatyta Sprendimo Nr. .../.../EB III priede.

3 straipsnis

Konfidencialumas

Pagal dotacijos susitarime, paskyrimo laiške arba sutartyje nustatytas sąlygas Komisija ir dalyviai jiems pateiktus konfidencialius duomenis, žinias ir dokumentus laiko konfidencialiai.

II skyrius

Dalyvavimas

1 SKIRSNIS

Minimalūs reikalavimai

4 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Valstybėje narėje, asocijuotoje arba trečiojoje šalyje įsteigta įmonė, mokslinių tyrimų centras arba kitas teisės subjektas gali dalyvauti netiesioginėje veikloje, jeigu atitinka minimalius šiame skyriuje nustatytus reikalavimus, įskaitant nurodytus 12 straipsnyje.

Tačiau, vykdant netiesioginę veiklą, nurodytą 5 straipsnio 1 dalyje ir 7, 8 arba 9 straipsniuose, kai minimalūs reikalavimai gali būti įvykdyti nedalyvaujant valstybėje narėje įsteigtam teisės subjektui, turi būti kreipiamas didesnis dėmesys į Sutarties 163 ir 164 straipsniuose nustatytų tikslų pasiekimą.

2.   Komisijos Jungtinis tyrimų centras, toliau - JTC, gali dalyvauti netiesioginėje veikloje tokiu pat pagrindu ir naudodamasis tomis pačiomis teisėmis ir pareigomis, kaip ir valstybėje narėje įsteigtas teisės subjektas.

5 straipsnis

Minimalūs reikalavimai

1.   Minimalūs netiesioginės veiklos reikalavimai:

| a) | privalo dalyvauti mažiausiai trys teisės subjektai, kiekvienas iš jų turi būti įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, o du iš jų negali būti įsteigti toje pačioje valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyse; |
| --- | --- |

a)

privalo dalyvauti mažiausiai trys teisės subjektai, kiekvienas iš jų turi būti įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, o du iš jų negali būti įsteigti toje pačioje valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyse;

| b) | pagal 6 straipsnį visi trys teisės subjektai turi būt nepriklausomi vienas nuo kito. |
| --- | --- |

b)

pagal 6 straipsnį visi trys teisės subjektai turi būt nepriklausomi vienas nuo kito.

2.   Kai vienas iš dalyvių yra JTC, tarptautinė Europos interesų organizacija arba pagal Bendrijos teisę įsteigtas subjektas, 1 dalies a punkto tikslais laikoma, kad jis yra įsteigtas kitoje valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje nei kiti toje pačioje netiesioginėje veikloje dalyvaujantys dalyviai.

6 straipsnis

Nepriklausomumas

1.   Du teisės subjektai laikomi nepriklausomais vienas nuo kito, kai jie vienas kito tiesiogiai arba netiesiogiai nekontroliuoja arba kai vieno tiesiogiai arba netiesiogiai nekontroliuoja tas pats subjektas, kuris tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja kitą.

2.   Pirmoje pastraipoje minima kontrolė gali būti tokia:

| a) | kai tiesiogiai ar netiesiogiai valdoma daugiau kaip 50 % teisės subjekto nominalios akcijų emisijos vertės arba dauguma to subjekto akcininkų ar dalininkų balsavimo teisių; |
| --- | --- |

a)

kai tiesiogiai ar netiesiogiai valdoma daugiau kaip 50 % teisės subjekto nominalios akcijų emisijos vertės arba dauguma to subjekto akcininkų ar dalininkų balsavimo teisių;

| b) | kai tiesiogiai ar netiesiogiai, faktiškai ir teisiškai, naudojamasi sprendžiamąja galia valdant teisės subjektą. |
| --- | --- |

b)

kai tiesiogiai ar netiesiogiai, faktiškai ir teisiškai, naudojamasi sprendžiamąja galia valdant teisės subjektą.

3.   Tačiau tokie santykiai tarp teisės subjektų nelaikomi kontroliuojančiais santykiais:

| a) | tai pačiai valstybinei investicinei korporacijai, instituciniam investuotojui arba rizikos kapitalo bendrovei tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso daugiau nei 50 % akcijų emisijos nominalios vertės arba didžioji akcininkų ir dalininkų balsavimo teisių dalis; |
| --- | --- |

a)

tai pačiai valstybinei investicinei korporacijai, instituciniam investuotojui arba rizikos kapitalo bendrovei tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso daugiau nei 50 % akcijų emisijos nominalios vertės arba didžioji akcininkų ir dalininkų balsavimo teisių dalis;

| b) | teisės subjektai priklauso tai pačiai valstybinei institucijai arba yra jos prižiūrimi. |
| --- | --- |

b)

teisės subjektai priklauso tai pačiai valstybinei institucijai arba yra jos prižiūrimi.

7 straipsnis

Netiesioginė veikla vykdant specialią bendradarbiavimo veiklą su tarptautinio bendradarbiavimo šalimis partnerėmis

Bendradarbiavimo projektams specialiai bendradarbiavimo veiklai, skirtai tarptautinio bendradarbiavimo šalims partnerėms, nurodytoms darbo programoje, taikomi šie minimalūs reikalavimai:

| a) | turi dalyvauti mažiausiai keturi teisės subjektai; |
| --- | --- |

a)

turi dalyvauti mažiausiai keturi teisės subjektai;

| b) | bent du a punkte nurodyti teisės subjektai turi būti įsteigti valstybėse narėse arba asocijuotose šalyse, tačiau jie negali būti įsteigti toje pačioje valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje; |
| --- | --- |

b)

bent du a punkte nurodyti teisės subjektai turi būti įsteigti valstybėse narėse arba asocijuotose šalyse, tačiau jie negali būti įsteigti toje pačioje valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje;

| c) | bent du a punkte nurodyti teisės subjektai turi būti įsteigti tarptautinio bendradarbiavimo šalyse partnerėse, tačiau jie negali būti įsteigti toje pačioje tarptautinio bendradarbiavimo šalyje partnerėje, išskyrus atvejus, kai darbo programoje yra apibrėžta kitaip; |
| --- | --- |

c)

bent du a punkte nurodyti teisės subjektai turi būti įsteigti tarptautinio bendradarbiavimo šalyse partnerėse, tačiau jie negali būti įsteigti toje pačioje tarptautinio bendradarbiavimo šalyje partnerėje, išskyrus atvejus, kai darbo programoje yra apibrėžta kitaip;

| d) | visi keturi a punkte nurodyti teisės subjektai pagal 6 straipsnį turi būti nepriklausomi vienas nuo kito. |
| --- | --- |

d)

visi keturi a punkte nurodyti teisės subjektai pagal 6 straipsnį turi būti nepriklausomi vienas nuo kito.

8 straipsnis

Koordinavimo ir paramos veikla, mokslo darbuotojų mokymas ir karjeros plėtra

Minimalus reikalavimas, taikomas koordinavimo ir paramos veiklai ir veiklai, skirtai mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai, - vieno teisės subjekto dalyvavimas.

Pirma pastraipa netaikoma tais atvejais, kai siekiama vykdyti mokslinių tyrimų koordinavimo veiklą.

9 straipsnis

Netirtų sričių mokslinių tyrimų projektai

Minimalus reikalavimas, taikomas netiesioginei veiklai remti netirtų sričių mokslinių tyrimų projektus, kuriuos finansuoja Europos mokslinių tyrimų taryba, - vieno teisės subjekto, įsteigto valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, dalyvavimas.

10 straipsnis

Vieninteliai dalyviai

Kai netiesioginės veiklos minimalius reikalavimus atitinka keletas teisės subjektų, kurie kartu sudaro vieną teisės subjektą, pastarasis, jeigu yra įsteigtas valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, netiesioginėje veikloje gali dalyvauti kaip vienintelis dalyvis.

11 straipsnis

Trečiosiose šalyse įsteigtos tarptautinės organizacijos ir teisės subjektai

Trečiosiose šalyse įsteigtos tarptautinės organizacijos ir teisės subjektai gali dalyvauti netiesioginėje veikloje, jeigu jie atitinka šiame skyriuje nustatytus minimalius reikalavimus, taip pat bet kokius specialiosiose programose arba atitinkamose darbo programose nurodytus reikalavimus.

12 straipsnis

Papildomi reikalavimai

Be šiame skyriuje nustatytų minimalių reikalavimų, specialiosiose arba darbo programose gali būti išdėstyti reikalavimai dėl mažiausio dalyvių skaičiaus.

Jose taip pat gali būti pagal netiesioginės veiklos pobūdį ir tikslus nustatyti papildomi reikalavimai, taikomi dalyvių tipui ir, jei reikia, jų įsisteigimo vietai.

2 SKIRSNIS

Procedūros

1 poskirsnis

Kvietimai teikti paraiškas

13 straipsnis

Kvietimai teikti paraiškas

1.   Komisija paskelbia pasiūlymų dėl netiesioginės veiklos konkursus pagal atitinkamose specialiosiose ir darbo programose nustatytus reikalavimus; taip pat gali būti skelbiami specialioms grupėms, pvz., MVĮ, skirti pasiūlymų konkursai.

Įgyvendinimo taisyklėse numatyto informavimo, Komisija skelbia kvietimus teikti paraiškas Septintosios bendrosios programos interneto puslapiuose, taip pat naudojasi informaciniais kanalais bei valstybių narių ir asocijuotų šalių įsteigtais informaciniais centrais.

2.   Kai taikoma, Komisija kvietimuose teikti paraiškas nurodo, kad dalyviams nereikia sudaryti konsorciumo sutarties.

3.   Pasiūlymų konkursuose nurodomi aiškūs tikslai, užtikrinantys, kad pareiškėjai paraiškų neteiktų be reikalo.

14 straipsnis

Išimtys

Komisija neskelbia kvietimų teikti paraiškas šiai veiklai:

| a) | pagal Įgyvendinimo taisykles, koordinavimo ir paramos veiklai, kurią vykdys specialiosiose programose ar darbo programose nurodyti teisės subjektai, kai specialiojoje programoje leidžiama, kad darbo programoje būtų nurodyti gavėjai; |
| --- | --- |

a)

pagal Įgyvendinimo taisykles, koordinavimo ir paramos veiklai, kurią vykdys specialiosiose programose ar darbo programose nurodyti teisės subjektai, kai specialiojoje programoje leidžiama, kad darbo programoje būtų nurodyti gavėjai;

| b) | koordinavimo ir paramos veiklai, kurią sudaro prekių ar paslaugų įsigijimas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių; |
| --- | --- |

b)

koordinavimo ir paramos veiklai, kurią sudaro prekių ar paslaugų įsigijimas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių;

| c) | su nepriklausomų ekspertų paskyrimu susijusiai koordinavimo ir paramos veiklai; |
| --- | --- |

c)

su nepriklausomų ekspertų paskyrimu susijusiai koordinavimo ir paramos veiklai;

| d) | kitai veiklai, jeigu taip numatyta Finansiniame reglamente arba Įgyvendinimo taisyklėse. |
| --- | --- |

d)

kitai veiklai, jeigu taip numatyta Finansiniame reglamente arba Įgyvendinimo taisyklėse.

2 poskirsnis

Pasiūlymų vertinimas ir atranka bei dotacijų skyrimas

15 straipsnis

Vertinimas, atranka ir finansavimo skyrimas

1.   Komisija vertina visas po kvietimo pateiktas paraiškas, remdamasi specialiojoje ir darbo programoje išdėstytais vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijais.

| a) | Programoms „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“ taikomi šie kriterijai:






  — | mokslinė ir (arba) technologinė kompetencija; |
| --- | --- | --- |

a)

Programoms „Bendradarbiavimas“ ir „Pajėgumai“ taikomi šie kriterijai:

—

mokslinė ir (arba) technologinė kompetencija;

| — | šių specialiųjų programų tikslų aktualumas; |
| --- | --- |

—

šių specialiųjų programų tikslų aktualumas;

| — | potencialus poveikis plėtojant, skleidžiant ir naudojant projektų rezultatus; |
| --- | --- |

—

potencialus poveikis plėtojant, skleidžiant ir naudojant projektų rezultatus;

| — | įgyvendinimo ir valdymo kokybė bei efektyvumas. |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo ir valdymo kokybė bei efektyvumas.

| b) | Programai „Žmonės“ taikomi šie kriterijai:






  — | mokslinė ir (arba) technologinė kompetencija; |
| --- | --- | --- |

b)

Programai „Žmonės“ taikomi šie kriterijai:

—

mokslinė ir (arba) technologinė kompetencija;

| — | šios specialiosios programos tikslų aktualumas; |
| --- | --- |

—

šios specialiosios programos tikslų aktualumas;

| — | pasiūlymų teikėjų (tyrėjų / organizacijų) kokybė ir įgyvendinimo pajėgumai bei jų galimybės daryti tolesnę pažangą; |
| --- | --- |

—

pasiūlymų teikėjų (tyrėjų / organizacijų) kokybė ir įgyvendinimo pajėgumai bei jų galimybės daryti tolesnę pažangą;

| — | siūlomos mokslinių darbuotojų mokymo ir (arba) žinių perdavimo veiklos kokybė. |
| --- | --- |

—

siūlomos mokslinių darbuotojų mokymo ir (arba) žinių perdavimo veiklos kokybė.

| c) | Nežinomų sričių mokslinių tyrimų veiklai pagal „Idėjų“ programą taikomas vienintelis kompetencijos kriterijus. Koordinavimo ir paramos veiklai gali būtų taikomi su projektais susiję kriterijai. |
| --- | --- |

c)

Nežinomų sričių mokslinių tyrimų veiklai pagal „Idėjų“ programą taikomas vienintelis kompetencijos kriterijus. Koordinavimo ir paramos veiklai gali būtų taikomi su projektais susiję kriterijai.

Pagal šią tvarką darbo programose nurodomi vertinimo ir atrankos kriterijai, taip pat gali būti įtraukiami papildomi reikalavimai, vertinimo koeficientai ir ribinės vertės arba nustatoma išsamesnė kriterijų taikymo tvarka.

2.   Paraiška, pažeidžianti pagrindinius etikos principus arba neatitinkanti specialiojoje programoje, darbo programoje ar kvietime teikti paraiškas nustatytų reikalavimų, neatrenkama. Toks pasiūlymas bet kuriuo metu gali būti pašalintas iš vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo procedūrų.

3.   Pasiūlymai suskirstomi pagal įvertinimo rezultatus. Sprendimai dėl finansavimo priimami remiantis šiuo suskirstymu.

16 straipsnis

Paraiškų teikimo, vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo tvarka

1.   Jeigu konkurso sąlygose tiksliai apibrėžiama dviejų pakopų vertinimo tvarka, toliau vertinami tik tie pasiūlymai, kurie, remiantis tam tikrais kriterijais grindžiamu įvertinimu, buvo atrinkti pirmuoju etapu.

2.   Kai konkurso sąlygose tiksliai apibrėžiama dviejų etapų pasiūlymų teikimo tvarka, antruoju etapu išsamius pasiūlymus prašoma pateikti tik tų pateikusiųjų pasiūlymus, kurių pasiūlymai atitinka įvertinimo kriterijus pirmuoju etapu.

Visi pareiškėjai nedelsiant informuojami apie pirmojo įvertinimo etapo rezultatus.

3.   Komisija priima ir paskelbia pasiūlymų teikimą reglamentuojančias taisykles ir susijusią vertinimo, atrankos bei finansavimo skyrimo tvarką ir paskelbia vadovus, kuriais turi vadovautis pareiškėjai, ir vertintojams skirtas gaires. Visų pirma ji nustato išsamią dviejų etapų pasiūlymų teikimo tvarką (įskaitant taisykles dėl pirmuoju etapu teikiamų pasiūlymų apimties bei pobūdžio ir taisykles dėl išsamaus antruoju etapu teikiamo pasiūlymo) ir dviejų pakopų vertinimo tvarkos taisykles.

Komisija teikia pareiškėjams informaciją ir nustato žalos atlyginimo jiems procedūras.

4.   Komisija priima ir skelbia taisykles, siekdama užtikrinti, kad būtų nuolatos tikrinamas netiesioginės veiklos dalyvių juridinis statusas bei finansinis pajėgumas.

Komisija iš naujo neatlieka naujos patikros, išskyrus tuos atvejus, kai pasikeičia atitinkamo dalyvio padėtis.

17 straipsnis

Nepriklausomų ekspertų skyrimas

1.   Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kad jie padėtų atlikti pasiūlymų vertinimus.

4 straipsnyje nurodytai koordinavimo ir paramos veiklai vertinti nepriklausomi ekspertai skiriami tik tuo atveju, jei Komisija mano, kad tai yra būtina.

2.   Nepriklausomi ekspertai parenkami remiantis jų gebėjimais ir žiniomis, tinkančiomis paskirtoms užduotims atlikti. Tais atvejais, jei nepriklausomiems ekspertams tektų dirbti su įslaptinta informacija, prieš juos skiriant prašoma atlikti atitinkamą patikimumo patikrinimą.

Nepriklausomi ekspertai, siekiant sudaryti tinkamų kandidatų sąrašus, atrenkami remiantis individualiems asmenims arba atitinkamoms organizacijoms, pvz., nacionalinių mokslinių tyrimų agentūroms, institutams ar įmonėms, skirtais kvietimais teikti kandidatūras.

Prireikus Komisija gali atrinkti bet kurį į tuos sąrašus neįtrauktą reikiamus gebėjimus turintį asmenį.

Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes, imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama lyčių pusiausvyra.

Nežinomų sričių mokslinių tyrimų projektams ekspertus Komisija skiria remdamasi Europos mokslinių tyrimų tarybos mokslo komiteto pasiūlymu.

3.   Paskirdama nepriklausomą ekspertą, Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šis ekspertas nepatektų į interesų konfliktą, susijusį su tuo klausimu, kuriuo jis prašomas pateikti savo nuomonę.

4.   Komisija patvirtina paskyrimo laiško (toliau - paskyrimo laiškas) pavyzdį, į kurį įtraukiama deklaracija, kad nepriklausomas ekspertas paskyrimo metu nėra patekęs į jokį interesų konfliktą ir įsipareigoja informuoti Komisiją apie bet kokį interesų konfliktą, jeigu toks kiltų tuo metu, kai jis teikia nuomonę arba vykdo pareigas. Komisija sudaro Bendrijos ir kiekvieno nepriklausomo eksperto paskyrimo laišką.

5.   Komisija kartą per metus atitinkamose informavimo priemonėse skelbia Septintojoje bendrojoje programoje ir kiekvienoje specialiojoje programoje dalyvavusių nepriklausomų ekspertų sąrašą.

3 poskirsnis

Įgyvendinimas ir dotacijų susitarimai

18 straipsnis

Bendroji dalis

1.   Dalyviai įgyvendina netiesioginę veiklą ir imasi būtinų ir pagrįstų priemonių. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai ją įgyvendina veikdami Bendrijos labui bendrai ir pavieniui.

2.   Komisija pagal 19 straipsnio 8 dalyje numatytą pavyzdį ir atsižvelgdama į susijusios finansavimo programos savybes parengia Bendrijos ir dalyvių dotacijos susitarimą.

3.   Dalyviai neprisiima su dotacijos susitarimu nesuderinamų įsipareigojimų.

4.   Jeigu dalyvis nevykdo netiesioginės veiklos techninio įgyvendinimo įsipareigojimų, kiti dalyviai vykdo dotacijos susitarimą be papildomo Bendrijos finansinio įnašo, išskyrus tuos atvejus, kai Komisija aiškiai atleidžia juos nuo to įsipareigojimo.

5.   Jeigu veiklos vykdyti neįmanoma arba jeigu dalyvis nebegali jos vykdyti, Komisija užtikrina, kad veikla būtų baigta.

6.   Dalyviai užtikrina, kad Komisijai būtų pranešta apie bet kokį įvykį, kuris galėtų turėti neigiamos įtakos netiesioginės veiklos įgyvendinimui arba Bendrijos interesams.

7.   Jei tai numatyta dotacijos susitarime, dalyviai kai kurias darbo dalis pagal subrangos sutartį gali perduoti atlikti trečiosioms šalims.

8.   Komisija numato žalos dalyviams atlyginimo procedūras.

19 straipsnis

Į dotacijos susitarimą įtraukiamos bendrosios nuostatos

1.   Dotacijos susitarime nustatomos dalyvių teisės ir pareigos Bendrijos atžvilgiu pagal Sprendimą Nr. .../.../EB, šį reglamentą, Finansinį reglamentą ir Įgyvendinimo taisykles bei Bendrijos teisės bendruosius principus.

Pagal tokias pačias sąlygas joje taip pat nustatomos teisės subjektų, kurie tampa dalyviais jau vykdant netiesioginę veiklą, teisės ir pareigos.

2.   Jei reikia, dotacijos susitarime numatoma, kuri Bendrijos finansinio indėlio dalis bus skiriama padengti finansuotinas išlaidas, o kuri - nustatyto dydžio sumas (įskaitant vieneto sąnaudų skalę) ar vienkartines išmokas.

3.   Dotacijos susitarime nurodoma, dėl kokių konsorciumo sudėties pakitimų būtina iš anksto skelbti konkurencinį kvietimą.

4.   Dotacijos susitarime reikalaujama, kad Komisijai būtų teikiamos periodinės ataskaitos apie susijusios netiesioginės veiklos įgyvendinimo eigą.

5.   Jei reikia, dotacijos susitarime gali būti numatyta, kad Komisijai iš anksto turi būti pranešta apie naujų žinių nuosavybės perdavimą trečiajai šaliai.

6.   Jeigu dotacijos susitarime reikalaujama, kad dalyviai vykdytų trečiajai šaliai naudą teikiančią veiklą, dalyviai apie tai turi plačiai paskelbti ir trečiąsias šalis atrinkti skaidriai, teisingai ir nešališkai. Jeigu darbo programoje numatyta, dotacijos susitarime nustatomi kriterijai atrinkti tokią trečiąją šalį. Komisija pasilieka teisę pateikti prieštaravimą dėl atrinktos trečiosios šalies.

7.   Dotacijos susitarime gali būti numatyti terminai dalyviams, iki kada pateikti įvairius šiame reglamente nurodytus pranešimus.

8.   Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia dotacijos susitarimo pavyzdį pagal šį reglamentą. Jei dotacijos susitarimo pavyzdį reikia iš esmės keisti, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, jį atitinkamai peržiūri.

9.   Dotacijos susitarimo pavyzdyje atsispindi bendri principai, nustatyti Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse. Prireikus susitarime atkreipiamas dėmesys į sinergiją su visų lygių švietimu, pasirengimą ir gebėjimą puoselėti dialogą ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika, ne tik su mokslo bendruomene, bendruomene, veiklą, kuria siekiama didinti moterų vaidmenį moksliniuose tyrimuose, ir veiklą, nukreiptą į socialinius bei ekonominius mokslinių tyrimų aspektus.

10.   Dotacijos susitarimo pavyzdyje numatoma Komisijos ar jos įgalioto atstovo ir Audito Rūmų vykdoma priežiūra ir finansinė kontrolė.

20 straipsnis

Nuostatos dėl prieigos teisių, naudojimo ir sklaidos

1.   Dotacijos susitarime nustatomos tos dalyvių teisės ir pareigos dėl prieigos teisių, naudojimo ir sklaidos, kurios (teisės ir pareigos) nebuvo nustatytos šiame reglamente.

Todėl joje reikalaujama, kad Komisijai būtų pateiktas naujų žinių naudojimo ir sklaidos planas.

2.   Dotacijos susitarime gali būti tiksliai apibrėžtos sąlygas, pagal kurias dalyviai gali nesutikti, kad tam tikri Komisijos įgalioti atstovai atliktų naujų žinių naudojimo ir sklaidos technologinį auditą.

21 straipsnis

Sutarties nutraukimo nuostatos

Dotacijos susitarime tiksliai apibrėžiamos visos sutarties arba jos dalies nutraukimo priežastys, visų pirma, susijusios su reglamento nesilaikymu, sutarties nevykdymas arba pažeidimas, taip pat pasekmės dalyviams, jeigu sutarties nesilaiko kiti dalyviai.

22 straipsnis

Specialiosios nuostatos

1.   Vykdant netiesioginę veiklą, kuria remiamos esamos mokslinių tyrimų infrastruktūros ir, tam tikrais atvejais, naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros, dotacijos susitarime gali būti numatytos specialios nuostatos, susijusios su konfidencialumu, viešumu, prieigos teisėmis ir įsipareigojimais, galinčiais turėti įtakos besinaudojantiesiems infrastruktūra.

2.   Vykdant netiesioginę veiklą, kuria remiamas mokslo darbuotojų mokymas ir karjeros plėtra, dotacijos susitarime gali būti nustatytos specialios nuostatos, susijusios su konfidencialumu, prieigos teisėmis ir įsipareigojimais, susijusiais su mokslo darbuotojais, turinčiais naudos iš šios veiklos.

3.   Vykdant netiesioginę veiklą saugumo mokslinių tyrimų srityje, dotacijos susitarime gali būti nustatytos specialios nuostatos, visų pirma susijusios su konsorciumo sudėties pasikeitimais, konfidencialumu, informacijos įslaptinimu ir informacija valstybėms narėms, informacijos skleidimu, prieigos teisėmis, naujų žinių nuosavybės teisės perdavimu ir jų naudojimu.

4.   Jei reikia, į dotacijos susitarimą dėl netiesioginės veiklos, susijusios su saugumo klausimais, nenurodytais 3 dalyje, gali būti įtrauktos ir kitos specialios nuostatos.

5.   Kai vykdoma nežinomų sričių mokslinių tyrimų veikla, dotacijos susitarime gali būti nustatomos specialios rezultatų sklaidos nuostatos.

23 straipsnis

Pasirašymas ir prisijungimas

Dotacijos susitarimas įsigalioja, kai jį pasirašo koordinatorius ir Komisija.

Ji taikoma kiekvienam oficialiai prie jos prisijungusiam dalyviui.

4 poskirsnis

Konsorciumai

24 straipsnis

Konsorciumo susitarimai

1.   Jeigu pasiūlymų konkurso sąlygose nenurodyta kitaip, visi dalyviai, dalyvaujantys netiesioginėje veikloje, sudaro susitarimą (toliau - konsorciumo susitarimas), kuris, inter alia, reglamentuoja šiuos klausimus:

| a) | konsorciumo vidaus organizaciją; |
| --- | --- |

a)

konsorciumo vidaus organizaciją;

| b) | Bendrijos finansinio įnašo paskirstymą; |
| --- | --- |

b)

Bendrijos finansinio įnašo paskirstymą;

| c) | taisykles dėl sklaidos, naudojimo ir prieigos teisių, kurios papildo III skyriaus taisykles ir dotacijos susitarimo nuostatas; |
| --- | --- |

c)

taisykles dėl sklaidos, naudojimo ir prieigos teisių, kurios papildo III skyriaus taisykles ir dotacijos susitarimo nuostatas;

| d) | vidaus ginčų sprendimą, įskaitant piktnaudžiavimo įgaliojimais atvejus; |
| --- | --- |

d)

vidaus ginčų sprendimą, įskaitant piktnaudžiavimo įgaliojimais atvejus;

| e) | dalyvių susitarimus dėl atsakomybės, atlyginimo ir konfidencialumo. |
| --- | --- |

e)

dalyvių susitarimus dėl atsakomybės, atlyginimo ir konfidencialumo.

2.   Komisija parengia ir paskelbia gaires dėl pagrindinių klausimų, kuriuos dalyviai gali reglamentuoti savo konsorciumų susitarimuose, įskaitant nuostatas dėl MVĮ dalyvavimo skatinimo.

25 straipsnis

Koordinatorius

1.   Teisės subjektai, norintys dalyvauti netiesioginėje veikloje, iš visų dalyvių turi paskirti vieną koordinatorių, kuris pagal šį reglamentą, Finansinį reglamentą, Įgyvendinimo taisykles ir dotacijos susitarimą atliktų šias funkcijas:

| a) | stebėtų, ar dalyviai, vykdydami netiesioginę veiklą, laikosi savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

a)

stebėtų, ar dalyviai, vykdydami netiesioginę veiklą, laikosi savo įsipareigojimų;

| b) | tikrintų, ar dotacijos susitarime nurodyti teisės subjektai užbaigė būtinus prisijungimo prie dotacijos susitarimo formalumus; |
| --- | --- |

b)

tikrintų, ar dotacijos susitarime nurodyti teisės subjektai užbaigė būtinus prisijungimo prie dotacijos susitarimo formalumus;

| c) | gautų Bendrijos finansinį įnašą ir jį paskirstytų pagal konsorciumo susitarimą ir dotacijos susitarimą; |
| --- | --- |

c)

gautų Bendrijos finansinį įnašą ir jį paskirstytų pagal konsorciumo susitarimą ir dotacijos susitarimą;

| d) | tvarkytų įrašus ir finansines sąskaitas, susijusias su Bendrijos finansiniu įnašu, bei, vadovaudamasis 24 straipsnio 1 dalies b punkto ir 36 straipsnio nuostatomis, informuotų Komisiją apie jos finansinio įnašo paskirstymą; |
| --- | --- |

d)

tvarkytų įrašus ir finansines sąskaitas, susijusias su Bendrijos finansiniu įnašu, bei, vadovaudamasis 24 straipsnio 1 dalies b punkto ir 36 straipsnio nuostatomis, informuotų Komisiją apie jos finansinio įnašo paskirstymą;

| e) | būtų tarpininkas siekiant užtikrinti veiksmingą ir teisingą dalyvių keitimąsi informacija ir reguliariai praneštų dalyviams ir Komisijai apie projekto pažangą. |
| --- | --- |

e)

būtų tarpininkas siekiant užtikrinti veiksmingą ir teisingą dalyvių keitimąsi informacija ir reguliariai praneštų dalyviams ir Komisijai apie projekto pažangą.

2.   Koordinatorius nurodomas dotacijos susitarime.

3.   Jeigu paskiriamas kitas koordinatorius, šį paskyrimą turi patvirtinti Komisija.

26 straipsnis

Konsorciumo sudėties pasikeitimai

1.   Netiesioginės veiklos dalyviai gali sutikti priimti naują dalyvį arba pašalinti esamą dalyvį, laikydamiesi atitinkamų konsorciumo susitarimo nuostatų.

2.   Prie vykdomos veiklos prisijungęs teisės subjektas prisijungia ir prie dotacijos susitarimo.

3.   Konkrečiais atvejais, jei tai numatyta dotacijos susitarime, konsorciumas skelbia konkurencinį konkursą ir jį plačiai reklamuoja naudodamasis specialia informavimo parama, ypač Septintosios bendrosios programos interneto svetainėmis, specialistams skirta spauda bei bukletais ir valstybių narių bei asocijuotų šalių įsteigtais nacionaliniais informacijos centrais skirtais informavimui ir paramai.

Konsorciumas vertina pasiūlymus pagal pradinei veiklai taikytus kriterijus, pasitelkdamas savo paskirtus nepriklausomus ekspertus, vadovaudamasis atitinkamai 15 ir 17 straipsnyje nustatytais principais.

4.   Apie bet kokį pasiūlytą sudėties pasikeitimą konsorciumas praneša Komisijai, kuri per 45 dienas nuo pranešimo gavimo gali pareikšti prieštaravimą šiam pasikeitimui.

Konsorciumo sudėties pasikeitimai, susiję su pasiūlymais dėl kitų dotacijos susitarimo pakeitimų, kurie nėra tiesiogiai susiję su sudėties pasikeitimu, turi būti raštu patvirtinti Komisijos.

5 poskirsnis

Programų ir netiesioginės veiklos kontrolė ir informacijos pranešimas

27 straipsnis

Stebėsena ir įvertinimas

1.   Komisija stebi, kaip vykdoma netiesioginė veikla, remdamasi periodinėmis pažangos ataskaitomis, kurios teikiamos pagal 19 straipsnio 4 dalį.

Visų pirma, Komisija tikrina, kaip įgyvendinamas naujų žinių naudojimo ir sklaidos planas, pateiktas pagal 20 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.

Šiais tikslais Komisijai gali padėti pagal 17 straipsnį paskirti nepriklausomi ekspertai.

2.   Komisija sukuria ir prižiūri informacinę sistemą, leidžiančią veiksmingai ir darniai atlikti visos Septintosios bendrosios programos stebėseną.

Atsižvelgdama į 3 straipsnį, Komisija visose tinkamose informavimo priemonėse skelbia informaciją apie finansuojamus projektus.

3.   Sprendimo Nr. .../.../EB 7 straipsnyje nurodyta stebėsena ir vertinimas apima su šio reglamento taikymu susijusius aspektus, visų pirma MVĮ aktualius aspektus, ir pasikeitusios (lyginant su Šeštąja bendrąja programa) išlaidų skaičiavimo tvarkos poveikį biudžetui bei dalyvių administracinei naštai.

4.   Pagal 17 straipsnį Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kurie padeda atlikti pagal Septintąją bendrąją programą ir jos specialiąsias programas reikalaujamus įvertinimus, o prireikus - ir ankstesnių bendrųjų programų įvertinimus.

5.   Be to, Komisija gali steigti pagal 17 straipsnį paskirtų nepriklausomų ekspertų grupes, kurios konsultuotų Bendrijos mokslinių tyrimų politikos formavimo ir įgyvendinimo klausimais.

28 straipsnis

Teiktina informacija

1.   Deramai atsižvelgdama į 3 straipsnį ir gavusi prašymą, Komisija valstybei narei arba asocijuotai šaliai teikia turimą naudingą informaciją apie jos turimas žinias, sukauptas vykdant netiesioginę veikla, jeigu atitinkamos šios sąlygos:

| a) | susijusi informacija yra svarbi viešajai politikai; |
| --- | --- |

a)

susijusi informacija yra svarbi viešajai politikai;

| b) | dalyviai nepateikia pagrįstų pakankamų priežasčių, kad susijusi informacija nebūtų suteikta. |
| --- | --- |

b)

dalyviai nepateikia pagrįstų pakankamų priežasčių, kad susijusi informacija nebūtų suteikta.

2.   Jokiomis aplinkybėmis 1 dalyje numatytas informacijos teikimas neturi būti naudojamas gavėjui perduoti Komisijos arba dalyvių teises ir pareigas.

Tačiau gavėjas tokią informaciją laiko konfidencialia, išskyrus tuos atvejus, kai ji tampa vieša arba ją paviešina dalyviai, arba kai ji buvo suteikta Komisijai be konfidencialumo apribojimų.

3 SKIRSNIS

Bendrijos finansinis indėlis

1 poskirsnis

Teisė gauti finansavimą ir dotacijų formos

29 straipsnis

Teisė gauti finansavimą

1.   Toliau nurodyti teisės subjektai, dalyvaujantys netiesioginėje veikloje, gali gauti Bendrijos finansinį įnašą:

| a) | bet kuris valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Bendrijos teisę įkurtas teisės subjektas, |
| --- | --- |

a)

bet kuris valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Bendrijos teisę įkurtas teisės subjektas,

| b) | bet kuri tarptautinė Europos interesų organizacija, |
| --- | --- |

b)

bet kuri tarptautinė Europos interesų organizacija,

| c) | bet kuris tarptautinio bendradarbiavimo šalyje partnerėje įsteigtas teisės subjektas. |
| --- | --- |

c)

bet kuris tarptautinio bendradarbiavimo šalyje partnerėje įsteigtas teisės subjektas.

2.   Kai dalyvauja tarptautinės organizacijos, išskyrus tarptautinę Europos interesų organizaciją, arba teisės subjektas, įsteigtas trečiojoje šalyje, išskyrus asocijuotą šalį arba tarptautinio bendradarbiavimo šalį partnerę, gali būti skirtas Bendrijos finansinis įnašas, jeigu vykdomos šios sąlygos:

| a) | į specialiąsias programas arba atitinkamą darbo programą įtraukiama tam tikslui skirta nuostata, |
| --- | --- |

a)

į specialiąsias programas arba atitinkamą darbo programą įtraukiama tam tikslui skirta nuostata,

| b) | indėlis yra būtinas netiesioginei veiklai vykdyti, |
| --- | --- |

b)

indėlis yra būtinas netiesioginei veiklai vykdyti,

| c) | toks finansavimas teikiamas pagal dvišalius mokslo ir technologinius susitarimus arba kitus Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas teisės subjektas, susitarimus. |
| --- | --- |

c)

toks finansavimas teikiamas pagal dvišalius mokslo ir technologinius susitarimus arba kitus Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas teisės subjektas, susitarimus.

30 straipsnis

Dotacijų formos

1.   Sprendimo Nr. .../.../EB III priedo a dalyje nustatytas dotacijoms skirtas Bendrijos finansinis įnašas grindžiamas visų ar dalies reikalavimus atitinkančių išlaidų kompensavimu.

Tačiau Bendrijos finansinis įnašas gali būti teikiamas vienodo dydžio sumomis, įskaitant vieneto sąnaudų skalę, arba vienkartinėmis išmokomis, arba reikalavimus atitinkančios išlaidos gali būti kompensuojamos derinant vienodo dydžio sumas ir vienkartines išmokas. Bendrijos finansinis įnašas taip pat gali būti teikiamas stipendijų arba premijų forma.

2.   Darbo programose ir pasiūlymų konkursuose nurodomos dotacijų formos, naudotinos atitinkamai veiklai.

3.   Dalyviai iš tarptautinio bendradarbiavimo šalių partnerių gali pasirinkti, kad Bendrijos finansinis įnašas būtų teikiamas vienkartine išmoka. Taikytinas vienkartines išmokas Komisija nustato Pagal Finansinį reglamentą.

31 straipsnis

Finansuotinų išlaidų padengimas

1.   Dotacijomis finansuojamą netiesioginę veiklą dalyviai finansuoja bendrai.

Bendrijos teikimas finansavimas finansuotinoms išlaidoms padengti neturi teikti pelno.

2.   Įvykdžius veiklą išmokant dotaciją bus atsižvelgiama į įplaukas.

3.   Tam, kad būtų laikomos finansuotinomis, netiesioginės veiklos vykdymo išlaidos turi atitikti tokias sąlygas:

| a) | jos turi būti faktinės, |
| --- | --- |

a)

jos turi būti faktinės,

| b) | jos turi būti patirtos veiklos vykdymo metu, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip buvo numatyta dotacijos susitarime, |
| --- | --- |

b)

jos turi būti patirtos veiklos vykdymo metu, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip buvo numatyta dotacijos susitarime,

| c) | jos turi būti apibrėžtos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika vieninteliu tikslu - pasiekti veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų, |
| --- | --- |

c)

jos turi būti apibrėžtos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika vieninteliu tikslu - pasiekti veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų,

| d) | jos turi būti įtrauktos į dalyvio sąskaitas ir sumokėtos, o trečiųjų šalių indėlio atveju - į trečiųjų šalių sąskaitas, |
| --- | --- |

d)

jos turi būti įtrauktos į dalyvio sąskaitas ir sumokėtos, o trečiųjų šalių indėlio atveju - į trečiųjų šalių sąskaitas,

| e) | į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, ypač nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitus, mokėtinas palūkanas, nuostatas dėl galimų nuostolių ir rinkliavų, valiutų keitimo išlaidas, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, deklaruojamas arba patirtos išlaidos, arba kitos Bendrijos projekto padengtosios išlaidos, skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, nepagrįstai didelės išlaidos ir kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

e)

į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, ypač nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitus, mokėtinas palūkanas, nuostatas dėl galimų nuostolių ir rinkliavų, valiutų keitimo išlaidas, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, deklaruojamas arba patirtos išlaidos, arba kitos Bendrijos projekto padengtosios išlaidos, skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, nepagrįstai didelės išlaidos ir kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų reikalavimų.

Punkte nurodytam tikslui vidutinės išlaidos personalui gali būti naudojamos, jeigu jos atitinka dalyvio valdymo principus ir apskaitos praktiką ir iš esmės ne daug skiriasi nuo faktinių išlaidų.

4.   Nors Bendrijos finansavimas apskaičiuojamas atsižvelgiant į visos netiesioginės veiklos sąnaudas, jis grindžiamas kiekvieno dalyvio praneštomis išlaidomis.

32 straipsnis

Tiesioginės finansuotinos išlaidos ir netiesioginės finansuotinos išlaidos

1.   Finansuotinas išlaidas sudaro išlaidos, tiesiogiai priskiriamos veiklai, toliau - tiesioginės finansuotinos išlaidos, ir jei reikia, išlaidos, kurios nėra tiesiogiai priskiriamos veiklai, bet kurios tiesiogiai susijusios su tiesioginėmis finansuotinomis išlaidomis, priskiriamomis tai veiklai, toliau - netiesioginės finansuotinos išlaidos.

2.   Dalyvių išlaidų kompensavimas grindžiamas jų reikalavimus atitinkančiomis tiesioginėmis ir netiesioginėmis išlaidomis.

Laikydamasis 31 straipsnio 3 dalies c punkto, dalyvis gali naudoti supaprastintą metodą savo netiesiogines išlaidų apskaičiavimui savo teisės subjekto lygiu, jeigu šis metodas atitinka jo įprastinius apskaitos ir valdymo principus bei praktiką. Principai, kurių šiuo atveju reikia laikytis, nustatomi dotacijos susitarimo pavyzdyje.

3.   Dotacijos susitarime gali būti numatyta, kad netiesioginių finansuotinų išlaidų padengimas ribojamas iki didžiausio tiesioginių finansuotinų išlaidų procento, išskyrus tiesiogines finansuotinas subrangos išlaidas, ypač kai vykdoma koordinavimo ir paramos veikla, mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros veikla, jeigu ji vykdoma.

4.   Nukrypdamas nuo 2 dalies, kad būtų padengtos netiesioginės reikalavimus atitinkančios išlaidos, dalyvis gali pasirinkti, kad jam būtų išmokėtos vienodo dydžio sumos už visas tiesiogines reikalavimus atitinkančias išlaidas, išskyrus tiesiogines reikalavimus atitinkančias subrangos darbų išlaidas arba trečiųjų šalių išlaidų kompensavimą.

Pagal Finansinį reglamentą ir jo Įgyvendinimo taisykles Komisija nustato atitinkamas vienodo dydžio sumas remdamasi atitinkamų realių netiesioginių išlaidų suapvalinimu.

5.   Ne pelno viešosios įstaigos, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, kurios negali tiksliai nurodyti savo realių atitinkamos veiklos netiesioginių išlaidų, kai dalyvauja finansavimo schemose, kurios apima 33 straipsnyje nurodytą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, gali pasirinkti, kad joms būtų išmokėtos vienodo dydžio sumos, prilygstančios 60 % visų tiesioginių reikalavimus atitinkančių išlaidų dotacijoms, paskirtoms remiantis pasiūlymų konkursais, kurių terminas baigiasi iki 2010 m. sausio 1 d.

Siekdama palengvinti perėjimą prie visapusiško 2 dalyje nustatyto bendro principo taikymo, Komisija dotacijoms, suteiktoms pagal konkursus, kurie baigsis po 2009 m. gruodžio 31 d., nustato atitinkamo lygio vienodo dydžio sumą, kuri turėtų būti atitinkamų realių netiesioginių išlaidų suapvalinta suma, bet ne mažesnė nei 40 %. Tai bus pagrįsta ne pelno viešųjų įstaigų, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų ir MVĮ, kurios negali tiksliai nurodyti savo realių atitinkamos veiklos netiesioginių išlaidų, dalyvavimo įvertinimu.

6.   Visos vienodo dydžio sumos nustatomos dotacijos susitarimo pavyzdyje.

33 straipsnis

Viršutinės finansavimo ribos

1.   Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos atveju Bendrija gali finansuoti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.

Tačiau kai tokią veiklą vykdo ne pelno viešosios įstaigos, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, tokia riba gali siekti daugiausia 75 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Su saugumu susijusiems moksliniams tyrimams ir technologinės plėtros veiklai riba gali siekti daugiausia 75 % tuo atveju, kai pajėgumai plėtojami srityse, turinčiose labai ribotą rinkos apimtį, kuriose gali kilti „rinkos nepajėgumo“ grėsmė, bei srityse, skirtose sparčiam įrangos kūrimui atsakant į naujas grėsmes.

2.   Demonstracinės veiklos atveju Bendrija gali finansuoti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.

3.   Bendrijos finansinis įnašas veiklai, kurią sudaro nežinomų sričių mokslinių tyrimų veikla, koordinavimo ir paramos veikla bei mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros raidos veikla, gali siekti daugiausia 100 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų.

4.   Bendrijos finansinis įnašas valdymo veiklai, įskaitant pažymas apie finansinę atskaitomybę, ir kitai veiklai, kuriai netaikomos 1, 2 ir 3 dalys, gali siekti daugiausia 100 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Į kitą pirmojoje pastraipoje nurodytą veiklą, inter alia, įtrauktas mokymas vykdant veiklą, kuri nėra įtraukta į mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros, koordinavimo, tinklų kūrimo ir sklaidos finansavimo programą.

5.   Siekiant nustatyti Bendrijos finansavimo dydį 1 ir 4 dalyse nurodytiems tikslams turi būti atsižvelgiama į finansuotinas išlaidas ir įplaukas.

6.   1-5 dalys atitinkamai taikomos netiesioginės veiklos atvejais, kai visai netiesioginei veiklai finansuoti naudojamos vienodo dydžio sumų išmokos ir vienkartinės išmokos.

34 straipsnis

Finansuotinų išlaidų pranešimas ir auditas

1.   Komisijai periodiškai teikiami pranešimai apie reikalavimus atitinkančias išlaidas, finansines palūkanas, uždirbtas gavus išankstinį finansavimą, ir įplaukas, susijusias su netiesiogine veikla ir, atitinkamais atvejais, pažyma apie finansinę atskaitomybę, remiantis Finansiniu reglamentu ir Įgyvendinimo taisyklėmis.

Turi būti pateikiama ataskaita apie su konkrečia veikla susijusio dalyvio finansinio įnašo egzistavimą ir, kai taikoma, jis turi būti sertifikuotas veiklos pabaigoje.

2.   Nepaisant Finansinio reglamento ir Įgyvendinimo taisyklių, pažyma apie finansinę atskaitomybę privaloma tik tais atvejais, jei dalyviui už netiesioginę veiklą išmokėtų tarpinių mokėjimų ir likučio išmokų sukaupta suma yra 375 000 eurų arba daugiau.

Tačiau du ar mažiau metų trunkančios netiesioginės veiklos atveju projekto pabaigoje iš dalyvio reikalaujama ne daugiau kaip vienos pažymos apie finansinę atskaitomybę.

Pažymų apie finansinę atskaitomybę nereikia vykdant netiesioginę veiklą, kurios išlaidos visiškai kompensuojamos fiksuoto dydžio sumomis ar vienkartinėmis išmokomis.

3.   Jei veiklą vykdo valstybės įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir aukštojo bei vidurinio mokslo įstaigos, 1 dalyje reikalaujamą pažymą apie finansinę atskaitomybę gali parengti kompetentingas valstybės pareigūnas.

35 straipsnis

Kompetencijos tinklai

1.   Darbo programoje numatomos dotacijų formos, naudotinos kompetencijos tinklams.

2.   Kai kompetencijos tinklams skirtas Bendrijos finansinis įnašas teikiamas išmokant vienkartinę sumą, jis turi būti apskaičiuojamas pagal į kompetencijos tinklus įtrauktinų mokslo darbuotojų skaičių ir veiklos trukmę. Vienos vienkartinės išmokos suma yra 23 500 eurų per metus vienam mokslo darbuotojui.

ią sumą pagal Finansinį reglamentą ir Įgyvendinimo taisykles koreguoja Komisija.

3.   Darbo programoje nustatomas didžiausias dalyvių skaičius ir atitinkamais atvejais - didžiausias mokslo darbuotojų skaičius, kuris gali būti naudojamas apskaičiuojant didžiausią vienkartinės išmokos sumą. Tačiau dalyviai, kurių yra daugiau arba mažiau, nei nustatyta siekiant apskaičiuoti finansavimo dydį, atitinkamai gali dalyvauti.

4.   Mokėjimai vykdomi periodiškai.

Šios periodinės išmokos mokamos remiantis Jungtinės veiklos programos laipsniško įgyvendinimo įvertinimu pasitelkiant mokslinių tyrimų išteklių ir pajėgumų integravimo įvertinimus, atliktus pagal su konsorciumu sutartus ir dotacijos susitarime nurodytus vykdymo rodiklius.

2 poskirsnis

Mokėjimas, paskirstymas, susigrąžinimas ir garantijos

36 straipsnis

Mokėjimas ir paskirstymas

1.   Bendrijos finansinis įnašas dalyviams teikiamas per koordinatorių be nepagrįsto delsimo.

2.   Koordinatorius atlieka registraciją tam, kad būtų galima bet kuriuo metu nustatyti, kokia Bendrijos lėšų dalis paskirta kiekvienam dalyviui.

Paprašytas, koordinatorius perduoda šią informaciją Komisijai.

37 straipsnis

Susigrąžinimas

Remdamasi Finansiniu reglamentu, Komisija gali priimti susigrąžinimo sprendimą.

38 straipsnis

Rizikos išvengimo mechanizmas

1.   Kiekvieno dalyvio finansinė atsakomybė apima tik jo paties skolas atsižvelgiant į 2-5 dalis.

2.   Siekdama valdyti riziką, susijusią su tam tikrų Bendrijai priklausančių sumų nesusigrąžinimu, Komisija, vadovaudamasi priedo nuostatomis, įsteigia ir valdo dalyvio garantijų fondą (toliau - Fondas).

Fondo sukurtas finansinis prieaugis įtraukiamas į Fondo veiklą ir skiriamas išimtinai priedo 3 punkte nurodytiems tikslams, nepažeidžiant priedo 4 punkto.

3.   Dotacijos forma mokamas dalyvio įnašas į Fondą, skirtas netiesioginei veiklai, neviršija 5% dalyviui priklausančio Bendrijos finansinio įnašo. Atsižvelgiant į 4 dalį, veiklos pabaigoje į Fondą įnešta suma dalyviui grąžinama per koordinatorių.

4.   Jeigu Fondo sukurto prieaugio neužtenka padengti Bendrijai priklausančių sumų, iš dalyviui grąžintinos sumos Komisija gali išskaičiuoti ne daugiau kaip vieną jam skirto Bendrijos finansinio įnašo procentą.

5.   4 dalyje nurodytas išskaičiavimas netaikomas viešosioms įstaigoms, teisės subjektams, kurių dalyvavimą netiesioginėje veikloje garantuoja valstybė narė arba asocijuota šalis, ir aukštojo bei vidurinio mokslo įstaigoms.

6.   Komisija ex-ante patikrina tik koordinatorių ir kitų dalyvių, išskyrus minėtuosius 2 dalyje, kurie kreipiasi dėl didesnio nei 500 000 eurų Bendrijos finansinio įnašo netiesioginei veiklai, finansinį pajėgumą, nebent esama išimtinių aplinkybių, kai, remiantis jau turima informacija, yra pagrįstų priežasčių abejoti šių dalyvių finansiniu pajėgumu.

7.   Pagal Finansinį reglamentą Fondas laikomas pakankama garantija. Iš dalyvių negalima reikalauti jokių papildomų garantijų arba saugumo priemonių arba jas taikyti.

III skyrius

Sklaida ir naudojimas, prieigos teisės

1 SKIRSNIS

Naujos žinios

1 poskirsnis

Nuosavybė

39 straipsnis

Naujų žinių nuosavybė

1.   Iš darbo, atliekamo pagal kitą netiesioginę veiklą, kuri skiriasi nuo 3 dalyje nurodytos veiklos, naujos žinios yra tas naujas žinias kuriantį darbą atliekančio dalyvio nuosavybė.

2.   Jeigu darbuotojai ar kitas dalyviui dirbantis personalas turi teisę pareikalauti teisių į naujas žinias, dalyvis užtikrina, kad tomis teisėmis būtų galima naudotis laikantis dalyvio įsipareigojimų pagal dotacijos susitarimą.

3.   Naujos žinios yra Bendrijos nuosavybė šiais atvejais:

| a) | koordinavimo ir paramos veiklos, kurią sudaro prekių ar paslaugų įsigijimas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių; |
| --- | --- |

a)

koordinavimo ir paramos veiklos, kurią sudaro prekių ar paslaugų įsigijimas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių;

| b) | koordinavimo ir paramos veiklos, susijusios su nepriklausomais ekspertais. |
| --- | --- |

b)

koordinavimo ir paramos veiklos, susijusios su nepriklausomais ekspertais.

40 straipsnis

Bendra naujų žinių nuosavybė

1.   Tais atvejais, kai keli dalyviai kartu atlieka darbą, kuriantį naujas žinias, ir kai jų atitinkamos darbo dalys negali būti nustatytos, tokių naujų žinių nuosavybė yra bendra.

Pagal dotacijos susitarimo sąlygas jie sudaro sutartį dėl tos bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų.

2.   Jeigu dar nebuvo sudaryta bendros nuosavybės sutartis, kiekvienas iš bendraturčių turi teisę suteikti neišimtines licencijas trečiajai šaliai be teisės į sublicenciją, jeigu įvykdomi šie reikalavimai:

| a) | kitiems bendraturčiams pranešama iš anksto, |
| --- | --- |

a)

kitiems bendraturčiams pranešama iš anksto,

| b) | kitiems bendraturčiams suteikiama teisinga ir pagrįsta kompensacija. |
| --- | --- |

b)

kitiems bendraturčiams suteikiama teisinga ir pagrįsta kompensacija.

3.   Komisija, gavusi prašymą, pateikia gaires dėl galimų klausimų, įtrauktinų į bendros nuosavybės sutartį.

41 straipsnis

Konkrečių grupių naujų žinių nuosavybės teisė

Veiklai, iš kurios konkrečios grupės gauna naudos, netaikomos 39 straipsnio 1 dalis ir 40 straipsnio 1 dalis. Šiais atvejais naujų žinių nuosavybės teisė priklauso konkrečios grupės, gaunančios naudos iš tos veikos, nariams, jeigu dalyviai nėra susitarę kitaip.

Kai naujų žinių savininkai nėra tokios grupės nariai, jie užtikrina, kad pagal dotacijos susitarimo techninį priedą grupei būtų suteiktos visos teisės į tas naujas žinias, kurių reikia toms naujoms žinioms naudoti ir skleisti.

42 straipsnis

Naujų žinių perdavimas

1.   Atsižvelgdamas į 2-5 dalis ir 43 straipsnį, naujų žinių savininkas gali jas perduoti bet kuriam teisės subjektui.

2.   Kai dalyvis perduoda naujų žinių nuosavybę, jis perduoda perėmėjui dotacijos susitarime numatytus su tomis naujomis žiniomis susijusius savo įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimą perduoti šias žinias bet kuriam vėlesniam perėmėjui.

3.   Laikantis konfidencialumo įsipareigojimų, jeigu reikalaujama, kad dalyvis perduotų prieigos teises, jis turi iš anksto įspėti tos pačios veiklos dalyvius, taip pat suteikti pakankamai informacijos, susijusios su naujuoju naujų žinių savininku, kad dalyviai galėtų naudotis savo prieigos teisėmis pagal dotacijos susitarimą. Tačiau kiti dalyviai, raštu pateikę sutikimą, gali atsisakyti savo teisių į atskirą išankstinį pranešimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.

Tačiau kiti dalyviai, raštu pateikę sutikimą, gali atsisakyti savo teisių į atskirą išankstinį pranešimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.

4.   Pateikus pranešimą pagal 3 dalies pirmą pastraipą, bet kuris kitas dalyvis gali prieštarauti nuosavybės perdavimui, remdamiesi tuo, jog jis gali turėti neigiamos įtakos jų prieigos teisėms.

ai bet kuris iš dalyvių įrodo, kad jų teisės bus neigiamai paveiktos, numatytas perdavimas neįvyksta, kol susiję dalyviai nepasiekia susitarimo.

5.   Tam tikrais atvejais dotacijos susitarime gali būti numatyta, kad Komisijai iš anksto turi būti pranešta apie bet kokį planuojamą nuosavybės perdavimą arba bet kokį planuojamą išimtinės licencijos suteikimą trečiajai šaliai, įsisteigusiai trečiojoje šalyje, kuri nėra Septintosios bendrosios programos dalyvė.

43 straipsnis

Europos konkurencingumo ir etikos principų apsauga

Komisija gali nesutikti, kad trečiosioms šalims, kurios yra įsteigtos prie Septintosios bendrosios programos neprisijungusioje trečiojoje šalyje, būtų perduota naujų žinių nuosavybė arba suteikta naujų žinių išimtinė licencija, jeigu, jos manymu, tai neatitinka Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo interesų ar etikos principų arba saugumo nuostatų.

Tokiai atvejais, nuosavybės teisės neperduodamos arba neišduodama išimtinė licencija, jeigu Komisija nėra įsitikinusi, kad bus imtasi atitinkamų apsaugos priemonių.

2 poskirsnis

Apsauga, skelbimas, sklaida ir naudojimas

44 straipsnis

Naujų žinių apsauga

1.   Jeigu naujos žinios gali būti pritaikomos pramonėje ar komercijoje, jos savininkas nustato deramą ir veiksmingą jų apsaugą tinkamai atsižvelgdamas į savo teisėtus interesus ir į teisėtus kitų dalyvių interesus, visų pirma komercinius, vykdant susijusią netiesioginę veiklą.

Jeigu dalyvis, kuris nėra naujų žinių savininkas, remiasi teisėtu savo interesu, jis privalo bet kuriuo atveju įrodyti, kad gali patirti neproporcingai didelę žalą.

2.   Kai naujos žinios gali būti pritaikomos pramoniniam ar komerciniam panaudojimui, o jų savininkas jų nesaugo ir neperduoda kartu su susijusiais įsipareigojimais pagal 42 straipsnį kitam dalyviui, susijusiam subjektui, įsteigtam valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, ar bet kuriai kitai trečiajai šaliai, įsteigtai valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, žinių skleidimo veikla negali būti vykdoma, kol nepranešama Komisijai.

Tokiu atveju Komisija, dalyviui sutikus, gali perimti tų naujų žinių nuosavybės teisę ir priimti pakankamas ir veiksmingas apsaugos priemones. Toks dalyvis gali atsisakyti duoti sutikimą tik tuomet, jeigu gali įrodyti, kad jam bus padaryta labai didelė žala.

45 straipsnis

Nuoroda į Bendrijos finansinę paramą

Visuose leidiniuose, dalyvio ar jo vardu pateiktoje patento paraiškoje arba kitaip platinant naujas žinias pateikiamas pareiškimas, į kurį gali būti įtrauktos vaizdo priemonės, kad atitinkamos naujos žinios buvo sukauptos pasinaudojus Bendrijos finansine parama.

Šios nuorodos sąlygos turi būti nustatytos dotacijos susitarime.

46 straipsnis

Naudojimas ir sklaida

1.   Dalyviai naudoja jiems priklausančias naujas žinias arba užtikrina, kad jos būtų naudojamos.

2.   Kiekvienas dalyvis užtikrina, kad jam priklausančios naujos žinios būtų kuo greičiau paskleistos. Jeigu jis to nepadaro, naujas žinias gali skleisti Komisija. Dotacijos susitarime šiai veiklai gali būti nustatyti terminai.

3.   Sklaidos veikla turi būti suderinama su naujų žinių savininko intelektinės nuosavybės apsaugos teisėmis, konfidencialumo įsipareigojimais ir teisėtais interesais.

4.   Atitinkamiems dalyviams iš anksto pranešama apie žinių skleidimo veiklą.

Po pranešimo bet kuris iš dalyvių gali prieštarauti, jeigu jis mano, kad jo teisėtiems interesams, susijusiems su naujomis žiniomis arba pirminėmis žiniomis, gali būti padaryta neproporcingai didelė žala. Tokiais atvejais žinių skleidimo veikla nevykdoma, jeigu nesiimama atitinkamų veiksmų apsaugoti teisėtiems interesams.

2 SKIRSNIS

Naudojimosi pirminėmis ir naujomis žiniomis teisės

47 straipsnis

Apimamos pirminės žinios

Rašytinėje sutartyje dalyviai gali apibrėžti, kokių pirminių žinių reikia netiesioginei veiklai ir, jei reikia, neįtraukti tam tikrų pirminių žinių.

48 straipsnis

Principai

1.   Visi prašymai suteikti prieigos teises pateikiami raštu.

2.   Jeigu su naujų arba pirminių žinių savininku nesusitarta kitaip, prieigos teisės nesuteikia teisės išduoti sublicencijų.

3.   Išimtinės naujų ir pirminių žinių licencijos gali būti suteikiamos, jeigu visi kiti dalyviai duoda sutikimą raštu, kad jie atsisako savo prieigos teisių į jas.

4.   Nepažeidžiant 3 dalies, bet koks susitarimas, kuriame dalyviams arba trečiosioms šalims suteikiamos naujų arba pirminių žinių prieigos teisės, turi būti toks, kad jame būtų užtikrina, kad kiti dalyviai išlaikytų potencialias prieigos teises.

5.   Nepažeisdami 49 bei 50 straipsnių ir dotacijos susitarimo, tos pačios veiklos dalyviai kuo greičiau informuoja vieni kitus apie pirminių žinių prieigos teisių suteikimo apribojimus ar bet kokius kitus suvaržymus, kurie galėtų iš esmės įtakoti prieigos teisių suteikimą.

6.   Dalyvio pasitraukimas iš netiesioginės veiklos negali paveikti jo įsipareigojimo suteikti prieigos teises kitiems tos pačios veiklos dalyviams pagal dotacijos susitarime nustatytas sąlygas ir tvarką.

49 straipsnis

Prieigos teisės, skirtos netiesioginės veiklos įgyvendinimui

1.   Naujų žinių prieigos teisės suteikiamos kitiems tos pačios netiesioginės veiklos dalyviams, jeigu reikia, kad tie dalyviai ir toliau dirbtų toje netiesioginėje veikloje.

Tokios prieigos teisės suteikiamos nemokamai.

2.   Pirminių žinių prieigos teisės suteikiamos kitiems tos pačios netiesioginės veiklos dalyviams, jeigu reikia, kad tie dalyviai ir toliau dirbtų toje netiesioginėje veikloje, su sąlyga, kad susijęs dalyvis turi teisę tokias teises suteikti.

Tokios prieigos teisės suteikiamos nemokamai, jeigu prieš pasirašydami dotacijos susitarimą visi dalyviai nesusitarė kitaip.

Tačiau MTTV vykdytojai suteikia pirminių žinių prieigos teises nemokamai.

50 straipsnis

Naudojimui skirtos prieigos teisės

1.   Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi naujų žinių prieigos teisėmis, jeigu to reikia jų pačių naujoms žinioms naudoti.

Laikantis susitarimo tokios prieigos teisės suteikiamos teisingomis ir protingomis sąlygomis arba nemokamai.

2.   Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi pirminių žinių prieigos teisėmis, jeigu to reikia jų pačių naujoms žinioms naudoti, su sąlyga, kad atitinkamas dalyvis turi teisę suteikti tokias teises.

Laikantis susitarimo tokios prieigos teisės suteikiamos teisingomis ir protingomis sąlygomis arba nemokamai.

3.   Valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje įsteigtas susijęs subjektas taip pat turi 1 ir 2 dalyse nurodytas naujų žinių ar pirminių žinių prieigos teises tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir dalyvis, su kuriuo jis yra susijęs, jei dotacijos susitarime ar konsorciumo susitarime nenumatyta kitaip.

4.   Gali būti prašoma suteikti prieigos teises pagal 1, 2 ir 3 dalis ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui vienu iš šių atvejų:

| a) | pasibaigus netiesioginei veiklai, |
| --- | --- |

a)

pasibaigus netiesioginei veiklai,

| b) | atitinkamų pirminių arba naujų žinių savininkui nutraukus dalyvavimą. |
| --- | --- |

b)

atitinkamų pirminių arba naujų žinių savininkui nutraukus dalyvavimą.

Tačiau susiję dalyviai gali susitarti dėl skirtingų terminų.

5.   Visiems susijusiems savininkams pritariant naujų žinių prieigos teisės suteikiamos MTTV vykdytojui, sutarus dėl teisingų ir protingų sąlygų tam, kad būtų toliau vykdoma mokslinių tyrimų veikla.

6.   MTTV vykdytojai nemokamai arba teisingomis ir protingomis sąlygomis, dėl kurių susitariama prieš pasirašant dotacijos susitarimą, suteikia prieigą prie pirminių žinių, kurių reikia netiesioginės veiklos metu sukauptų naujų žinių naudojimui.

51 straipsnis

Papildomos nuostatos dėl prieigos teisių, skirtų naudoti netirtų sričių mokslinių tyrimų veiklai ir veiklai, iš kurios naudos gauna konkrečios grupės

1.   Tos pačios netirtų sričių mokslinių tyrimų veiklos dalyviai nemokamai naudojasi naujų žinių ir pirminių žinių prieigos teisėmis įgyvendinimo veiklai arba tolesniam mokslinių tyrimų veiklos vykdymui.

Prieigos teisės, skirtos naudoti kitiems tikslams nei toliau vykdyti mokslinių tyrimų veiklą, suteikiamos nemokamai, išskyrus atvejus, kai dotacijos susitarime numatyta kitaip.

2.   Kai iš netiesioginės veiklos gaunančiai naudą konkrečiai grupei atstovauja teisės subjektas, kuris dalyvauja netiesioginėje veikloje vietoje tos grupės, minėtas teisės subjektas jam suteiktų prieigos teisių apimtyje turi teisę išduoti sublicenciją savo nariams, įsisteigusiems valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje.

IV skyrius

Europos investicijų bankas

52 straipsnis

1.   Bendrija gali skirti lėšų Europos investicijų bankui (EIB), kad padengtų paskolų ar garantijų, kurias suteikia EIB, remdamas Septintojoje bendrojoje programoje nustatytų mokslinių tyrimų tikslų įgyvendinimą, riziką (rizikos dalijimosi finansinė priemonė).

2.   EIB teikia šias paskolas arba garantijas laikydamasis teisingumo, skaidrumo, nešališkumo ir vienodo požiūrio principų.

3.   Komisija turi teisę prieštarauti prieš rizikos pasidalijimo finansinės priemonės, skirtos kai kurioms paskoloms arba garantijoms, naudojimą, atsižvelgdama į sąlygas, apibrėžtas pagal darbo programas sudarytame dotacijos susitarime.

V skyrius

Įsigaliojimas

53 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2006 m. liepos 5 d. nuomone (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

Oficialiajame leidinyje)

(2)  OL C 203, 2006 8 25, p. 1.

2

(3)  2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  OL L ....

4

(5)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

5

(6)  OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3).

6

(7)  OL C 45, 1996 2 17, p. 5.

7

(8)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/548/EB, Euratomas, (OL L 215, 2006 8 5, p. 38).

8

(9)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

9

(10)  OL L 314, 2001 11 30, p. 1.

10

(11)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

11

(12)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

12

(13)  OL L 75, 2005 3 22, p. 67.

13

PRIEDAS

DALYVIO GARANTIJŲ FONDAS

1. Fondą valdys Bendrija, atstovaujama Komisijos, dalyvių vardu atlikdama vykdomojo atstovo funkcijas pagal sąlygas, nustatytas dotacijos susitarimo pavyzdyje.

Fondo finansinį valdymą Komisija patikės Europos investicijų bankui arba pagal 14 straipsnio b punktą - atitinkamai finansinei institucijai (toliau - bankas-depozitorius). Pagal Komisijos nurodymus Fondą valdys bankas-depozitorius.

2. Iš pradinio išankstinio finansavimo, kurį Komisija įmokės konsorciumui, ji gali užskaityti dalyvių įnašą Fondui ir sumokėti jį Fondui dalyvių vardu.

3. Kai dalyvis privalo išmokėti Bendrijai priklausančias sumas, Komisija, nepaisydama sankcijų, kurios pagal Finansinį reglamentą gali būti taikomos įsipareigojimų nevykdančiam dalyviui, gali:

| a) | nurodyti bankui-depozitoriui tiesiogiai iš Fondo pervesti mokėtiną sumą netiesioginės veiklos, jeigu ji tebevykdoma, koordinatoriui, o kitiems dalyviams susitarti ją vykdyti siekiant tų pačių tikslų pagal 18 straipsnio 4 dalį. Iš Fondo pervestos sumos bus laikomos Bendrijos finansiniu įnašu; arba |
| --- | --- |

a)

nurodyti bankui-depozitoriui tiesiogiai iš Fondo pervesti mokėtiną sumą netiesioginės veiklos, jeigu ji tebevykdoma, koordinatoriui, o kitiems dalyviams susitarti ją vykdyti siekiant tų pačių tikslų pagal 18 straipsnio 4 dalį. Iš Fondo pervestos sumos bus laikomos Bendrijos finansiniu įnašu; arba

| b) | veiksmingai susigrąžinti iš Fondo minėtą sumą, jeigu netiesioginė veikla būtų baigiama ar jau užbaigta. |
| --- | --- |

b)

veiksmingai susigrąžinti iš Fondo minėtą sumą, jeigu netiesioginė veikla būtų baigiama ar jau užbaigta.

Komisija suteiks Fondo vardu vykdomąjį raštą susigrąžinti (išieškoti) sumą iš to dalyvio. Remdamasi Finansiniu reglamentu, tam tikslui Komisija gali priimti sprendimą dėl lėšų susigrąžinimo.

4. Septintosios bendrosios programos laikotarpiu iš Fondo susigrąžintos sumos sudarys jam priskiriamas pajamas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje.

Baigus skirstyti visas dotacijas pagal Septintąją bendrąją programą, Komisija susigrąžins visas nesumokėtas iš Fondo sumas ir įtrauks jas į Bendrijos biudžetą, atsižvelgiant į sprendimus dėl Aštuntosios bendrosios programos.

P6_TA(2006)0515

Pirotechnikos gaminių pateikimas į rinką ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0457) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0457) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0312/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0312/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0289/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6-0289/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TC1-COD(2005)0194

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/.../EB dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Valstybėse narėse galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką yra skirtingi, ypač nuostatos, susijusios su sauga ir darbiniais parametrais. |
| --- | --- |

(1)

Valstybėse narėse galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką yra skirtingi, ypač nuostatos, susijusios su sauga ir darbiniais parametrais.

| (2) | Šias nuostatas, kurios gali sudaryti prekybos kliūtis Bendrijoje, reikėtų suderinti, siekiant užtikrinti laisvą pirotechnikos gaminių judėjimą vidaus rinkoje ir tuo pat metu aukštą sveikatos apsaugos ir saugos lygį
  bei
  vartotojų
  ir profesionalų apsaugą
  . |
| --- | --- |

(2)

Šias nuostatas, kurios gali sudaryti prekybos kliūtis Bendrijoje, reikėtų suderinti, siekiant užtikrinti laisvą pirotechnikos gaminių judėjimą vidaus rinkoje ir tuo pat metu aukštą sveikatos apsaugos ir saugos lygį
  bei
  vartotojų
  ir profesionalų apsaugą
  .

| (3) | 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvoje 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo (3)

  , į kurios taikymo sritį pirotechnikos gaminiai nepatenka,
  numatyta, kad pirotechnikos gaminiams reikalingos atitinkamos priemonės, kurios užtikrintų vartotojų apsaugą ir visuomenės saugą, ir kad šioje srityje planuojami papildomi teisės aktai. |
| --- | --- |

(3)

1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvoje 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo (3)

  , į kurios taikymo sritį pirotechnikos gaminiai nepatenka,
  numatyta, kad pirotechnikos gaminiams reikalingos atitinkamos priemonės, kurios užtikrintų vartotojų apsaugą ir visuomenės saugą, ir kad šioje srityje planuojami papildomi teisės aktai.

| (4) | 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvoje 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (vadinama „Seveso II direktyva“) (4), nustatomi saugos reikalavimai įmonėms, kuriose be kitų pavojingų medžiagų laikomi sprogmenys, įskaitant pirotechnikos medžiagas. |
| --- | --- |

(4)

1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvoje 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (vadinama „Seveso II direktyva“) (4), nustatomi saugos reikalavimai įmonėms, kuriose be kitų pavojingų medžiagų laikomi sprogmenys, įskaitant pirotechnikos medžiagas.

| (5) | Pirotechnikos gaminiais, inter alia, laikomi fejerverkai, teatro pirotechnikos gaminiai ir techninės paskirties pirotechnikos gaminiai, pvz., saugos oro pagalvėse arba saugos diržų įtempimo ribotuvuose naudojami dujų generatoriai ir kt. |
| --- | --- |

(5)

Pirotechnikos gaminiais, inter alia, laikomi fejerverkai, teatro pirotechnikos gaminiai ir techninės paskirties pirotechnikos gaminiai, pvz., saugos oro pagalvėse arba saugos diržų įtempimo ribotuvuose naudojami dujų generatoriai ir kt.

| (6) | Tiems pirotechnikos gaminiams, kuriems taikoma 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/98/EB dėl laivų įrenginių (5) ir atitinkamos tarptautinės konvencijos, pagal minėtos direktyvos 1 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ši direktyva neturėtų būti taikoma. |
| --- | --- |

(6)

Tiems pirotechnikos gaminiams, kuriems taikoma 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/98/EB dėl laivų įrenginių (5) ir atitinkamos tarptautinės konvencijos, pagal minėtos direktyvos 1 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ši direktyva neturėtų būti taikoma.

| (7) | Siekiant užtikrinti aukštą apsaugos lygį, pirotechnikos gaminiai,
  atsižvelgiant į jų naudojimo tipą, paskirtį arba garso lygį,
  turi būti klasifikuojami
  pirmiausia
  pagal jų
  pavojaus lygį. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti aukštą apsaugos lygį, pirotechnikos gaminiai,
  atsižvelgiant į jų naudojimo tipą, paskirtį arba garso lygį,
  turi būti klasifikuojami
  pirmiausia
  pagal jų
  pavojaus lygį.

| (8) | Fiziniai arba juridiniai asmenys, importuojantys gaminius į Bendriją, turėtų užtikrinti, kad gamintojas įvykdė savo įsipareigojimus pagal šią direktyvą, arba patys prisiimti visus gamintojo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(8)

Fiziniai arba juridiniai asmenys, importuojantys gaminius į Bendriją, turėtų užtikrinti, kad gamintojas įvykdė savo įsipareigojimus pagal šią direktyvą, arba patys prisiimti visus gamintojo įsipareigojimus.

| (9) | Vadovaujantis 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujojo požiūrio į techninį derinimą ir standartizavimą (6) numatytais principais, pirmą kartą į Bendrijos rinką pateikiami pirotechnikos gaminiai turėtų atitikti šią direktyvą. Atsižvelgiant į religines, kultūrines ir tradicines iškilmes valstybėse narėse, gamintojo pagaminti fejerverkai asmeniniam naudojimui, kurie valstybės narės buvo patvirtinti naudojimui jos teritorijoje, nelaikomi pateikiamais į rinką ir todėl jie neturi atitikti šios direktyvos. |
| --- | --- |

(9)

Vadovaujantis 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujojo požiūrio į techninį derinimą ir standartizavimą (6) numatytais principais, pirmą kartą į Bendrijos rinką pateikiami pirotechnikos gaminiai turėtų atitikti šią direktyvą. Atsižvelgiant į religines, kultūrines ir tradicines iškilmes valstybėse narėse, gamintojo pagaminti fejerverkai asmeniniam naudojimui, kurie valstybės narės buvo patvirtinti naudojimui jos teritorijoje, nelaikomi pateikiamais į rinką ir todėl jie neturi atitikti šios direktyvos.

| (10) | Atsižvelgiant į pirotechnikos gaminių keliamą pavojų, reikėtų nustatyti šių gaminių pardavimo vartotojams ir naudojimo leistinas amžiaus ribas, taip pat užtikrinti, kad ženklinant būtų nurodyta pakankamai tinkamos informacijos apie saugų naudojimą, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, aplinką ir užtikrinti saugumą. Reikėtų numatyti, kad tam tikrus pirotechnikos gaminius būtų leidžiama naudoti tik įgaliotiems specialistams, turintiems reikiamų žinių, įgūdžių ir patirties.
  Nustatant transporto priemonių pramonei skirtų pirotechnikos gaminių ženklinimo reikalavimus, reikėtų atsižvelgti į šiuo metu taikomas priemones ir į tai, kad transporto priemonių pramonei skirti gaminiai turėtų būti parduodami tik specialistams. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į pirotechnikos gaminių keliamą pavojų, reikėtų nustatyti šių gaminių pardavimo vartotojams ir naudojimo leistinas amžiaus ribas, taip pat užtikrinti, kad ženklinant būtų nurodyta pakankamai tinkamos informacijos apie saugų naudojimą, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, aplinką ir užtikrinti saugumą. Reikėtų numatyti, kad tam tikrus pirotechnikos gaminius būtų leidžiama naudoti tik įgaliotiems specialistams, turintiems reikiamų žinių, įgūdžių ir patirties.
  Nustatant transporto priemonių pramonei skirtų pirotechnikos gaminių ženklinimo reikalavimus, reikėtų atsižvelgti į šiuo metu taikomas priemones ir į tai, kad transporto priemonių pramonei skirti gaminiai turėtų būti parduodami tik specialistams.

| (11) | Pirotechnikos gaminių, ypač fejerverkų, naudojimas labai priklauso nuo skirtingų kultūrinių įpročių ir tradicijų įvairiose valstybėse narėse. Todėl reikia sudaryti galimybes valstybėms narėms įgyvendinti nacionalines priemones, visuomenės apsaugos ar saugos tikslais ribojančias tam tikrų kategorijų fejerverkų naudojimą ir pardavimą plačiajai visuomenei. |
| --- | --- |

(11)

Pirotechnikos gaminių, ypač fejerverkų, naudojimas labai priklauso nuo skirtingų kultūrinių įpročių ir tradicijų įvairiose valstybėse narėse. Todėl reikia sudaryti galimybes valstybėms narėms įgyvendinti nacionalines priemones, visuomenės apsaugos ar saugos tikslais ribojančias tam tikrų kategorijų fejerverkų naudojimą ir pardavimą plačiajai visuomenei.

| (12) | Siekiant apsaugoti vartotojus ir užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams
  reikėtų nustatyti pirotechnikos gaminių esminius saugos reikalavimus. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant apsaugoti vartotojus ir užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams
  reikėtų nustatyti pirotechnikos gaminių esminius saugos reikalavimus.

| (13) | Atsakomybė užtikrinti, kad pirotechnikos gaminiai atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač esminius saugos reikalavimus, turėtų tekti gamintojui.
  Jei gamintojas nėra
  įsisteigęs Bendrijoje
  , importuotojas turėtų užtikrinti, kad gamintojas įvykdė savo įsipareigojimus, numatytus šioje direktyvoje, arba turėtų pats prisiimti visus gamintojo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(13)

Atsakomybė užtikrinti, kad pirotechnikos gaminiai atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač esminius saugos reikalavimus, turėtų tekti gamintojui.
  Jei gamintojas nėra
  įsisteigęs Bendrijoje
  , importuotojas turėtų užtikrinti, kad gamintojas įvykdė savo įsipareigojimus, numatytus šioje direktyvoje, arba turėtų pats prisiimti visus gamintojo įsipareigojimus.

| (14) | Tais atvejais, kai laikomasi esminių saugos reikalavimų, valstybės narės neturi uždrausti, apriboti ar trukdyti laisvo pirotechnikos gaminių judėjimo.
  Direktyva turėtų būti taikoma nepažeidžiant nacionalinės teisės aktų dėl leidimų išdavimo gamintojams, platintojams ir importuotojams valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(14)

Tais atvejais, kai laikomasi esminių saugos reikalavimų, valstybės narės neturi uždrausti, apriboti ar trukdyti laisvo pirotechnikos gaminių judėjimo.
  Direktyva turėtų būti taikoma nepažeidžiant nacionalinės teisės aktų dėl leidimų išdavimo gamintojams, platintojams ir importuotojams valstybėse narėse.

| (15) | Kad būtų lengviau įrodyti atitikimą esminiams saugos reikalavimams, rengiami darnieji standartai, susiję su tokių gaminių projektavimu, gamyba ir tikrinimu. |
| --- | --- |

(15)

Kad būtų lengviau įrodyti atitikimą esminiams saugos reikalavimams, rengiami darnieji standartai, susiję su tokių gaminių projektavimu, gamyba ir tikrinimu.

| (16) | Darniuosius Europos standartus rengia, tvirtina ir keičia Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI). Šios organizacijos pripažintos kompetentingomis tvirtinti darniuosius standartus, kuriuos jos rengia vadovaudamosi bendrosiomis Komisijos, Europos laisvosios prekybos asociacijos ir minėtų institucijų bendradarbiavimo gairėmis (7) ir 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką, nustatyta tvarka (8).
  Atsižvelgiant į tarptautinį Europos transporto priemonių pramonės pobūdį, šiai pramonei skirtiems pirotechnikos gaminiams turėtų būti taikomi tarptautiniai ISO standartai. |
| --- | --- |

(16)

Darniuosius Europos standartus rengia, tvirtina ir keičia Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI). Šios organizacijos pripažintos kompetentingomis tvirtinti darniuosius standartus, kuriuos jos rengia vadovaudamosi bendrosiomis Komisijos, Europos laisvosios prekybos asociacijos ir minėtų institucijų bendradarbiavimo gairėmis (7) ir 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką, nustatyta tvarka (8).
  Atsižvelgiant į tarptautinį Europos transporto priemonių pramonės pobūdį, šiai pramonei skirtiems pirotechnikos gaminiams turėtų būti taikomi tarptautiniai ISO standartai.

| (17) | Vadovaujantis vadinamuoju naujuoju požiūriu į techninį derinimą ir standartizavimą, laikoma, kad pirotechnikos gaminiai, pagaminti laikantis darniųjų standartų, atitinka pagrindinius šioje direktyvoje numatytus saugos reikalavimus. |
| --- | --- |

(17)

Vadovaujantis vadinamuoju naujuoju požiūriu į techninį derinimą ir standartizavimą, laikoma, kad pirotechnikos gaminiai, pagaminti laikantis darniųjų standartų, atitinka pagrindinius šioje direktyvoje numatytus saugos reikalavimus.

| (18) | 1993 m. liepos 22 d.savo Sprendime 93/465/EEB dėl modulių, taikomų įvairiuose atitikties įvertinimo procedūrų etapuose, ir atitikties ženklo CE žymėjimo ir naudojimo taisyklių, skirtų naudoti techninio derinimo direktyvose (9), Taryba nustatė suderintus atitikties vertinimo procedūrų taikymo būdus. Šių modulių taikymas pirotechnikos gaminiams sudarys galimybes nustatyti gamintojo ir atitikties vertinimo procedūrose dalyvaujančių įstaigų atsakomybę, atsižvelgiant į susijusių pirotechnikos gaminių rūšį. |
| --- | --- |

(18)

1993 m. liepos 22 d.savo Sprendime 93/465/EEB dėl modulių, taikomų įvairiuose atitikties įvertinimo procedūrų etapuose, ir atitikties ženklo CE žymėjimo ir naudojimo taisyklių, skirtų naudoti techninio derinimo direktyvose (9), Taryba nustatė suderintus atitikties vertinimo procedūrų taikymo būdus. Šių modulių taikymas pirotechnikos gaminiams sudarys galimybes nustatyti gamintojo ir atitikties vertinimo procedūrose dalyvaujančių įstaigų atsakomybę, atsižvelgiant į susijusių pirotechnikos gaminių rūšį.

| (19) | Pirotechnikos gaminių, kurie yra panašūs savo modeliu, paskirtimi arba veikimo būdu, grupes notifikuotosios įstaigos turėtų laikyti gaminių rūšimis. |
| --- | --- |

(19)

Pirotechnikos gaminių, kurie yra panašūs savo modeliu, paskirtimi arba veikimo būdu, grupes notifikuotosios įstaigos turėtų laikyti gaminių rūšimis.

| (20) | Laisvam pirotechnikos gaminių judėjimui Bendrijoje užtikrinti
  ir siekiant, kad šie gaminiai patektų į rinką,
  jie turėtų būti pažymėti ženklu CE, kuris rodo, kad gaminiai atitinka šios direktyvos nuostatas. |
| --- | --- |

(20)

Laisvam pirotechnikos gaminių judėjimui Bendrijoje užtikrinti
  ir siekiant, kad šie gaminiai patektų į rinką,
  jie turėtų būti pažymėti ženklu CE, kuris rodo, kad gaminiai atitinka šios direktyvos nuostatas.

| (21) | Vadovaujantis vadinamuoju naujuoju požiūriu į techninį derinimą ir standartizavimą, būtina numatyti apsaugos sąlygos procedūrą siekiant užtikrinti galimybę užginčyti pirotechnikos gaminio atitiktį, nurodyti trūkumus arba darniųjų standartų pažeidimus. Taigi valstybės narės įpareigotos imtis visų deramų priemonių, kad užkirstų kelią CE ženklu pažymėtų gaminių pateikimui į rinką ar apribotų jų patekimą į rinką arba pašalintų juos iš rinkos, jei šie gaminiai, naudojant juos pagal numatytą paskirtį, kelia pavojų vartotojų sveikatai ir saugumui. |
| --- | --- |

(21)

Vadovaujantis vadinamuoju naujuoju požiūriu į techninį derinimą ir standartizavimą, būtina numatyti apsaugos sąlygos procedūrą siekiant užtikrinti galimybę užginčyti pirotechnikos gaminio atitiktį, nurodyti trūkumus arba darniųjų standartų pažeidimus. Taigi valstybės narės įpareigotos imtis visų deramų priemonių, kad užkirstų kelią CE ženklu pažymėtų gaminių pateikimui į rinką ar apribotų jų patekimą į rinką arba pašalintų juos iš rinkos, jei šie gaminiai, naudojant juos pagal numatytą paskirtį, kelia pavojų vartotojų sveikatai ir saugumui.

| (22) | Kalbant apie saugų vežimą, pirotechnikos gaminių vežimo taisyklės numatytos tarptautinėse konvencijose ir susitarimuose, įskaitant Jungtinių Tautų rekomendacijas dėl pavojingų krovinių vežimo. |
| --- | --- |

(22)

Kalbant apie saugų vežimą, pirotechnikos gaminių vežimo taisyklės numatytos tarptautinėse konvencijose ir susitarimuose, įskaitant Jungtinių Tautų rekomendacijas dėl pavojingų krovinių vežimo.

| (23) | Valstybės turėtų nustatyti nuobaudų už
  pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių įstatymų
  nuostatų pažeidimus taisykles ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Nuobaudos
  turėtų
  būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(23)

Valstybės turėtų nustatyti nuobaudų už
  pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių įstatymų
  nuostatų pažeidimus taisykles ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Nuobaudos
  turėtų
  būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (24) | Gamintojai ir importotuojai, siekdami išvengti išlaidų dėl atsakomybės už nekokybiškus gaminius, padariusius žalos asmenims ir privačiai nuosavybei, suinteresuoti teikti saugius gaminius. Taigi 1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, suderinimo (10) papildo šią direktyvą, kadangi minėta direktyva numato griežtą gamintojų ir importuotojų atsakomybę ir užtikrina tinkamą vartotojų apsaugą. Be to, šioje direktyvoje numatyta, kad notifikuotosios įstaigos, vykdydamos savo profesinę veiklą, turėtų būti tinkamai apdraustos, nebent pagal vidaus teisę atsakomybę dėl jų veiklos prisiima valstybė arba valstybė narė yra tiesiogiai atsakinga už bandymus. |
| --- | --- |

(24)

Gamintojai ir importotuojai, siekdami išvengti išlaidų dėl atsakomybės už nekokybiškus gaminius, padariusius žalos asmenims ir privačiai nuosavybei, suinteresuoti teikti saugius gaminius. Taigi 1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, suderinimo (10) papildo šią direktyvą, kadangi minėta direktyva numato griežtą gamintojų ir importuotojų atsakomybę ir užtikrina tinkamą vartotojų apsaugą. Be to, šioje direktyvoje numatyta, kad notifikuotosios įstaigos, vykdydamos savo profesinę veiklą, turėtų būti tinkamai apdraustos, nebent pagal vidaus teisę atsakomybę dėl jų veiklos prisiima valstybė arba valstybė narė yra tiesiogiai atsakinga už bandymus.

| (25) | Būtina numatyti pereinamąjį laikotarpį, siekiant palaipsniui pritaikyti nacionalinius įstatymus nurodytose srityse.
  Gamintojams ir importuotojams reikia skirti laiko, kad, prieš įsigaliojant šiai direktyvai, jie galėtų pasinaudoti savo teisėmis pagal galiojančias valstybių narių nuostatas, pvz., parduoti pagamintų produktų atsargas. Be to, numačius specialiuosius pereinamuosius laikotarpius šios direktyvos taikymui, būtų suteikta papildomai laiko patvirtinti darniuosius standartus ir užtikrinti greitą šios direktyvos įgyvendinimą siekiant stiprinti vartotojų apsaugą. |
| --- | --- |

(25)

Būtina numatyti pereinamąjį laikotarpį, siekiant palaipsniui pritaikyti nacionalinius įstatymus nurodytose srityse.
  Gamintojams ir importuotojams reikia skirti laiko, kad, prieš įsigaliojant šiai direktyvai, jie galėtų pasinaudoti savo teisėmis pagal galiojančias valstybių narių nuostatas, pvz., parduoti pagamintų produktų atsargas. Be to, numačius specialiuosius pereinamuosius laikotarpius šios direktyvos taikymui, būtų suteikta papildomai laiko patvirtinti darniuosius standartus ir užtikrinti greitą šios direktyvos įgyvendinimą siekiant stiprinti vartotojų apsaugą.

| (26) | Kadangi valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti šios direktyvos tikslų, ir juos galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, ši direktyva nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti šios direktyvos tikslų, ir juos galima geriau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, ši direktyva nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

| (27) | Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos remiantis
  1999 m. birželio 28 d.
  Tarybos sprendimu 1999/468/EB
  , nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką

   (11). |
| --- | --- |

(27)

Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos remiantis
  1999 m. birželio 28 d.
  Tarybos sprendimu 1999/468/EB
  , nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką

   (11).

| (28) | Komisijai visų pirma turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti Bendrijos priemones, susijusias su Jungtinių Tautų rekomendacijomis, pirotechnikos gaminių ženklinimo reikalavimais ir II ir III priedų
  ,
  kuriuose numatyti saugos reikalavimai ir atitikties įvertinimo procedūros, derinimu su technikos pažanga. Kadangi tai yra bendrosios paskirties priemonės, skirtos pakeisti neesminius šios direktyvos elementus ir (arba) papildyti šią direktyvą neesminiais elementais, jos turėtų būti priimamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su patikra. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai visų pirma turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti Bendrijos priemones, susijusias su Jungtinių Tautų rekomendacijomis, pirotechnikos gaminių ženklinimo reikalavimais ir II ir III priedų
  ,
  kuriuose numatyti saugos reikalavimai ir atitikties įvertinimo procedūros, derinimu su technikos pažanga. Kadangi tai yra bendrosios paskirties priemonės, skirtos pakeisti neesminius šios direktyvos elementus ir (arba) papildyti šią direktyvą neesminiais elementais, jos turėtų būti priimamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su patikra.

| (29) | Vadovaujantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 34 straipsnio nuostatomis, valstybės narės skatinamos savo ir Bendrijos naudai, sudaryti lenteles, kaip galima nuodugniau parodančias santykį tarp šios direktyvos ir perkeliamų priemonių, bei paskelbti jas viešai, |
| --- | --- |

(29)

Vadovaujantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 34 straipsnio nuostatomis, valstybės narės skatinamos savo ir Bendrijos naudai, sudaryti lenteles, kaip galima nuodugniau parodančias santykį tarp šios direktyvos ir perkeliamų priemonių, bei paskelbti jas viešai,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Tikslai ir taikymo sritis

1.   Šioje direktyvoje nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama laisvo pirotechnikos gaminių judėjimo vidaus rinkoje, tuo pat metu užtikrinant aukšto lygio sveikatos apsaugą
  , visuomenės saugumą
  ir vartotojų
  apsaugą ir
  saugą
  , tuo pat metu atsižvelgiant į atitinkamus aplinkosaugos aspektus.

2.   Šia direktyva nustatomi esminiai saugos reikalavimai, kuriuos turi atitikti pirotechnikos gaminiai, siekiant pateikti juos į rinką.

3.   Ši direktyva taikoma pirotechnikos gaminiams, kurie apibrėžti 2
  straipsnio 1-5 dalyse
  .

4.   Ši direktyva netaikoma:

| — | pagal nacionalinius įstatymus kariuomenei, policijai
  arba gaisrininkams
  skirtiems pirotechnikos gaminiams
  nekomerciniam naudojimui
  ; |
| --- | --- |

—

pagal nacionalinius įstatymus kariuomenei, policijai
  arba gaisrininkams
  skirtiems pirotechnikos gaminiams
  nekomerciniam naudojimui
  ;

| — | gaminiams, patenkantiems į Direktyvos 96/98/EB dėl laivų įrenginių taikymo sritį; |
| --- | --- |

—

gaminiams, patenkantiems į Direktyvos 96/98/EB dėl laivų įrenginių taikymo sritį;

| — | pirotechnikos gaminiams, skirtiems naudoti
  aviacinėje kosminėje pramonėje; |
| --- | --- |

—

pirotechnikos gaminiams, skirtiems naudoti
  aviacinėje kosminėje pramonėje;

| — | specialiai žaislams ir kitiems
  į 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvos 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo (13) taikymo sritį patenkantiems gaminiams
  gaminti skirtoms kapsulėms su sprogstamąja medžiaga
  ; |
| --- | --- |

—

specialiai žaislams ir kitiems
  į 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvos 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo (13) taikymo sritį patenkantiems gaminiams
  gaminti skirtoms kapsulėms su sprogstamąja medžiaga
  ;

| — | sprogmenims, patenkantiems į Direktyvos 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

—

sprogmenims, patenkantiems į Direktyvos 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo taikymo sritį;

| — | šaudmenims, t. y. sviediniams ir šaunamiesiems užtaisams
  ir tuštiems šoviniams,
  kurie skirti
  nešiojamiesiems
  ginklams, artilerijos ir kitiems šaunamiesiems ginklams. |
| --- | --- |

—

šaudmenims, t. y. sviediniams ir šaunamiesiems užtaisams
  ir tuštiems šoviniams,
  kurie skirti
  nešiojamiesiems
  ginklams, artilerijos ir kitiems šaunamiesiems ginklams.

2 straipsnis

Apibrėžimai

Šioje direktyvoje:

| 1. | „Pirotechnikos gaminys“ - tai
  gaminys, kurio
  sudėtyje yra
  sprogstamųjų
  medžiagų ar
  sprogstamųjų
  medžiagų mišinio, skirto karščiui, šviesai, garsui, dujoms, dūmams ar tokių efektų deriniui gauti, vykstant savaiminei egzoterminei cheminei reakcijai. |
| --- | --- |

1.

„Pirotechnikos gaminys“ - tai
  gaminys, kurio
  sudėtyje yra
  sprogstamųjų
  medžiagų ar
  sprogstamųjų
  medžiagų mišinio, skirto karščiui, šviesai, garsui, dujoms, dūmams ar tokių efektų deriniui gauti, vykstant savaiminei egzoterminei cheminei reakcijai.

| 2. | „Pateikimas į rinką“ - tai
  pirmasis produkto
  atidavimas už pinigus ar nemokamai platinimui ir (arba) naudojimui Bendrijos rinkoje.
  Gamintojo asmeniniam naudojimui pagaminti fejerverkai nelaikomi pateikiamais į rinką, jei valstybė narė leidžia juos naudoti savo teritorijoje. |
| --- | --- |

2.

„Pateikimas į rinką“ - tai
  pirmasis produkto
  atidavimas už pinigus ar nemokamai platinimui ir (arba) naudojimui Bendrijos rinkoje.
  Gamintojo asmeniniam naudojimui pagaminti fejerverkai nelaikomi pateikiamais į rinką, jei valstybė narė leidžia juos naudoti savo teritorijoje.

| 3. | „Fejerverkas“ - pramogoms skirtas pirotechnikos gaminys. |
| --- | --- |

3.

„Fejerverkas“ - pramogoms skirtas pirotechnikos gaminys.

| 4. | „Teatro pirotechnikos gaminiai“ - tai pirotechnikos gaminiai, skirti naudoti vidaus arba lauko scenoje, taip pat kuriant filmus, televizijos laidas ir pan. |
| --- | --- |

4.

„Teatro pirotechnikos gaminiai“ - tai pirotechnikos gaminiai, skirti naudoti vidaus arba lauko scenoje, taip pat kuriant filmus, televizijos laidas ir pan.

| 5. | „
  Transporto priemonėms skirtas
  pirotechnikos gaminys“ -
  transporto priemonių saugos įtaisų dalys, kurių
  sudėtyje yra pirotechnikos medžiagų
  ir kurios naudojamos šiems
  ar kitiems įtaisams įjungti. |
| --- | --- |

5.

„
  Transporto priemonėms skirtas
  pirotechnikos gaminys“ -
  transporto priemonių saugos įtaisų dalys, kurių
  sudėtyje yra pirotechnikos medžiagų
  ir kurios naudojamos šiems
  ar kitiems įtaisams įjungti.

| 6. | „Gamintojas“ - tai fizinis ar juridinis asmuo, kuris projektuoja ir (arba) gamina šioje direktyvoje nurodytus gaminius arba įpareigoja juos projektuoti ir gaminti ir ketina savo vardu ar prekės ženklu pažymėtus gaminius pateikti į
  rinką
  . |
| --- | --- |

6.

„Gamintojas“ - tai fizinis ar juridinis asmuo, kuris projektuoja ir (arba) gamina šioje direktyvoje nurodytus gaminius arba įpareigoja juos projektuoti ir gaminti ir ketina savo vardu ar prekės ženklu pažymėtus gaminius pateikti į
  rinką
  .

| 7. | „Importuotojas“ -
  tai Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo
  , pirmą kartą savo veikloje pateikiantis į Bendrijos rinką trečiojoje šalyje pagamintus produktus. |
| --- | --- |

7.

„Importuotojas“ -
  tai Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo
  , pirmą kartą savo veikloje pateikiantis į Bendrijos rinką trečiojoje šalyje pagamintus produktus.

| 8. | „Platintojas“ - tai fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra tiekimo grandinės dalyvis ir pateikia gaminius į rinką vykdydamas savo verslą. |
| --- | --- |

8.

„Platintojas“ - tai fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra tiekimo grandinės dalyvis ir pateikia gaminius į rinką vykdydamas savo verslą.

| 9. | „Darnusis standartas“ - Europos standartas, kurį Komisijos pavedimu, remdamasi Direktyvoje 98/34/EB nustatyta tvarka, kurios laikytis nėra privaloma, priėmė pripažinta standartizacijos institucija. |
| --- | --- |

9.

„Darnusis standartas“ - Europos standartas, kurį Komisijos pavedimu, remdamasi Direktyvoje 98/34/EB nustatyta tvarka, kurios laikytis nėra privaloma, priėmė pripažinta standartizacijos institucija.

| 10. | „Specialių žinių turintis asmuo“ - asmuo, turintis valstybės narės leidimą
  tvarkyti
  ir (arba) naudoti savo teritorijoje 4 kategorijos fejerverkus
  , T2
  kategorijos
  teatro
  pirotechnikos gaminius ir (arba) kitus
  P2 kategorijos pirotechnikos gaminius
  , apibrėžtus 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

10.

„Specialių žinių turintis asmuo“ - asmuo, turintis valstybės narės leidimą
  tvarkyti
  ir (arba) naudoti savo teritorijoje 4 kategorijos fejerverkus
  , T2
  kategorijos
  teatro
  pirotechnikos gaminius ir (arba) kitus
  P2 kategorijos pirotechnikos gaminius
  , apibrėžtus 3 straipsnyje.

3 straipsnis

Skirstymas į kategorijas

1.   Pirotechnikos gaminius pagal jų naudojimo tipą arba paskirtį ir pavojaus lygį
  , įskaitant keliamo triukšmo lygį,
  gamintojai priskiria kategorijoms.
  10 straipsnyje nurodytos
  notifikuotosios įstaigos
  , atlikdamos
  9 straipsnyje numatytas atitikties įvertinimo procedūras, patvirtina gaminio priskyrimą kategorijai.

Kategorijos:

| a) | Fejerverkai






  1 kategorija: | fejerverkai, kurie kelia labai nedidelį pavojų
  , kelia labai mažai triukšmo
  ir yra skirti naudoti uždarose teritorijose, įskaitant gyvenamosiose patalpose naudoti skirtus fejerverkus; |
| --- | --- | --- |
| 2 kategorija: | fejerverkai, kurie kelia nedidelį pavojų
  , kelia nedaug triukšmo
  ir yra skirti naudoti uždarose teritorijose lauke; |
| 3 kategorija: | fejerverkai, kurie kelia nedidelį pavojų ir yra skirti naudoti didelėse atvirose teritorijose lauke.
  Šių gaminių keliamo triukšmo lygis nekenkia žmonių sveikatai; |
| 4 kategorija: | fejerverkai, kurie kelia didelį pavojų ir yra skirti naudoti tik specialių žinių turintiems asmenims (įprastai žinomi kaip„fejerverkai profesiniam naudojimui“).
  Šių gaminių keliamo triukšmo lygis nekenkia žmonių sveikatai. |

a)

Fejerverkai

1 kategorija:

fejerverkai, kurie kelia labai nedidelį pavojų
  , kelia labai mažai triukšmo
  ir yra skirti naudoti uždarose teritorijose, įskaitant gyvenamosiose patalpose naudoti skirtus fejerverkus;

2 kategorija:

fejerverkai, kurie kelia nedidelį pavojų
  , kelia nedaug triukšmo
  ir yra skirti naudoti uždarose teritorijose lauke;

3 kategorija:

fejerverkai, kurie kelia nedidelį pavojų ir yra skirti naudoti didelėse atvirose teritorijose lauke.
  Šių gaminių keliamo triukšmo lygis nekenkia žmonių sveikatai;

4 kategorija:

fejerverkai, kurie kelia didelį pavojų ir yra skirti naudoti tik specialių žinių turintiems asmenims (įprastai žinomi kaip„fejerverkai profesiniam naudojimui“).
  Šių gaminių keliamo triukšmo lygis nekenkia žmonių sveikatai.

| b) | Teatro pirotechnikos gaminiai










  T1 kategorija: | pirotechnikos gaminiai, skirti naudoti scenoje ir keliantys nedidelį pavojų; |
| --- | --- | --- |
| T2 kategorija: | pirotechnikos gaminiai, skirti naudoti scenoje tik specialių žinių turintiems asmenims. |

b)

Teatro pirotechnikos gaminiai

T1 kategorija:

pirotechnikos gaminiai, skirti naudoti scenoje ir keliantys nedidelį pavojų;

T2 kategorija:

pirotechnikos gaminiai, skirti naudoti scenoje tik specialių žinių turintiems asmenims.

| c) | Kiti pirotechnikos gaminiai








  P1 kategorija: | pirotechnikos gaminiai, išskyrus fejerverkus
  ir teatro pirotechnikos gaminius,
  keliantys nedidelį pavojų; |
| --- | --- | --- |
| P2 kategorija: | pirotechnikos gaminiai, išskyrus fejerverkus
  ir teatro pirotechnikos gaminius
  , skirti laikyti ar naudoti tik specialių žinių turintiems asmenims. |

c)

Kiti pirotechnikos gaminiai

P1 kategorija:

pirotechnikos gaminiai, išskyrus fejerverkus
  ir teatro pirotechnikos gaminius,
  keliantys nedidelį pavojų;

P2 kategorija:

pirotechnikos gaminiai, išskyrus fejerverkus
  ir teatro pirotechnikos gaminius
  , skirti laikyti ar naudoti tik specialių žinių turintiems asmenims.

2.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie tvarką, pagal kurią jos identifikuoja ir išduoda leidimus specialių žinių turintiems asmenims.

4 straipsnis

Gamintojų
  , importuotojų ir platintojų
  įsipareigojimai

1.   Gamintojai užtikrina, kad
  pateikti į rinką
  pirotechnikos
  gaminiai atitiktų
  I priede
  numatytus esminius
  saugos
  reikalavimus
  .

2.   
  Jei gamintojas nėra įsisteigęs
  Bendrijoje,
  pirotechnikos gaminių importuotojas užtikrina, kad gamintojas įvykdė savo įsipareigojimus, numatytus šioje direktyvoje, arba tuos įsipareigojimus prisiima pats.

Bendrijos valdžios institucijos ir įstaigos gali kreiptis į importuotoją dėl šių įsipareigojimų.

3.
     
  Platintojai elgiasi atsargiai ir laikosi taikytinų Bendrijos teisės aktų, įskaitant šią direktyvą. Jie ypač turi užtikrinti, kad produktas būtų pažymėtas atitikties ženklu (-ais) ir prie jo būtų pridėti visi reikiami dokumentai.

4.   Pirotechnikos gamintojai:

| a) | pateikia savo produktus
  10 straipsnyje nurodytai
  notifikuotajai įstaigai, kuri pagal 9 straipsnį atlieka atitikties įvertinimo procedūras; |
| --- | --- |

a)

pateikia savo produktus
  10 straipsnyje nurodytai
  notifikuotajai įstaigai, kuri pagal 9 straipsnį atlieka atitikties įvertinimo procedūras;

| b) | vadovaudamiesi 11 ir 12 straipsniais, pažymi pirotechnikos gaminius CE ženklu ir etikete. |
| --- | --- |

b)

vadovaudamiesi 11 ir 12 straipsniais, pažymi pirotechnikos gaminius CE ženklu ir etikete.

5 straipsnis

Pateikimas į rinką

Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pirotechnikos
  gaminiai būtų
  pateikiami į rinką tik tuomet, jei jie atitinka šios direktyvos reikalavimus, yra pažymėti CE ženklu ir atitinka visus reikalavimus, susijusius su atitikties įvertinimu.

Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pirotechnikos gaminiai nebūtų nepagrįstai žymimi CE ženklu.

6 straipsnis

Laisvas judėjimas

1.   Valstybės narės negali uždrausti, apriboti ir trukdyti pateikti į rinką pirotechnikos
  gaminius
  ,
  kurie
  atitinka šios direktyvos reikalavimus.

2.   Šios direktyvos nuostatos taip pat netrukdo valstybėms narėms visuomenės saugumo ar saugos
  , viešosios tvarkos ar aplinkos apsaugos
  sumetimais imtis priemonių,
  draudžiančių ar
  ribojančių 2 ir 3 kategorijų fejerverkų
  , teatro pirotechnikos gaminių ir kitų pirotechnikos gaminių laikymą,
  naudojimą ir pardavimą visai visuomenei.

3.   Valstybės narės nesudaro jokių kliūčių prekybos mugėse, parodose ir
  pirotechnikos gaminių reklamai
  rengiamuose pristatymuose rodyti
  ir naudoti
  pirotechnikos gaminius, kurie neatitinka šios direktyvos nuostatų, jei matomas ženklas aiškiai rodo
  minėtos prekybos mugės, parodos ar pristatymo pavadinimą ir datą ir tai
  , kad gaminiai neatitinka reikalavimų ir nebus parduodami tol, kol Bendrijoje įsisteigęs gamintojas ar
  importuotojas
  neužtikrins jų atitikties reikalavimams. Tokių renginių metu, vadovaujantis valstybės narės kompetentingos institucijos nustatytais reikalavimais, būtina imtis tinkamų priemonių žmonių saugumui užtikrinti.

4.   Valstybės narės nesudaro kliūčių
  laisvam pirotechnikos
  gaminių, kurie neatitinka šios direktyvos nuostatų, judėjimui ir naudojimui, jei tie gaminiai yra specialiai pagaminti moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir bandymams, ir matomas ženklas aiškiai informuoja apie tokį neatitikimą ir apie tai, kad gaminiai nėra
  prieinami naudoti kitiems tikslams, išskyrus technologijų plėtrą, mokslinius tyrimus ir bandymus
  .

7 straipsnis

Amžiaus apribojimai

1.   Pirotechnikos gaminiai neparduodami ar kitaip nesudaroma galimybė jais naudotis jaunesniems nei šio amžiaus vartotojams:

| a) | Fejerverkai
  1 kategorija: nuo 12 metų
  2 kategorija: nuo 16 metų
  3 kategorija: nuo 18 metų |
| --- | --- |

a)

Fejerverkai

1 kategorija: nuo 12 metų

2 kategorija: nuo 16 metų

3 kategorija: nuo 18 metų

| b) | Kiti pirotechnikos gaminiai
  ir teatro pirotechnikos gaminiai




  T1 ir P1 kategorijos
  : nuo 18 metų |
| --- | --- |

b)

Kiti pirotechnikos gaminiai
  ir teatro pirotechnikos gaminiai

T1 ir P1 kategorijos
  : nuo 18 metų

2.   
  Viešosios tvarkos, visuomenės
  saugumo ar saugos sumetimais valstybės narės gali padidinti 1 dalyje nustatytas amžiaus ribas. Valstybės narės taip pat gali sumažinti amžiaus ribą atitinkamus profesinius mokymus baigusiems ar šiuo metu besimokantiems asmenims.

3.   Gamintojai
  , importuotojai
  ir platintojai vartotojams, išskyrus specialių žinių turinčius asmenis, neparduoda ar kitaip nesudaro galimybės naudotis šiais pirotechnikos gaminiais:

| a) | 4 kategorijos fejerverkais, |
| --- | --- |

a)

4 kategorijos fejerverkais,

| b) | P2 kategorijos pirotechnikos
  gaminiais
  ir T2
  kategorijos
  teatro pirotechnikos gaminiais. |
| --- | --- |

b)

P2 kategorijos pirotechnikos
  gaminiais
  ir T2
  kategorijos
  teatro pirotechnikos gaminiais.

8 straipsnis

Darnieji standartai

1.   Vadovaudamasi Direktyvoje 98/34/EB nustatyta tvarka, Komisija gali paprašyti Europos standartizacijos institucijų šios direktyvos įgyvendinimo tikslais parengti ar pakeisti Europos standartus
  ar skatinti atitinkamas tarptautines institucijas parengti ar persvarstyti tarptautinius standartus.

2.   Nuorodas į tokius darniuosius standartus Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.   
  Valstybės narės pripažįsta ir patvirtina Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtus darniuosius standartus.
  Valstybės narės laiko, kad pirotechnikos gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie atitinka
  nacionalinius standartus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliami
  Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje paskelbti
  darnieji standartai
  , atitinka
  I priede minimus
  esminius saugos reikalavimus.
  Valstybės narės paskelbia nuorodas į nacionalinius standartus, kuriais vadovaujantis į nacionalinę teisę perkeliami šie darnieji standartai.

Priėmusios nacionalinius standartus, perkeliančius darniuosius standartus į nacionalinę teisę, valstybės narės skelbia tų nacionalinių standartų nuorodos numerius.

4.   Kai valstybė narė ar Komisija mano, kad šiame straipsnyje minimi darnieji standartai nevisiškai atitinka
  I priede nustatytus
  esminius saugos reikalavimus, Komisija arba atitinkama valstybė narė klausimą pateikia svarstyti pagal Direktyvą 98/34/EB įsteigtam nuolatiniam komitetui, nurodydama priežastis. Komitetas
  per 6 mėnesius nuo kreipimosi datos
  pareiškia savo nuomonę. Atsižvelgdama į komiteto nuomonę, Komisija valstybes nares informuoja apie standartams ir 2 pastraipoje minimam jų skelbimui taikytinas priemones.

9 straipsnis

Atitikties įvertinimo procedūros

Pirotechnikos gaminių atitikties įvertinimui gamintojas taiko vieną iš šių procedūrų:

| a) | EB tipo tyrimą (B modulis), minimą II priedo 1 dalyje, ir pasirinktinai vieną iš šių procedūrų:






  — | tipo atitikimo (C modulis) procedūrą, minimą II priedo 2 dalyje, |
| --- | --- | --- |

a)

EB tipo tyrimą (B modulis), minimą II priedo 1 dalyje, ir pasirinktinai vieną iš šių procedūrų:

—

tipo atitikimo (C modulis) procedūrą, minimą II priedo 2 dalyje,

| — | gamybos kokybės užtikrinimo (D modulis) procedūrą, minimą II priedo 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

gamybos kokybės užtikrinimo (D modulis) procedūrą, minimą II priedo 3 dalyje,

| — | gaminio kokybės užtikrinimo (E modulis) procedūrą, minimą II priedo 4 dalyje
  ; arba |
| --- | --- |

—

gaminio kokybės užtikrinimo (E modulis) procedūrą, minimą II priedo 4 dalyje
  ; arba

| b) | vieneto patikrinimo (F modulis) procedūrą, minimą II priedo 5 dalyje;
  arba |
| --- | --- |

b)

vieneto patikrinimo (F modulis) procedūrą, minimą II priedo 5 dalyje;
  arba

| c) | visapusiškos gaminio kokybės užtikrinimo (G modulis) procedūrą, minimą II priedo 6 dalyje ir taikomą tik 4 kategorijos fejerverkams. |
| --- | --- |

c)

visapusiškos gaminio kokybės užtikrinimo (G modulis) procedūrą, minimą II priedo 6 dalyje ir taikomą tik 4 kategorijos fejerverkams.

10 straipsnis

Notifikuotosios įstaigos

1.   Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša apie įstaigas, kurias jos paskyrė 9 straipsnyje numatytoms atitikties įvertinimo procedūroms įgyvendinti, taip pat konkrečias toms įstaigoms pavestas užduotis bei Komisijos joms suteiktus identifikavimo numerius.

2.   Komisija savo interneto svetainėje paskelbia notifikuotųjų įstaigų sąrašą, jų identifikavimo numerius ir užduotis, kurias jos įpareigotos vykdyti. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas būtų nuolat atnaujinamas.

3.   Vertindamos įstaigas, apie kurias būtina pranešti Komisijai, valstybės narės taiko III priede išdėstytus minimalius vertinimo kriterijus. Daroma prielaida, kad įstaigos, kurios atitinka notifikuotosioms įstaigoms taikomus darniaisiais standartais nustatytus vertinimo kriterijus, atitinka ir minėtus minimalius kriterijus.

4.   Valstybė narė, pranešusi Komisijai apie tam tikrą įstaigą, tokį pranešimą atsiima, jei nustato, kad toji įstaiga nebeatitinka 3 dalyje minimų kriterijų. Apie tai ji nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

5.
     
  Jei pranešimas apie notifikuotąją įstaigą atsiimamas, atitikties sertifikatas ir atitinkamos įstaigos išduoti dokumentai atitikties sertifikatui gauti lieka galioti, išskyrus tuos atvejus, kai nustatoma, jog kyla tiesioginis pavojus sveikatai ir saugai.

6.
     
  Komisija savo tinklavietėje pateikia informaciją apie atsiimtus pranešimus apie notifikuotąsias įstaigas.

11 straipsnis

Įpareigojimas ženklinti CE ženklu

1.   Sėkmingai atlikę atitikties vertinimą pagal 9 straipsnį, gamintojai atitikties ženklu CE pažymi pačius pirotechnikos gaminius, o jei tai neįmanoma - prie jų tvirtinamą identifikacinę plokštelę
  arba jų
  pakuotę taip, kad ženklas būtų matomas, lengvai įskaitomas ir neištrinamas. Identifikacinė plokštelė turi būti pagaminta taip, kad jos nebūtų galima panaudoti dar kartą.

Naudojamas CE ženklo modelis turi atitikti Sprendimo 93/465/EEB reikalavimus.

2.   
  Pirotechnikos gaminiai neženklinami
  ženklais ar įrašais,
  dėl
  kurių tretieji asmenys gali
  klaidingai suprasti
  CE
  ženklo
  prasmę ar formą.
  Kitais žymenimis
  galima
  ženklinti
  pirotechnikos
  gaminius jei
  jie netrukdo pastebėti ir perskaityti CE ženklą.

3.   Kai pirotechnikos
  gaminiams taip
  pat taikomi kiti
  Bendrijos
  teisės aktai, kuriais reglamentuojami kiti aspektai ir reikalaujama žymėti CE ženklu, šis ženklas rodo, kad minėti produktai atitinka ir kitų jiems taikomų teisės aktų nuostatas.

12 straipsnis

Gaminių, išskyrus transporto priemonių pirotechnikos gaminius,
  ženklinimas

1.   Gamintojai užtikrina, kad pirotechnikos gaminiai
  , išskyrus transporto priemonių pirotechnikos gaminius,
  būtų tinkamai
  matomai, aiškiai ir nenutrinamai
  paženklinti etiketėmis, kuriose tekstas rašomas oficialiąja (-osiomis)
  valstybės narės
  , kurioje gaminiai parduodami vartotojui, kalba (-omis).

2.   Pirotechnikos gaminio etiketėje turi būti
  pateikta
  bent tokia informacija: gamintojo pavadinimas
  ir adresas
  ar
  , jei gamintojas nėra įsisteigęs Bendrijoje, gamintojo pavadinimas ir importuotojo pavadinimas ir adresas
  , gaminio pavadinimas ir tipas, minimalūs amžiaus reikalavimai, kaip nurodyta 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse, gaminio kategorija, naudojimo instrukcijos
  , 3 ir 4 kategorijos pagaminimo metai
  ir, jei reikia, saugus atstumas.
  Etiketėje turi būti nurodytas aktyviosios sprogstamosios medžiagos atitinkamas neto kiekis.

3.   Fejerverkų atveju papildomai nurodoma bent tokia informacija:

1 kategorija: jei tinka: „naudoti tik lauke“ ir mažiausias saugus atstumas;

2 kategorija: užrašas „naudoti tik lauke“ ir, kai tinka, mažiausias saugus atstumas (-ai);

3 kategorija: užrašas „naudoti tik lauke“ ir mažiausias saugus atstumas (-ai);

4 kategorija: užrašas „naudoti tik specialių žinių turintiems asmenims“ ir mažiausias saugus atstumas (-ai).

4.
     
  Ant teatro pirotechnikos gaminių nurodoma bent ši papildoma informacija:

T1 kategorija: jei tinka: „naudoti tik lauke“ ir mažiausias saugus atstumas,

T2 kategorija: „tik profesiniam naudojimui“ ir mažiausias saugus atstumas.

5.   Jei ant pirotechnikos gaminio nėra pakankamai vietos 2-4 dalyse reikalaujamai informacijai nurodyti, tokia informacija pateikiama ant
  mažiausios
  pakuotės
  dalies
  .

6.   Šio straipsnio nuostatos netaikomos
  pirotechnikos gaminiams, eksponuojamiems prekybos mugėse, parodose ir reklamos tikslais rengiamuose pristatymuose pagal šios Direktyvos 6 straipsnio 3 dalį arba specialiai moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir bandymams pagal 6 straipsnio 4 dalį pagamintiems pirotechnikos gaminiams.

13 straipsnis

Transporto priemonių pramonei skirtų pirotechnikos gaminių ženklinimas

1.
     
  Transporto priemonių pramonei skirtų pirotechnikos gaminių etiketėse turi būti pateiktas gamintojo pavadinimas ar, jei gamintojas nėra įsisteigęs Bendrijoje, importuotojo pavadinimas, gaminio pavadinimas ir tipas bei informacija, kaip saugiai naudoti gaminį.

2.
     
  Jei ant transporto priemonių pramonei skirto pirotechnikos gaminio neužtenka vietos užrašyti 1 dalyje nurodytą informaciją, ši informacija nurodoma ant gaminio pakuotės.

3.
     
  Profesionaliam naudotojui jo prašoma kalba turi būti pateiktas pagal 2001 m. liepos 27 d. Komisijos direktyvos 2001/58/EB antrą kartą iš dalies keičiančios Direktyvą 91/155/EEB (14) priedo reikalavimus parengtas saugos duomenų lapas.

Saugos duomenų lapas turėtų būti pateiktas rašytine ar elektronine forma su sąlyga, kad adresatas turi reikiamų priemonių jį gauti.

14 straipsnis

Rinkos priežiūra

1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pirotechnikos
  gaminius būtų
  galima pateikti į rinką tik tuomet, jei jie tinkamai laikomi, naudojami pagal numatytą paskirtį ir nekelia pavojaus žmonių sveikatai ir saugai.

2.
     
  Valstybės narės nuolat tikrina į jų teritoriją įvežamus pirotechnikos gaminius, taip pat jų laikymo ir gamybos patalpas.

3.
     
  Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad pirotechnikos gaminius pervežant Bendrijoje būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų saugos, visuomenės saugumo ir apsaugos reikalavimų.

4.   Valstybės narės organizuoja ir vykdo tinkamą į rinką pateiktų gaminių priežiūrą, atsižvelgdamos į CE ženklu pažymėtų gaminių atitikties prielaidą.

5.
     
  Valstybės narės kasmet praneša Komisijai, kaip vykdoma jų rinkos priežiūros veikla.

6.   Jeigu valstybė narė nustato, kad CE atitikties ženklu
  pažymėtas
  , EB atitikties deklaraciją
  turintis
  ir pagal numatytą paskirtį
  naudojamas pirotechnikos gaminys
  gali kelti pavojų žmonių sveikatai ir saugai, ji imasi tinkamų laikinųjų priemonių tokiam produktui pašalinti iš rinkos, uždrausti jį pateikti į rinką arba apriboti jo laisvą judėjimą. Apie tai valstybė narė informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

7.
     
  Komisija savo tinklavietėje pagal 6 dalies nuostatas skelbia reikalavimų nebeatitinkančių ar draudžiamų gaminių arba gaminių, kurių pateikimas į rinką ribojamas, sąrašą.

15 straipsnis

Skubi informacija apie didelį pavojų keliančius produktus

Kai valstybė narė turi pakankamai priežasčių teigti, kad
  pirotechnikos gaminys
  kelia rimtą pavojų žmonių sveikatai ir (arba) saugai Europos Sąjungoje, ji apie tai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares ir atlieka atitinkamą įvertinimą. Šio įvertinimo paaiškinimus ir rezultatus valstybė narė praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

16 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Kai valstybė narė
  nepritaria pagal 14 ar 6 straipsnius kitos valstybės narės priemonėms arba jei Komisija nusprendžia, kad šios priemonės prieštarauja Bendrijos teisės aktams, Komisija nedelsdama konsultuojasi su visomis susijusiomis šalimis, įvertina priemones ir nusprendžia, ar jos tinkamos, ar ne. Komisija praneša savo poziciją valstybėms narėms ir suinteresuotoms šalims.

Jei, Komisijos nuomone, valstybės narės taikoma priemonė yra tinkama, valstybės narės imasi visų reikalingų veiksmų, kad nesaugus gaminys būtų pašalintas iš jų rinkų ir praneša apie tai Komisijai.

Jei, Komisijos nuomone, valstybės narės taikoma priemonė nėra tinkama, ši valstybė narė jos toliau nebetaiko.

2.   
  Tuo
  atveju, kai 1 dalyje minimų priemonių taikymo priežastis - darniųjų standartų trūkumai, Komisija kreipiasi į pagal Direktyvą 98/34/EB įsteigtą komitetą, jei valstybė narė, kuri ėmė taikyti priemones, neketina jų atsisakyti, ir Komisija arba valstybė narė inicijuoja 8 straipsnyje numatytas procedūras.

3.   Jei pirotechnikos gaminys neatitinka reikalavimų ir yra pažymėtas CE ženklu, kompetentinga valstybė narė imasi atitinkamų priemonių prieš tuos, kas panaudojo ženklą, ir informuoja Komisiją. Komisija apie tai praneša kitoms valstybėms
  narėms
  .

17 straipsnis

Priemonės, susijusios su atsisakymu arba apribojimais

1.   Kai pagal šią direktyvą imamasi priemonių

| a) | uždrausti ar apriboti produkto pateikimą į rinką arba |
| --- | --- |

a)

uždrausti ar apriboti produkto pateikimą į rinką arba

| b) | pašalinti produktą iš
  rinkos, |
| --- | --- |

b)

pašalinti produktą iš
  rinkos,

būtina
  tiksliai nurodyti priežastis, kuo remiantis toks sprendimas priimtas. Apie tokias priemones nedelsiant pranešama suinteresuotajai šaliai, kuri tuo pat metu informuojama apie jai prieinamas teisių gynimo priemones pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus ir laiką, per kurį tomis priemonėmis galima pasinaudoti.

2.   Jei taikomos 1 dalyje nurodytos priemonės, gamintojas turi turėti galimybę iš anksto pareikšti savo nuomonę, išskyrus atvejus, kai tokia konsultacija yra neįmanoma dėl būtinybės nedelsiant taikyti numatytas priemones, ypač remiantis visuomenės sveikatos ir saugos reikalavimais.

18 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.
     
  Vadovaujantis 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta
  reguliavimo
  tvarka
  su patikra
  priimamos tokios priemonės
  , skirtos pakeisti neesminius šios direktyvos elementus, įskaitant šios direktyvos papildymą naujais neesminiais elementais
  :

| a) | pakeitimai
  , reikalingi siekiant atsižvelgti į būsimus Jungtinių Tautų rekomendacijų pakeitimus; |
| --- | --- |

a)

pakeitimai
  , reikalingi siekiant atsižvelgti į būsimus Jungtinių Tautų rekomendacijų pakeitimus;

| b) | II
  ir
  III
  priedų derinimas su technikos pažanga; |
| --- | --- |

b)

II
  ir
  III
  priedų derinimas su technikos pažanga;

| c) | 12 straipsnyje nustatytų ženklinimo reikalavimų pakeitimai. |
| --- | --- |

c)

12 straipsnyje nustatytų ženklinimo reikalavimų pakeitimai.

2.
     
  Vadovaujantis 19 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, patvirtinamos šios priemonės:

| a) | atsekamumo sistemos, kuri apimtų registracijos numerį ir ES registrą,
  įsteigimas
  siekiant
  identifikuoti pirotechnikos
  gaminių tipus
  ir jų gamintojus; |
| --- | --- |

a)

atsekamumo sistemos, kuri apimtų registracijos numerį ir ES registrą,
  įsteigimas
  siekiant
  identifikuoti pirotechnikos
  gaminių tipus
  ir jų gamintojus;

| b) | bendrų kriterijų, skirtų duomenims apie nelaimingus atsitikimus, susijusius su pirotechnikos gaminių naudojimu, nuolat rinkti ir atnaujinti, nustatymas. |
| --- | --- |

b)

bendrų kriterijų, skirtų duomenims apie nelaimingus atsitikimus, susijusius su pirotechnikos gaminių naudojimu, nuolat rinkti ir atnaujinti, nustatymas.

19 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.
     
  Jei nurodoma ši dalis, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB
  5 ir 7 straipsniai
  , atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
  Sprendimo 1999/468/EB
  5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

20 straipsnis

Nuobaudos

Valstybės narės nustato nuobaudų už pagal šią direktyvą priimtų nacionalinių įstatymų nuostatų pažeidimus taisykles ir užtikrina jų įgyvendinimą. Šios nuobaudos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Valstybės narės
  taip pat patvirtina būtinas
  priemones, leidžiančias sulaikyti pirotechnikos gaminių, kurie neatitinka šios direktyvos reikalavimų,
  siuntas
  .

21 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip per ...
   (15) priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva. Jos nedelsdamos praneša Komisijai šių nuostatų
  tekstą
  .

2.   Tas nuostatas jos taiko
  1, 2 ir 3 kategorijos
  fejerverkams iki ...
   (16), o kitiems pirotechnikos gaminiams,
  4 kategorijos fejerverkams ir teatro pirotechnikos gaminiams
  — iki ...
   (17).

3.   Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

4.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

5.   Iki 2 dalyje nurodytos datos suteikti nacionaliniai leidimai lieka galioti leidimą išdavusios valstybės narės teritorijoje trumpesnį iš šių dviejų laikotarpių: kol baigiasi leidimų galiojimo laikas arba daugiausiai 10 metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, nacionaliniai leidimai
  transporto priemonių
  pirotechnikos gaminiams, išduoti iki 2 dalyje nurodytos datos, galioja tol, kol baigiasi jų galiojimo laikas.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

23 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 195, 2006 8 18, p. 7

  .

1

195, 2006 8 18, p. 7

.

(2)  2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  OL L 121, 1993 5 15, p. 20.
  Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

3

Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

(4)  OL L 10, 1997 1 14, p. 13. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/105/EB (OL L 345, 2003 12 31, p. 97).

4

Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/105/EB (OL L 345, 2003 12 31, p. 97).

(5)  OL L 46, 1997 2 17, p. 25. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB (OL L 324, 2002 11 29, p. 53).

5

(6)  OL C 136, 1985 6 4, p. 1.

6

(7)  OL C 91, 2003 4 16, p. 7.

7

(8)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

8

Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

(9)  
  OL L 220, 1993 8 30, p. 23.

9

OL L 220, 1993 8 30, p. 23.

(10)  OL L 210, 1985 8 7, p. 29. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/34/EB (OL L 141, 1999 6 4, p. 20).

10

(11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.
  Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

11

Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

(12)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

12

(13)  OL L 187, 1988 7 16, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1).

13

Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1).

(14)  OL L 212, 2001 8 7, p. 24.

14

(15)  
  30 mėnesių
  nuo šios direktyvos paskelbimo.

15

30 mėnesių

(16)  
  3 metai
  nuo šios direktyvos paskelbimo.

16

3 metai

(17)  
  6 metai
  nuo šios direktyvos paskelbimo.

17

6 metai

I PRIEDAS

ESMINIAI SAUGOS REIKALAVIMAI

| (1) | Kad būtų užtikrinta maksimali sauga ir patikimumas, kiekvienas pirotechnikos gaminys turi atitikti gamintojo notifikuotajai įstaigai nurodytas charakteristikas. |
| --- | --- |

(1)

Kad būtų užtikrinta maksimali sauga ir patikimumas, kiekvienas pirotechnikos gaminys turi atitikti gamintojo notifikuotajai įstaigai nurodytas charakteristikas.

| (2) | Kiekvienas pirotechnikos gaminys turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad tinkamu būdu jį būtų galima saugiai sunaikinti, aplinkai padarius kuo mažesnį poveikį. |
| --- | --- |

(2)

Kiekvienas pirotechnikos gaminys turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad tinkamu būdu jį būtų galima saugiai sunaikinti, aplinkai padarius kuo mažesnį poveikį.

| (3) | Kiekvienas pirotechnikos gaminys, naudojant pagal paskirtį, turi tinkamai veikti.
  Jei įmanoma, būtina apsvarstyti arba patikrinti toliau pateikiamą informaciją ir savybes. Kiekvienas pirotechnikos gaminys turi būti bandomas realiomis sąlygomis. Jei to neįmanoma atlikti laboratorijoje, bandymai turi būti atlikti tokiomis sąlygomis, kokiomis pirotechnikos gaminys bus naudojamas.






  a) | Projektas, konstrukcija ir būdingos savybės, įskaitant cheminę sudėtį (naudotų medžiagų masė ir procentinis santykis) ir matmenis. |
| --- | --- | --- |

(3)

Kiekvienas pirotechnikos gaminys, naudojant pagal paskirtį, turi tinkamai veikti.

Jei įmanoma, būtina apsvarstyti arba patikrinti toliau pateikiamą informaciją ir savybes. Kiekvienas pirotechnikos gaminys turi būti bandomas realiomis sąlygomis. Jei to neįmanoma atlikti laboratorijoje, bandymai turi būti atlikti tokiomis sąlygomis, kokiomis pirotechnikos gaminys bus naudojamas.

a)

Projektas, konstrukcija ir būdingos savybės, įskaitant cheminę sudėtį (naudotų medžiagų masė ir procentinis santykis) ir matmenis.

| b) | Fizinis ir cheminis pirotechnikos gaminio stabilumas įprastomis aplinkos sąlygomis, kurias galima iš anksto numatyti. |
| --- | --- |

b)

Fizinis ir cheminis pirotechnikos gaminio stabilumas įprastomis aplinkos sąlygomis, kurias galima iš anksto numatyti.

| c) | Jautrumas įprastomis numatomomis eksploatavimo ir pervežimo sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

Jautrumas įprastomis numatomomis eksploatavimo ir pervežimo sąlygomis.

| d) | Visų komponentų suderinamumas jų cheminio stabilumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

d)

Visų komponentų suderinamumas jų cheminio stabilumo atžvilgiu.

| e) | Pirotechnikos gaminio atsparumas vandens poveikiui, jei jis skirtas naudoti drėgnomis ar vandeningomis sąlygomis ir jei pirotechnikos gaminio saugą ir patikimumą gali neigiamai paveikti vanduo. |
| --- | --- |

e)

Pirotechnikos gaminio atsparumas vandens poveikiui, jei jis skirtas naudoti drėgnomis ar vandeningomis sąlygomis ir jei pirotechnikos gaminio saugą ir patikimumą gali neigiamai paveikti vanduo.

| f) | Pirotechnikos gaminio atsparumas aukštai ir žemai temperatūrai, jei jį ketinama laikyti ar naudoti tokioje temperatūroje ir jo saugą ir patikimumą gali neigiamai paveikti kurio nors komponento ar viso pirotechnikos gaminio įkaitinimas ar atvėsinimas. |
| --- | --- |

f)

Pirotechnikos gaminio atsparumas aukštai ir žemai temperatūrai, jei jį ketinama laikyti ar naudoti tokioje temperatūroje ir jo saugą ir patikimumą gali neigiamai paveikti kurio nors komponento ar viso pirotechnikos gaminio įkaitinimas ar atvėsinimas.

| g) | Saugos savybės, skirtos apsaugoti nuo ne laiku ar netyčia įvykusio sužadinimo ar užsidegimo. |
| --- | --- |

g)

Saugos savybės, skirtos apsaugoti nuo ne laiku ar netyčia įvykusio sužadinimo ar užsidegimo.

| h) | Tinkamos instrukcijos ir, kai būtina, žymenys valstybės narės gavėjos valstybine kalba ar kalbomis dėl saugaus pirotechnikos gaminio sandėliavimo, naudojimo ir sunaikinimo bei elgesio su juo. |
| --- | --- |

h)

Tinkamos instrukcijos ir, kai būtina, žymenys valstybės narės gavėjos valstybine kalba ar kalbomis dėl saugaus pirotechnikos gaminio sandėliavimo, naudojimo ir sunaikinimo bei elgesio su juo.

| i) | Pirotechnikos gaminio, jo įpakavimo medžiagos ar kitų komponentų gebėjimas išsaugoti savybes sandėliuojant įprastomis numatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

i)

Pirotechnikos gaminio, jo įpakavimo medžiagos ar kitų komponentų gebėjimas išsaugoti savybes sandėliuojant įprastomis numatytomis sąlygomis.

| j) | Visų prietaisų ir priedų specifikacija ir gaminio saugaus naudojimo instrukcijos. |
| --- | --- |

j)

Visų prietaisų ir priedų specifikacija ir gaminio saugaus naudojimo instrukcijos.

| k) | Pirotechnikos gaminiai įprastomis sąlygomis turėtų būti pervežami ir laikomi su pirotechniniu mišiniu, jei gamintojo instrukcijose nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

k)

Pirotechnikos gaminiai įprastomis sąlygomis turėtų būti pervežami ir laikomi su pirotechniniu mišiniu, jei gamintojo instrukcijose nenurodyta kitaip.

| (4) | Pirotechnikos gaminiuose neturi būti:








  — | komercinių sprogstamųjų medžiagų, išskyrus paraką ar šviečiantį mišinį, |
| --- | --- | --- |

(4)

Pirotechnikos gaminiuose neturi būti:

—

komercinių sprogstamųjų medžiagų, išskyrus paraką ar šviečiantį mišinį,

| — | karinių sprogmenų. |
| --- | --- |

—

karinių sprogmenų.

| (5) | Įvairių grupių pirotechnikos gaminiai turi atitikti šiuos minimalius reikalavimus:






  A. | Fejerverkai






  a) | Pagal gryno sprogstamojo mišinio kiekį, saugų atstumą, sprogimo garso lygį ar panašias savybes gamintojas priskiria fejerverkus skirtingoms kategorijoms pagal 3 straipsnį. Kategorija aiškiai nurodoma etiketėje.








  i) | 1 kategorijos fejerverkai turi atitikti šias sąlygas:








  — | saugus atstumas turi būti mažiausiai 1 m (1), |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

Įvairių grupių pirotechnikos gaminiai turi atitikti šiuos minimalius reikalavimus:

A.

Fejerverkai

a)

Pagal gryno sprogstamojo mišinio kiekį, saugų atstumą, sprogimo garso lygį ar panašias savybes gamintojas priskiria fejerverkus skirtingoms kategorijoms pagal 3 straipsnį. Kategorija aiškiai nurodoma etiketėje.

i)

1 kategorijos fejerverkai turi atitikti šias sąlygas:

—

saugus atstumas turi būti mažiausiai 1 m (1),

| — | didžiausias garso lygis saugiu atstumu neturi viršyti 120 dB (A, imp) ar atitinkamo garso lygio, išmatuoto pagal kitą tinkamą metodą, |
| --- | --- |

—

didžiausias garso lygis saugiu atstumu neturi viršyti 120 dB (A, imp) ar atitinkamo garso lygio, išmatuoto pagal kitą tinkamą metodą,

| — | į 1 kategoriją neįeina petardos, petardų baterijos, šviečiančios petardos ir šviečiančių petardų baterijos, |
| --- | --- |

—

į 1 kategoriją neįeina petardos, petardų baterijos, šviečiančios petardos ir šviečiančių petardų baterijos,

| — | 1 kategorijos petardose neturi būti daugiau nei 2,5 mg gyvsidabrio fulminato. |
| --- | --- |

—

1 kategorijos petardose neturi būti daugiau nei 2,5 mg gyvsidabrio fulminato.

| ii) | 2 kategorijos fejerverkai turi atitikti šias sąlygas:








  — | saugus atstumas turi būti mažiausiai 8 m (1), |
| --- | --- | --- |

ii)

2 kategorijos fejerverkai turi atitikti šias sąlygas:

—

saugus atstumas turi būti mažiausiai 8 m (1),

| — | didžiausias garso lygis saugiu atstumu neturi viršyti 120 dB (A, imp) ar atitinkamo garso lygio, išmatuoto pagal kitą tinkamą metodą. |
| --- | --- |

—

didžiausias garso lygis saugiu atstumu neturi viršyti 120 dB (A, imp) ar atitinkamo garso lygio, išmatuoto pagal kitą tinkamą metodą.

| iii) | 3 kategorijos fejerverkai turi atitikti šias sąlygas:








  — | saugus atstumas turi būti mažiausiai 15 m (1), |
| --- | --- | --- |

iii)

3 kategorijos fejerverkai turi atitikti šias sąlygas:

—

saugus atstumas turi būti mažiausiai 15 m (1),

| — | didžiausias garso lygis saugiu atstumu neturi viršyti 120 dB (A, imp) ar atitinkamo garso lygio, išmatuoto pagal kitą tinkamą metodą. |
| --- | --- |

—

didžiausias garso lygis saugiu atstumu neturi viršyti 120 dB (A, imp) ar atitinkamo garso lygio, išmatuoto pagal kitą tinkamą metodą.

| b) | Fejerverkuose gali būti naudojamos tik tokios konstrukcinės medžiagos, kurių skeveldros kelia mažiausią pavojų sveikatai, turtui ir aplinkai. |
| --- | --- |

b)

Fejerverkuose gali būti naudojamos tik tokios konstrukcinės medžiagos, kurių skeveldros kelia mažiausią pavojų sveikatai, turtui ir aplinkai.

| c) | Uždegimo būdas turi būti aiškiai matomas arba nurodytas etiketėje ar instrukcijose. |
| --- | --- |

c)

Uždegimo būdas turi būti aiškiai matomas arba nurodytas etiketėje ar instrukcijose.

| d) | Fejerverkai neturi judėti chaotiškai ar nenuspėjamai. |
| --- | --- |

d)

Fejerverkai neturi judėti chaotiškai ar nenuspėjamai.

| e) | 1, 2 ir 3 kategorijos fejerverkų apsauginė danga, pakuotė ar gaminio konstrukcija turi būti tokia, kad apsaugotų nuo netyčinio uždegimo. 4 kategorijos fejerverkai turi būti apsaugoti nuo netyčinio uždegimo gamintojo nurodytais būdais. |
| --- | --- |

e)

1, 2 ir 3 kategorijos fejerverkų apsauginė danga, pakuotė ar gaminio konstrukcija turi būti tokia, kad apsaugotų nuo netyčinio uždegimo. 4 kategorijos fejerverkai turi būti apsaugoti nuo netyčinio uždegimo gamintojo nurodytais būdais.

| B. | Kiti pirotechnikos gaminiai






  a) | Pirotechnikos gaminiai turi būti suprojektuoti taip, kad naudojami įprastu būdu keltų kuo mažesnį pavojų sveikatai, turtui ir aplinkai. |
| --- | --- | --- |

B.

Kiti pirotechnikos gaminiai

a)

Pirotechnikos gaminiai turi būti suprojektuoti taip, kad naudojami įprastu būdu keltų kuo mažesnį pavojų sveikatai, turtui ir aplinkai.

| b) | Uždegimo būdas turi būti aiškiai matomas arba nurodytas etiketėje ar instrukcijose. |
| --- | --- |

b)

Uždegimo būdas turi būti aiškiai matomas arba nurodytas etiketėje ar instrukcijose.

| c) | Pirotechnikos gaminiai turi būti suprojektuoti taip, kad netyčia sužadinus keltų kuo mažesnį pavojų sveikatai, turtui ir aplinkai. |
| --- | --- |

c)

Pirotechnikos gaminiai turi būti suprojektuoti taip, kad netyčia sužadinus keltų kuo mažesnį pavojų sveikatai, turtui ir aplinkai.

| d) | Kai taikoma, pirotechnikos gaminiai turi tinkamai veikti iki gamintojo nurodytos „naudoti iki“ datos. |
| --- | --- |

d)

Kai taikoma, pirotechnikos gaminiai turi tinkamai veikti iki gamintojo nurodytos „naudoti iki“ datos.

| C. | Uždegimo prietaisai






  a) | Įprastomis nuspėjamomis naudojimo sąlygomis uždegimo prietaisus turi būti galima patikimai sužadinti, jie turi turėti pakankamą sužadinimo pajėgumą. |
| --- | --- | --- |

C.

Uždegimo prietaisai

a)

Įprastomis nuspėjamomis naudojimo sąlygomis uždegimo prietaisus turi būti galima patikimai sužadinti, jie turi turėti pakankamą sužadinimo pajėgumą.

| b) | Uždegimo prietaisai įprastomis numatomomis sandėliavimo ir naudojimo sąlygomis turi būti apsaugoti nuo elektrostatinės iškrovos. |
| --- | --- |

b)

Uždegimo prietaisai įprastomis numatomomis sandėliavimo ir naudojimo sąlygomis turi būti apsaugoti nuo elektrostatinės iškrovos.

| c) | Elektriniai degikliai įprastomis numatomomis sandėliavimo ir naudojimo sąlygomis turi būti apsaugoti nuo elektromagnetinių laukų. |
| --- | --- |

c)

Elektriniai degikliai įprastomis numatomomis sandėliavimo ir naudojimo sąlygomis turi būti apsaugoti nuo elektromagnetinių laukų.

| d) | Sprogdiklių danga turi būti pakankamai mechaniškai atspari, kad esant normaliam numatomam mechaniniam poveikiui, tinkamai apsaugotų sprogstamąjį užtaisą. |
| --- | --- |

d)

Sprogdiklių danga turi būti pakankamai mechaniškai atspari, kad esant normaliam numatomam mechaniniam poveikiui, tinkamai apsaugotų sprogstamąjį užtaisą.

| e) | Kartu su kita informacija apie gaminį turi būti nurodytas sprogdiklio degimo laikas. |
| --- | --- |

e)

Kartu su kita informacija apie gaminį turi būti nurodytas sprogdiklio degimo laikas.

| f) | Kartu su kita informacija apie gaminį turi būti pateiktos elektrinių degiklių elektrinės charakteristikos (pavyzdžiui, saugi srovė, varža ir kt.). |
| --- | --- |

f)

Kartu su kita informacija apie gaminį turi būti pateiktos elektrinių degiklių elektrinės charakteristikos (pavyzdžiui, saugi srovė, varža ir kt.).

| g) | Elektrinių degiklių laidai ir jų sujungimas su degikliu turi būti pakankamai izoliuoti ir mechaniškai stiprūs atsižvelgiant į jų numatomą paskirtį. |
| --- | --- |

g)

Elektrinių degiklių laidai ir jų sujungimas su degikliu turi būti pakankamai izoliuoti ir mechaniškai stiprūs atsižvelgiant į jų numatomą paskirtį.

---

(1)  Jei tinka, saugus atstumas gali būti mažesnis.

II PRIEDAS

ATITIKTIES ĮVERTINIMO PROCEDŪROS

1.   B MODULIS: EB tipo tyrimas

1.   Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kuria notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad tipiškas numatomos gaminti produkcijos pavyzdys atitinka reikiamas šios direktyvos nuostatas.

2.   EB tipo tyrimo paraišką gamintojas pateikia pasirinktai notifikuotajai įstaigai.

Paraiškoje turi būti nurodyta:

| — | gamintojo pavadinimas ir adresas, |
| --- | --- |

—

gamintojo pavadinimas ir adresas,

| — | raštiškas pareiškimas, kad tokia paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai, |
| --- | --- |

—

raštiškas pareiškimas, kad tokia paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,

| — | techniniai dokumentai, nurodyti 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

—

techniniai dokumentai, nurodyti 3 skirsnyje.

Pareiškėjas privalo pateikti notifikuotajai įstaigai tipišką numatomos produkcijos pavyzdį (toliau - tipas). Notifikuotoji įstaiga gali paprašyti pateikti daugiau pavyzdžių, jeigu jie reikalingi bandymo programai vykdyti.

3.   Techniniai dokumentai turi sudaryti galimybes įvertinti, ar prietaisas atitinka šios direktyvos reikalavimus. Tokiuose dokumentuose turi būti šiam įvertinimui atlikti reikalingi duomenys apie gaminio projektavimą, gamybą ir veikimą ir, jeigu to reikia įvertinimui:

| — | bendras tipo aprašymas, |
| --- | --- |

—

bendras tipo aprašymas,

| — | eskizinis projektas, gaminimo brėžiniai ir sudedamųjų dalių, agregato mazgų, agregatų, grandinių ir t. t. schemos, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas, gaminimo brėžiniai ir sudedamųjų dalių, agregato mazgų, agregatų, grandinių ir t. t. schemos,

| — | aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi minėtiems brėžiniams, schemoms ir gaminio veikimui suprasti, |
| --- | --- |

—

aprašymai ir paaiškinimai, reikalingi minėtiems brėžiniams, schemoms ir gaminio veikimui suprasti,

| — | visiškai arba iš dalies taikomų darniųjų standartų, nurodytų 8 straipsnyje, sąrašas, bei sprendimų, priimtų siekiant įgyvendinti esminius šios direktyvos saugos reikalavimus, aprašymas, jeigu nebuvo taikomi 8 straipsnyje nurodyti standartai, |
| --- | --- |

—

visiškai arba iš dalies taikomų darniųjų standartų, nurodytų 8 straipsnyje, sąrašas, bei sprendimų, priimtų siekiant įgyvendinti esminius šios direktyvos saugos reikalavimus, aprašymas, jeigu nebuvo taikomi 8 straipsnyje nurodyti standartai,

| — | projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų rezultatai ir t. t., |
| --- | --- |

—

projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų rezultatai ir t. t.,

| — | bandymo protokolai. |
| --- | --- |

—

bandymo protokolai.

4.   Notifikuotoji įstaiga privalo:

| 4.1. | išnagrinėti techninius dokumentus, patikrinti, ar tipas pagamintas pagal šiuos techninius dokumentus, ir nustatyti, kurie elementai suprojektuoti pagal atitinkamas darniųjų standartų, nurodytų 8 straipsnyje, nuostatas, o kurie suprojektuoti nesilaikant tų standartų nuostatų; |
| --- | --- |

4.1.

išnagrinėti techninius dokumentus, patikrinti, ar tipas pagamintas pagal šiuos techninius dokumentus, ir nustatyti, kurie elementai suprojektuoti pagal atitinkamas darniųjų standartų, nurodytų 8 straipsnyje, nuostatas, o kurie suprojektuoti nesilaikant tų standartų nuostatų;

| 4.2. | atlikti atitinkamus tyrimus ir reikiamus bandymus arba įpareigoti juos atlikti, kad būtų nustatyta, ar gamintojo pasirinkti sprendimai atitinka šios direktyvos esminius saugos reikalavimus, jeigu nebuvo taikomi 8 straipsnyje nurodyti darnieji standartai; |
| --- | --- |

4.2.

atlikti atitinkamus tyrimus ir reikiamus bandymus arba įpareigoti juos atlikti, kad būtų nustatyta, ar gamintojo pasirinkti sprendimai atitinka šios direktyvos esminius saugos reikalavimus, jeigu nebuvo taikomi 8 straipsnyje nurodyti darnieji standartai;

| 4.3. | atlikti atitinkamus tyrimus ir reikiamus bandymus arba įpareigoti juos atlikti, kad būtų nustatyta, ar gamintojas, nusprendęs taikyti atitinkamus darniuosius standartus, juos iš tikrųjų taikė; |
| --- | --- |

4.3.

atlikti atitinkamus tyrimus ir reikiamus bandymus arba įpareigoti juos atlikti, kad būtų nustatyta, ar gamintojas, nusprendęs taikyti atitinkamus darniuosius standartus, juos iš tikrųjų taikė;

| 4.4. | susitarti su pareiškėju dėl vietos, kurioje bus atliekami tyrimai ir reikiami bandymai. |
| --- | --- |

4.4.

susitarti su pareiškėju dėl vietos, kurioje bus atliekami tyrimai ir reikiami bandymai.

5.   Jei tipas atitinka šios direktyvos nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui išduoda EB tipo tyrimo sertifikatą. Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tyrimo išvada ir patvirtinto tipo identifikavimui reikalingi duomenys.

Prie sertifikato pridedamas svarbių techninių dokumentų sąrašas, kurio kopiją saugo notifikuotoji įstaiga.

Jeigu gamintojui atsisakoma išduoti tipo sertifikatą, notifikuotoji įstaiga turi pateikti išsamias tokio atsisakymo priežastis.

Turi būti numatyta skundų pateikimo tvarka.

6.   Pareiškėjas praneša notifikuotajai įstaigai, kuri turi techninius dokumentus, pateiktus EB tipo tyrimo sertifikatui gauti, apie visus patvirtinto prietaiso pakeitimus, kuriuos būtina papildomai patvirtinti, jeigu šie pakeitimai gali turėti įtakos esminių reikalavimų arba nustatytų gaminio naudojimo sąlygų laikymuisi. Šis papildomas patvirtinimas išduodamas kaip priedas prie pradinio EB tipo tyrimo sertifikato.

7.   Kiekviena notifikuotoji įstaiga turi pateikti kitoms notifikuotosioms įstaigoms atitinkamą informaciją apie išduotus arba atšauktus EB tipo tyrimo sertifikatus ir jų priedus.

8.   Kitos notifikuotosios įstaigos gali gauti EB tipo tyrimo sertifikatų ir (arba) jų papildymų kopijas. Sertifikatų priedai turi būti prieinami kitoms notifikuotosioms įstaigoms.

9.   Gamintojas privalo saugoti EB tipo tyrimo sertifikatų ir jų priedų kopijas kartu su techniniais dokumentais mažiausiai 10 metų po paskutinio gaminio pagaminimo datos.

Jei gamintojas nėra įsisteigęs Bendrijoje, saugoti turimus techninius dokumentus privalo asmuo, kuris pateikia gaminį į Bendrijos rinką.

2.   C MODULIS: Atitiktis tipui

1.   Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, pagal kurią gamintojas užtikrina ir pareiškia, kad pirotechnikos gaminiai atitinka tipą, aprašytą EB tipo tyrimo sertifikate, ir jiems taikomus šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas privalo pažymėti CE ženklu kiekvieną pirotechnikos gaminį ir parengti rašytinę atitikties deklaraciją.

2.   Gamintojas privalo imtis visų būtinų priemonių užtikrinti tokį gamybos procesą, kad pagamintas produktas atitiktų EB tipo tyrimo sertifikate apibūdintą tipą ir šios direktyvos esminius saugos reikalavimus.

3.   Gamintojas saugo atitikties deklaracijos kopiją mažiausiai 10 metų po to, kai pagaminamas paskutinis atitinkamas gaminys.

Jei gamintojas nėra įsisteigęs Bendrijoje, saugoti turimus techninius dokumentus privalo asmuo, kuris pateikia gaminį į Bendrijos rinką.

4.   Gamintojo pasirinkta notifikuotoji įstaiga atsitiktiniais laiko tarpais atlieka arba įpareigoja atlikti gaminio tyrimus. Notifikuotosios įstaigos vietoje paimtas pagamintos produkcijos bandinys yra tiriamas, ir atliekami 8 straipsnyje nurodytame standarte apibrėžti arba kiti lygiaverčiai bandymai, siekiant patikrinti, ar gaminiai atitinka taikomos direktyvos reikalavimus. Jeigu ištirtas gaminio pavyzdys ar keli pavyzdžiai neatitinka reikalavimų, notifikuotoji įstaiga privalo imtis reikiamų priemonių.

Gamintojas gamybos proceso metu žymi gaminius atsakingos notifikuotosios įstaigos identifikavimo numeriu.

3.   D MODULIS: Gamybos kokybės užtikrinimas

1.   Šiame modulyje aprašoma procedūra, pagal kurią gamintojas, vykdantis įsipareigojimus pagal 2 skirsnį, užtikrina ir pareiškia, kad atitinkami pirotechnikos gaminiai atitinka EB tipo tyrimo sertifikate aprašytą tipą ir šios direktyvos reikalavimus. Kiekvieną gaminį gamintojas pažymi CE ženklu ir parengia rašytinę atitikties deklaraciją. Kartu su CE ženklu nurodomas notifikuotosios įstaigos, atsakingos už 4 skirsnyje minėtus patikrinimus, identifikavimo numeris.

2.   Gamintojas privalo naudoti patvirtintą kokybės sistemą, apimančią gamybą, galutinį produktų tikrinimą ir bandymus, kaip nurodyta 3 skirsnyje. Jis turi būti prižiūrimas, kaip nurodyta 4 skirsnyje.

3.   Kokybės sistema

| 3.1. | Pasirinktai notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo pirotechnikos gaminių kokybės sistemą.
  Paraiškoje turi būti nurodyta:






  — | visa svarbi informacija apie numatomą pirotechnikos gaminio kategoriją, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pasirinktai notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo pirotechnikos gaminių kokybės sistemą.

Paraiškoje turi būti nurodyta:

—

visa svarbi informacija apie numatomą pirotechnikos gaminio kategoriją,

| — | kokybės sistemos dokumentai, |
| --- | --- |

—

kokybės sistemos dokumentai,

| — | patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir EB tipo tyrimo sertifikato kopija. |
| --- | --- |

—

patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir EB tipo tyrimo sertifikato kopija.

| 3.2. | Kokybės sistema turi užtikrinti, kad pirotechnikos gaminiai atitiktų EB tipo tyrimo sertifikate apibrėžtą tipą ir jiems taikomus šios direktyvos reikalavimus.
  Visi gamintojo taikomos kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos turi būti metodiškai ir tvarkingai įforminti dokumentais parengiant veiklos principus, procedūras ir instrukcijas. Kokybės sistemos dokumentai turi užtikrinti, kad kokybės programos, planai, vadovai ir kokybės įrašai būtų vienodai interpretuojami.
  Juose turi būti tinkamai aprašyta:






  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, vadovybės pareigos ir įgaliojimai, susiję su pirotechnikos gaminių kokybe, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kokybės sistema turi užtikrinti, kad pirotechnikos gaminiai atitiktų EB tipo tyrimo sertifikate apibrėžtą tipą ir jiems taikomus šios direktyvos reikalavimus.

Visi gamintojo taikomos kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos turi būti metodiškai ir tvarkingai įforminti dokumentais parengiant veiklos principus, procedūras ir instrukcijas. Kokybės sistemos dokumentai turi užtikrinti, kad kokybės programos, planai, vadovai ir kokybės įrašai būtų vienodai interpretuojami.

Juose turi būti tinkamai aprašyta:

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, vadovybės pareigos ir įgaliojimai, susiję su pirotechnikos gaminių kokybe,

| — | gamybos, kokybės valdymo ir kokybės užtikrinimo metodai, procesai ir sistemingi veiksmai, kurie bus atliekami, |
| --- | --- |

—

gamybos, kokybės valdymo ir kokybės užtikrinimo metodai, procesai ir sistemingi veiksmai, kurie bus atliekami,

| — | tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami prieš pradedant gamybą, gamybos metu ir pabaigoje, ir jų atlikimo dažnumas, |
| --- | --- |

—

tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami prieš pradedant gamybą, gamybos metu ir pabaigoje, ir jų atlikimo dažnumas,

| — | kokybės duomenų įrašai, t. y. patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, ataskaitos apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t., |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašai, t. y. patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, ataskaitos apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t.,

| — | priemonės, kuriomis stebima, ar pasiekiama reikiama pirotechnikos gaminių kokybė ir ar efektyviai veikia kokybės sistema. |
| --- | --- |

—

priemonės, kuriomis stebima, ar pasiekiama reikiama pirotechnikos gaminių kokybė ir ar efektyviai veikia kokybės sistema.

| 3.3. | Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji daro prielaidą, kad kokybės sistemos, įgyvendinamos pagal atitinkamą darnųjį standartą, atitinka tuos reikalavimus. Audito grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis patirties vertinant atitinkamo gaminio technologiją. Įvertinimo procedūroje numatytas patikrinimo vizitas gamintojo patalpose.
  Apie sprendimą pranešama gamintojui. Pranešime turi būti nurodytos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji daro prielaidą, kad kokybės sistemos, įgyvendinamos pagal atitinkamą darnųjį standartą, atitinka tuos reikalavimus. Audito grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis patirties vertinant atitinkamo gaminio technologiją. Įvertinimo procedūroje numatytas patikrinimo vizitas gamintojo patalpose.

Apie sprendimą pranešama gamintojui. Pranešime turi būti nurodytos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo.

| 3.4. | Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad ji tinkamai ir efektyviai veiktų.
  Gamintojas turi pranešti notifikuotajai įstaigai, kuri patvirtino kokybės sistemą, apie visus siūlomus kokybės sistemos pakeitimus.
  Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės sistema vis dar atitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar reikia ją iš naujo įvertinti.
  Apie savo sprendimą notifikuotoji įstaiga turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. |
| --- | --- |

3.4.

Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad ji tinkamai ir efektyviai veiktų.

Gamintojas turi pranešti notifikuotajai įstaigai, kuri patvirtino kokybės sistemą, apie visus siūlomus kokybės sistemos pakeitimus.

Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės sistema vis dar atitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar reikia ją iš naujo įvertinti.

Apie savo sprendimą notifikuotoji įstaiga turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo.

4.   Monitoringas, už kurį atsako notifikuotoji įstaiga

| 4.1. | Monitoringo tikslas - užtikrinti, kad gamintojas tinkamai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su patvirtinta kokybės sistema. |
| --- | --- |

4.1.

Monitoringo tikslas - užtikrinti, kad gamintojas tinkamai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su patvirtinta kokybės sistema.

| 4.2. | Gamintojas privalo leisti notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymo ar sandėliavimo patalpas, kad ji galėtų atlikti patikrinimą, ir suteikti visą būtiną informaciją, svarbiausia:






  — | kokybės sistemos dokumentus, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Gamintojas privalo leisti notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymo ar sandėliavimo patalpas, kad ji galėtų atlikti patikrinimą, ir suteikti visą būtiną informaciją, svarbiausia:

—

kokybės sistemos dokumentus,

| — | kokybės duomenų įrašus, t. y. patikrinimo ataskaitas ir bandymų duomenis, kalibravimo duomenis, ataskaitas apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašus, t. y. patikrinimo ataskaitas ir bandymų duomenis, kalibravimo duomenis, ataskaitas apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t.

| 4.3. | Notifikuotoji įstaiga periodiškai atlieka auditą, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, ir audito ataskaitą pateikia gamintojui. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikuotoji įstaiga periodiškai atlieka auditą, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, ir audito ataskaitą pateikia gamintojui.

| 4.4. | Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Šių apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti arba įpareigoti atlikti bandymus, kad patikrintų, ar kokybės sistema tinkamai veikia; jei reikia, notifikuotoji įstaiga turi pateikti gamintojui savo apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas bandymas, bandymo protokolą. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Šių apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti arba įpareigoti atlikti bandymus, kad patikrintų, ar kokybės sistema tinkamai veikia; jei reikia, notifikuotoji įstaiga turi pateikti gamintojui savo apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas bandymas, bandymo protokolą.

5.   Gamintojas užtikrina, kad mažiausiai 10 metų po paskutinės gaminio pagaminimo datos šalies valdžios institucijoms bus sudaryta galimybė naudotis:

| — | 3.1 punkto antroje įtraukoje nurodytais dokumentais, |
| --- | --- |

—

3.1 punkto antroje įtraukoje nurodytais dokumentais,

| — | informacija apie 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytus pakeitimus, |
| --- | --- |

—

informacija apie 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytus pakeitimus,

| — | notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis, nurodytomis 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4 punktuose. |
| --- | --- |

—

notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis, nurodytomis 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4 punktuose.

6.   Kiekviena notifikuotoji įstaiga turi pateikti kitoms notifikuotosioms įstaigoms reikiamą informaciją apie išduotus ir atšauktus kokybės sistemos patvirtinimus.

4.   E MODULIS: Gaminio kokybės užtikrinimas

1.   Šiame modulyje aprašoma procedūra, pagal kurią gamintojas, vykdantis įsipareigojimus pagal 2 skirsnį, užtikrina ir pareiškia, kad pirotechnikos gaminiai atitinka EB tipo tyrimo sertifikate apibrėžtą tipą. Gamintojas privalo pažymėti CE ženklu kiekvieną pirotechnikos gaminį ir parengti rašytinę atitikties deklaraciją. Kartu su CE ženklu nurodomas notifikuotosios įstaigos, atsakingos už 4 skirsnyje nurodytą tikrinimą, identifikavimo ženklas.

2.   Gamintojas privalo naudoti patvirtintą kokybės sistemą, apimančią galutinį pirotechnikos gaminio patikrinimą ir bandymus, kaip nurodyta 3 skirsnyje. Gamintojas turi būti tikrinamas, kaip nurodyta 4 skirsnyje.

3.   Kokybės sistema

| 3.1. | Pasirinktai notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo pirotechnikos gaminių kokybės sistemą.
  Paraiškoje turi būti nurodyta:






  — | visa svarbi informacija apie numatomą pirotechnikos gaminio kategoriją, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Pasirinktai notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo pirotechnikos gaminių kokybės sistemą.

Paraiškoje turi būti nurodyta:

—

visa svarbi informacija apie numatomą pirotechnikos gaminio kategoriją,

| — | kokybės sistemos dokumentai, |
| --- | --- |

—

kokybės sistemos dokumentai,

| — | patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir EB tipo tyrimo sertifikato kopija. |
| --- | --- |

—

patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir EB tipo tyrimo sertifikato kopija.

| 3.2. | Pagal kokybės sistemą kiekvienas pirotechnikos gaminys tiriamas ir atliekami atitinkami bandymai pagal 8 straipsnyje nurodytus atitinkamus standartus, arba jiems lygiaverčiai bandymai, siekiant patikrinti, ar jis atitinka taikomus direktyvos reikalavimus. Visi gamintojo priimti kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos turi būti metodiškai ir tvarkingai įforminti dokumentais parengiant veiklos principus, procedūras ir instrukcijas. Kokybės sistemos dokumentai turi užtikrinti, kad kokybės programos, planai, vadovai ir kokybės įrašai būtų vienodai interpretuojami.
  Juose visų pirma turi būti tinkamai aprašyti:






  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, vadovybės pareigos ir įgaliojimai, susiję su pirotechnikos gaminių kokybe, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Pagal kokybės sistemą kiekvienas pirotechnikos gaminys tiriamas ir atliekami atitinkami bandymai pagal 8 straipsnyje nurodytus atitinkamus standartus, arba jiems lygiaverčiai bandymai, siekiant patikrinti, ar jis atitinka taikomus direktyvos reikalavimus. Visi gamintojo priimti kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos turi būti metodiškai ir tvarkingai įforminti dokumentais parengiant veiklos principus, procedūras ir instrukcijas. Kokybės sistemos dokumentai turi užtikrinti, kad kokybės programos, planai, vadovai ir kokybės įrašai būtų vienodai interpretuojami.

Juose visų pirma turi būti tinkamai aprašyti:

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, vadovybės pareigos ir įgaliojimai, susiję su pirotechnikos gaminių kokybe,

| — | tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami gaminį pagaminus, |
| --- | --- |

—

tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami gaminį pagaminus,

| — | efektyvaus kokybės sistemos veikimo priežiūros priemonės, |
| --- | --- |

—

efektyvaus kokybės sistemos veikimo priežiūros priemonės,

| — | kokybės duomenų įrašai, t. y. patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, ataskaitos apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašai, t. y. patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, ataskaitos apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t.

| 3.3. | Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji turi daryti prielaidą, kad kokybės sistemos, įgyvendinamos pagal atitinkamą darnųjį standartą, atitinka šiuos reikalavimus.
  Audito grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis patirties vertinant atitinkamo gaminio technologiją. Įvertinimo procedūroje turi būti numatytas patikrinimo vizitas gamintojo patalpose.
  Apie sprendimą turi būti pranešama gamintojui. Pranešime turi būti pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji turi daryti prielaidą, kad kokybės sistemos, įgyvendinamos pagal atitinkamą darnųjį standartą, atitinka šiuos reikalavimus.

Audito grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis patirties vertinant atitinkamo gaminio technologiją. Įvertinimo procedūroje turi būti numatytas patikrinimo vizitas gamintojo patalpose.

Apie sprendimą turi būti pranešama gamintojui. Pranešime turi būti pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo.

| 3.4. | Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad sistema tinkamai ir efektyviai veiktų.
  Gamintojas turi pranešti notifikuotajai įstaigai, kuri patvirtino kokybės sistemą, apie visus siūlomus kokybės sistemos pakeitimus. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės sistema vis dar atitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar reikia ją iš naujo įvertinti. Apie savo sprendimą notifikuotoji įstaiga turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. |
| --- | --- |

3.4.

Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad sistema tinkamai ir efektyviai veiktų.

Gamintojas turi pranešti notifikuotajai įstaigai, kuri patvirtino kokybės sistemą, apie visus siūlomus kokybės sistemos pakeitimus. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės sistema vis dar atitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar reikia ją iš naujo įvertinti. Apie savo sprendimą notifikuotoji įstaiga turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo.

4.   Monitoringas, už kurį atsako notifikuotoji įstaiga

| 4.1. | Monitoringo tikslas - užtikrinti, kad gamintojas tinkamai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su patvirtinta kokybės sistema. |
| --- | --- |

4.1.

Monitoringo tikslas - užtikrinti, kad gamintojas tinkamai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su patvirtinta kokybės sistema.

| 4.2. | Gamintojas privalo leisti notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymo ar sandėliavimo patalpas, kad ji galėtų atlikti patikrinimą, ir suteikti visą būtiną informaciją, ypač:






  — | kokybės sistemos dokumentus, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Gamintojas privalo leisti notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymo ar sandėliavimo patalpas, kad ji galėtų atlikti patikrinimą, ir suteikti visą būtiną informaciją, ypač:

—

kokybės sistemos dokumentus,

| — | techninius dokumentus, |
| --- | --- |

—

techninius dokumentus,

| — | kokybės duomenų įrašus, t. y. patikrinimo ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, ataskaitas apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės duomenų įrašus, t. y. patikrinimo ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, ataskaitas apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t.

| 4.3. | Notifikuotoji įstaiga periodiškai atlieka auditą, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, ir audito ataskaitą pateikia gamintojui. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikuotoji įstaiga periodiškai atlieka auditą, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, ir audito ataskaitą pateikia gamintojui.

| 4.4. | Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Šių apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti arba įpareigoti atlikti bandymus, kad patikrintų, ar kokybės sistema tinkamai veikia; jei reikia, notifikuotoji įstaiga turi pateikti gamintojui savo apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas bandymas, bandymo protokolą. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Šių apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti arba įpareigoti atlikti bandymus, kad patikrintų, ar kokybės sistema tinkamai veikia; jei reikia, notifikuotoji įstaiga turi pateikti gamintojui savo apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas bandymas, bandymo protokolą.

5.   Gamintojas užtikrina, kad mažiausiai 10 metų po paskutinės gaminio pagaminimo datos šalies valdžios institucijoms bus sudaryta galimybė naudotis:

| — | 3.1 punkto antroje įtraukoje nurodytais dokumentais, |
| --- | --- |

—

3.1 punkto antroje įtraukoje nurodytais dokumentais,

| — | informacija apie 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytus pakeitimus, |
| --- | --- |

—

informacija apie 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytus pakeitimus,

| — | notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis, nurodytomis 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4 punktuose. |
| --- | --- |

—

notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis, nurodytomis 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4 punktuose.

6.   Kiekviena notifikuotoji įstaiga turi pateikti kitoms notifikuotosioms įstaigoms reikiamą informaciją apie išduotus ir atšauktus kokybės sistemos
  patvirtinimus
  .

5.
     
  F MODULIS:
  Vieneto patikrinimas

1.   Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas užtikrina ir pareiškia, kad pirotechnikos gaminys, kuriam yra išduotas 2 skirsnyje minimas sertifikatas, atitinka šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas privalo pažymėti gaminį CE ženklu ir parengti rašytinę atitikties deklaraciją.

2.   Kad užtikrintų, jog pirotechnikos gaminys atitinka šios direktyvos reikalavimus, notifikuotoji įstaiga patikrina gaminį ir atlieka atitinkamus 8 straipsnyje minimuose darniuosiuose standartuose nurodytus ar jiems lygiaverčius bandymus.

Notifikuotoji įstaiga patvirtintą pirotechnikos gaminį turi pažymėti arba įpareigoti pažymėti savo identifikavimo numeriu ir parengti su atliktais bandymais susijusį atitikties sertifikatą.

3.   Techninių dokumentų paskirtis - sudaryti galimybes įvertinti, ar gaminys atitinka direktyvos reikalavimus, ir suprasti gaminio sandarą, gamybą ir veikimą.

Dokumentuose turi būti tokia įvertinimui reikalinga informacija:

| — | bendras tipo aprašymas, |
| --- | --- |

—

bendras tipo aprašymas,

| — | eskizinis projektas, gaminimo brėžiniai ir sudedamųjų dalių, mazgų, elektros grandinių ir t. t. schemos, |
| --- | --- |

—

eskizinis projektas, gaminimo brėžiniai ir sudedamųjų dalių, mazgų, elektros grandinių ir t. t. schemos,

| — | aprašymai ir paaiškinimai, būtini minėtiems brėžiniams, schemoms ir gaminio veikimui suprasti, |
| --- | --- |

—

aprašymai ir paaiškinimai, būtini minėtiems brėžiniams, schemoms ir gaminio veikimui suprasti,

| — | visiškai arba iš dalies taikomų darniųjų standartų, nurodytų 8 straipsnyje, sąrašas, bei sprendimų, priimtų siekiant įgyvendinti esminius šios direktyvos saugos reikalavimus, aprašymas, jeigu nebuvo taikomi 8 straipsnyje nurodyti standartai, |
| --- | --- |

—

visiškai arba iš dalies taikomų darniųjų standartų, nurodytų 8 straipsnyje, sąrašas, bei sprendimų, priimtų siekiant įgyvendinti esminius šios direktyvos saugos reikalavimus, aprašymas, jeigu nebuvo taikomi 8 straipsnyje nurodyti standartai,

| — | projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų rezultatai ir t. t., |
| --- | --- |

—

projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų rezultatai ir t. t.,

| — | bandymo protokolai. |
| --- | --- |

—

bandymo protokolai.

6.
     
  G MODULIS. Kokybės užtikrinimas

1.   
  Šiame modulyje aprašoma procedūra, pagal kurią gamintojas, vykdantis įsipareigojimus pagal 2 skirsnį, užtikrina ir pareiškia, kad atitinkami gaminiai atitinka galiojančius šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas arba importuotojas privalo pažymėti kiekvieną gaminį CE ženklu ir parengti rašytinę atitikties deklaraciją. Kartu su CE ženklu nurodomas notifikuotosios įstaigos, atsakingos už 4 skirsnyje minėtus patikrinimus, identifikavimo numeris.

2.   
  Gamintojas privalo naudoti patvirtintą kokybės užtikrinimo sistemą, apimančią projektavimą, gamybą, galutinį produktų tikrinimą ir bandymus, kaip nurodyta 3 skirsnyje, ir leidžia vykdyti 4 skirsnyje numatytą stebėsenos procedūrą.

3.   
  Kokybės sistema

| 3.1. | Notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo kokybės sistemą.



  Paraiška apima:







  — | visą svarbią informaciją apie numatomą pirotechnikos gaminio kategoriją; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo kokybės sistemą.

—

visą svarbią informaciją apie numatomą pirotechnikos gaminio kategoriją;

| — | kokybės sistemos dokumentus. |
| --- | --- |

—

kokybės sistemos dokumentus.

| 3.2. | Kokybės sistema užtikrinama siekiant, kad pirotechnikos gaminiai atitiktų jiems taikomus šios direktyvos reikalavimus.



  Visi gamintojo priimti kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos turi būti metodiškai ir tvarkingai įforminti dokumentais parengiant veiklos principus, procedūras ir instrukcijas. Šiais kokybės sistemos dokumentais užtikrinama, kad kokybės principai ir procedūros, pvz., kokybės programos, planai, vadovai ir kokybės įrašai, būtų vienodai aiškinami.


  Juose visų pirma turi būti tinkamai aprašyti:







  — | kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, vadovybės pareigos ir įgaliojimai, susiję su projektais ir pirotechnikos gaminių kokybe; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kokybės sistema užtikrinama siekiant, kad pirotechnikos gaminiai atitiktų jiems taikomus šios direktyvos reikalavimus.

—

kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, vadovybės pareigos ir įgaliojimai, susiję su projektais ir pirotechnikos gaminių kokybe;

| — | konstrukcijos techninės specifikacijos, įskaitant taikytus standartus, ir, kai nebuvo taikomi visi 8 straipsnyje minimi standartai, priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų įvykdyti esminiai direktyvos reikalavimai; |
| --- | --- |

—

konstrukcijos techninės specifikacijos, įskaitant taikytus standartus, ir, kai nebuvo taikomi visi 8 straipsnyje minimi standartai, priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų įvykdyti esminiai direktyvos reikalavimai;

| — | projekto rezultato kontrolės ir patikros metodai, metodai ir sistemingos priemonės, taikomos kuriant atitinkamai kategorijai priklausančius gaminius; |
| --- | --- |

—

projekto rezultato kontrolės ir patikros metodai, metodai ir sistemingos priemonės, taikomos kuriant atitinkamai kategorijai priklausančius gaminius;

| — | atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės užtikrinimo metodai, taikyti metodai ir sistemingos priemonės; |
| --- | --- |

—

atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės užtikrinimo metodai, taikyti metodai ir sistemingos priemonės;

| — | tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami prieš pradedant gamybą, gamybos metu ir pabaigoje, ir jų atlikimo dažnis; |
| --- | --- |

—

tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami prieš pradedant gamybą, gamybos metu ir pabaigoje, ir jų atlikimo dažnis;

| — | kokybės dokumentai, t. y. patikrinimų ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitos ir t. t.; |
| --- | --- |

—

kokybės dokumentai, t. y. patikrinimų ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitos ir t. t.;

| — | priemonės, padėsiančios stebėti, kaip siekiama reikalaujamos projekto ir gaminio kokybės ir ar efektyviai veikia kokybės užtikrinimo sistema. |
| --- | --- |

—

priemonės, padėsiančios stebėti, kaip siekiama reikalaujamos projekto ir gaminio kokybės ir ar efektyviai veikia kokybės užtikrinimo sistema.

| 3.3. | Notifikuotoji įstaiga įvertina kokybės sistemą ir nustato, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji daro prielaidą, kad atitinkamą darnųjį standartą taikančios kokybės sistemos atitinka šiuos reikalavimus.



  Audito grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis patirties vertinant atitinkamo gaminio technologiją. Įvertinimo procedūra apima ir tikrinimą gamintojo patalpose.


  Apie sprendimą pranešama gamintojui. Pranešime pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. |
| --- | --- |

3.3.

Notifikuotoji įstaiga įvertina kokybės sistemą ir nustato, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus reikalavimus. Ji daro prielaidą, kad atitinkamą darnųjį standartą taikančios kokybės sistemos atitinka šiuos reikalavimus.

| 3.4. | Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad sistema tinkamai ir efektyviai veiktų.



  Gamintojas arba jo įgaliotas atstovas nuolat praneša notifikuotajai įstaigai, kuri patvirtino kokybės sistemą, apie visus siūlomus kokybės sistemos atnaujinimus.


  Notifikuotoji įstaiga įvertina siūlomus pakeitimus ir sprendžia, ar pakeista kokybės sistema vis dar atitiks 3.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar reikia ją iš naujo įvertinti.


  Apie savo sprendimą notifikuotoji įstaiga praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. |
| --- | --- |

3.4.

Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad sistema tinkamai ir efektyviai veiktų.

4.   
  EB stebėsena, kurią vykdo notifikuotoji įstaiga

| 4.1. | EB stebėsenos tikslas - užtikrinti, kad gamintojas tinkamai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su patvirtinta kokybės sistema. |
| --- | --- |

4.1.

EB stebėsenos tikslas - užtikrinti, kad gamintojas tinkamai vykdytų įsipareigojimus, susijusius su patvirtinta kokybės sistema.

| 4.2. | Gamintojas leidžia notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymų ar sandėliavimo patalpas ir jas patikrinti ir suteikia visą būtiną informaciją, ypač:








  — | kokybės sistemos dokumentus; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Gamintojas leidžia notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymų ar sandėliavimo patalpas ir jas patikrinti ir suteikia visą būtiną informaciją, ypač:

—

kokybės sistemos dokumentus;

| — | kokybės sistemoje projektavimui numatytus kokybės įrašus, pvz., analizės, skaičiavimų, bandymų ir kt. rezultatus; |
| --- | --- |

—

kokybės sistemoje projektavimui numatytus kokybės įrašus, pvz., analizės, skaičiavimų, bandymų ir kt. rezultatus;

| — | kokybės sistemoje gamybai numatytas kokybės įrašus, t. y. patikrinimo ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitas ir t. t. |
| --- | --- |

—

kokybės sistemoje gamybai numatytas kokybės įrašus, t. y. patikrinimo ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitas ir t. t.

| 4.3. | Notifikuotoji įstaiga periodiškai atlieka auditą, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, ir audito ataskaitą pateikia gamintojui. |
| --- | --- |

4.3.

Notifikuotoji įstaiga periodiškai atlieka auditą, kad įsitikintų, jog gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, ir audito ataskaitą pateikia gamintojui.

| 4.4. | Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Atvykusi notifikuotoji įstaiga gali patikrinti arba įpareigoti patikrinti, ar kokybės sistema tinkamai veikia. Notifikuotoji įstaiga pateikia gamintojui savo apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas patikrinimas, šio patikrinimo protokolą. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Atvykusi notifikuotoji įstaiga gali patikrinti arba įpareigoti patikrinti, ar kokybės sistema tinkamai veikia. Notifikuotoji įstaiga pateikia gamintojui savo apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas patikrinimas, šio patikrinimo protokolą.

5.   
  Gamintojas užtikrina, kad mažiausiai 10 metų po paskutinės gaminio pagaminimo datos šalies valdžios institucijoms galėtų pateikti:

| — | 3.1 punkto antroje įtraukoje nurodytus dokumentus; |
| --- | --- |

—

3.1 punkto antroje įtraukoje nurodytus dokumentus;

| — | informaciją apie 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytus pakeitimus; |
| --- | --- |

—

informaciją apie 3.4 punkto antroje pastraipoje nurodytus pakeitimus;

| — | notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas, nurodytas 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4 punktuose. |
| --- | --- |

—

notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas, nurodytas 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4 punktuose.

6.   
  Notifikuotosios įstaigos suteikia kitoms notifikuotosioms įstaigoms reikiamą informaciją apie išduotus arba atšauktus kokybės sistemos patvirtinimus.

III PRIEDAS

MINIMALŪS KRITERIJAI, TAIKOMI UŽ ATITIKTIES ĮVERTINIMĄ ATSAKINGOMS ĮSTAIGOMS, Į KURIUOS TURI ATSIŽVELGTI VALSTYBĖS NARĖS

1. Įstaiga, jos direktorius ir personalas, atsakingas už patikros bandymus, negali būti pirotechnikos gaminių, kuriuos jie tikrina, projektuotojai, gamintojai, tiekėjai, įrengėjai ar importuotojai ar vienos iš šių šalių įgaliotieji atstovai. Jie negali nei tiesiogiai, nei kaip įgaliotieji atstovai, dalyvauti projektuojant, gaminant, reklamuojant, prižiūrint ar importuojant tokius gaminius. Tai netrukdo gamintojui ir įstaigai keistis technine informacija.

2. Įstaiga ir jos personalas atlieka patikros bandymus laikydamiesi aukščiausių profesinio sąžiningumo ir techninės kompetencijos principų, jie neturi priklausyti nuo patikrinimo rezultatais suinteresuotų asmenų ar asmenų grupių spaudimo ar skatinimo, ypač finansinio, kuris gali daryti įtaką jų sprendimams ar kontrolės rezultatams.

3. Įstaiga turi personalą ir įrenginius, reikalingus tinkamai atlikti administracinius ir techninius uždavinius, susijusius su patikrinimu; ji taip pat turi galimybę naudotis įranga, reikalinga specialiems tyrimams atlikti.

4. Atsakingas už tikrinimą personalas turi:

| — | turėti gerą techninį ir profesinį parengimą, |
| --- | --- |

—

turėti gerą techninį ir profesinį parengimą,

| — | pakankamai gerai išmanyti atliekamų bandymų reikalavimus ir turėti pakankamą jų atlikimo patirtį, |
| --- | --- |

—

pakankamai gerai išmanyti atliekamų bandymų reikalavimus ir turėti pakankamą jų atlikimo patirtį,

| — | sugebėti parengti sertifikatus, protokolus ir ataskaitas, reikalingas atliktiems bandymams patvirtinti. |
| --- | --- |

—

sugebėti parengti sertifikatus, protokolus ir ataskaitas, reikalingas atliktiems bandymams patvirtinti.

5. Būtina užtikrinti personalo, kuris yra įpareigotas atlikti patikrinimus, nešališkumą. Jų atlyginimas neturi priklausyti nuo atliktų patikrinimų skaičiaus ar rezultatų.

6. Įstaiga privalo sudaryti civilinės atsakomybės draudimo sutartį, išskyrus atvejus, kai pagal nacionalinės teisės aktus atsakomybę prisiima valstybė arba už bandymus yra tiesiogiai atsakinga valstybė narė.

7. Įstaigos personalas privalo išlaikyti profesines paslaptis, kurias jis sužinojo vykdydamas savo užduotis pagal šią direktyvą arba ją įgyvendinančias nacionalinių teisės aktų nuostatas (išskyrus tuos atvejus, kai jis tą informaciją teikia valstybės, kurioje jis vykdo veiklą, kompetentingoms administracinėms institucijoms).

IV PRIEDAS

ATITIKTIES ŽENKLAS

CE atitikties ženklą sudaro tokios formos didžiosios raidės „CE“:

Jei ženklas sumažinimas ar padidinimas, turi būti laikomasi šių pirmiau milimetriniame popieriuje pateiktų proporcijų.

P6_TA(2006)0516

Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistema (ESSPROS) ***I

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD))

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0011) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0011) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0024/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0024/2006),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0324/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0324/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

P6_TC1-COD(2006)0004

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. lapkričio 30 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2007 dėl Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Europos bendrijos steigimo sutarties 2 straipsnyje aukšto lygio socialinės apsaugos skatinimas minimas kaip vienas iš Europos bendrijos uždavinių. |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos steigimo sutarties 2 straipsnyje aukšto lygio socialinės apsaugos skatinimas minimas kaip vienas iš Europos bendrijos uždavinių.

| (2) | 2000 m. kovo mėn. Lisabonos Europos Vadovų Taryba paskatino valstybių narių politikos apsikeitimo procesą socialinės apsaugos sistemų modernizavimo srityje. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. kovo mėn. Lisabonos Europos Vadovų Taryba paskatino valstybių narių politikos apsikeitimo procesą socialinės apsaugos sistemų modernizavimo srityje.

| (3) | 2004 m. spalio 4 d. Tarybos sprendimu 2004/689/EB buvo įsteigtas Socialinės apsaugos komitetas, skirtas Europos Komisijos ir ES valstybių narių bendradarbiavimui užtikrinti modernizuojant ir tobulinant socialinės apsaugos sistemas (3). |
| --- | --- |

(3)

2004 m. spalio 4 d. Tarybos sprendimu 2004/689/EB buvo įsteigtas Socialinės apsaugos komitetas, skirtas Europos Komisijos ir ES valstybių narių bendradarbiavimui užtikrinti modernizuojant ir tobulinant socialinės apsaugos sistemas (3).

| (4) | 2003 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikate (4) buvo apibrėžta strategija atviro koordinavimo procesų socialinės politikos srityje supaprastinimui, siekiant stiprinti socialinės apsaugos ir socialinės integracijos poziciją Lisabonos strategijoje. Kaip susitarta 2003 m. spalio 20 d. Taryboje, supaprastinimas įsigalios nuo 2006 m. Atsižvelgiant į tai, metinė bendra ataskaita taps svarbiausia ataskaitų teikimo priemone, kurios tikslas bus sujungti pagrindines analitines išvadas ir politinius pranešimus, susijusius tiek su Atviru koordinavimo metodu (AKM) įvairiose srityse, kuriose jis taikomas, tiek su bendraisiais socialinės apsaugos klausimais. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikate (4) buvo apibrėžta strategija atviro koordinavimo procesų socialinės politikos srityje supaprastinimui, siekiant stiprinti socialinės apsaugos ir socialinės integracijos poziciją Lisabonos strategijoje. Kaip susitarta 2003 m. spalio 20 d. Taryboje, supaprastinimas įsigalios nuo 2006 m. Atsižvelgiant į tai, metinė bendra ataskaita taps svarbiausia ataskaitų teikimo priemone, kurios tikslas bus sujungti pagrindines analitines išvadas ir politinius pranešimus, susijusius tiek su Atviru koordinavimo metodu (AKM) įvairiose srityse, kuriose jis taikomas, tiek su bendraisiais socialinės apsaugos klausimais.

| (5) | AKM iš naujo pabrėžė palyginamos, savalaikės ir patikimos statistikos socialinės politikos srityje poreikį. Pirmiausia metinėse bendrose ataskaitose bus naudojama palyginama socialinės apsaugos statistika. |
| --- | --- |

(5)

AKM iš naujo pabrėžė palyginamos, savalaikės ir patikimos statistikos socialinės politikos srityje poreikį. Pirmiausia metinėse bendrose ataskaitose bus naudojama palyginama socialinės apsaugos statistika.

| (6) | Komisija (Eurostatas), remdamasi savanoriškumo principu, jau renka metinius valstybių narių socialinės apsaugos duomenis. Toks duomenų rinkimas tapo konsoliduota praktika valstybėse narėse ir yra paremtas bendrais metodiniais principais, sukurtais duomenų palyginamumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija (Eurostatas), remdamasi savanoriškumo principu, jau renka metinius valstybių narių socialinės apsaugos duomenis. Toks duomenų rinkimas tapo konsoliduota praktika valstybėse narėse ir yra paremtas bendrais metodiniais principais, sukurtais duomenų palyginamumui užtikrinti.

| (7) | Konkrečių Bendrijos statistikos duomenų rengimas reglamentuojamas pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos nustatytas taisykles (5). |
| --- | --- |

(7)

Konkrečių Bendrijos statistikos duomenų rengimas reglamentuojamas pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos nustatytas taisykles (5).

| (8) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
| --- | --- |

(8)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).

| (9) | Ypač būtina suteikti įgaliojimus Komisijai nuspręsti, kada pirmaisiais metais turėtų būti renkami duomenys, ir priimti priemones, susijusias su išsamia kaupiamų duomenų klasifikacija, vartojamomis sąvokomis ir sklaidos tvarkos atnaujinimu.

  <0}

  Kadangi šios priemonės yra bendrojo pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesminiams šio reglamento elementams naujais neesminiais elementais bei jam papildyti, jos turi būti priimamos vadovaujantis reguliavimo procedūra su patikra, nurodyta Sprendimo Nr. 1999/468/EB 5a straipsnyje. |
| --- | --- |

(9)

Ypač būtina suteikti įgaliojimus Komisijai nuspręsti, kada pirmaisiais metais turėtų būti renkami duomenys, ir priimti priemones, susijusias su išsamia kaupiamų duomenų klasifikacija, vartojamomis sąvokomis ir sklaidos tvarkos atnaujinimu.

  <0}

  Kadangi šios priemonės yra bendrojo pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesminiams šio reglamento elementams naujais neesminiais elementais bei jam papildyti, jos turi būti priimamos vadovaujantis reguliavimo procedūra su patikra, nurodyta Sprendimo Nr. 1999/468/EB 5a straipsnyje.

| (10) | Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, t. y. sukurti bendrų statistikos standartų, leidžiančių parengti suderintus duomenis, ir kadangi Bendrijos lygiu šį tikslą pasiekti būtų lengviau, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenumatoma veiksmų, kurie nėra būtini šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, t. y. sukurti bendrų statistikos standartų, leidžiančių parengti suderintus duomenis, ir kadangi Bendrijos lygiu šį tikslą pasiekti būtų lengviau, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenumatoma veiksmų, kurie nėra būtini šiam tikslui pasiekti.

| (11) | Bendradarbiaujama su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija grynųjų socialinių išmokų klausimais. |
| --- | --- |

(11)

Bendradarbiaujama su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija grynųjų socialinių išmokų klausimais.

| (12) | Pasikonsultavę su Statistikos programų komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (7), |
| --- | --- |

(12)

Pasikonsultavę su Statistikos programų komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (7),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šio reglamento tikslas yra sukurti Europos vieningos socialinės apsaugos statistikos sistemą (toliau - ESSPROS), numatant:

| a) | metodinę sistemą (paremtą bendrais standartais, apibrėžimais, klasifikacijomis ir apskaitos taisyklėmis), skirtą naudoti palyginamiems statistikos duomenims Bendrijos labui rinkti; |
| --- | --- |

a)

metodinę sistemą (paremtą bendrais standartais, apibrėžimais, klasifikacijomis ir apskaitos taisyklėmis), skirtą naudoti palyginamiems statistikos duomenims Bendrijos labui rinkti;

| b) | terminus pagal ESSPROS surinktiems statistikos duomenims perduoti. |
| --- | --- |

b)

terminus pagal ESSPROS surinktiems statistikos duomenims perduoti.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami tokie sąvokų apibrėžimai:

| a) | „Bendrijos statistiniai duomenys“ suprantami taip, kaip jie apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

„Bendrijos statistiniai duomenys“ suprantami taip, kaip jie apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnyje;

| b) | „socialinė apsauga“ apima visas viešųjų arba privačių įstaigų intervencijas, skirtas palengvinti namų ūkių ir asmenų apibrėžtų rizikų arba poreikių naštą, jeigu tuo pat metu nėra sudarytas abipusis arba individualus susitarimas. Konvencija nustatomas toks rizikų arba poreikių, dėl kurių gali būti taikoma socialinė apsauga, sąrašas: liga ir (arba) sveikatos apsauga; negalia; senatvė; maitintojo netekę asmenys; šeima ir (arba) vaikai; nedarbas; aprūpinimas būstu; kitur nepriskirta socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

b)

„socialinė apsauga“ apima visas viešųjų arba privačių įstaigų intervencijas, skirtas palengvinti namų ūkių ir asmenų apibrėžtų rizikų arba poreikių naštą, jeigu tuo pat metu nėra sudarytas abipusis arba individualus susitarimas. Konvencija nustatomas toks rizikų arba poreikių, dėl kurių gali būti taikoma socialinė apsauga, sąrašas: liga ir (arba) sveikatos apsauga; negalia; senatvė; maitintojo netekę asmenys; šeima ir (arba) vaikai; nedarbas; aprūpinimas būstu; kitur nepriskirta socialinė atskirtis;

| c) | „socialinės apsaugos sistema“ - tai aiškus taisyklių rinkinys, palaikomas vieno ar kelių institucinių vienetų, vadovaujančių socialinės apsaugos išmokų mokėjimui ir finansavimui; |
| --- | --- |

c)

„socialinės apsaugos sistema“ - tai aiškus taisyklių rinkinys, palaikomas vieno ar kelių institucinių vienetų, vadovaujančių socialinės apsaugos išmokų mokėjimui ir finansavimui;

| d) | „Sistemų grupavimas“ - socialinės apsaugos sistemos klasifikuojamos pagal sprendimų priėmimo, teisės įgyvendinimo, teisių į išmokas nustatymo, apsaugos taikymo srities ir lygio kriterijus. Kiekviena sistema priskiriama vienai kategorijai pagal kiekvieną kriterijų; |
| --- | --- |

d)

„Sistemų grupavimas“ - socialinės apsaugos sistemos klasifikuojamos pagal sprendimų priėmimo, teisės įgyvendinimo, teisių į išmokas nustatymo, apsaugos taikymo srities ir lygio kriterijus. Kiekviena sistema priskiriama vienai kategorijai pagal kiekvieną kriterijų;

| e) | „socialinės apsaugos išmokos“- tai socialinės apsaugos sistemų pervedimai namų ūkiams ir asmenims pinigais arba natūra, siekiant palengvinti jų apibrėžtų rizikų arba poreikių naštą. |
| --- | --- |

e)

„socialinės apsaugos išmokos“- tai socialinės apsaugos sistemų pervedimai namų ūkiams ir asmenims pinigais arba natūra, siekiant palengvinti jų apibrėžtų rizikų arba poreikių naštą.

3 straipsnis

Sistemos taikymo sritis

1.   Su pagrindine ESSPROS sistema susijusi statistika apima socialinės apsaugos išlaidų ir pajamų finansinius srautus.

Šie duomenys perduodami socialinės apsaugos sistemų lygmeniu; kiekvienai sistemai pagal ESSPROS klasifikaciją pateikiami išsamūs išlaidų ir pajamų duomenys.

Kiekybinių duomenų pagal schemas ir detalias išmokas atveju, duomenys, kurie turi būti perduodami pagal suvestinę klasifikaciją, ir tvarka dėl duomenų teikimo ir platinimo yra nustatyti I priedo 1 punkte. Kokybinių duomenų pagal schemas ir detalias išmokas atveju, dalykas ir tvarka dėl duomenų teikimo ir platinimo yra nustatyti I priedo 2 punkte.

Pirmi metai, kuriais renkami duomenys, yra kalendoriniai metai, einantys po šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje metų.

2.   Be pagrindinės sistemos, pridedami moduliai, apimantys papildomą statistikos informaciją
  apie pensijų išmokų gavėjus ir grynąsias socialinės apsaugos išmokas
  .

4 straipsnis

Pensijų išmokų gavėjų modulis

1.   Pensijų išmokų gavėjų modulis pridedamas kiekvienais metais nuo pirmųjų duomenų rinkimo metų pagal šį reglamentą. Objektai, apie kuriuos turi būti renkami duomenys, duomenų teikimo ir platinimo tvarka yra nustatyti II priede.

2.
     
  Pirmi metai, kuriais renkami duomenys, yra kalendoriniai metai, einantys po šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje metų.

5 straipsnis

Grynųjų socialinės apsaugos išmokų modulis

1.   
  Siekiant įdiegti grynųjų
  socialinės apsaugos išmokų
  modulį
  , iki 2008 m. pabaigos visose valstybėse narėse atliekamas bandomasis 2005 m. duomenų rinkimas. Objektai, apie kuriuos turi būti renkami duomenys, duomenų teikimas ir platinimas yra nustatyti III priede.

2.   
  Remiantis šio
  nacionalinio bandomojo duomenų
  rinkimo
  sinteze
  ir kadangi įprasta, kad dažniausiai šių bandomųjų tyrimų rezultatai yra teigiami, priemonės, skirtos pradėti
  išsamų duomenų rinkimą
  , atsižvelgiant į šį modulį, ne anksčiau kaip 2010 m.,
  turi būti
  priimtos
  vadovaujantis
  reguliavimo
  procedūra
  su patikra, nurodyta 8 straipsnio 3 dalyje.

6 straipsnis

Duomenų šaltiniai

Statistika yra paremta šiais duomenų šaltiniais, priklausomai nuo galimybės jais naudotis valstybėse narėse ir nacionalinių įstatymų bei praktikos:

| a) | registrais ir kitais administraciniais šaltiniais; |
| --- | --- |

a)

registrais ir kitais administraciniais šaltiniais;

| b) | tyrimais; ir (arba) |
| --- | --- |

b)

tyrimais; ir (arba)

| c) | apskaičiavimais. |
| --- | --- |

c)

apskaičiavimais.

7 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Šio reglamento įgyvendinimo priemonės
  nustatomos atsižvelgiant į ekonominės naudos analizės rezultatus ir yra susijusios su ESSPROS pagrindine sistema (I priedas), pensijų išmokų gavėjų moduliu (II priedas) ir grynųjų socialinės apsaugos išmokų moduliu (5 straipsnis).

2.
     
  Priemonės, susijusios su duomenų perdavimo formatais, perduodamais rezultatais ir kokybės vertinimo kriterijais, priimamos pagal reguliavimo procedūrą, nurodytą 8 straipsnio 2 dalyje.

3.
     
  Priemonės, skirtos iš dalies keisti neesminiams reglamento elementams ir, inter alia, jam papildyti bei nuspręsti, kada pirmaisiais metais bus pradėti rinkti duomenys, ir priemonės, susijusios su išsamia kaupiamų duomenų klasifikacija, vartojamomis sąvokomis ir sklaidos tvarkos atnaujinimu, priimamos vadovaujantis reguliavimo procedūra su patikra, nurodyta 8 straipsnio 3 dalyje.

8 straipsnis

Tvarka

1.   Komisijai padeda Statistikos programų komitetas, įsteigtas Sprendimu 89/382/EEB, Euratomas.

2.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.
     
  Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2006 m. liepos 5 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

2006 m. liepos 5 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

(2)  2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2006 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  
  OL L 314, 2004 10 13, p. 8.

3

OL L 314, 2004 10 13, p. 8.

(4)  COM(2003)0261.

4

(5)  
  OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

5

OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

(6)  
  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

6

OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

(7)  OL L 181, 1989 6 28, p. 47.

7

I PRIEDAS

PAGRINDINĖ ESSPROS SISTEMA

1.   Kiekybiniai duomenys
  pagal sistemas ir detalias išmokas

1.1.   Perduodami duomenys

Atsižvelgiant į suvestinę klasifikaciją, perduodami duomenys
  apims
  :

| 1.1.1. | Išlaidas






  1.1.1.1. | Socialinės apsaugos išmokas, klasifikuojamas pagal:






  a) | funkcijas (atitinkančias kiekvieną riziką arba poreikį), |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1.

Išlaidas

1.1.1.1.

Socialinės apsaugos išmokas, klasifikuojamas pagal:

a)

funkcijas (atitinkančias kiekvieną riziką arba poreikį),

| b) | kiekvienai funkcijai pagal dvejopą suskirstymą: išmokas nustačius reikalingumą palyginti su išmokomis nenustačius reikalingumo, pinigines išmokas (suskirstymas į reguliarias ir vienkartines išmokas) palyginti su išmokomis natūra. |
| --- | --- |

b)

kiekvienai funkcijai pagal dvejopą suskirstymą: išmokas nustačius reikalingumą palyginti su išmokomis nenustačius reikalingumo, pinigines išmokas (suskirstymas į reguliarias ir vienkartines išmokas) palyginti su išmokomis natūra.

| 1.1.1.2. | Administracines išlaidas |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Administracines išlaidas

| 1.1.1.3. | Pervedimus į kitas sistemas |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Pervedimus į kitas sistemas

| 1.1.1.4. | Kitas išlaidas |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Kitas išlaidas

| 1.1.2. | Pajamas






  1.1.2.1. | Socialines įmokas |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Pajamas

1.1.2.1.

Socialines įmokas

| 1.1.2.2. | Bendras valstybės įmokas |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Bendras valstybės įmokas

| 1.1.2.3. | Pervedimus iš kitų sistemų |
| --- | --- |

1.1.2.3.

Pervedimus iš kitų sistemų

| 1.1.2.4. | Kitas pajamas |
| --- | --- |

1.1.2.4.

Kitas pajamas

Renkami duomenys (pagal išsamią klasifikaciją) bus teikiami pagal 8 straipsnyje nustatytą tvarką.

1.2.   Duomenų teikimas

Statistiniai duomenys bus teikiami kasmet. Duomenys remsis kalendoriniais metais pagal nacionalinę praktiką. Terminas duomenų perdavimui yra N+18 mėnesių, t. y., N kalendorinių metų duomenys kartu su ankstesnių metų pakeitimais turi būti perduoti vėliausiai N+2 metų birželio mėn.

1.3.   Platinimas

Komisija (Eurostatas) paskelbs visų sistemų duomenis iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) pabaigos, remdamasi N
  kalendorinių
  metų duomenimis. Komisija (Eurostatas) tuo pat metu išplatins išsamius duomenis pagal sistemas konkretiems vartotojams (ESSPROS duomenis renkančioms nacionalinėms institucijoms, Komisijos departamentams ir tarptautinėms institucijoms). Šiems konkretiems vartotojams bus leidžiama skelbti tik sistemų grupes.

2.   Kokybinė informacija pagal sistemas ir detalios išmokos

2.1.   Objektas

Kiekvienos sistemos kokybinė informacija susideda iš bendro sistemos aprašymo, išsamaus išmokų aprašymo ir informacijos apie paskutinius pokyčius ir reformas.

2.2.   Duomenų teikimas ir kokybinės informacijos atnaujinimas

Pateiktos kokybinės informacijos rinkinys kasmet bus
  atnaujinamas atsižvelgiant tik į socialinės apsaugos sistemos pokyčius
  ir bus
  perduodamas kartu su kiekybiniais duomenimis.

2.3.   Platinimas

Komisija (Eurostatas) išplatins kokybinę informaciją sistemos lygmeniu iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) pabaigos.

II PRIEDAS

PENSIJŲ IŠMOKŲ GAVĖJŲ MODULIS

1.   Objektas

Šį modulį sudaro duomenys apie pensijų išmokų gavėjus, kurie yra apibrėžiami kaip gaunantys vieną ar kelias toliau nurodytas reguliarias pinigines socialinės apsaugos sistemos išmokas:

| a) | invalidumo pensiją; |
| --- | --- |

a)

invalidumo pensiją;

| b) | ankstyvo išėjimo į pensiją išmoką dėl sumažėjusio pajėgumo dirbti; |
| --- | --- |

b)

ankstyvo išėjimo į pensiją išmoką dėl sumažėjusio pajėgumo dirbti;

| c) | senatvės pensiją; |
| --- | --- |

c)

senatvės pensiją;

| d) | išankstinę senatvės pensiją; |
| --- | --- |

d)

išankstinę senatvės pensiją;

| e) | dalinę pensiją; |
| --- | --- |

e)

dalinę pensiją;

| f) | maitintojo netekimo pensiją; |
| --- | --- |

f)

maitintojo netekimo pensiją;

| g) | ankstyvo išėjimo į pensiją išmoką dėl darbo rinkos priežasčių. |
| --- | --- |

g)

ankstyvo išėjimo į pensiją išmoką dėl darbo rinkos priežasčių.

2.   Duomenų teikimas

Statistikos duomenys bus teikiami kasmet.
  Pateikiami
  metų pabaigos (gruodžio 31 d. arba sausio 1 d.) duomenys. N metų duomenų perdavimo terminas yra N+2 metų gegužės mėn., juos suskirstant:

| a) | pagal socialinės apsaugos sistemą, |
| --- | --- |

a)

pagal socialinės apsaugos sistemą,

| b) | pagal lytį visoms sistemoms
  bendrai. |
| --- | --- |

b)

pagal lytį visoms sistemoms
  bendrai.

3.   Platinimas

Komisija (Eurostatas) paskelbia visų sistemų duomenis iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) pabaigos, remdamasi N finansinių metų duomenimis. Komisija (Eurostatas) tuo pat metu išplatina išsamius duomenis pagal sistemas konkretiems vartotojams (ESSPROS duomenis renkančioms nacionalinėms institucijoms, Komisijos departamentams ir tarptautinėms institucijoms). Šiems konkretiems vartotojams galima skelbti tik sistemų grupes.

Komisija (Eurostatas) paskelbs ir išplatins konkretiems vartotojams (ESSPROS duomenis rengiančioms nacionalinėms institucijoms, Komisijos departamentams ir tarptautinėms institucijoms) visus kiekvienos iš septynių kategorijų duomenis iki N+22 mėnesių (N+2 metų spalio mėn.) laikotarpio pabaigos, remdamasi N kalendorinių metų duomenimis.

III PRIEDAS

BANDOMASIS GRYNŲJŲ SOCIALINĖS APSAUGOS IŠMOKŲ DUOMENŲ RINKIMAS

1.   Objektas

Renkami duomenys apima „grynųjų socialinės apsaugos išmokų“ apskaičiavimą. Grynosios socialinės apsaugos išmokos yra apibrėžiamos kaip socialinės apsaugos išmokų vertė atėmus mokesčius ir išmokų gavėjų sumokėtas socialines įmokas pridėjus „mokestinės naudos“ vertę.

„Mokestinė nauda“ yra apibrėžiama kaip socialinė apsauga, teikiama mokesčių lengvatų, kurios būtų apibrėžiamos kaip socialinės apsaugos išmokos, jeigu būtų mokamos pinigais, forma. Neįskaičiuojamos mokesčių lengvatos, skatinančios socialinės apsaugos teikimą arba privačiojo draudimo planus.

2.   Duomenų teikimas

Atitinkama 2005 m. fizinių asmenų pajamų mokesčio ir socialinių įmokų, mokamų už socialinės apsaugos išmokas, dalis turi būti nurodoma pagal skirtingas piniginių socialinės apsaugos išmokų rūšis, pageidautina toliau suskirstyta konkrečioms vienodai apmokestinamoms sistemų grupėms. Sudėtingais atvejais rezultatai gali būti pranešami pagal atitinkamas išmokų grupes, pvz., II priede išvardytas visas septynias pensijų kategorijas arba visas konkrečios funkcijos pinigines išmokas. Kiekvieno straipsnio mokestinė nauda turėtų būti numatyta atskirai, naudojant negautų pajamų metodą.

P6_TA(2006)0517

Dalyvavimo PP7 taisyklės - Euratomas *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), apibrėžiančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisykles ir nustatančio mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles, skirtas Europos atominės energijos bendrijos septintajai pagrindų programai (2007-2011 m.) įgyvendinti (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2006)0042) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2006)0042) (1),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 ir 10 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0080/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 ir 10 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0080/2006),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0305/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Euratomo sutarties 119 straipsnio antrą dalį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Euratomo sutarties 119 straipsnio antrą dalį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 39 |
| 3 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (3a) Konfidencialių duomenų tvarkymas reglamentuojamas visais atitinkamais Bendrijos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (2), iš dalies keičiantį jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas susijusias su saugumu. |
| Pakeitimas 40 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| (4) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyti nuoseklūs ir skaidrūs pagrindai, kad būtų užtikrintas veiksmingas
  Septintosios pagrindų programos
  įgyvendinimas ir pagerintos galimybės jos dalyviams ta programa pasinaudoti. | (4) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyti nuoseklūs,
  išsamūs
  ir skaidrūs pagrindai, kad būtų užtikrintas
  kuo veiksmingesnis
  įgyvendinimas,
  atsižvelgiant į poreikį palengvinti
  visiems dalyviams galimybes ta programa pasinaudoti,
  pasitelkiant supaprastintas procedūras laikantis proporcingumo principo. |
| Pakeitimas 41 |
| 4 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (4a) Šios taisyklės taip pat turėtų palengvinti naudojimąsi dalyvio sukurta intelektine nuosavybe, taip pat atsižvelgiant į dalyvio padėtį tarptautiniu mastu, tuo pačiu apsauganti teisėtus kitų dalyvių ir Bendrijos interesus. |
| Pakeitimas 42 |
| 7 konstatuojamoji dalis |
| (7) Todėl tikslinga leisti dalyvauti ne tik juridiniams, bet ir fiziniams asmenims, jeigu pastarieji gali naudotis teisėmis ir prisiimti įsipareigojimus. Dalyvaujant fiziniams asmenims, bus užtikrinta, kad mokslinės kompetencijos ir gebėjimų kūrimas ir vystymas nebus apribotas Bendrijos finansavimu, skirtu vien tik juridinių asmenų projektams, todėl MVĮ, kurios nėra juridiniai asmenys, taip pat galės dalyvauti. | Išbraukta. |
| Pakeitimas 43 |
| 9 konstatuojamoji dalis |
| (9) Tikslinga leisti dalyvauti bet kuriam teisės subjektui, jeigu jis atitinka minimalius reikalavimus. Didesnis nei minimalus dalyvavimas turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos
  atlikimą
  . | (9) Tikslinga leisti dalyvauti bet kuriam juridiniam subjektui, jeigu jis atitinka minimalius dalyvavimas turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos
  įgyvendinimą
  . |
| Pakeitimas 44 |
| 11 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (11a) Pagal Sutarties 198 straipsnį valstybių narių teritorijų, esančių už Europos ribų, teisės subjektai gali dalyvauti Septintojoje pagrindų programoje. |
| Pakeitimas 45 |
| 12 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (12a) Atsižvelgiant į dalyvių interesus turėtų būti numatytas veiksmingas ir sklandus perėjimas nuo Šeštojoje pagrindų programoje naudojamos išlaidų skaičiavimo tvarkos. Taigi vykdant Septintosios pagrindų programos stebėseną reikėtų atkreipti dėmesį į šio pokyčio poveikį biudžetui, ypač dalyvių administracinei naštai. |
| Pakeitimas 46 |
| 13 konstatuojamoji dalis |
| (13) Reikia, kad be Finansiniame reglamente ir įgyvendinimo taisyklėse nustatytų taisyklų ir procedūrų, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pasiūlymų teikimą, vertinimą, atranką ir finansavimo skyrimą. Visų pirma turėtų būti nustatytos nepriklausomų ekspertų paslaugas reglamentuojančios taisyklės. | (13) Reikia, kad be Finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse
  bei šiame reglamente
  nustatytų taisyklų ir procedūrų, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pasiūlymų teikimą, vertinimą ir atranką bei
  subsidijų
  skyrimą,
  taip pat numatytų teisines priemones, kad dalyviai galėtų apskųsti sprendimą.
  Visų pirma turėtų būti nustatytos nepriklausomų ekspertų paslaugas reglamentuojančios taisyklės. |
| Pakeitimas 47 |
| 14 konstatuojamoji dalis |
| (14) Tikslinga, kad be taisyklų ir procedūrų, nustatytų Finansiniame reglamente ir įgyvendinimo taisyklėse, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pagal Septintąją pagrindų programą dalyvaujančiųjų netiesioginėje veikloje teisinio ir finansinio pajėgumo vertinimą. | (14) Tikslinga, kad be taisyklų ir procedūrų, nustatytų Finansiniame reglamente ir įgyvendinimo taisyklėse, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pagal Septintąją pagrindų programą dalyvaujančiųjų netiesioginėje veikloje teisinio ir finansinio pajėgumo vertinimą.
  Taikant tokias taisykles turėtų būti nustatyta teisinga Bendrijos finansinių interesų apsaugos ir teisės subjektų dalyvavimo bendrojoje programoje supaprastinimo bei palengvinimo pusiausvyra. |
| Pakeitimas 48 |
| 15 konstatuojamoji dalis |
| (15) Todėl Finansinis reglamentas ir įgyvendinimo taisyklės, inter alia, reglamentuoja Bendrijos finansinių interesų apsaugą, kovą su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarką, pašalinimą iš sutarčių ir finansavimo procedūrų bei susijusias nuobaudas ir Komisijos bei Audito Rūmų auditą ir patikrinimus pagal Sutarties 160c straipsnį. | (15) Todėl Finansinis reglamentas ir įgyvendinimo taisyklės
  bei 1995 m. gruodžio 18 d. Bendrijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (3)

  , inter alia, reglamentuoja Bendrijos finansinių interesų apsaugą, kovą su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarką, pašalinimą iš sutarčių ir finansavimo procedūrų bei susijusias nuobaudas ir Komisijos bei Audito Rūmų auditą ir patikrinimus pagal Sutarties 160c straipsnį. |
| Pakeitimas 49 |
| 15 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (15a) Reikia, kad Bendrijos finansinis įnašas be reikalo nedelsiant pasiektų dalyvius. |
| Pakeitimas 50 |
| 17 konstatuojamoji dalis |
| (17) Komisija turi tikrinti netiesioginę veiklą, vykdomą pagal Septintąją pagrindų programą ir pagal Septintąją pagrindų programą ir specialiąsias programas. | (17) Komisija turi tikrinti netiesioginę veiklą, vykdomą pagal Septintąją pagrindų programą ir pagal Septintąją pagrindų programą ir specialiąsias programas.
  Siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklią netiesioginės veiklos įgyvendinimo stebėseną bei vertinimą Komisija turėtų sukurti ir prižiūrėti atitinkamą informacinę sistemą. |
| Pakeitimas 51 |
| 17 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (17a) Septintojoje bendrojoje programoje turėtų atsispindėti bendri principai, nustatyti Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse, ir turėtų būti skatinama jų laikytis, kartu atsižvelgiant į savanorišką jų laikymosi pobūdį. |
| Pakeitimas 52 |
| 19 konstatuojamoji dalis |
| (19) Atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės savininkų teises, šios taisyklės turi būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai galėtų naudotis visa būtina projektui pateikta informacija, ir žiniomis, kurias jie įgyja projekto metu vykdydami tiriamąją veiklą, kad galėtų atlikti mokslinius tyrimus arba pritaikyti sukauptas žinias. | (19) Atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės savininkų teises, šios taisyklės turi būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai
  ir, tam tikrais atvejais, jų susiję subjektai, įsteigti valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje,
  galėtų naudotis visa būtina informacija, kurią jie pateikia projektui, ir žiniomis, kurias jie įgyja projekto metu vykdydami tiriamąją veiklą, kad galėtų atlikti mokslinius tyrimus arba pritaikyti sukauptas žinias. |
| Pakeitimas 53 |
| 20 konstatuojamoji dalis |
| (20) Bus panaikintas Šeštojoje pagrindų programoje nustatytas reikalavimas tam tikriems dalyviams prisiimti finansinę atsakomybę už konsorciumo partnerius.
  Priklausomai nuo rizikos, susijusios su tam tikrų sumų nesusigrąžinimu, laipsnio, Bendrijos finansinio įnašo dalis gali būti neišmokama,
  kad būtų kompensuotos sumos, kurias turi grąžinti, bet negrąžina, įsipareigojimų nevykdantys partneriai.
  Dalyviai, kurie privalės prisiimti finansinę atsakomybę už kitus dalyvius, turės sumokėti įmoką rizikai išvengti, kurios Komisija neišmokės pervesdamas likusias lėšas. | (20) Bus panaikintas Šeštojoje pagrindų programoje nustatytas reikalavimas tam tikriems dalyviams prisiimti finansinę atsakomybę už konsorciumo partnerius.
  Todėl turėtų būti įsteigtas Komisijos valdomas dalyvio garantinis fondas,
  kad būtų kompensuotos sumos, kurias turi grąžinti, bet negrąžina, įsipareigojimų nevykdantys partneriai.
  Taip bus skatinama supaprastinti ir palengvinti dalyvavimą kartu saugant Bendrijos finansinius interesus Pagrindų programai tinkamu būdu. |
| Pakeitimas 55 |
| 2 straipsnio 1, 2 ir 3 punktai |
| | -1. | „Teisės subjektas“ - fizinis arba juridinis asmuo, sukurtas pagal jo įsisteigimo vietos nacionalinę teisę arba pagal Bendrijos arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir kuris veikdamas savo vardu, gali naudotis teisėmis ir kuriam gali būti nustatyti įpareigojimai. Fizinių asmenų atveju, įsisteigimo vieta laikoma nuolatinė gyvenamoji vieta. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 39

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(3a) Konfidencialių duomenų tvarkymas reglamentuojamas visais atitinkamais Bendrijos teisės aktais, įskaitant institucijų vidaus taisykles, pavyzdžiui, 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (2), iš dalies keičiantį jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas susijusias su saugumu.

Pakeitimas 40

4 konstatuojamoji dalis

(4) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyti nuoseklūs ir skaidrūs pagrindai, kad būtų užtikrintas veiksmingas
  Septintosios pagrindų programos
  įgyvendinimas ir pagerintos galimybės jos dalyviams ta programa pasinaudoti.

(4) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti numatyti nuoseklūs,
  išsamūs
  ir skaidrūs pagrindai, kad būtų užtikrintas
  kuo veiksmingesnis
  įgyvendinimas,
  atsižvelgiant į poreikį palengvinti
  visiems dalyviams galimybes ta programa pasinaudoti,
  pasitelkiant supaprastintas procedūras laikantis proporcingumo principo.

Pakeitimas 41

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(4a) Šios taisyklės taip pat turėtų palengvinti naudojimąsi dalyvio sukurta intelektine nuosavybe, taip pat atsižvelgiant į dalyvio padėtį tarptautiniu mastu, tuo pačiu apsauganti teisėtus kitų dalyvių ir Bendrijos interesus.

Pakeitimas 42

7 konstatuojamoji dalis

(7) Todėl tikslinga leisti dalyvauti ne tik juridiniams, bet ir fiziniams asmenims, jeigu pastarieji gali naudotis teisėmis ir prisiimti įsipareigojimus. Dalyvaujant fiziniams asmenims, bus užtikrinta, kad mokslinės kompetencijos ir gebėjimų kūrimas ir vystymas nebus apribotas Bendrijos finansavimu, skirtu vien tik juridinių asmenų projektams, todėl MVĮ, kurios nėra juridiniai asmenys, taip pat galės dalyvauti.

Išbraukta.

Pakeitimas 43

9 konstatuojamoji dalis

(9) Tikslinga leisti dalyvauti bet kuriam teisės subjektui, jeigu jis atitinka minimalius reikalavimus. Didesnis nei minimalus dalyvavimas turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos
  atlikimą
  .

(9) Tikslinga leisti dalyvauti bet kuriam juridiniam subjektui, jeigu jis atitinka minimalius dalyvavimas turėtų užtikrinti veiksmingą atitinkamos netiesioginės veiklos
  įgyvendinimą
  .

Pakeitimas 44

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(11a) Pagal Sutarties 198 straipsnį valstybių narių teritorijų, esančių už Europos ribų, teisės subjektai gali dalyvauti Septintojoje pagrindų programoje.

Pakeitimas 45

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(12a) Atsižvelgiant į dalyvių interesus turėtų būti numatytas veiksmingas ir sklandus perėjimas nuo Šeštojoje pagrindų programoje naudojamos išlaidų skaičiavimo tvarkos. Taigi vykdant Septintosios pagrindų programos stebėseną reikėtų atkreipti dėmesį į šio pokyčio poveikį biudžetui, ypač dalyvių administracinei naštai.

Pakeitimas 46

13 konstatuojamoji dalis

(13) Reikia, kad be Finansiniame reglamente ir įgyvendinimo taisyklėse nustatytų taisyklų ir procedūrų, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pasiūlymų teikimą, vertinimą, atranką ir finansavimo skyrimą. Visų pirma turėtų būti nustatytos nepriklausomų ekspertų paslaugas reglamentuojančios taisyklės.

(13) Reikia, kad be Finansiniame reglamente ir jo įgyvendinimo taisyklėse
  bei šiame reglamente
  nustatytų taisyklų ir procedūrų, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pasiūlymų teikimą, vertinimą ir atranką bei
  subsidijų
  skyrimą,
  taip pat numatytų teisines priemones, kad dalyviai galėtų apskųsti sprendimą.
  Visų pirma turėtų būti nustatytos nepriklausomų ekspertų paslaugas reglamentuojančios taisyklės.

Pakeitimas 47

14 konstatuojamoji dalis

(14) Tikslinga, kad be taisyklų ir procedūrų, nustatytų Finansiniame reglamente ir įgyvendinimo taisyklėse, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pagal Septintąją pagrindų programą dalyvaujančiųjų netiesioginėje veikloje teisinio ir finansinio pajėgumo vertinimą.

(14) Tikslinga, kad be taisyklų ir procedūrų, nustatytų Finansiniame reglamente ir įgyvendinimo taisyklėse, Komisija nustatytų taisykles ir procedūras, reglamentuojančias pagal Septintąją pagrindų programą dalyvaujančiųjų netiesioginėje veikloje teisinio ir finansinio pajėgumo vertinimą.
  Taikant tokias taisykles turėtų būti nustatyta teisinga Bendrijos finansinių interesų apsaugos ir teisės subjektų dalyvavimo bendrojoje programoje supaprastinimo bei palengvinimo pusiausvyra.

Pakeitimas 48

15 konstatuojamoji dalis

(15) Todėl Finansinis reglamentas ir įgyvendinimo taisyklės, inter alia, reglamentuoja Bendrijos finansinių interesų apsaugą, kovą su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarką, pašalinimą iš sutarčių ir finansavimo procedūrų bei susijusias nuobaudas ir Komisijos bei Audito Rūmų auditą ir patikrinimus pagal Sutarties 160c straipsnį.

(15) Todėl Finansinis reglamentas ir įgyvendinimo taisyklės
  bei 1995 m. gruodžio 18 d. Bendrijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (3)

  , inter alia, reglamentuoja Bendrijos finansinių interesų apsaugą, kovą su sukčiavimu ir pažeidimais, Komisijai priklausančių sumų susigrąžinimo tvarką, pašalinimą iš sutarčių ir finansavimo procedūrų bei susijusias nuobaudas ir Komisijos bei Audito Rūmų auditą ir patikrinimus pagal Sutarties 160c straipsnį.

Pakeitimas 49

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(15a) Reikia, kad Bendrijos finansinis įnašas be reikalo nedelsiant pasiektų dalyvius.

Pakeitimas 50

17 konstatuojamoji dalis

(17) Komisija turi tikrinti netiesioginę veiklą, vykdomą pagal Septintąją pagrindų programą ir pagal Septintąją pagrindų programą ir specialiąsias programas.

(17) Komisija turi tikrinti netiesioginę veiklą, vykdomą pagal Septintąją pagrindų programą ir pagal Septintąją pagrindų programą ir specialiąsias programas.
  Siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklią netiesioginės veiklos įgyvendinimo stebėseną bei vertinimą Komisija turėtų sukurti ir prižiūrėti atitinkamą informacinę sistemą.

Pakeitimas 51

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(17a) Septintojoje bendrojoje programoje turėtų atsispindėti bendri principai, nustatyti Europos mokslo darbuotojų chartijoje ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekse, ir turėtų būti skatinama jų laikytis, kartu atsižvelgiant į savanorišką jų laikymosi pobūdį.

Pakeitimas 52

19 konstatuojamoji dalis

(19) Atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės savininkų teises, šios taisyklės turi būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai galėtų naudotis visa būtina projektui pateikta informacija, ir žiniomis, kurias jie įgyja projekto metu vykdydami tiriamąją veiklą, kad galėtų atlikti mokslinius tyrimus arba pritaikyti sukauptas žinias.

(19) Atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės savininkų teises, šios taisyklės turi būti parengtos taip, kad užtikrintų, jog dalyviai
  ir, tam tikrais atvejais, jų susiję subjektai, įsteigti valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje,
  galėtų naudotis visa būtina informacija, kurią jie pateikia projektui, ir žiniomis, kurias jie įgyja projekto metu vykdydami tiriamąją veiklą, kad galėtų atlikti mokslinius tyrimus arba pritaikyti sukauptas žinias.

Pakeitimas 53

20 konstatuojamoji dalis

(20) Bus panaikintas Šeštojoje pagrindų programoje nustatytas reikalavimas tam tikriems dalyviams prisiimti finansinę atsakomybę už konsorciumo partnerius.
  Priklausomai nuo rizikos, susijusios su tam tikrų sumų nesusigrąžinimu, laipsnio, Bendrijos finansinio įnašo dalis gali būti neišmokama,
  kad būtų kompensuotos sumos, kurias turi grąžinti, bet negrąžina, įsipareigojimų nevykdantys partneriai.
  Dalyviai, kurie privalės prisiimti finansinę atsakomybę už kitus dalyvius, turės sumokėti įmoką rizikai išvengti, kurios Komisija neišmokės pervesdamas likusias lėšas.

(20) Bus panaikintas Šeštojoje pagrindų programoje nustatytas reikalavimas tam tikriems dalyviams prisiimti finansinę atsakomybę už konsorciumo partnerius.
  Todėl turėtų būti įsteigtas Komisijos valdomas dalyvio garantinis fondas,
  kad būtų kompensuotos sumos, kurias turi grąžinti, bet negrąžina, įsipareigojimų nevykdantys partneriai.
  Taip bus skatinama supaprastinti ir palengvinti dalyvavimą kartu saugant Bendrijos finansinius interesus Pagrindų programai tinkamu būdu.

Pakeitimas 55

2 straipsnio 1, 2 ir 3 punktai

-1.

| -1a. | „susijęs subjektas“ - teisės subjektas, kurį tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja dalyvis, arba kuris yra taip pat tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamas kaip ir dalyvis; kontrolė gali būti tokių formų, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

-1a.

| -1b. | „teisingos ir priimtinos sąlygos“ - tinkamos sąlygos, įskaitant galimas finansines sąlygas atsižvelgiant į konkrečias prašymo suteikti naudojimosi teises aplinkybes, pavyzdžiui, naujų ar pirminių žinių, kuriomis prašoma suteikti teisę naudotis, reali ar potenciali vertė ir (arba) numatomo naudojimosi mastas, trukmė ar kiti požymiai; |
| --- | --- |

-1b.

| 1. | „galutiniai intelektiniai ištekliai“ -
  veiklos metu sukurti
  saugomi arba nesaugomi rezultatai, įskaitant informaciją. Tokie rezultatai apima teises, susijusias su autorių teisėmis, prekių ženklų teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių nuosavybės teisėmis ar panašiomis apsaugos formomis; |
| --- | --- |

1.

„galutiniai intelektiniai ištekliai“ -
  veiklos metu sukurti
  saugomi arba nesaugomi rezultatai, įskaitant informaciją. Tokie rezultatai apima teises, susijusias su autorių teisėmis, prekių ženklų teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių nuosavybės teisėmis ar panašiomis apsaugos formomis;

| 1. | „galutiniai intelektiniai ištekliai“ - rezultatai, įskaitant informaciją, kurie gali būti saugomi arba nesaugomi ir kurie gaunami vykdant
  konkrečią netiesioginę veiklą.
  Tokie rezultatai apima teises, susijusias su autorių teisėmis, prekių ženklų teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių nuosavybės teisėmis ar panašiomis apsaugos formomis; |
| --- | --- |

1.

„galutiniai intelektiniai ištekliai“ - rezultatai, įskaitant informaciją, kurie gali būti saugomi arba nesaugomi ir kurie gaunami vykdant
  konkrečią netiesioginę veiklą.
  Tokie rezultatai apima teises, susijusias su autorių teisėmis, prekių ženklų teisėmis, patento teisėmis, augalų veislių nuosavybės teisėmis ar panašiomis apsaugos formomis;

| 2. | „pradiniai intelektiniai ištekliai“ - informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš pasirašydami subsidijos susitarimą, taip pat autorinės teisės ir kitos tokiai informacijai taikomos intelektinės nuosavybės teisės, dėl kurių suteikimo buvo pateiktas prašymas prieš sudarant subsidijos susitarimą ir kuri yra reikalinga vykdyti netiesioginę veiklą arba naudotis netiesioginės veiklos rezultatais; |
| --- | --- |

2.

„pradiniai intelektiniai ištekliai“ - informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš pasirašydami subsidijos susitarimą, taip pat autorinės teisės ir kitos tokiai informacijai taikomos intelektinės nuosavybės teisės, dėl kurių suteikimo buvo pateiktas prašymas prieš sudarant subsidijos susitarimą ir kuri yra reikalinga vykdyti netiesioginę veiklą arba naudotis netiesioginės veiklos rezultatais;

| 2. | „pradiniai intelektiniai ištekliai“ - informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš pasirašydami subsidijos susitarimą, taip pat autorinės teisės ir kitos tokiai informacijai taikomos intelektinės nuosavybės teisės, dėl kurių suteikimo buvo pateiktas prašymas prieš sudarant subsidijos susitarimą ir kuri yra reikalinga vykdyti netiesioginę veiklą arba naudotis netiesioginės veiklos rezultatais; |
| --- | --- |

2.

„pradiniai intelektiniai ištekliai“ - informacija, kurią dalyviai sukaupė prieš pasirašydami subsidijos susitarimą, taip pat autorinės teisės ir kitos tokiai informacijai taikomos intelektinės nuosavybės teisės, dėl kurių suteikimo buvo pateiktas prašymas prieš sudarant subsidijos susitarimą ir kuri yra reikalinga vykdyti netiesioginę veiklą arba naudotis netiesioginės veiklos rezultatais;

| 2a. | „dalyvis“ - teisės subjektas, prisidedantis prie netiesioginės veiklos ir turintis teisių bei įsipareigojimų Bendrijai pagal šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

2a.

| 3. | „mokslinių tyrimų organizacija“ - nepelno organizacija, kurios
  pagrindinis tikslas yra
  vykdyti
  mokslinius arba techninius
  tyrimus; |
| --- | --- |

3.

„mokslinių tyrimų organizacija“ - nepelno organizacija, kurios
  pagrindinis tikslas yra
  vykdyti
  mokslinius arba techninius
  tyrimus;

| 3. | „mokslinių tyrimų organizacija“ - teisės subjektas,
  įsteigtas kaip
  ne pelno organizacija, kurios
  vienas iš pagrindinių tikslų
  — vykdyti
  mokslinius tyrimus arba technologinę plėtrą
  ; |
| --- | --- |

3.

„mokslinių tyrimų organizacija“ - teisės subjektas,
  įsteigtas kaip
  ne pelno organizacija, kurios
  vienas iš pagrindinių tikslų
  — vykdyti
  mokslinius tyrimus arba technologinę plėtrą
  ;

Pakeitimas 56

8 straipsnio 2 dalis

2. Pirma pastraipa netaikoma tais atvejais, kai
  vykdoma
  mokslinių tyrimų
  koordinavimo veikla
  .

2. Pirma pastraipa netaikoma tais atvejais, kai
  siekiama vykdyti
  mokslinių tyrimų
  koordinavimo veiklą
  .

Pakeitimas 57

12 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa

Pasiūlymų konkursuose nurodomi aiškūs tikslai siekiant užtikrinti, kad pareiškėjai be reikalo neteiktų paraiškų.

Pakeitimas 58

14 straipsnis

Vertinimas, atranka
  ir finansavimo
  skyrimas

Vertinimo principai, atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijai

1. Komisija įvertina visus paskelbus konkursą pateiktus pasiūlymus remdamasi
  specialiojoje ir darbo programoje nustatytais
  vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijais.

1. Komisija įvertina visus paskelbus konkursą pateiktus pasiūlymus remdamasi vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo kriterijais.

Naudojami šie kriterijai:

| a) | mokslinė ir technologinė kokybė bei naujoviškumo lygis; |
| --- | --- |

a)

mokslinė ir technologinė kokybė bei naujoviškumo lygis;

| b) | gebėjimas sėkmingai vykdyti netiesioginę veiklą ir užtikrinti veiksmingą valdymą, vertinamas pagal išteklius ir kompetenciją, ypač susijusią su su dalyvių nustatytais organizavimo būdais; |
| --- | --- |

b)

gebėjimas sėkmingai vykdyti netiesioginę veiklą ir užtikrinti veiksmingą valdymą, vertinamas pagal išteklius ir kompetenciją, ypač susijusią su su dalyvių nustatytais organizavimo būdais;

| c) | specialiosios programos tikslų atitikimas; |
| --- | --- |

c)

specialiosios programos tikslų atitikimas;

| d) | kritinė panaudojamų išteklių masė ir jų įnašas į Bendrijos politikos vystymą; |
| --- | --- |

d)

kritinė panaudojamų išteklių masė ir jų įnašas į Bendrijos politikos vystymą;

| e) | intelektinių išteklių pritaikymo ir sklaidos plano privalumai, galimybės skatinti diegti naujoves ir įgyvendinti aiškius projektus intelektinės nuosavybės valdymo srityje. |
| --- | --- |

e)

intelektinių išteklių pritaikymo ir sklaidos plano privalumai, galimybės skatinti diegti naujoves ir įgyvendinti aiškius projektus intelektinės nuosavybės valdymo srityje.

Darbo programoje
  gali būti nustatyti konkretūs
  kriterijai arba išsamesnė kriterijų taikymo tvarka.

Pagal šią tvarką
  darbo programoje
  bus nurodomi vertinimo ir atrankos
  kriterijai,
  taip pat gali būti įtraukiami papildomi reikalavimai, vertinimo koeficientai ir ribinės vertės arba nustatoma
  išsamesnė kriterijų taikymo tvarka.

2. Paraiška, pažeidžianti pagrindinius etikos principus arba neatitinkanti specialiojoje programoje, darbo programoje ar kvietime teikti paraiškas nustatytų reikalavimų, neatrenkama. Toks pasiūlymas bet kuriuo metu gali būti pašalintas iš vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo procedūrų.

2. Paraiška, pažeidžianti pagrindinius etikos principus arba neatitinkanti specialiojoje programoje, darbo programoje ar kvietime teikti paraiškas nustatytų reikalavimų, neatrenkama. Toks pasiūlymas bet kuriuo metu gali būti pašalintas iš vertinimo, atrankos ir finansavimo skyrimo procedūrų.

3. Paraiškos
  atrenkamos
  pagal vertinimo rezultatus.

3. Pasiūlymai
  suskirstomi pagal įvertinimo rezultatus.
  Sprendimai dėl finansavimo priimami remiantis šiuo suskirstymu.

Pakeitimas 59

15 straipsnis

1.
  Komisija priima ir paskelbia pasiūlymų teikimą reglamentuojančias taisykles ir susijusią vertinimo, atrankos bei finansavimo skyrimo tvarką. Visų pirma ji nustato išsamias dviejų etapų pasiūlymų teikimo tvarkos taisykles ir dviejų pakopų vertinimo tvarkos taisykles.

1.
  Jeigu konkurso sąlygose tiksliai apibrėžiama dviejų pakopų vertinimo tvarka, toliau vertinami tik tie pasiūlymai, kurie remiantis tam tikrais kriterijais grindžiamu įvertinimu buvo atrinkti pirmojoje pakopoje.

2. Kai konkurso sąlygose tiksliai apibrėžiama dviejų etapų pasiūlymų teikimo tvarka, antrajame etape prašoma pateikti tik
  tuos išsamius pasiūlymus, kurie atitiko
  įvertinimo kriterijus pirmajame etape.

2. Kai konkurso sąlygose tiksliai apibrėžiama dviejų etapų pasiūlymų teikimo tvarka, antruoju etapu išsamius pasiūlymus prašoma pateikti tik
  tų pateikusiųjų pasiūlymus, kurių pasiūlymai atitinka
  įvertinimo kriterijus pirmuoju etapu.

Visi pareiškėjai nedelsiant informuojami apie pirmojo įvertinimo etapo rezultatus.

3.
  Jeigu konkurso sąlygose tiksliai apibrėžiama
  dviejų pakopų vertinimo
  tvarka, toliau vertinami tik tie pasiūlymai, kurie remiantis tam tikrais kriterijais grindžiamu įvertinimu buvo atrinkti pirmojoje pakopoje.

3.
  Komisija priima ir paskelbia pasiūlymų teikimą reglamentuojančias taisykles ir susijusią vertinimo, atrankos bei finansavimo skyrimo tvarką ir paskelbia vadovus pareiškėjams bei gaires vertintojams. Visų pirma ji nustato išsamias dviejų etapų pasiūlymų teikimo tvarkos taisykles (įskaitant taisykles dėl pirmajame etape teikiamų pasiūlymų apimties bei pobūdžio ir taisykles dėl išsamaus antrajame etape teikiamo pasiūlymo) ir
  dviejų pakopų vertinimo
  tvarkos taisykles
  .

Komisija teikia pareiškėjams informaciją ir numato teisines priemones, kad jie turėtų galimybę apskųsti sprendimą.

4. Komisija priima ir skelbia taisykles, siekdama užtikrinti, kad būtų nuolatos tikrinamas netiesioginės veiklos dalyvių juridinis statusas bei finansinis pajėgumas.

4. Komisija priima ir skelbia taisykles, siekdama užtikrinti, kad būtų nuolatos tikrinamas netiesioginės veiklos dalyvių juridinis statusas bei finansinis pajėgumas.

Komisija iš naujo neatlieka naujos patikros, išskyrus tuos atvejus, kai pasikeičia atitinkamo dalyvio padėtis.

Pakeitimas 60

16 straipsnis

1. Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kad jie padėtų atlikti
  vertinimą, kaip reikalaujama pagal Septintąją pagrindų programą ir specialiąsias programas
  .

1. Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kad jie padėtų atlikti
  pasiūlymų vertinimus
  .

13 straipsnyje nurodytai koordinavimo ir paramos veiklai vertinti nepriklausomi ekspertai skiriami tik tuo atveju, jei Komisija mano, kad tai yra būtina.

13 straipsnyje nurodytai koordinavimo ir paramos veiklai vertinti nepriklausomi ekspertai skiriami tik tuo atveju, jei Komisija mano, kad tai yra būtina.

2. Nepriklausomi ekspertai parenkami
  atsižvelgiant
  į jų gebėjimus ir žinias, tinkančias paskirtoms užduotims atlikti.

2. Nepriklausomi ekspertai parenkami
  remiantis
  jų gebėjimais ir žiniomis, tinkančiomis paskirtoms užduotims atlikti.
  Tais atvejais, jei nepriklausomiems ekspertams tektų dirbti su įslaptinta informacija, prieš juos skiriant prašoma atlikti atitinkamą patikimumo patikrinimą.

Nepriklausomi ekspertai atrenkami remiantis individualiems asmenims skirtais kvietimais teikti kandidatūras arba nacionalinių mokslinių tyrimų agentūroms, institutams ar įmonėms skirtais kvietimais, siekiant sudaryti tinkamų kandidatų sąrašus.

Nepriklausomi ekspertai atrenkami remiantis individualiems asmenims skirtais kvietimais teikti kandidatūras arba
  atitinkamoms organizacijoms, pvz.,
  nacionalinių mokslinių tyrimų agentūroms, institutams ar įmonėms skirtais kvietimais, siekiant sudaryti tinkamų kandidatų sąrašus.

Prireikus Komisija gali atrinkti bet kurį į tuos sąrašus neįtrauktą reikiamus gebėjimus turintį asmenį.

Prireikus Komisija gali atrinkti bet kurį į tuos sąrašus neįtrauktą reikiamus gebėjimus turintį asmenį.

Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes, imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama lyčių pusiausvyra.

Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes, imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama lyčių pusiausvyra.

3. Paskirdama nepriklausomą ekspertą, Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šis ekspertas nepatektų į interesų konfliktą, susijusį su tuo klausimu, kuriuo jis prašomas pateikti savo nuomonę.

3. Paskirdama nepriklausomą ekspertą, Komisija imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad šis ekspertas nepatektų į interesų konfliktą, susijusį su tuo klausimu, kuriuo jis prašomas pateikti savo nuomonę.

4. Komisija patvirtina skyrimo laiško pavyzdį (toliau - skyrimo laiškas), į kurį įtraukta deklaracija, kad nepriklausomas ekspertas paskyrimo metu nėra patekęs į jokį interesų konfliktą, ir kad jis įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį interesų konfliktą, jeigu toks kiltų tuo metu, kai jis teiks nuomonę arba vykdys pareigas. Komisija sudaro Bendrijos ir nepriklausomo eksperto skyrimo laišką.

4. Komisija patvirtina paskyrimo laiško (toliau - paskyrimo laiškas) pavyzdį, į kurį įtraukiama deklaracija, kad nepriklausomas ekspertas paskyrimo metu nėra patekęs į jokį interesų konfliktą ir įsipareigoja informuoti Komisiją apie bet kokį interesų konfliktą, jeigu toks kiltų tuo metu, kai jis teikia nuomonę arba vykdo pareigas. Komisija sudaro Bendrijos ir nepriklausomo eksperto skyrimo laišką.

5. Komisija
  reguliariai
  skelbia kiekvienoje specialiojoje programoje dalyvavusių nepriklausomų ekspertų sąrašą, pasitelkdama bet kurią tinkamą žiniasklaidos priemonę.

5. Komisija
  kartą per metus
  atitinkamose informavimo priemonėse skelbia
  Pagrindų programoje ir
  kiekvienoje specialiojoje programoje dalyvavusių nepriklausomų ekspertų sąrašą.

Pakeitimas 61

17 straipsnio 4 ir 6 dalys

4. Jeigu vienas dalyvis nevykdo įsipareigojimų, kiti dalyviai vykdo subsidijos susitarimą be papildomo Bendrijos finansavimo, išskyrus tuos atvejus, kai Komisija aiškiai atleidžia juos nuo to įsipareigojimo.

4. Jeigu vienas dalyvis nevykdo
  netiesioginės veiklos techninio įgyvendinimo
  įsipareigojimų, kiti dalyviai vykdo susitarimą dėl dotacijos be papildomo Bendrijos finansinio įnašo, išskyrus tuos atvejus, kai Komisija aiškiai atleidžia juos nuo to įsipareigojimo.

5. Jeigu veiklos vykdyti neįmanoma arba jeigu dalyvis nebegali jos vykdyti, Komisija užtikrina, kad veikla būtų baigta.

5. Jeigu veiklos vykdyti neįmanoma arba jeigu dalyvis nebegali jos vykdyti, Komisija užtikrina, kad veikla būtų baigta.

6. Dalyviai užtikrina, kad Komisijai būtų pranešta apie bet kokį įvykį, kuris galėtų turėti neigiamos įtakos netiesioginės veiklos įgyvendinimui arba Bendrijos interesams.

6. Dalyviai užtikrina, kad Komisijai būtų pranešta apie bet kokį įvykį, kuris galėtų turėti neigiamos įtakos netiesioginės veiklos įgyvendinimui arba Bendrijos interesams.

6a. Jei tai numatyta subsidijos susitarime, netiesioginę veiklą vykdantys dalyviai kai kurias darbo dalis gali perduoti trečiosioms šalims atlikti pagal subrangos sutartį.

6b. Komisija numato žalos atlyginimo dalyviams procedūras.

Pakeitimas 63

18 straipsnio 7 dalis

7. Pagal šį reglamentą Komisija nustato subsidijos susitarimo pavyzdį.

7.
  Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis
  Komisija parengia subsidijos susitarimo pavyzdį pagal šį reglamentą.
  Jei subsidijos susitarimo pavyzdį reikia iš esmės keisti, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, jį atitinkamai peržiūri.

Pakeitimas 62

18 straipsnio 8 a ir 8 b dalys (naujos)

8a. Subsidijos susitarimo pavyzdyje numatoma Komisijos ar jos įgalioto atstovo ir Audito Rūmų vykdoma priežiūra ir finansinė kontrolė.

8b. Subsidijos susitarime gali būti numatyti terminai dalyviams, iki kada pateikti įvairius šiame reglamente nurodytus pranešimus.

Pakeitimas 64

19 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1. Subsidijos susitarime nustatomos tos dalyvių pareigos dėl naudojimosi teisių, pritaikymo ir sklaidos, kurios nebuvo nustatytos šiame reglamente.

1. Subsidijos susitarime nustatomos tos dalyvių
  teisės ir
  pareigos dėl naudojimosi teisių, pritaikymo ir sklaidos, kurios (
  teisės ir
  pareigos) nebuvo nustatytos šiame reglamente.

Pakeitimas 65

23 straipsnis

1. Jeigu kvietime teikti paraiškas nenurodyta kitaip, visi
  teisės subjektai
  , norintys dalyvauti netiesioginėje veikloje, sudaro susitarimą, toliau - konsorciumo susitarimą,
  reglamentuojantį
  šiuos klausimus:

1. Jeigu pasiūlymų konkurso sąlygose nenurodyta kitaip, visi
  dalyviai
  , dalyvaujantys netiesioginėje veikloje, sudaro susitarimą (toliau - konsorciumo susitarimas),
  kuris, inter alia, reglamentuoja
  šiuos klausimus:

a) konsorciumo vidaus organizaciją,

a) konsorciumo vidaus organizaciją,

b) Bendrijos finansinio įnašo paskirstymą;

b) Bendrijos finansinio įnašo paskirstymą;

| c) | papildomas
  taisykles, susijusias su sklaida ir rezultatų panaudojimu,
  įskaitant intelektinės nuosavybės teises, jei taikoma
  ; |
| --- | --- |

c)

papildomas
  taisykles, susijusias su sklaida ir rezultatų panaudojimu,
  įskaitant intelektinės nuosavybės teises, jei taikoma
  ;

| c) | taisykles,
  kurios papildo III skyriaus taisykles dėl skleidimo ir pritaikymo, bei dėl naudojimosi teisių, taip pat susijusias subsidijos susitarimo nuostatas; |
| --- | --- |

c)

taisykles,
  kurios papildo III skyriaus taisykles dėl skleidimo ir pritaikymo, bei dėl naudojimosi teisių, taip pat susijusias subsidijos susitarimo nuostatas;

d) vidaus ginčų sprendimą.

| d) | vidaus ginčų sprendimą, įskaitant piktnaudžiavimo valdžia atvejus; |
| --- | --- |

d)

vidaus ginčų sprendimą, įskaitant piktnaudžiavimo valdžia atvejus;

| da) | dalyvių susitarimus dėl atsakomybės, atlyginimo ir konfidencialumo. |
| --- | --- |

da)

2. Komisija parengia ir paskelbia gaires dėl pagrindinių klausimų, kuriuos dalyviai gali reglamentuoti savo konsorciumų susitarimuose.

Pakeitimas 66

24 straipsnio 1 dalis

1. Netiesioginėje veikloje norintys dalyvauti teisės subjektai iš visų dalyvių turi paskirti vieną koordinatorių, kuris pagal šį reglamentą, Finansinį reglamentą, įgyvendinimo taisykles ir subsidijos susitarimą atliktų šias funkcijas:

1. Netiesioginėje veikloje norintys dalyvauti teisės subjektai iš visų dalyvių turi paskirti vieną koordinatorių, kuris pagal šį reglamentą, Finansinį reglamentą, įgyvendinimo taisykles ir subsidijos susitarimą atliktų šias funkcijas:

| -a) | stebėtų, ar dalyviai, vykdydami netiesioginę veiklą, laikosi savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

-a)

| a) | užtikrintų, kad subsidijos susitarime nurodyti teisės subjektai, kaip jame numatyta, atliktų būtinus prisijungimo prie šio susitarimo formalumus, |
| --- | --- |

a)

užtikrintų, kad subsidijos susitarime nurodyti teisės subjektai, kaip jame numatyta, atliktų būtinus prisijungimo prie šio susitarimo formalumus,

| a) | tikrintų, ar subsidijos susitarime nurodyti teisės subjektai atliko būtinus prisijungimo prie subsidijos susitarimo formalumus; |
| --- | --- |

a)

tikrintų, ar subsidijos susitarime nurodyti teisės subjektai atliko būtinus prisijungimo prie subsidijos susitarimo formalumus;

b) gautų Bendrijos finansavimą ir jį paskirstytų,

| b) | gautų Bendrijos finansavimą ir jį paskirstytų pagal konsorciumo susitarimą ir subsidijos susitarimą; |
| --- | --- |

b)

gautų Bendrijos finansavimą ir jį paskirstytų pagal konsorciumo susitarimą ir subsidijos susitarimą;

| c) | pagal 35 straipsnį gerai tvarkytų pinigines sąskaitas, registruotų informaciją ir praneštų Komisijai, kaip paskirstytas Bendrijos finansavimas; |
| --- | --- |

c)

pagal 35 straipsnį gerai tvarkytų pinigines sąskaitas, registruotų informaciją ir praneštų Komisijai, kaip paskirstytas Bendrijos finansavimas;

| c) | tvarkytų įrašus ir finansines sąskaitas, susijusias su Bendrijos finansavimu, bei, vadovaudamasis 23 straipsnio b dalies ir 35 straipsnio nuostatomis, informuotų Komisiją apie jos finansavimo paskirstymą; |
| --- | --- |

c)

tvarkytų įrašus ir finansines sąskaitas, susijusias su Bendrijos finansavimu, bei, vadovaudamasis 23 straipsnio b dalies ir 35 straipsnio nuostatomis, informuotų Komisiją apie jos finansavimo paskirstymą;

| d) | užtikrintų veiksmingą ir teisingą dalyvių ir Komisijos keitimąsi informacija. |
| --- | --- |

d)

užtikrintų veiksmingą ir teisingą dalyvių ir Komisijos keitimąsi informacija.

| d) | būtų tarpininkas siekiant užtikrinti veiksmingą ir teisingą dalyvių keitimąsi informacija ir reguliariai praneštų dalyviams ir Komisijai apie projekto pažangą. |
| --- | --- |

d)

būtų tarpininkas siekiant užtikrinti veiksmingą ir teisingą dalyvių keitimąsi informacija ir reguliariai praneštų dalyviams ir Komisijai apie projekto pažangą.

Pakeitimas 67

25 straipsnis

1. Netiesioginės veiklos dalyviai gali siūlyti, kad būtų priimtas arba pašalintas dalyvis.

1. Netiesioginės veiklos dalyviai gali
  susitarti
  , kad būtų priimtas arba pašalintas dalyvis
  , remiantis atitinkamomis konsorciumo susitarimo nuostatomis
  .

2. Prie vykdomos veiklos prisijungęs teisės subjektas prisijungia ir prie subsidijos susitarimo.

2. Prie vykdomos veiklos prisijungęs teisės subjektas prisijungia ir prie subsidijos susitarimo.

3. Jei numatyta subsidijos susitarime, konsorciumas skelbia konkurencinį kvietimą ir jį plačiai reklamuoja naudodamasis specialia informavimo parama, ypač Septintosios pagrindų programos interneto svetainėmis, specialistams skirta spauda bei bukletais ir valstybių narių bei asocijuotų valstybių informavimui ir paramai įsteigtais nacionaliniais informacijos centrais.

3.
  Konkrečiais atvejais, jei tai numatyta susitarime dėl dotacijos, konsorciumas skelbia konkurencinį konkursą ir jį plačiai reklamuoja naudodamasis specialia informavimo parama, ypač Septintosios bendrosios programos interneto svetainėmis, specialistams skirta spauda bei bukletais ir valstybių narių bei asocijuotųjų šalių įsteigtais nacionaliniais informacijos centrais skirtais informavimui ir paramai.

Konsorciumas vertina pasiūlymus pagal pradinei veiklai taikytus kriterijus, pasitelkdamas savo paskirtus nepriklausomus ekspertus, vadovaudamasis atitinkamai 14 straipsnyje ir 16 straipsnyje nustatytais principais.

Konsorciumas vertina pasiūlymus pagal pradinę veiklą reglamentuojančius kriterijus, pasitelkdamas savo paskirtus nepriklausomus ekspertus, vadovaudamasis atitinkamai 14 straipsnyje ir 16 straipsnyje nustatytais principais.

4. Apie sudėties pasikeitimą konsorciumas turi pranešti Komisijai, kuri per 45 dienas nuo pranešimo gavimo gali paprieštarauti šiam pasikeitimui.

4. Apie
  planuojamą
  sudėties pasikeitimą konsorciumas turi pranešti Komisijai, kuri per 45 dienas nuo pranešimo gavimo gali paprieštarauti šiam pasikeitimui.

Konsorciumo sudėties pasikeitimai, susiję su pasiūlymais dėl kitų subsidijos susitarimo pakeitimų, kurie nėra tiesiogiai susiję su sudėties pasikeitimu, turi būti raštu patvirtinti Komisijos.

Komisija turi raštu patvirtinti konsorciumo sudėties pasikeitimus, susijusius su kitais pasiūlytais susitarimo dėl dotacijos pakeitimais, kurie nėra tiesiogiai susiję su sudėties pasikeitimu.

Pakeitimas 77

5 poskirsnio pavadinimas

PROGRAMŲ IR NETIESIOGINĖS VEIKLOS MONITORINGAS IR INFORMACIJOS PERDAVIMAS

PROGRAMŲ IR NETIESIOGINĖS VEIKLOS MONITORINGAS
  IR VERTINIMAS
  BEI INFORMACIJOS PERDAVIMAS

Pakeitimas 68

26 straipsnis

Monitoringas

Stebėsena
  ir įvertinimas

Komisija tikrina, kaip vykdoma netiesioginė veikla, remdamasi periodinėmis eigos ataskaitomis, kurios teikiamos pagal 18 straipsnio 4 dalį.

1.
  Komisija tikrina, kaip vykdoma netiesioginė veikla, remdamasi periodinėmis eigos ataskaitomis, kurios teikiamos pagal 18 straipsnio 4 dalį.

Visų pirma, Komisija tikrina, kaip įgyvendinamas įgytų žinių pritaikymo ir sklaidos planas, pateiktas pagal 19 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.

Visų pirma, Komisija tikrina, kaip įgyvendinamas įgytų žinių pritaikymo ir sklaidos planas, pateiktas pagal 19 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.

Šiais tikslais Komisijai gali padėti pagal 16 straipsnį paskirti nepriklausomi ekspertai.

Šiais tikslais Komisijai gali padėti pagal 16 straipsnį paskirti nepriklausomi ekspertai.

Komisija tikrina, kaip vykdoma Septintoji pagrindų programa, specialiosios programos ir, prireikus, ankstesnės pagrindų programos, o jai padeda pagal 16 straipsnį paskirti nepriklausomi ekspertai.

2. Komisija sukuria ir prižiūri informacinę sistemą, leidžiančią veiksmingai ir darniai atlikti visos Bendrosios programos stebėseną.

Atsižvelgdama į 3 straipsnį, Komisija atitinkamose informavimo priemonėse skelbia informaciją apie finansuojamus projektus.

3. Sprendimo dėl Bendrosios programos 6 straipsnyje nurodyta stebėsena ir vertinimas apima su šio reglamento taikymu susijusius aspektus, įskaitant visų pirma VMĮ aktualius aspektus, ir pasikeitusios išlaidų skaičiavimo tvarkos, palyginti su Šeštąja pagrindų programa, poveikį biudžetui bei dalyvių administracinei naštai.

4. Pagal 16 straipsnį Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, kurie padeda atlikti pagal Septintąją bendrąją programą ir jos specialiąsias programas reikalaujamus įvertinimus, o prireikus ir ankstesnių bendrųjų programų įvertinimus.

Be to,
  ji
  gali steigti pagal 16 straipsnį paskirtų nepriklausomų ekspertų grupes, kurios konsultuotų Bendrijos mokslinių tyrimų politikos įgyvendinimo klausimais.

5. Be to,
  Komisija
  gali steigti pagal 16 straipsnį paskirtų nepriklausomų ekspertų grupes, kurios konsultuotų Bendrijos mokslinių tyrimų politikos
  formavimo ir
  įgyvendinimo klausimais.

Pakeitimas 69

27 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

1. Komisija,
  gavusi prašymą,
  valstybei narei arba asocijuotajai šaliai teikia turimą naudingą informaciją apie naujas žinias, sukauptas vykdant netiesioginę veiklą, jeigu atitinkamos šios sąlygos:

1. Pateikus prašymą, Komisija, deramai atsižvelgdama į 3 straipsnį, valstybei narei arba asocijuotajai šaliai teikia turimą naudingą informaciją apie įgytas žinias, sukauptas vykdant netiesioginę veikla, jeigu atitinkamos šios sąlygos:

Pakeitimas 70

28 straipsnis

1.
  Jei kuris nors iš toliau nurodytų juridinių subjektų dalyvauja netiesioginėje veikloje, jis gali gauti Bendrijos finansinį įnašą:

1. Bendrijos finansavimas gali būti teikiamas šiems netiesioginėje veikloje dalyvaujantiems juridiniams subjektams:

| a) | valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Bendrijos teisę įkurtas juridinis subjektas, |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Bendrijos teisę įkurtas juridinis subjektas,

| a) | valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Bendrijos teisę įkurtas juridinis subjektas, |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje įsteigtas arba pagal Bendrijos teisę įkurtas juridinis subjektas,

b) tarptautinė Europos interesų organizacija,

b) tarptautinė Europos interesų organizacija,

2. Kai dalyvauja tarptautinės organizacijos, bet ne tarptautinės Europos interesų organizacijos, arba trečiojoje šalyje įsteigtas teisės subjektas, gali būti suteikta Bendrijos finansinė parama, jeigu vykdomos šios sąlygos:

2. Kai dalyvauja tarptautinės organizacijos, išskyrus tarptautinę Europos interesų organizaciją, arba juridinis subjektas, įsteigtas trečiojoje šalyje, išskyrus
  asocijuotoje
  šalyje, gali būti skirtas Bendrijos finansinis įnašas, jeigu vykdomos šios sąlygos:

| a) | į specialiąsias programas arba atitinkamą darbo programą įtraukiama tam tikslui skirta nuostata, |
| --- | --- |

a)

į specialiąsias programas arba atitinkamą darbo programą įtraukiama tam tikslui skirta nuostata,

| a) | į specialiąsias programas arba atitinkamą darbo programą įtraukiama tam tikslui skirta nuostata, |
| --- | --- |

a)

į specialiąsias programas arba atitinkamą darbo programą įtraukiama tam tikslui skirta nuostata,

b) tai svarbu vykdant netiesioginę veiklą,

b) tai svarbu vykdant netiesioginę veiklą,

| c) | toks finansavimas teikiamas pagal dvišalius mokslinius ir technologinius susitarimus arba Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, susitarimus. |
| --- | --- |

c)

toks finansavimas teikiamas pagal dvišalius mokslinius ir technologinius susitarimus arba Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, susitarimus.

| c) | toks finansavimas teikiamas pagal dvišalius mokslinius ir technologinius susitarimus arba Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, susitarimus. |
| --- | --- |

c)

toks finansavimas teikiamas pagal dvišalius mokslinius ir technologinius susitarimus arba Bendrijos ir šalies, kurioje įsteigtas juridinis subjektas, susitarimus.

Pakeitimas 71

29 straipsnis

1.
  Septintosios pagrindų programos II priedo a dalyje nustatytas Bendrijos finansavimas, skirtas subsidijoms, grindžiamas finansuotinų išlaidų padengimu.

Septintosios bendrosios programos B priedo a dalyje nustatytas dotacijoms skirtas Bendrijos finansinis įnašas grindžiamas
  visų ar dalies
  reikalavimus atitinkančių išlaidų kompensavimu.

Tačiau Bendrijos finansinis įnašas gali būti teikiamas vienodo dydžio sumomis, įskaitant vieneto sąnaudų skalę, arba vienkartinėmis išmokomis, arba reikalavimus atitinkančios išlaidos gali būti kompensuojamos derinant vienodo dydžio sumas ir vienkartines išmokas. Bendrijos finansinis įnašas taip pat gali būti teikiamas stipendijų arba premijų forma.

Tačiau Bendrijos finansinis įnašas gali būti teikiamas vienodo dydžio sumomis, įskaitant vieneto sąnaudų skalę, arba vienkartinėmis išmokomis, arba reikalavimus atitinkančios išlaidos gali būti kompensuojamos derinant vienodo dydžio sumas ir vienkartines išmokas. Bendrijos finansinis įnašas taip pat gali būti teikiamas stipendijų arba premijų forma.

2. Nors Bendrijos finansavimas apskaičiuojamas atsižvelgiant į visos netiesioginės veiklos sąnaudas, jis grindžiamas kiekvieno dalyvio praneštomis išlaidomis.

Darbo programose ir pasiūlymų konkursuose nurodomos dotacijų formos, naudotinos atitinkamai veiklai.

Pakeitimas 72

30 straipsnis

1. Subsidijas iš dalies finansuoja dalyviai.

1. Dalyviai bendrai finansuoja dotacijomis
  finansuojamą netiesioginę veiklą
  .

Bendrijos teikiamas finansinis įnašas finansuotinoms išlaidoms padengti neturi teikti pelno.

Bendrijos teikiamas finansinis įnašas finansuotinoms išlaidoms padengti neturi teikti pelno.

2. Įvykdžius veiklą išmokant subsidiją bus atsižvelgiama į įplaukas.

2. Įvykdžius veiklą išmokant subsidiją bus atsižvelgiama į įplaukas.

3. Tam, kad būtų laikomos finansuotinomis, netiesioginės veiklos vykdymo išlaidos turi atitikti šias sąlygas:

3. Tam, kad būtų laikomos finansuotinomis, netiesioginės veiklos vykdymo išlaidos turi atitikti šias sąlygas:

a) jos turi būti faktinės,

a) jos turi būti faktinės,

| b) | jos turi būti patirtos veiklos vykdymo metu, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip buvo numatyta dotacijos sutartyje, |
| --- | --- |

b)

jos turi būti patirtos veiklos vykdymo metu, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip buvo numatyta dotacijos sutartyje,

| b) | jos turi būti patirtos veiklos vykdymo metu, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip buvo numatyta dotacijos sutartyje, |
| --- | --- |

b)

jos turi būti patirtos veiklos vykdymo metu, išskyrus galutines ataskaitas, jeigu taip buvo numatyta dotacijos sutartyje,

| c) | jos turi būti apibrėžtos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika vieninteliu tikslu - pasiekti veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų, |
| --- | --- |

c)

jos turi būti apibrėžtos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika vieninteliu tikslu - pasiekti veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų,

| c) | jos turi būti apibrėžtos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika vieninteliu tikslu - pasiekti veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų, |
| --- | --- |

c)

jos turi būti apibrėžtos remiantis įprastiniais dalyvio apskaitos ir valdymo principais bei praktika vieninteliu tikslu - pasiekti veiklos tikslus ir laukiamus rezultatus, laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo ir efektyvumo principų,

| d) | jos turi būti įtrauktos į dalyvio sąskaitas
  ir sumokėtos
  , o trečiųjų šalių indėlio atveju - į trečiųjų šalių sąskaitas, |
| --- | --- |

d)

jos turi būti įtrauktos į dalyvio sąskaitas
  ir sumokėtos
  , o trečiųjų šalių indėlio atveju - į trečiųjų šalių sąskaitas,

| d) | jos turi būti įtrauktos į dalyvio sąskaitas, o trečiųjų šalių įnašo atveju - į trečiųjų šalių sąskaitas; |
| --- | --- |

d)

jos turi būti įtrauktos į dalyvio sąskaitas, o trečiųjų šalių įnašo atveju - į trečiųjų šalių sąskaitas;

| e) | į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, ypač nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitus, mokėtinas palūkanas, nuostatas dėl galimų nuostolių ir rinkliavų, valiutų keitimo išlaidas, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, deklaruojamas arba patirtos išlaidos, arba kitos Bendrijos projekto padengtosios išlaidos, skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, nepagrįstai didelės išlaidos ir kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

e)

į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, ypač nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitus, mokėtinas palūkanas, nuostatas dėl galimų nuostolių ir rinkliavų, valiutų keitimo išlaidas, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, deklaruojamas arba patirtos išlaidos, arba kitos Bendrijos projekto padengtosios išlaidos, skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, nepagrįstai didelės išlaidos ir kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų reikalavimų.

| e) | į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, ypač nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitus, mokėtinas palūkanas, nuostatas dėl galimų nuostolių ir rinkliavų, valiutų keitimo išlaidas, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, deklaruojamas arba patirtos išlaidos, arba kitos Bendrijos projekto padengtosios išlaidos, skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, nepagrįstai didelės išlaidos ir kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

e)

į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, ypač nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitus, mokėtinas palūkanas, nuostatas dėl galimų nuostolių ir rinkliavų, valiutų keitimo išlaidas, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, deklaruojamas arba patirtos išlaidos, arba kitos Bendrijos projekto padengtosios išlaidos, skolos ir skolų aptarnavimo mokesčiai, nepagrįstai didelės išlaidos ir kitos išlaidos, neatitinkančios a-d punktuose nurodytų reikalavimų.

a punkto atveju, vidutinės išlaidos personalui gali būti naudojamos, jeigu jos atitinka dalyvio valdymo principus ir apskaitos praktiką ir iš esmės nelabai skiriasi nuo faktinių išlaidų.

a punkto atveju, vidutinės išlaidos personalui gali būti naudojamos, jeigu jos atitinka dalyvio valdymo principus ir apskaitos praktiką ir iš esmės nelabai skiriasi nuo faktinių išlaidų.

3a. Nors Bendrijos finansavimas apskaičiuojamas atsižvelgiant į visos netiesioginės veiklos sąnaudas, jis grindžiamas kiekvieno dalyvio praneštomis išlaidomis.

Pakeitimas 73

31 straipsnio 2 ir 3 dalys

2.
  Kad būtų padengtos netiesioginės išlaidos, dalyvis gali pasirinkti, kad jam būtų išmokėtos vienodo dydžio sumos už visas tiesiogines finansuotinas išlaidas, išskyrus tiesiogines finansuotinas subrangos išlaidas.

2.
  Dalyvių išlaidų kompensavimas grindžiamas jų reikalavimus atitinkančiomis tiesioginėmis ir netiesioginėmis išlaidomis.

Laikydamasis 30 straipsnio 3 dalies c punkto, savo juridinio subjekto lygiu apskaičiuodamas savo netiesiogines išlaidas dalyvis gali naudoti supaprastintą metodą, jeigu šis atitinka jo įprastinius apskaitos ir valdymo principus bei praktiką. Principai, kurių šiuo atveju reikia laikytis, nustatomi susitarimo dėl dotacijos pavyzdyje.

3. Subsidijos susitarime gali būti numatyta, kad netiesioginių finansuotinų išlaidų padengimas ribojamas iki didžiausio tiesioginių finansuotinų išlaidų procento, išskyrus tiesiogines finansuotinas subrangos išlaidas, ypač kai vykdoma koordinavimo ir paramos veikla, mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros veikla, jeigu ji vykdoma.

3. Subsidijos susitarime gali būti numatyta, kad netiesioginių finansuotinų išlaidų padengimas ribojamas iki didžiausio tiesioginių finansuotinų išlaidų procento, išskyrus tiesiogines finansuotinas subrangos išlaidas, ypač kai vykdoma koordinavimo ir paramos veikla, mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros veikla, jeigu ji vykdoma.

3a. Nukrypdamas nuo 2 dalies, kad būtų padengtos netiesioginės reikalavimus atitinkančios išlaidos, dalyvis gali pasirinkti, kad jam būtų išmokėtos vienodo dydžio sumos už visas tiesiogines reikalavimus atitinkančias išlaidas, išskyrus tiesiogines reikalavimus atitinkančias subrangos darbų išlaidas arba trečiųjų šalių išlaidų kompensavimą.

Pagal Finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles Komisija nustato atitinkamas vienodo dydžio sumas remdamasi atitinkamų realių netiesioginių išlaidų suapvalinimu.

3b. Ne pelno valstybės įstaigos, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, kurios negali tiksliai nurodyti savo realių atitinkamos veiklos netiesioginių išlaidų, kai dalyvauja finansavimo schemose, kurios apima 32 straipsnyje nurodytą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, gali pasirinkti, kad joms būtų išmokėtos vienodo dydžio sumos, prilygstančios 60% visų tiesioginių reikalavimus atitinkančių išlaidų dotacijoms, paskirtoms remiantis pasiūlymų konkursais, kurių terminas baigiasi iki 2010 m. sausio 1 d.

Siekdama palengvinti perėjimą prie 2 dalyje nurodyto bendro principo visapusiško taikymo, Komisija dotacijoms, suteiktoms pagal konkursus, kurie baigsis po 2009 m. gruodžio 31 d., nustato atitinkamo lygio vienodo dydžio sumą, kuri turėtų būti atitinkamų realių netiesioginių išlaidų suapvalinta suma, bet ne mažesnė nei 40 %. Tai bus pagrįsta ne pelno valstybės įstaigų, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų ir MVĮ, kurios negali tiksliai nurodyti savo realių atitinkamos veiklos netiesioginių išlaidų, dalyvavimo įvertinimu.

3c. Visos vienodo dydžio sumos nustatomos susitarimo dėl dotacijos pavyzdyje.

Pakeitimas 74

32 straipsnis

1. Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos atveju Bendrija gali finansuoti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.

1. Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos atveju Bendrija gali finansuoti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.

Tačiau kai tokią veiklą vykdo valstybinės įstaigos, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, tokia riba gali siekti daugiausia 75 % visų finansuotinų išlaidų.

Tačiau kai tokią veiklą vykdo valstybinės
  nepelno
  įstaigos, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ, tokia riba gali siekti daugiausia 75 % visų finansuotinų išlaidų.

2. Demonstravimo veiklos atveju Bendrija gali finansuoti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.

2. Demonstravimo veiklos atveju Bendrija gali finansuoti ne daugiau kaip 50 % visų finansuotinų išlaidų.

3. Veiklos, kurią sudaro koordinavimo ir paramos veikla ir mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros veikla, atveju, Bendrija gali finansuoti iki 100 % visų finansuotinų išlaidų.

3. Veiklos, kurią sudaro koordinavimo ir paramos veikla ir mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros veikla, atveju, Bendrija gali finansuoti iki 100 % visų finansuotinų išlaidų.

4. Bendrijos finansinis įnašas valdymo veiklai
  bei audito
  sertifikatams, ir kitai veiklai, kuriai netaikomos 1, 2 ir 3 dalys, gali siekti daugiausia 100 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų.

4. Bendrijos finansinis įnašas valdymo
  veiklai, įskaitant pažymas apie finansinę atskaitomybę,
  ir kitai veiklai, kuriai netaikomos 1, 2 ir 3 dalys, gali siekti daugiausia 100 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Į kitą pirmojoje pastraipoje nurodytą veiklą, inter alia, įtrauktas mokymas vykdant veiklą, kuri nėra įtraukta į mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros plėtros, koordinavimo, tinklų kūrimo ir sklaidos finansavimo programą.

Į kitą pirmoje pastraipoje nurodytą veiklą inter alia įtraukiamas mokymas vykdant veiklą, kuri nėra įtraukta į mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros raidos, koordinavimo, tinklų kūrimo ir skleidimo finansavimo schema.

5. Siekiant nustatyti Bendrijos finansinio įnašo dydį taikant 1-4 dalis atsižvelgiama į reikalavimus atitinkančias išlaidas
  , iš jų išskaičiavus
  įplaukas.

5. Siekiant nustatyti Bendrijos finansavimo dydį 1 ir 4 dalyse nurodytiems tikslams turi būti atsižvelgiama į finansuotinas išlaidas
  ir į
  įplaukas.

6. 1-5 dalys atitinkamai taikomos netiesioginės veiklos atvejais, kai visai netiesioginei veiklai finansuoti naudojamos vienodo dydžio sumų išmokos ir vienkartinės išmokos.

6. 1-5 dalys atitinkamai taikomos netiesioginės veiklos atvejais, kai visai netiesioginei veiklai finansuoti naudojamos vienodo dydžio sumų išmokos ir vienkartinės išmokos.

Pakeitimas 75

33 straipsnis

1. Komisijai periodiškai teikiami pranešimai apie reikalavimus atitinkančias išlaidas, finansines palūkanas, uždirbtas gavus išankstinį finansavimą, ir įplaukas, susijusias su netiesiogine veikla ir atitinkamais atvejais
  jos patvirtinamos audito sertifikatu
  , remiantis Finansiniu reglamentu ir įgyvendinimo taisyklėmis.

1. Komisijai periodiškai teikiami pranešimai apie reikalavimus atitinkančias išlaidas, finansines palūkanas, uždirbtas gavus išankstinį finansavimą, ir įplaukas, susijusias su netiesiogine veikla ir atitinkamais atvejais
  pažyma apie finansinę atskaitomybę
  , remiantis Finansiniu reglamentu ir įgyvendinimo taisyklėmis.

Turi būti pateikiama ataskaita apie su konkrečia veikla susijusio dalyvio finansinio įnašo egzistavimą ir, kai taikoma, jis turi būti sertifikuotas veiklos pabaigoje.

Turi būti pateikiama ataskaita apie su konkrečia veikla susijusio dalyvio finansinio įnašo egzistavimą ir, kai taikoma, jis turi būti sertifikuotas veiklos pabaigoje.

1a. Nepaisant Finansinio reglamento ir įgyvendinimo taisyklių, pažyma apie finansinę atskaitomybę privaloma tik tais atvejais, jei dalyviui už netiesioginę veiklą išmokėtų tarpinių mokėjimų ir likučio išmokų sukaupta suma yra 375 000 eurų arba daugiau.

Vis dėlto du ar mažiau metų trunkančiai netiesioginei veiklai, baigiantis projektui, iš dalyvio reikalaujama tik vienos pažymos apie finansinę atskaitomybę.

Pažymų apie finansinę atskaitomybę nereikia vykdant netiesioginę veiklą, kurios išlaidos visiškai kompensuojamos fiksuoto dydžio sumomis ar vienkartinėmis išmokomis.

2. Jei veiklą vykdo valstybės įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir aukštojo bei vidurinio mokslo įstaigos, 1 dalyje reikalaujamą
  audito sertifikatą
  gali parengti kompetentingas valstybės pareigūnas.

2. Jei veiklą vykdo valstybės įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir aukštojo bei vidurinio mokslo įstaigos, 1 dalyje reikalaujamą
  pažymą apie finansinę atskaitomybę
  gali parengti kompetentingas valstybės pareigūnas.

Pakeitimas 76

34 straipsnis

1.
  Jeigu
  darbo programoje
  nenumatyta kitaip
  , kompetencijos tinklams skirtas Bendrijos finansinis įnašas
  turi būti
  teikiamas išmokant vienkartinę sumą, apskaičiuojamą pagal į kompetencijos tinklus įtrauktinų mokslo darbuotojų skaičių ir veiklos trukmę.

1. Darbo programoje
  numatomos dotacijų formos, naudotinos kompetencijos tinklams
  .

2.
  Vienos vienkartinės išmokos suma, mokama pagal 1 dalį, yra 23 500 eurų per metus vienam mokslo darbuotojui.

| 2. | a) Kai
  kompetencijos tinklams skirtas Bendrijos finansinis įnašas
  teikiamas
  išmokant vienkartinę sumą,
  jis turi būti
  apskaičiuojamas pagal į kompetencijos tinklus įtrauktinų mokslo darbuotojų skaičių ir veiklos trukmę. Vienos vienkartinės išmokos suma yra 23 500 eurų per metus vienam mokslo darbuotojui. |
| --- | --- |

2.

a) Kai
  kompetencijos tinklams skirtas Bendrijos finansinis įnašas
  teikiamas
  išmokant vienkartinę sumą,
  jis turi būti
  apskaičiuojamas pagal į kompetencijos tinklus įtrauktinų mokslo darbuotojų skaičių ir veiklos trukmę. Vienos vienkartinės išmokos suma yra 23 500 eurų per metus vienam mokslo darbuotojui.

Šią sumą pagal Finansinį reglamentą ir vykdymo taisykles koreguoja Komisija.

Šią sumą pagal Finansinį reglamentą ir vykdymo taisykles koreguoja Komisija.

3.
  Darbo programoje nustatomas didžiausias dalyvių skaičius ir atitinkamais atvejais - didžiausias mokslo darbuotojų skaičius, kuris gali būti naudojamas apskaičiuojant didžiausią vienkartinės išmokos sumą
  pagal 1 dalį
  . Tačiau dalyviai, kurių yra daugiau arba mažiau, nei nustatyta siekiant apskaičiuoti finansavimo dydį, atitinkamai gali dalyvauti.

| b) | Darbo programoje nustatomas didžiausias dalyvių skaičius ir atitinkamais atvejais - didžiausias mokslo darbuotojų skaičius, kuris gali būti naudojamas apskaičiuojant didžiausią vienkartinės išmokos sumą. Tačiau dalyviai, kurių yra daugiau arba mažiau, nei nustatyta siekiant apskaičiuoti finansavimo dydį, atitinkamai gali dalyvauti. |
| --- | --- |

b)

Darbo programoje nustatomas didžiausias dalyvių skaičius ir atitinkamais atvejais - didžiausias mokslo darbuotojų skaičius, kuris gali būti naudojamas apskaičiuojant didžiausią vienkartinės išmokos sumą. Tačiau dalyviai, kurių yra daugiau arba mažiau, nei nustatyta siekiant apskaičiuoti finansavimo dydį, atitinkamai gali dalyvauti.

4. Pagal 1 pastraipą mokamų vienkartinių išmokų mokėjimai
  atliekami periodiškai.

c)
  Išmokos mokamos periodiškai.

Tos periodinės išmokos mokamos remiantis Jungtinės veiklos programos laipsniško įgyvendinimo įvertinimus pasitelkiant mokslinių tyrimų išteklių ir pajėgumų integravimo įvertinimus, atliktus pagal konsorciumo sutartus ir subsidijos susitarime nurodytus vykdymo rodiklius.

Šios periodinės išmokos mokamos remiantis Jungtinės veiklos programos laipsniško įgyvendinimo įvertinimu pasitelkiant mokslinių tyrimų išteklių ir pajėgumų integravimo įvertinimus, atliktus pagal su konsorciumu sutartus ir susitarime dėl dotacijos nurodytus vykdymo rodiklius.

Pakeitimas 78

35 straipsnio 1 dalis

1. Bendrijos finansavimas teikiamas dalyviams per koordinatorių.

1. Bendrijos finansinis įnašas
  nepagrįstai nedelsiant
  teikiamas dalyviams per koordinatorių.

Pakeitimas 79

37 straipsnis

Neišmokėtos sumos, skirtos rizikai išvengti

Rizikos išvengimo mechanizmas

-1. Kiekvieno dalyvio finansinė atsakomybė apima tik jo paties skolas atsižvelgiant į 1-2 dalis.

1.
  Priklausomai nuo
  rizikos, susijusios su tam tikrų Bendrijai priklausančių sumų nesusigrąžinimu, Komisija
  gali neišmokėti nedidelės Bendrijos finansinio indėlio sumos visiems netiesioginės veiklos dalyviams, siekdama padengti jai priklausančias ir įsipareigojimų nevykdančių netiesioginės veiklos dalyvių negrąžintas sumas.

1.
  Siekdama valdyti riziką, susijusią
  su tam tikrų Bendrijai priklausančių sumų nesusigrąžinimu,
  vadovaudamasi priede pateikiama informacija Komisija įsteigia ir valdo dalyvio garantijų fondą (toliau - Fondas).

Fondo keliami finansiniai interesai įtraukiami į Fondo veiklą ir skirti išimtinai priedo 3 punkte nurodytiems tikslams, nepažeidžiant 4 punkto.

1a. Dalyvio dotacijos forma mokamas įnašas į Fondą, skirtas netiesioginei veiklai, neviršija 5% dalyviui priklausančio Bendrijos finansinio įnašo. Atsižvelgiant į 1b dalį veiklos pabaigoje į Fondą įnešta suma dalyviui grąžinama per koordinatorių.

1b. Jeigu Fondo iškeltiems interesams padengti pakanka Bendrijai priklausančių sumų, iš dalyviui grąžintinos sumos Komisija gali išskaičiuoti daugiausia vieną procentą jam skirto Bendrijos finansinio įnašo.

2.
  1 dalis
  netaikoma:

2.
  1b dalyje nurodytas išskaičiavimas netaikomas
  valstybės įstaigoms, juridiniams subjektams, kurių dalyvavimą netiesioginėje veikloje garantuoja valstybė narė arba asocijuotoji šalis, ir aukštojo bei vidurinio mokslo įstaigoms;

| a) | valstybinėms įstaigoms, juridiniams subjektams, kurių dalyvavimą netiesioginėje veikloje garantuoja valstybė narė arba asocijuotoji šalis, ir aukštojo ir vidurinio mokslo įstaigoms, |
| --- | --- |

a)

valstybinėms įstaigoms, juridiniams subjektams, kurių dalyvavimą netiesioginėje veikloje garantuoja valstybė narė arba asocijuotoji šalis, ir aukštojo ir vidurinio mokslo įstaigoms,

| b) | dalyvaujantiesiems su mokslo darbuotojų mokymu ir karjeros plėtra susijusioje veikloje. |
| --- | --- |

b)

a ir b punktuose nurodyti dalyviai atsako už savo skolas.

3.
  Neišmokėtos sumos sudaro Septintajai pagrindų programai priskiriamas įplaukas, kaip numatyta Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje.

3.
  Komisija ex-ante patikrina tik koordinatorių ir kitų dalyvių, išskyrus minėtuosius 2 dalyje, kurie kreipiasi dėl didesnio nei 500 000 eurų Bendrijos finansinio įnašo netiesioginei veiklai, finansinį pajėgumą, nebent esama išimtinių aplinkybių kai, remiantis jau turima informacija, yra pagrįstų priežasčių abejoti šių dalyvių finansiniu pajėgumu.

Pagal Finansinį reglamentą Fondas laikomas pakankama garantija. Iš dalyvių negalima reikalauti jokių papildomų garantijų arba saugumo priemonių arba jas taikyti.

4. Pasibaigus pagrindų programai apskaičiuojamos sumos, reikalingos kompensuoti neapmokėtas rizikos išlaidas. Šias išlaidas viršijančios sumos grąžinamos pagrindų programai, jos sudaro atidėtąsias įplaukas.

Pakeitimas 80

40 straipsnis

1. Tais atvejais, kai keli dalyviai kartu atlieka darbą, kuriantį intelektinius išteklius, ir kai jų atitinkamos darbo dalys negali būti nustatytos, tokių išteklių nuosavybė yra bendra.

1. Tais atvejais, kai keli dalyviai kartu atlieka darbą, kuriantį naujas žinias, ir kai jų atitinkamos darbo dalys negali būti nustatytos, tokių naujų žinių nuosavybė yra bendra.

Pagal susitarimo dėl dotacijos sąlygas jie sudaro sutartį dėl tos bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų.

2. Jeigu nebuvo sudaryta bendros nuosavybės sutartis
  dėl tos bendros nuosavybės paskirstymo ir naudojimosi ja sąlygų
  , kiekvienas iš bendrasavininkų turi teisę suteikti neišimtines licencijas trečiajai šaliai be teisės į sublicenciją, jeigu įvykdomi šie reikalavimai:

2. Jeigu dar nebuvo sudaryta bendros nuosavybės sutartis, kiekvienas iš bendraturčių turi teisę suteikti neišimtines licencijas trečiajai šaliai be teisės į sublicenciją, jeigu įvykdomi šie reikalavimai:

a) kitiems bendrasavininkiams turi būti pranešta iš anksto,

a) kitiems bendrasavininkiams turi būti pranešta iš anksto,

| b) | kitiems bendrasavininkiams turi būti suteikta teisinga ir pagrįsta kompensacija. |
| --- | --- |

b)

kitiems bendrasavininkiams turi būti suteikta teisinga ir pagrįsta kompensacija.

| b) | kitiems bendrasavininkiams turi būti suteikta teisinga ir pagrįsta kompensacija. |
| --- | --- |

b)

kitiems bendrasavininkiams turi būti suteikta teisinga ir pagrįsta kompensacija.

2a. Komisija, gavusi prašymą, pateikia gaires dėl galimų aspektų, įtrauktinų į bendros nuosavybės sutartį.

Pakeitimas 81

41 straipsnis

-1. Atsižvelgdamas į 1-4 dalis ir 42 straipsnį, naujų žinių savininkas gali jas perduoti bet kuriam juridiniam subjektui.

1. Kai dalyvis perduoda naujų žinių nuosavybę, jis perduoda perėmėjui susitarime dėl dotacijos numatytus savo įsipareigojimus,
  visų pirma susijusius su naudojimosi teisių suteikimu, sklaida ir pritaikymu.

1. Kai dalyvis perduoda naujų žinių nuosavybę, jis perduoda perėmėjui susitarime dėl dotacijos numatytus
  su tomis naujomis žiniomis susijusius
  savo įsipareigojimus,
  įskaitant įsipareigojimą perduoti šias žinias bet kuriam vėlesniam perėmėjui.

2. Laikantis konfidencialumo įsipareigojimų, jeigu reikalaujama, kad dalyvis perduotų naudojimosi teises, jis turi iš anksto įspėti tos pačios veiklos dalyvius, taip pat suteikti pakankamai informacijos, susijusios su naujuoju įgytų žinių savininku, kad dalyviai galėtų naudotis savo naudojimosi teisėmis pagal dotacijos sutartį. Tačiau kiti dalyviai, raštu pateikę sutikimą, gali atsisakyti savo teisių į atskirą išankstinį pranešimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.

2. Laikantis konfidencialumo įsipareigojimų, jeigu reikalaujama, kad dalyvis perduotų naudojimosi teises, jis turi iš anksto įspėti tos pačios veiklos dalyvius, taip pat suteikti pakankamai informacijos, susijusios su naujuoju įgytų žinių savininku, kad dalyviai galėtų naudotis savo naudojimosi teisėmis pagal dotacijos sutartį. Tačiau kiti dalyviai, raštu pateikę sutikimą, gali atsisakyti savo teisių į atskirą išankstinį pranešimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.

Tačiau kiti dalyviai, raštu pateikę sutikimą, gali atsisakyti savo teisių į atskirą išankstinį pranešimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.

Tačiau kiti dalyviai, raštu pateikę sutikimą, gali atsisakyti savo teisių į atskirą išankstinį pranešimą, kai vieno dalyvio nuosavybės teisė perduodama konkrečiai nurodytai trečiajai šaliai.

3. Po pagal 2 dalies pirmą pastraipą pateikto pranešimo, kiti dalyviai gali prieštarauti nuosavybės teisės perdavimui, pagrįsdami savo prieštaravimą tuo, jog jis gali neigiamai paveikti jų naudojimosi teises.

3. Pateikus pranešimą pagal 3 dalies pirmą pastraipą, bet kuris kitas dalyvis gali prieštarauti nuosavybės perdavimui, remdamiesi tuo, jog jis gali turėti neigiamos įtakos jų naudojimosi teisėms.

Kai kiti dalyviai įrodo, kad jų teisės bus neigiamai paveiktos, numatytas perdavimas neįvyksta kol susiję dalyviai galutinai nesusitaria.

Kai bet kuris iš dalyvių įrodo, kad jų teisės bus neigiamai paveiktos, numatytas perdavimas neįvyksta, kol susiję dalyviai nepasiekia susitarimo.

4.
  Prireikus subsidijos
  susitarime gali būti
  numatytas papildomas reikalavimas
  , kad Komisijai iš anksto būtų pranešta apie nuosavybės teisės perdavimą trečiajai šaliai.

4. Tam tikrais atvejais susitarime dėl dotacijos gali būti numatyta, kad Komisijai iš anksto turi būti pranešta apie bet kokį planuojamą nuosavybės perdavimą arba bet kokį planuojamą licencijos suteikimą trečiajai šaliai, įsisteigusiai trečiojoje šalyje, kuri nėra Septintosios bendrosios programos dalyvė.

Pakeitimas 82

42 straipsnio 1 dalis

Komisija gali nesutikti, kad būtų perduota galutinių intelektinių šaltinių nuosavybės teisė arba išduota su galutiniais intelektiniais ištekliais susijusi licencija
  juridiniam asmeniui
  ,
  įsteigtam
  neprisijungusioje prie Septintosios programos trečiojoje šalyje, jeigu tai neatitinka Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo interesų, etikos principų ar dėl to neužtikrinama valstybių narių interesų apsauga, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje. Tokiai atvejais, nuosavybės teisės neperduodamos arba neišduodama licencija, jeigu Komisija nėra įsitikinusi, kad bus imtasi atitinkamų apsaugos priemonių.

Komisija gali nesutikti, kad būtų perduota galutinių intelektinių šaltinių nuosavybės teisė arba išduota su galutiniais intelektiniais ištekliais susijusi licencija
  trečiosioms šalims
  ,
  įsteigtoms
  neprisijungusioje prie Septintosios programos trečiojoje šalyje, jeigu tai neatitinka Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo interesų, etikos principų ar dėl to neužtikrinama valstybių narių interesų apsauga, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje. Tokiai atvejais, nuosavybės teisės neperduodamos arba neišduodama licencija, jeigu Komisija nėra įsitikinusi, kad bus imtasi atitinkamų apsaugos priemonių.

Pakeitimas 83

43 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies 1 pastraipa

1. Jeigu įgytos žinios gali būti pritaikomos pramonėje ar komercijoje, jos savininkas nustato deramą ir veiksmingą jų apsaugą
  pagal atitinkamas teisės aktų nuostatas, ir
  tinkamai atsižvelgdamas į teisėtus dalyvių interesus, visų pirma komercinius, vykdant susijusią netiesioginę veiklą.

1. Jeigu įgytos žinios gali būti pritaikomos pramonėje ar komercijoje, jos savininkas nustato deramą ir veiksmingą jų apsaugą tinkamai atsižvelgdamas į
  savo teisėtus interesus ir į teisėtus kitų
  dalyvių interesus, visų pirma komercinius, vykdant susijusią netiesioginę veiklą.

Jeigu dalyvis remiasi teisėtu savo interesu, jis privalo bet kuriuo atveju įrodyti, kad gali patirti neproporcingai didelę žalą.

Jeigu dalyvis,
  kuris nėra naujų žinių savininkas,
  remiasi teisėtu
  savo
  interesu, jis privalo bet kuriuo atveju įrodyti, kad gali patirti neproporcingai didelę žalą.

2. Kai naujų žinių
  savininkas
  nesaugo
  jam priklausančių naujų žinių
  ir jų neperduoda kitam dalyviui pagal
  41 straipsnio 1 ir 2 dalis
  , žinių skleidimo veikla negali būti vykdoma, kol nepranešama Komisijai.

2. Kai
  naujos žinios gali būti pritaikomos pramoniniam ar komerciniam panaudojimui, o jų
  savininkas
  jų
  nesaugo ir neperduoda
  kartu su susijusiais įsipareigojimais
  pagal
  41 straipsnį
  kitam dalyviui,
  susijusiam subjektui, įsteigtam valstybėje narėje arba asocijuotoje šalyje, ar bet kuriai kitai trečiajai šaliai, įsteigtai valstybėje narėje arba asocijuotojoje šalyje
  , žinių skleidimo veikla negali būti vykdoma, kol nepranešama Komisijai.

Pakeitimas 84

44 straipsnio 1 dalis

Visuose leidiniuose, dalyvio ar jo vardu pateiktoje patento paraiškoje arba kitaip platinant įgytas žinias, nurodoma, kad susijusios įgytos žinios buvo sukauptos pasinaudojus Europos Bendrijų finansine parama.

Visuose leidiniuose, dalyvio ar jo vardu pateiktoje patento paraiškoje arba kitaip platinant naujas žinias, pateikiamas pareiškimas,
  į gali būti įtrauktos vaizdo priemonės,
  kad atitinkamos naujos žinios buvo sukauptos pasinaudojus Bendrijos finansine parama.

Pakeitimas 85

45 straipsnis

1. Dalyviai pritaiko jiems priklausančias įgytas žinias arba užtikrina, kad jos būtų pritaikomos.

1. Dalyviai pritaiko jiems priklausančias įgytas žinias arba užtikrina, kad jos būtų pritaikomos.

2. Kiekvienas dalyvis užtikrina, kad jam priklausančios įgytos žinios būtų kuo greičiau paskleistos. Jeigu jis to nepadaro, galutinius intelektinius išteklius gali skleisti Komisija.

2. Kiekvienas dalyvis užtikrina, kad jam priklausančios įgytos žinios būtų kuo greičiau paskleistos. Jeigu jis to nepadaro, galutinius intelektinius išteklius gali skleisti Komisija.
  Susitarime dėl dotacijos šiai veiklai gali būti nustatyti terminai.

3. Sklaidos veikla turi būti suderinama su galutinių intelektinių išteklių savininko intelektinės nuosavybės teisėmis, konfidencialumu ir valstybių narių teisėtais interesais, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje.

3. Sklaidos veikla turi būti suderinama su galutinių intelektinių išteklių savininko intelektinės nuosavybės teisių
  apsauga
  , konfidencialumo
  reikalavimais
  ir valstybių narių teisėtais interesais, kaip apibrėžta Sutarties 24 straipsnyje.

4. Atitinkamiems dalyviams iš anksto pranešama apie žinių skleidimo veiklą.

4. Atitinkamiems dalyviams iš anksto pranešama apie žinių skleidimo veiklą.

Po pranešimo, bet kuris iš dalyvių gali prieštarauti, jeigu jis mano, kad jo teisėtiems interesams, susijusiems su įgytomis žiniomis, gali būti padaryta neproporcingai didelė žala. Tokiais atvejais žinių skleidimo veikla nevykdoma, jeigu nesiimama atitinkamų veiksmų apsaugoti teisėtiems interesams.

Po pranešimo, bet kuris iš dalyvių gali prieštarauti, jeigu jis mano, kad jo teisėtiems interesams, susijusiems su įgytomis žiniomis
  arba pirminėmis
  žiniomis, gali būti padaryta neproporcingai didelė žala. Tokiais atvejais žinių skleidimo veikla nevykdoma, jeigu nesiimama atitinkamų veiksmų apsaugoti teisėtiems interesams.

Pakeitimas 86

47 straipsnio 5 dalis

5. Tos pačios veiklos dalyviai kuo greičiau informuoja vieni kitus apie teisių naudotis pirminėmis žiniomis apribojimus ar kitus suvaržymus, kurie galėtų smarkiai pakenkti teisę suteikti naudojimosi teises.

5.
  Nepažeisdami 48 ir 49 straipsnių ir dotacijos sutarties,
  tos pačios veiklos dalyviai kuo greičiau informuoja vieni kitus apie teisių naudotis pirminėmis žiniomis apribojimus ar kitus suvaržymus, kurie galėtų smarkiai pakenkti teisę suteikti naudojimosi teises.

Pakeitimas 87

49 straipsnis

1. Dalyvaujantieji toje pačioje netiesioginėje veikloje naudojasi teisėmis naudotis įgytomis žiniomis, jeigu jos reikia įgytoms žinioms pritaikyti.

1. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi teisėmis naudotis naujomis žiniomis, jeigu to reikia jų pačių naujoms žinioms pritaikyti.

Tokios naudojimosi teisės suteikiamos teisingomis ir priimtinomis sąlygomis arba nemokamai.

Laikantis susitarimo tokios naudojimosi teisės suteikiamos teisingomis ir priimtinomis sąlygomis arba nemokamai.

2. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi teisėmis naudotis pradiniais intelektiniais ištekliais, jeigu to reikia pritaikyti galutinius intelektinius išteklius, jeigu susijęs dalyvis turi teisę suteikti tokias teises.

2. Tos pačios netiesioginės veiklos dalyviai naudojasi teisėmis naudotis pradiniais intelektiniais ištekliais, jeigu to reikia pritaikyti galutinius intelektinius išteklius, jeigu susijęs dalyvis turi teisę suteikti tokias teises.

Tokios naudojimosi teisės suteikiamos teisingomis ir priimtinomis sąlygomis arba nemokamai.

Laikantis susitarimo tokios naudojimosi teisės suteikiamos teisingomis ir priimtinomis sąlygomis arba nemokamai.

2a. Valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje įsteigtas susijęs subjektas taip pat turi 1 ir 2 dalyse nurodytas teises naudotis naujomis arba pirminėmis žiniomis tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir dalyvis, su kuriuo jis yra susijęs, jei susitarime dėl dotacijos ar konsorciumo susitarime nenumatyta kitaip.

3. Gali būti prašoma suteikti naudojimosi teises pagal
  1 arba 2 dalį
  ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui vienu iš šių atvejų:

3. Gali būti prašoma suteikti naudojimosi teises pagal
  1, 2 ir 2a dalis
  ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui vienu iš šių atvejų:

a) pasibaigus netiesioginei veiklai,

a) pasibaigus netiesioginei veiklai,

| b) | susijusių pirminių arba įgytų žinių savininkui nutraukus dalyvavimą. |
| --- | --- |

b)

susijusių pirminių arba įgytų žinių savininkui nutraukus dalyvavimą.

| b) | susijusių pirminių arba įgytų žinių savininkui nutraukus dalyvavimą. |
| --- | --- |

b)

susijusių pirminių arba įgytų žinių savininkui nutraukus dalyvavimą.

Tačiau dalyviai gali susitarti dėl skirtingų terminų.

Tačiau dalyviai gali susitarti dėl skirtingų terminų.

Pakeitimas 88

51 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a. c punkte nurodyta bendroji įmonė steigiama siekiant prižiūrėti ir valdyti Europos įnašą, skirtą ITER susitarimui, kuriuo remiantis bus kuriama ITER organizacija ir imamasi kitų papildomų su ITER kūrimu susijusių veiksmų, numatytų specialioje programoje, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos septintoji pagrindų programa (2007- 2011 m.), skirta branduoliniams tyrimams ir mokymams. Visi kiti teminei sričiai „branduolio sintezės energija“ priklausantys veiksmai, nustatyti pagal šią specialią programą, įgyvendinami ir tvarkomi nepriklausomai nuo c punkte nurodytos bendrosios įmonės vykdomos veiklos, tokiu būdu užtikrinant branduolio sintezės asociacijų glaudų bendradarbiavimą ir vieningą požiūrį.

Pakeitimas 89

Priedas (naujas)

PRIEDAS

Dalyvio garantijų fondas

1. Fondą valdys Bendrija, atstovaujama Komisijos, dalyvių vardu atlikdama vykdomojo atstovo funkcijas pagal sąlygas, nustatytas susitarimo dėl dotacijos pavyzdyje.

Fondo finansinį valdymą Komisija patikės Europos investicijų bankui arba pagal 13 straipsnio b punktą atitinkamai finansinei institucijai (toliau - bankas-depozitorius). Pagal Komisijos nurodymus Fondą valdys bankas-depozitorius.

2. Iš pradinio išankstinio finansavimo, kurį Komisija įmokės konsorciumui, ji gali užskaityti dalyvių įnašą Fondui ir sumokėti jį Fondui dalyvių vardu.

3. Kai dalyvis privalo išmokėti Bendrijai priklausančias sumas, Komisija, nepaisydama sankcijų, kurios pagal Finansinį reglamentą gali būti taikomos įsipareigojimų nevykdančiam dalyviui, gali:

| a) | nurodyti depozitaro funkcijas atliekančiam bankui tiesiogiai iš Fondo pervesti mokėtiną sumą netiesioginės veiklos, jeigu ji tebevykdoma, koordinatoriui, o kitiems dalyviams susitarti ją vykdyti siekiant tų pačių tikslų pagal 17 straipsnio 4 dalį. Iš Fondo pervestos sumos bus laikomos Bendrijos finansiniu įnašu; arba |
| --- | --- |

a)

nurodyti depozitaro funkcijas atliekančiam bankui tiesiogiai iš Fondo pervesti mokėtiną sumą netiesioginės veiklos, jeigu ji tebevykdoma, koordinatoriui, o kitiems dalyviams susitarti ją vykdyti siekiant tų pačių tikslų pagal 17 straipsnio 4 dalį. Iš Fondo pervestos sumos bus laikomos Bendrijos finansiniu įnašu; arba

| b) | veiksmingai susigrąžinti iš Fondo minėtą sumą, jeigu netiesioginė veikla būtų baigiama ar jau užbaigta. |
| --- | --- |

b)

veiksmingai susigrąžinti iš Fondo minėtą sumą, jeigu netiesioginė veikla būtų baigiama ar jau užbaigta.

Komisija išleis Fondui palankų vykdomąjį raštą susigrąžinti (išieškoti) sumą iš to dalyvio. Remdamasi Finansiniu reglamentu, tam tikslui Komisija gali priimti sprendimą dėl lėšų susigrąžinimo.

4. Septintosios bendrosios programos laikotarpiu susigrąžintos iš Fondo sumos sudarys jam priskiriamas pajamas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje.

Baigus skirstyti visas dotacijas pagal Septintąją bendrąją programą, Komisija susigrąžins visas nesumokėtas iš Fondo sumas ir įtrauks jas į Bendrijos biudžetą pagal sprendimus dėl Aštuntosios bendrosios programos.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  

  OL L 317, 2001 12 3, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/548/EB, Euratomas, (OL L 215, 2006 8 5, p. 38).

(3)  

  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

P6_TA(2006)0518

Specialioji programa „Žmonės“ 2007-2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0442) (1) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0442/2) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0442) (1) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0442/2) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0383/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0383/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6-0360/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi neviršyti didžiausios naujos 2007-2013 m. finansinės struktūros 1 a antraštinės dalies ribos, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

2.

mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi neviršyti didžiausios naujos 2007-2013 m. finansinės struktūros 1 a antraštinės dalies ribos, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas;

| 3. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nesilaikyti Parlamento patvirtinto teksto; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nesilaikyti Parlamento patvirtinto teksto;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| (4) 7-oji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energija, transportu ir aplinka. | (4) Pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veikla, taip pat kitą Bendrijos veiklą, reikalingą bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu,
  visą gyvenimą trunkančiu mokymusi
  , konkurencija ir inovacijomis,
  užimtumu, lygiomis galimybėmis ir vienodu požiūriu, tinkamų darbo sąlygų sudarymu
  , pramone, sveikatos apsauga, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka. |
| Pakeitimas 2 |
| 7 konstatuojamoji dalis |
| (7)
  Tarptautinė dimensija yra svarbiausias žmogiškųjų išteklių aspektas mokslinių tyrimų ir plėtros srityje
  Europoje. Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje programoje gali dalyvauti šiuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusios šalys, o projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. Be to, visoje veikloje, taip pat konkrečiuose projektuose pagal šią specialiąją programą gali dalyvauti pavieniai trečiųjų šalių mokslo darbuotojai. | (7)
  Tarptautinis mokslo darbuotojų bendradarbiavimas ir tarptautinė patirtis yra ypač svarbūs moksliniams tyrimams ir plėtrai
  Europoje. Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje programoje gali dalyvauti šiuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusios šalys, o projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. Be to, visoje veikloje, taip pat konkrečiuose projektuose pagal šią specialiąją programą gali dalyvauti
  be jokios diskriminacijos
  pavieniai trečiųjų šalių mokslo darbuotojai ir
  užsienyje gyvenantys Europos mokslo darbuotojai. Siekiant šio tikslo, turėtų būti dedamos pastangos, kad būtų pagreitintas abipusis profesinės kvalifikacijos, įgytos trečiosiose šalyse, pripažinimas. Imantis politinių skatinimo priemonių dėmesį reikia sutelkti ne vien į mokslo darbuotojų atlyginimus, bet ir į jų darbo sąlygas. |
| Pakeitimas 3 |
| 8 konstatuojamoji dalis |
| (8) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus. | (8) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus
  , pavyzdžiui, teisę į asmens neliečiamybę, moterų ir vyrų lygybę ir galimybę suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą bei, gerbiant etninius ir kultūrinius skirtumus, turėtų būti dar kartą pabrėžta pilietinė ir žmogiškoji mokslinių tyrimų vertė. |
| Pakeitimas 4 |
| 9 konstatuojamoji dalis |
| (9) Pagrindų programa
  turėtų
  prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo. | (9) Pagrindų programa
  turi
  prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo. |
| Pakeitimas 5 |
| 9 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (9a) Pagrindų programa turėtų padėti skatinti žmones studijuoti mokslines disciplinas, ypač raginti moteris įsitraukti į veiklą, susijusią su mokslu ir technologijomis. |
| Pakeitimas 6 |
| 10 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (10a) Siekdama supaprastinti konkursų procedūras ir sumažinti jų išlaidas, Komisija turėtų įsteigti duomenų bazę ir taip sudaryti sąlygas konkurso dalyviams informuoti. |
| Pakeitimas 7 |
| 11 konstatuojamoji dalis |
| (11) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visais vėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų. | (11) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant
  stebėti skiriamų lėšų ir jų naudojimo veiksmingumą,
  užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visais vėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų. |
| Pakeitimas 8 |
| 13 konstatuojamoji dalis |
| (13) Įgyvendinant šią programą pakankamai dėmesio reikėtų skirti lyčių aspekto integravimui, taip pat inter alia darbo sąlygoms, skaidrumui samdant darbuotojus ir priimtų dirbti pagal šią programą finansuojamuose projektuose ir programose mokslo darbuotojų karjeros plėtrai; visiems šiems aspektams orientacinį pagrindą suteikia 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso. | (13) Įgyvendinant šią programą reikia skirti pakankamą dėmesį lyčių aspekto integravimui, taip pat, inter alia, darbo sąlygoms,
  priemonėms, padedančioms suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą, įskaitant, pvz., stipendijas mokslo darbuotojams, dirbantiems ne visu etatu, samdos procedūrų skaidrumui ir kilimui tarnyboje, kiek tai susiję su mokslo darbuotojais, nusamdytais projektams ir programoms, finansuojamoms pagal šią programą, šiam tikslui 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso suteikia orientacinį pagrindą. |
| Pakeitimas 9 |
| 14 konstatuojamoji dalis |
| (14) Ši programa atitinka ir
  remia
  žmogiškųjų išteklių Europos mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) srityje
  tolesnį integruotos strategijos įgyvendinimą
  ir plėtrą, remiantis „Mobilumo strategija EMTE“ ir „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje“. Taip pat joje atsižvelgiama į 2005 m. balandžio 18 d. Tarybos išvadas dėl žmogiškųjų išteklių MTP srityje. | (14) Ši programa atitinka ir
  ja siekiama sukurti tikrą Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip numatyta integruotoje Europos mokslinių tyrimų ir plėtros žmogiškųjų išteklių strategijoje,
  remiantis „Mobilumo strategija EMTE“ ir „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daugialypės karjeros“. Taip pat atsižvelgiama į 2005 m. balandžio 18 d. Tarybos išvadas dėl žmogiškųjų išteklių MTP srityje. |
| | Siekiant sukurti tikrą Europos mokslinių tyrimų erdvę, valstybės narės raginamos taikyti Europos mokslininkų chartiją ir Mokslininkų įdarbinimo elgesio kodeksą. |
| Pakeitimas 10 |
| 14 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (14a) Šia programa siekiama padidinti žmogiškąjį mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos potencialą kiekybiniu ir kokybiniu aspektais. Iš dalies tai padarytina pripažinus mokslininko profesiją. Ši priemonė padėtų išlaikyti aukštą pagrindinių tyrimų ir technologinių tyrimų organinės plėtros lygį bei skatintų Europos mokslininkų mobilumą Europos viduje ir į kitas šalis.
  Be to, tai padėtų sudaryti palankias sąlygas siekiant pritraukti geriausius užsienio mokslo darbuotojus, kad jie atliktų savo mokslinius tyrimus Europoje. |
| Pakeitimas 11 |
| 2 straipsnio 1 pastraipa |
| Specialiąja programa „Žmonės“ remiama veikla, kokybiškai ir kiekybiškai stiprinanti žmogiškųjų išteklių potencialą Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla pagal vadinamąją Marie Curie programą bus sustiprinta daugiau dėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir karjeros plėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis. | Specialiąja programa „Žmonės“ remiama veikla,
  kuri skatina žmones rinktis mokslinio darbuotojo profesiją ir
  kokybiškai ir kiekybiškai stiprina žmogiškųjų išteklių
  ir ypač moterų
  potencialą Europos mokslinių tyrimų ir technologijų srityje,
  suteikiant vienodas sąlygas dalyvauti šioje srityje ir moterims, ir vyrams, ypač atsižvelgiant į neįgalių mokslo darbuotojų poreikius
  . Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla pagal vadinamąją Marie Curie programą bus sustiprinta daugiau dėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir karjeros plėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis. |
| Pakeitimas 12 |
| 3 straipsnio 1 a, 1 b ir 1 c pastraipos (naujos) |
| | Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų. |
| | Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros, kurią siūloma įsteigti, vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga pagal Specialiąją programą atliekamai veiklai ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas. |
| | Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu. |
| Pakeitimas 13 |
| 4 straipsnio 1 dalis |
| 1. Visa pagal Septintąją pagrindų programą vykdoma veikla turi būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų. | 1. Visa mokslinių tyrimų veikla pagal šią specialiąją programą turi būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų
  ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos. |
| Pakeitimas 14 |
| 4 straipsnio 3 dalis |
| 3. Pagal šią programą nefinansuojami
  šie
  moksliniai tyrimai: | 3. Pagal šią programą nefinansuojami
  šių sričių
  moksliniai tyrimai: |
| — moksliniai tyrimai,
  uždrausti visose valstybėse narėse, | —
  žmogaus embrionų klonavimo mokslinių tyrimų veikla
  ; |
| — | mokslinių tyrimų veikla
  , numatyta vykdyti valstybėje narėje, kurioje tokie moksliniai tyrimai uždrausti. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

4 konstatuojamoji dalis

(4) 7-oji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energija, transportu ir aplinka.

(4) Pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veikla, taip pat kitą Bendrijos veiklą, reikalingą bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu,
  visą gyvenimą trunkančiu mokymusi
  , konkurencija ir inovacijomis,
  užimtumu, lygiomis galimybėmis ir vienodu požiūriu, tinkamų darbo sąlygų sudarymu
  , pramone, sveikatos apsauga, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka.

Pakeitimas 2

7 konstatuojamoji dalis

(7)
  Tarptautinė dimensija yra svarbiausias žmogiškųjų išteklių aspektas mokslinių tyrimų ir plėtros srityje
  Europoje. Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje programoje gali dalyvauti šiuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusios šalys, o projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. Be to, visoje veikloje, taip pat konkrečiuose projektuose pagal šią specialiąją programą gali dalyvauti pavieniai trečiųjų šalių mokslo darbuotojai.

(7)
  Tarptautinis mokslo darbuotojų bendradarbiavimas ir tarptautinė patirtis yra ypač svarbūs moksliniams tyrimams ir plėtrai
  Europoje. Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje programoje gali dalyvauti šiuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusios šalys, o projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. Be to, visoje veikloje, taip pat konkrečiuose projektuose pagal šią specialiąją programą gali dalyvauti
  be jokios diskriminacijos
  pavieniai trečiųjų šalių mokslo darbuotojai ir
  užsienyje gyvenantys Europos mokslo darbuotojai. Siekiant šio tikslo, turėtų būti dedamos pastangos, kad būtų pagreitintas abipusis profesinės kvalifikacijos, įgytos trečiosiose šalyse, pripažinimas. Imantis politinių skatinimo priemonių dėmesį reikia sutelkti ne vien į mokslo darbuotojų atlyginimus, bet ir į jų darbo sąlygas.

Pakeitimas 3

8 konstatuojamoji dalis

(8) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.

(8) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus
  , pavyzdžiui, teisę į asmens neliečiamybę, moterų ir vyrų lygybę ir galimybę suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą bei, gerbiant etninius ir kultūrinius skirtumus, turėtų būti dar kartą pabrėžta pilietinė ir žmogiškoji mokslinių tyrimų vertė.

Pakeitimas 4

9 konstatuojamoji dalis

(9) Pagrindų programa
  turėtų
  prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.

(9) Pagrindų programa
  turi
  prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.

Pakeitimas 5

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(9a) Pagrindų programa turėtų padėti skatinti žmones studijuoti mokslines disciplinas, ypač raginti moteris įsitraukti į veiklą, susijusią su mokslu ir technologijomis.

Pakeitimas 6

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(10a) Siekdama supaprastinti konkursų procedūras ir sumažinti jų išlaidas, Komisija turėtų įsteigti duomenų bazę ir taip sudaryti sąlygas konkurso dalyviams informuoti.

Pakeitimas 7

11 konstatuojamoji dalis

(11) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visais vėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

(11) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant
  stebėti skiriamų lėšų ir jų naudojimo veiksmingumą,
  užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visais vėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

Pakeitimas 8

13 konstatuojamoji dalis

(13) Įgyvendinant šią programą pakankamai dėmesio reikėtų skirti lyčių aspekto integravimui, taip pat inter alia darbo sąlygoms, skaidrumui samdant darbuotojus ir priimtų dirbti pagal šią programą finansuojamuose projektuose ir programose mokslo darbuotojų karjeros plėtrai; visiems šiems aspektams orientacinį pagrindą suteikia 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso.

(13) Įgyvendinant šią programą reikia skirti pakankamą dėmesį lyčių aspekto integravimui, taip pat, inter alia, darbo sąlygoms,
  priemonėms, padedančioms suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą, įskaitant, pvz., stipendijas mokslo darbuotojams, dirbantiems ne visu etatu, samdos procedūrų skaidrumui ir kilimui tarnyboje, kiek tai susiję su mokslo darbuotojais, nusamdytais projektams ir programoms, finansuojamoms pagal šią programą, šiam tikslui 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir dėl mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso suteikia orientacinį pagrindą.

Pakeitimas 9

14 konstatuojamoji dalis

(14) Ši programa atitinka ir
  remia
  žmogiškųjų išteklių Europos mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) srityje
  tolesnį integruotos strategijos įgyvendinimą
  ir plėtrą, remiantis „Mobilumo strategija EMTE“ ir „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje“. Taip pat joje atsižvelgiama į 2005 m. balandžio 18 d. Tarybos išvadas dėl žmogiškųjų išteklių MTP srityje.

(14) Ši programa atitinka ir
  ja siekiama sukurti tikrą Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip numatyta integruotoje Europos mokslinių tyrimų ir plėtros žmogiškųjų išteklių strategijoje,
  remiantis „Mobilumo strategija EMTE“ ir „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daugialypės karjeros“. Taip pat atsižvelgiama į 2005 m. balandžio 18 d. Tarybos išvadas dėl žmogiškųjų išteklių MTP srityje.

Siekiant sukurti tikrą Europos mokslinių tyrimų erdvę, valstybės narės raginamos taikyti Europos mokslininkų chartiją ir Mokslininkų įdarbinimo elgesio kodeksą.

Pakeitimas 10

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(14a) Šia programa siekiama padidinti žmogiškąjį mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos potencialą kiekybiniu ir kokybiniu aspektais. Iš dalies tai padarytina pripažinus mokslininko profesiją. Ši priemonė padėtų išlaikyti aukštą pagrindinių tyrimų ir technologinių tyrimų organinės plėtros lygį bei skatintų Europos mokslininkų mobilumą Europos viduje ir į kitas šalis.
  Be to, tai padėtų sudaryti palankias sąlygas siekiant pritraukti geriausius užsienio mokslo darbuotojus, kad jie atliktų savo mokslinius tyrimus Europoje.

Pakeitimas 11

2 straipsnio 1 pastraipa

Specialiąja programa „Žmonės“ remiama veikla, kokybiškai ir kiekybiškai stiprinanti žmogiškųjų išteklių potencialą Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla pagal vadinamąją Marie Curie programą bus sustiprinta daugiau dėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir karjeros plėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis.

Specialiąja programa „Žmonės“ remiama veikla,
  kuri skatina žmones rinktis mokslinio darbuotojo profesiją ir
  kokybiškai ir kiekybiškai stiprina žmogiškųjų išteklių
  ir ypač moterų
  potencialą Europos mokslinių tyrimų ir technologijų srityje,
  suteikiant vienodas sąlygas dalyvauti šioje srityje ir moterims, ir vyrams, ypač atsižvelgiant į neįgalių mokslo darbuotojų poreikius
  . Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla pagal vadinamąją Marie Curie programą bus sustiprinta daugiau dėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir karjeros plėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis.

Pakeitimas 12

3 straipsnio 1 a, 1 b ir 1 c pastraipos (naujos)

Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros, kurią siūloma įsteigti, vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga pagal Specialiąją programą atliekamai veiklai ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas.

Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu.

Pakeitimas 13

4 straipsnio 1 dalis

1. Visa pagal Septintąją pagrindų programą vykdoma veikla turi būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų.

1. Visa mokslinių tyrimų veikla pagal šią specialiąją programą turi būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų
  ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.

Pakeitimas 14

4 straipsnio 3 dalis

3. Pagal šią programą nefinansuojami
  šie
  moksliniai tyrimai:

3. Pagal šią programą nefinansuojami
  šių sričių
  moksliniai tyrimai:

— moksliniai tyrimai,
  uždrausti visose valstybėse narėse,

—
  žmogaus embrionų klonavimo mokslinių tyrimų veikla
  ;

—

mokslinių tyrimų veikla
  , numatyta vykdyti valstybėje narėje, kurioje tokie moksliniai tyrimai uždrausti.

| — | žmogaus genetiniam paveldui pakeisti skirti
  moksliniai tyrimai
  , dėl kurių tokie pakeitimai gali tapti paveldimi, |
| --- | --- |

—

žmogaus genetiniam paveldui pakeisti skirti
  moksliniai tyrimai
  , dėl kurių tokie pakeitimai gali tapti paveldimi,

| — | mokslinių tyrimų veikla,
  kuria siekiama sukurti žmogaus embrionus vien tik tyrimų tikslais arba siekiant įsigyti kamieninių ląstelių, ir mokslinių tyrimų veikla, kurioje naudojamos tokių embrionų ląstelės. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veikla,
  kuria siekiama sukurti žmogaus embrionus vien tik tyrimų tikslais arba siekiant įsigyti kamieninių ląstelių, ir mokslinių tyrimų veikla, kurioje naudojamos tokių embrionų ląstelės.

Pakeitimas 15

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo.

Pakeitimas 16

6 straipsnio 1 dalis

1. Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, taip pat atskiroms temoms, pagal kurias kviečiama teikti paraiškas, taikomos finansavimo schemos ir įgyvendinimo grafikas.

1. Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, taip pat atskiroms temoms, pagal kurias kviečiama teikti paraiškas, taikomos finansavimo schemos ir įgyvendinimo grafikas.
  Šia darbo programa taip pat siekiama supaprastinti procedūras paramai pagal Pagrindų programą gauti ir skatinti skleisti informaciją apie veiklą, vykdomą pagal Pagrindų programą.

Pakeitimas 17

6 straipsnio 2 dalis

2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią atlieka valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama.

2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų,
  mokslo darbuotojų tobulinimo ir karjeros plėtros
  veiklą, kurią atlieka valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos,
  į tikėtiną naudą, kuri rasis dėl Europos pridėtinės vertės, tikėtiną poveikį pramonės konkurencingumui ir į programos santykį su kitomis Bendrijos politikos sritimis
  . Prireikus ji atnaujinama.

Pakeitimas 18

6 straipsnio 3 dalis

3.
  Darbo programoje bus apibrėžti kriterijai, kuriais remiantis
  bus vertinamos netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas paraiškos ir atrenkami projektai.
  Remiantis tais kriterijais bus vertinami kokybiniai pareiškėjų (mokslo darbuotojų ar organizacijų) aspektai ir jų pažangos potencialas, tam tikrais atvejais įskaitant įgyvendinimo sugebėjimus, taip pat siūlomos veiklos kokybė mokymo ir (arba) žinių perdavimo mokslinių tyrimų srityje atžvilgiu; siūlomos veiklos kuriama pridėtinė vertė Bendrijai ir formuojamasis poveikis, atsižvelgiant į tai, kaip ši veikla prisideda prie šios specialiosios programos ir darbo programos tikslų įgyvendinimo. Šie kriterijai, visi svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius gali būti tiksliau apibrėžti ar papildyti darbo programoje.

3. Bus vertinamos netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas paraiškos ir atrenkami projektai
  , atsižvelgiant į šiuos principus:

— mokslinė ir (arba) technologinė kompetencija;

—
  kaip projektas susijęs su specialiosios programos tikslais;

| — | pareiškėjų (mokslo darbuotojų ar organizacijų) kokybinius aspektus ir įgyvendinimo sugebėjimus bei jų pažangos potencialą; |
| --- | --- |

—

| — | kaip laikomasi vienodo požiūrio į moterį ir vyrą ir lygių galimybių principo; |
| --- | --- |

—

| — | siūlomos veiklos kokybę siekiant mokymo ir (arba) žinių perdavimo tikslų mokslinių tyrimų srityje. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į tai, darbo programoje detaliau nustatomi vertinimo ir atrankos kriterijai ir gali būti nurodyti kiti reikalavimai, svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius.

Pakeitimas 19

7 straipsnio 2 dalis

2. Priimant 6 straipsnio 1 dalyje minėtą darbo programą taikoma 8 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka.

2. 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta
  valdymo
  procedūra taikoma priimant 6 straipsnio 1 dalyje nurodytą darbo programą.

Pakeitimas 20

8 straipsnio 4 dalis

4. 4. Laikotarpis, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje, yra du mėnesiai.

4. Sprendimo 1999/468/EB
  4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 6 dalyje
  nustatyto laikotarpio trukmė yra du mėnesiai.

Pakeitimas 21

8 straipsnio 5 dalis

5. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus.

5. Komisija reguliariai informuoja komitetą ir
  atsakingą Europos Parlamento komitetą
  apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus.

Pakeitimas 22

8 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a. Komisijos ataskaitoje pateikiamas tinkamo finansinio valdymo ir šios programos biudžeto ir ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo vertinimas.

Pakeitimas 23

8 a straipsnis (naujas)

8a straipsnis

Komisija kompetentingoms institucijoms pateikia iš naujo svarstyti šį teisės aktą ir pranešimą apie specialiosios programos įgyvendinimą prieš tiek laiko, kad šio teisės akto pakeitimo procedūra būtų baigta iki 2010 m. pabaigos.

Pakeitimas 24

8 b straipsnis (naujas)

8b straipsnis

Komisija atlieka nepriklausomą pagal šią specialiąją programą vykdomos veiklos stebėseną, vertinimą ir peržiūrą, nustatytą Sprendimo, pagal kurį įsteigiama Pagrindų programa, 7 straipsnyje.

Pakeitimas 25

Priedo įvado 1 pastraipa

Vienas iš pagrindinių konkurencinių pranašumų
  mokslo ir technologijų srityje
  yra žmogiškųjų išteklių kiekis ir kokybė
  . Kad galima būtų padidinti Europos pajėgumus ir siekti geresnių rezultatų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, taip pat stiprinti ir toliau plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, reikia įgyvendinti pagrindinį strateginį šios programos tikslą - padaryti Europą patrauklesnę mokslo darbuotojams. Šio tikslo siekiama visoje Europoje aktyviai sisteminant mokymo mokslinių tyrimų srityje organizavimą, vykdymą ir kokybę, mokslo darbuotojų karjeros plėtrą, skirtingų sektorių ir mokslinių tyrimų organizacijų mokslo darbuotojų keitimąsi žiniomis ir
  skatinant
  moterų dalyvavimą mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje.

Žmogiškieji ištekliai
  mokslo ir technologijų srityje
  yra labai svarbūs vis daugiau žiniomis grindžiamam konkurencingumui ir plėtrai. Tai, kad esama daug ir gerų mokslininkų yra konkurencinis Europos pranašumas.
  Kad galima būtų padidinti Europos pajėgumus ir siekti geresnių rezultatų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, taip pat stiprinti ir toliau plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, reikia įgyvendinti pagrindinį strateginį šios programos tikslą,
  inter alia, nuolat tobulinti universitetų mokslo tyrimų centrus
  , kad Europa taptų patrauklesnė mokslo darbuotojams. Šio tikslo siekiama visoje Europoje aktyviai sisteminant mokymo mokslinių tyrimų srityje organizavimą, vykdymą ir kokybę, mokslo darbuotojų karjeros plėtrą, skirtingų sektorių ir mokslinių tyrimų organizacijų mokslo darbuotojų keitimąsi žiniomis,
  skatinant pereiti iš akademinės aplinkos į pramonės sektorių, ir atvirkščiai, ir aktyviai plėtoti mokslininkų karjerą, ypač atsižvelgiant į moterų ir jaunų mokslo darbuotojų dalyvavimą mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje bei užtikrinant šeimos ir profesinio gyvenimo suderinamumą.

Pakeitimas 26

Priedo įvado 2 pastraipa

Ši
  programa bus įgyvendinama nuolat investuojant į žmones, daugiausia pagal nuoseklią Marie Curie programą,
  siekiant
  ugdyti mokslo darbuotojų gebėjimus ir kompetenciją visais jų karjeros etapais, nuo pradinių mokymų mokslinių tyrimų srityje iki
  karjeros
  plėtros ir mokymosi visą gyvenimą. Mobilumas, tiek tarptautinis, tiek tarp sektorių, taip pat skirtinguose sektoriuose ir skirtingose šalyse įgytos patirties pripažinimas ir tinkamos darbo sąlygos yra pagrindinės visos Marie Curie programos dalys.

Turi būti atsižvelgiama į Europos mokslininkų chartijoje ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekse nurodytas rekomendacijas
  programoje,
  kuri
  bus įgyvendinama nuolat investuojant į žmones, daugiausia pagal nuoseklią Marie Curie programą,
  ypač atsižvelgiant į pridedamąją vertę, kurią ji suteiks Europai kaip Europos mokslinių tyrimų erdvės formuojantis poveikis. Šiais veiksmais siekiama
  ugdyti mokslo darbuotojų gebėjimus ir kompetenciją visais jų karjeros etapais, nuo pradinių mokymų mokslinių tyrimų srityje iki
  profesinio tobulėjimo
  ir mokymosi visą gyvenimą
  visuomeniniame ir privačiame sektoriuje
  . Mobilumas, tiek tarptautinis, tiek tarp sektorių,
  kuris yra esminis šios programos aspektas,
  taip pat skirtinguose sektoriuose ir skirtingose šalyse įgytos patirties pripažinimas ir tinkamos darbo sąlygos
  tiek mokslinių tyrimų nepriklausomumo, tiek užmokesčio nustatymo pagal geriausius tarptautinius standartus atžvilgiu bei didesnis dėmesys socialinėms garantijoms ir draudimui
  yra pagrindiniai visos Marie Curie programos elementai.

Galiausiai, siekiant skatinti mokslininkų mobilumą Europos Sąjungoje, būtina imtis priemonių suderinti mokslininkams taikytiną mokesčių tvarką.

Pakeitimas 27

Priedo įžangos 3 a pastraipa (nauja)

Paramą taip pat galima būtų skirti darbo vietoms steigti doktorantūros studijas baigusiems mokslo darbuotojams iš naujųjų valstybių narių, kad jie galėtų dalyvauti jau įsteigtų mokslinių tyrimų grupių darbe kitose valstybėse narėse.

Pakeitimas 28

Priedo įvado 4 pastraipa

Manoma, kad
  aktyvus
  įmonių, įskaitant MVĮ, dalyvavimas sukuria svarbią pridėtinę vertę programai. Visa Marie Curie programa yra skatinamas aktyvesnis pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimas mokslo darbuotojų rengimo, karjeros plėtros ir keitimosi žiniomis srityse, tačiau tam tikra veikla yra specialiai skirta pramonės ir akademinės bendruomenės sąsajoms ir partnerystei.

Manoma, kad įmonių, įskaitant MVĮ, dalyvavimas sukuria svarbią pridėtinę vertę programai. Visa Marie Curie programa yra skatinamas aktyvesnis pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimas mokslo darbuotojų rengimo, karjeros plėtros ir keitimosi žiniomis srityse, tačiau tam tikra veikla yra specialiai skirta pramonės ir akademinės bendruomenės sąsajoms ir partnerystei.
  Pramonės sektoriaus ir universitetų bendradarbiavime būtina išsaugoti mokslininkų akademinę laisvę.

Pakeitimas 29

Priedo įžangos 4 a pastraipa (nauja)

Marie Curie programoje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas intelektinės nuosavybės apsaugai ir jos naudojimui apsaugant ją tinkamais sutarties straipsniais, kurie teisiškai apsaugotų atskirus mokslininkus, kai per mokslinius tyrimus sukurtas produktas patentuojamas ir pateikiamas į rinką.

Pakeitimas 30

Priedo įvado 5 pastraipa

Tarptautinis matmuo, esminė Europos mokslinių tyrimų ir plėtros žmogiškųjų išteklių srities sudėtinė dalis, bus plėtojamas sprendžiant karjeros plėtros klausimus, taip pat skatinant ir tobulinant tarptautinį mokslo darbuotojų bendradarbiavimą ir pritraukiant į Europą talentingus mokslo darbuotojus. Tarptautinis aspektas bus visos Marie Curie programos sudėtinė dalis; tarptautiniam aspektui plėtoti taip pat bus skirti atskiri veiksmai.

Tarptautinis matmuo, esminė Europos mokslinių tyrimų ir plėtros žmogiškųjų išteklių srities sudėtinė dalis, bus plėtojamas sprendžiant
  vyrų ir moterų
  karjeros plėtros klausimus, taip pat skatinant ir tobulinant tarptautinį mokslo darbuotojų bendradarbiavimą ir pritraukiant į Europą talentingus mokslo darbuotojus,
  šiuo tikslu sudarant patrauklias sąlygas.
  Tarptautinis aspektas bus visos Marie Curie programos sudėtinė dalis; tarptautiniam aspektui plėtoti taip pat bus skirti atskiri veiksmai.

Pakeitimas 31

Priedo įvado 6 pastraipa

Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi ir lyčių lygybės principus. Šia programa siekiama užtikrinti lyčių aspekto integravimą skatinant lygias galimybes visoje Marie Curie programoje ir nustatant vyrų ir moterų dalyvavimo proporcijas (siekiama, kad dalyvautų bent 40 % moterų). Taip pat bus numatyti veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokslo darbuotojai išlaikytų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą,
  ir padėti darbuotojams
  po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Be to, pagal šią programą prireikus bus svarstomi etiniai, socialiniai, teisiniai ir platesnio pobūdžio kultūriniai numatytų vykdyti mokslinių tyrimų ir jų galimo pritaikymo aspektai, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinis ekonominis poveikis.

Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi ir lyčių lygybės principus. Šia programa siekiama užtikrinti lyčių aspekto integravimą skatinant lygias galimybes visoje Marie Curie programoje ir nustatant vyrų ir moterų dalyvavimo proporcijas (siekiama, kad dalyvautų bent 40 % moterų). Taip pat bus numatyti veiksmai, kuriais siekiama
  pašalinti kliūtis mobilumui ir
  užtikrinti, kad mokslo darbuotojai išlaikytų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą,
  tinkamai skatinti ir padėti jų šeimos nariams susirasti nuolatinį darbą arba
  po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Be to, pagal šią programą prireikus bus svarstomi etiniai, socialiniai, teisiniai ir platesnio pobūdžio kultūriniai numatytų vykdyti mokslinių tyrimų ir jų galimo pritaikymo aspektai, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinis ekonominis poveikis.

Pakeitimas 32

Priedo įvado 7 pastraipa

Siekiant išnaudoti Europos galimybes tapti patrauklesne mokslo darbuotojams, Marie Curie programa bus susieta su
  kita
  veikla, vykdoma tiek pagal Bendrijos mokslinių tyrimų politiką, tiek pagal kitas Bendrijos politikos kryptis, pvz., švietimo, sanglaudos ir užimtumo. Tokias sąsajas bus siekiama sukurti ir nacionaliniu bei tarptautiniu lygiais.

Siekiant išnaudoti Europos galimybes tapti patrauklesne mokslo darbuotojoms, Marie Curie programa bus susieta su veikla, vykdoma tiek pagal Bendrijos mokslinių tyrimų politiką, tiek pagal kitas Bendrijos politikos kryptis,
  siekiant įtraukti lyčių lygybės aspektą į šias sritis,
  pvz., švietimo, sanglaudos ar užimtumo. Tokias sąsajas bus siekiama sukurti ir
  regioniniu
  , nacionaliniu bei tarptautiniu lygiais,
  ypač siekiant regioninės sanglaudos ir atsižvelgiant į būtinybę, kad mažiau išsivystę regionai pritrauktų mokslo darbuotojų, norint, kad šiuose regionuose būtų plėtojamos jų pačių savarankiškos vidutinio laikotarpio ir ilgalaikės plėtros strategijos
  .

Pakeitimas 33

Priedo įžangos 7 a pastraipa (nauja)

Labai svarbu stiprinti ryšį tarp mokslinių tyrimų ir universitetinio ciklo reformos ir suvienodinimo (Bolonijos procesas), skatinant mokslininkų mobilumą, kartu vengiant, kad dėl suvienodinimo būtų sukurtas modelis, kai siekiama greitai baigti aukštąjį mokslą, taip pakenkiant patirčiai užsienyje.

Pakeitimas 34

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštės „Pradinis mokslo darbuotojų mokymas“ 1 pastraipa

Šia veikla siekiama remti pradinį mokslo darbuotojų mokymą,
  kuris paprastai organizuojamas per pirmuosius
  ketverius
  darbuotojų
  karjeros metus ir gali būti pratęsiamas dar vieneriems metams, jei tai būtina pradiniam mokymo etapui užbaigti. Pasitelkus tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus, kurių tikslas - susisteminti kokybišką pradinio mokslo darbuotojų mokymo veiklą visose valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse tiek valstybiniame, tiek privačiame sektoriuose, šia veikla siekiama pagerinti mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas abiejuose sektoriuose, tuo pat metu skatinant jaunus
  mokslo darbuotojus
  siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje.

Šia veikla siekiama remti pradinį mokslo darbuotojų mokymą,
  kuris paprastai apima
  ketverius karjeros metus (
  darbą visu etatu atitinkantis laikotarpis) ir papildomai vienus metus, jei tai būtina pradiniam mokymo etapui užbaigti. Pasitelkus tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus, kurių tikslas - susisteminti kokybišką pradinio mokslo darbuotojų mokymo veiklą visose valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse tiek valstybiniame, tiek privačiame sektoriuose, šia veikla siekiama pagerinti mokslo darbuotojų karjeros perspektyvas abiejuose sektoriuose, tuo pat metu skatinant jaunus
  žmones
  siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje.

Pakeitimas 35

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštės „Pradinis mokslo darbuotojų mokymas“ 3 pastraipa

Bendra mokslinių tyrimų mokymo programa turėtų būti nuosekli kokybės standartų požiūriu, numatant tinkamas priežiūros ir kuravimo priemones. Bendroje programoje reikėtų pasinaudoti papildoma tinklo dalyvių, įskaitant įmones ir kitokias sinergijos formas, kompetencija. Tuo tikslu reikėtų užtikrinti abipusį mokymo kokybės ir, jei įmanoma, diplomų bei kitokių pažymėjimų pripažinimą.

Bendra mokslinių tyrimų mokymo programa turėtų būti nuosekli kokybės standartų požiūriu, numatant tinkamas priežiūros ir kuravimo priemones. Bendroje programoje reikėtų pasinaudoti papildoma tinklo dalyvių, įskaitant įmones ir kitokias sinergijos formas, kompetencija. Tuo tikslu reikėtų užtikrinti abipusį mokymo kokybės ir, jei įmanoma, diplomų bei kitokių pažymėjimų pripažinimą.
  Ypatingas dėmesys skiriamas problemoms, susijusioms su mokslininkų ilgalaikiu įtraukimu į darbo rinką.

Pakeitimas 36

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštės „Pradinis mokslo darbuotojų mokymas“ 5 pastraipos 2 a punktas (naujas)

| — | galimybę įsteigti universitetuose laikinus etatus įmonėse dirbantiems mokslo darbuotojams, siekiant sustiprinti akademikų ir verslininkų bendradarbiavimą bei perduoti žinias; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 37

I priedo antraštinės dalies „Pradinis mokslo darbuotojų mokymas“ 5 pastraipos 3 a ir 3 b punktai (nauji)

| — | bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis veiklą siekiant mokyti pradedančiuosius mokslo darbuotojus. |
| --- | --- |

—

| — | paramos publikacijoms, tyrimams ir mokslo darbuotojų knygų leidybai teikimą siekiant skleisti žinias ir skatinti teorinį mokslinį mokslo darbuotojų švietimą. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 38

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštės „Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra“ 2 pastraipa

Ši veikla skirta mokslo darbuotojams, turintiems mažiausiai 4 metų darbo visu etatu patirtį mokslinių tyrimų srityje. Kadangi ši veikla orientuota į mokymąsi visą gyvenimą ir karjeros plėtrą, tikimasi, kad joje dalyvaus profesinės patirties turintys mokslo darbuotojai.

Ši veikla skirta mokslo darbuotojams, turintiems mažiausiai 4 metų darbo visu etatu
  ar lygiavertės trukmės
  darbo patirtį mokslinių tyrimų srityje
  arba daktaro laipsnį
  . Kadangi ši veikla orientuota į mokymąsi visą gyvenimą ir karjeros plėtrą, tikimasi, kad joje dalyvaus profesinės patirties turintys mokslo darbuotojai.

Pakeitimas 39

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštės „Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra“ 4 pastraipos 2 punktas

| — | kitos valstybės ar privačios įstaigos, įskaitant dideles mokslinių tyrimų organizacijas, kurios finansuoja ir valdo stipendijų programas, turėdamos oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstybės valdžios institucijų, pavyzdžiui, valstybės valdžios institucijų pagal privatinę teisę įsteigtos agentūros, teikiančios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos ir kt.; |
| --- | --- |

—

kitos valstybės ar privačios įstaigos, įskaitant dideles mokslinių tyrimų organizacijas, kurios finansuoja ir valdo stipendijų programas, turėdamos oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstybės valdžios institucijų, pavyzdžiui, valstybės valdžios institucijų pagal privatinę teisę įsteigtos agentūros, teikiančios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos ir kt.;

| — | kitos valstybės ar privačios įstaigos, įskaitant dideles mokslinių tyrimų organizacijas,
  universitetus ar kitas organizacijas,
  kurios finansuoja ir valdo stipendijų programas, turėdamos oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstybės valdžios institucijų, pavyzdžiui, valstybės valdžios institucijų pagal privatinę teisę įsteigtos agentūros, teikiančios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos,
  įmonės, bendradarbiaujančios su valdžios institucijomis
  , ir kt.; |
| --- | --- |

—

kitos valstybės ar privačios įstaigos, įskaitant dideles mokslinių tyrimų organizacijas,
  universitetus ar kitas organizacijas,
  kurios finansuoja ir valdo stipendijų programas, turėdamos oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstybės valdžios institucijų, pavyzdžiui, valstybės valdžios institucijų pagal privatinę teisę įsteigtos agentūros, teikiančios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos,
  įmonės, bendradarbiaujančios su valdžios institucijomis
  , ir kt.;

Pakeitimas 40

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštės „Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra“ 6 pastraipa

Abu įgyvendinimo būdai iš pradžių bus taikomi lygiagrečiai. Pagrindų programos įgyvendinimo metu abiejų būdų poveikio vertinimas padės nuspręsti, kurią įgyvendinimo tvarką taikyti likusiai programos daliai.

Abu veiklos būdai iš pradžių bus taikomi lygiagrečiai taikant
  bendro finansavimo priemonę ir numatant pradinį laikotarpį suderintą su jų įgyvendinimu
  . Pagrindų programos įgyvendinimo metu abiejų būdų poveikio vertinimas padės nuspręsti, kurią įgyvendinimo tvarką taikyti likusiai programos daliai.

Pakeitimas 41

Priedo dalies „Veiklos sritys“ paantraštės „Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė“ 1 pastraipa

Šia veikla siekiama pradėti ir skatinti aktyvų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir privačių komercinių įmonių, ypač VMĮ, bendradarbiavimą, kuris būtų grindžiamas ilgalaikėmis bendradarbiavimo programomis, atveriančiomis dideles keitimosi žiniomis galimybes ir skatinančiomis abiejų sektorių skirtingos kultūrinės aplinkos bei reikalingų įgūdžių abipusį supratimą.

Šia veikla siekiama pradėti ir skatinti aktyvų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir privačių komercinių įmonių, ypač VMĮ, bendradarbiavimą, kuris būtų grindžiamas ilgalaikėmis bendradarbiavimo programomis, atveriančiomis dideles keitimosi žiniomis galimybes ir skatinančiomis abiejų sektorių skirtingos kultūrinės aplinkos bei reikalingų įgūdžių abipusį supratimą.
  Veikla bus vykdoma taip, kad nebūtų ribojamas dalyvaujančių mokslo darbuotojų mobilumas, nustatant apribojimus tyrimų rezultatų skelbimui ar įsidarbinimui tam tikrose organizacijose.

Pakeitimas 42

Priedo dalies „Veiklos sritys“ paantraštės „Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė“ 2 pastraipos įžanginė dalis

Veikla bus lanksčiai įgyvendinama pasitelkus bendradarbiavimo programas, kuriose dalyvautų bent dviejų valstybių narių ar asocijuotųjų šalių organizacijos iš abiejų sektorių, remiant bendradarbiavimą žmogiškųjų išteklių srityje. Bendrijos parama bus teikiama vienu ar keliais iš šių būdų:

Veikla bus lanksčiai įgyvendinama
  atsižvelgiant į esamos pramonės ir mokslo įstaigų partnerystės visoje Europos Sąjungoje patirtį bei
  pasitelkus bendradarbiavimo programas, kuriose dalyvautų bent dviejų valstybių narių ar asocijuotųjų šalių organizacijos iš abiejų sektorių, remiant bendradarbiavimą žmogiškųjų išteklių srityje. Bendrijos parama bus teikiama vienu ar keliais iš šių būdų:

Pakeitimas 43

Priedo dalies „Veiklos sritys“ paantraštės „Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė“ 2 pastraipos 3 a punktas (naujas)

| — | veikla, skirta stiprinti regioninių mokslinius tyrimus atliekančių susivienijimų plėtrą; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 44

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštinės dalies „Tarptautinis matmuo“ 1 pastraipa

Pripažįstant, kad tarptautinis matmuo yra vienas iš pagrindinių aspektų Europos MTP žmogiškųjų išteklių srityje, šiam aspektui plėtoti skirta kryptinga veikla apima tiek Europos mokslo darbuotojų karjeros plėtros klausimus, tiek ir tarptautinio mokslo darbuotojų bendradarbiavimo stiprinimą.

Pripažįstant, kad tarptautinis matmuo yra vienas iš pagrindinių aspektų Europos MTP žmogiškųjų išteklių srityje, šiam aspektui plėtoti skirta kryptinga veikla apima tiek Europos mokslo darbuotojų karjeros plėtros klausimus, tiek ir tarptautinio mokslo darbuotojų bendradarbiavimo stiprinimą
  nacionaliniu ar regioniniu lygiu
  .

Pakeitimas 45

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštinės dalies „Tarptautinis matmuo“ 2 pastraipos i punktas

| i) | pagal mokymosi visą gyvenimą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant
  tarptautines stipendijas
  išvykstantiems patyrusiems mokslo darbuotojams, kad jie įgytų naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalomą jų grįžimą; |
| --- | --- |

i)

pagal mokymosi visą gyvenimą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant
  tarptautines stipendijas
  išvykstantiems patyrusiems mokslo darbuotojams, kad jie įgytų naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalomą jų grįžimą;

| i) | pagal mokymosi visą gyvenimą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant
  pakankamai lėšų tarptautinėms stipendijoms
  išvykstantiems patyrusiems
  ir pradedantiesiems
  mokslo darbuotojams, kad jie įgytų naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalomą jų grįžimą
  į Europos Sąjungą
  ; |
| --- | --- |

i)

pagal mokymosi visą gyvenimą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant
  pakankamai lėšų tarptautinėms stipendijoms
  išvykstantiems patyrusiems
  ir pradedantiesiems
  mokslo darbuotojams, kad jie įgytų naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalomą jų grįžimą
  į Europos Sąjungą
  ;

Pakeitimas 46

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštinės dalies „Tarptautinis matmuo“ 2 pastraipos ii punktas

| ii) | teikiant sugrįžimo ir tarptautinės reintegracijos paramą patyrusiems mokslo darbuotojams grįžus iš užsienio. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai dalyvautų tame procese. |
| --- | --- |

ii)

teikiant sugrįžimo ir tarptautinės reintegracijos paramą patyrusiems mokslo darbuotojams grįžus iš užsienio. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai dalyvautų tame procese.

| ii) | teikiant
  pakankamą
  sugrįžimo ir tarptautinės reintegracijos paramą patyrusiems
  arba pradedantiesiems
  mokslo darbuotojams grįžus iš užsienio. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai dalyvautų tame procese
  , ne Europoje įsikūrę mokslo darbuotojai taip pat bus skatinami grįžti
  . |
| --- | --- |

ii)

teikiant
  pakankamą
  sugrįžimo ir tarptautinės reintegracijos paramą patyrusiems
  arba pradedantiesiems
  mokslo darbuotojams grįžus iš užsienio. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai dalyvautų tame procese
  , ne Europoje įsikūrę mokslo darbuotojai taip pat bus skatinami grįžti
  .

Pakeitimas 47

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštinės dalies „Tarptautinis matmuo“ 3 pastraipos i punktas

| i) | skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes nares ir asocijuotąsias šalis atvyktų aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai iš trečiųjų šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš besivystančių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šalių gali būti naudinga parama grįžus į savo šalį. Taip pat bus remiamas trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, dirbančių valstybėse narėse ar asocijuotose šalyse, tinklų kūrimas, siekiant susisteminti ir plėtoti mokslo darbuotojų ryšius su jų kilmės regionais. |
| --- | --- |

i)

skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes nares ir asocijuotąsias šalis atvyktų aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai iš trečiųjų šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš besivystančių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šalių gali būti naudinga parama grįžus į savo šalį. Taip pat bus remiamas trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, dirbančių valstybėse narėse ar asocijuotose šalyse, tinklų kūrimas, siekiant susisteminti ir plėtoti mokslo darbuotojų ryšius su jų kilmės regionais.

| i) | skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes nares ir asocijuotąsias šalis atvyktų aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai iš trečiųjų šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš besivystančių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šalių gali būti naudinga parama grįžus į savo šalį. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai dalyvautų tame procese,
  geriems mokslo darbuotojams visame pasaulyje bus pasiūlytos patrauklios sąlygos, siekiant, kad jie apsigyventų Europoje
  . |
| --- | --- |

i)

skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes nares ir asocijuotąsias šalis atvyktų aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai iš trečiųjų šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš besivystančių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šalių gali būti naudinga parama grįžus į savo šalį. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai dalyvautų tame procese,
  geriems mokslo darbuotojams visame pasaulyje bus pasiūlytos patrauklios sąlygos, siekiant, kad jie apsigyventų Europoje
  .

Pakeitimas 48

Priedo dalies „Veiklos sritys“ antraštinė dalis „Speciali veikla“

Siekiant paremti tikros Europos darbo rinkos mokslo darbuotojams sukūrimą, reikia atlikti nuoseklius papildomus veiksmus, kad būtų pašalintos kliūtys mobilumui ir pagerintos mokslo darbuotojų karjeros perspektyvos Europoje. Šiais veiksmais bus visų pirma siekiama pagerinti suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės informuotumą (vienas iš būdų - Marie Curie apdovanojimai), skatinti ir remti veiklą valstybių narių lygiu ir papildyti Bendrijos veiklą.

Siekiant paremti tikros Europos darbo rinkos mokslo darbuotojams sukūrimą, reikia atlikti nuoseklius papildomus veiksmus, kad būtų pašalintos kliūtys
  profesiniam
  mobilumui,
  ypač mokslo darbuotojų socialinės apsaugos ir mokesčių srityse, nes šios kliūtys dažnai trukdo imtis pačios mokslo tyrimo veiklos
  , ir pagerintos mokslo darbuotojų karjeros perspektyvos Europoje,
  užtikrinant jiems daugiau galimybių suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą bei geras finansines sąlygas ir pakankamus atlyginimus, taip pat sukuriant socialinės apsaugos priemones
  . Šiais veiksmais bus visų pirma siekiama pagerinti suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės informuotumą (vienas iš būdų - Marie Curie apdovanojimai), skatinti ir remti veiklą valstybių narių lygiu ir papildyti Bendrijos veiklą.
  Taip pat numatytos iniciatyvos, skirtos palengvinti mokslo darbuotojų ir jų šeimų judumą bei jų integraciją priimančioje šalyje. Visokia Marie Curie veikla turi būti užtikrinamos lygios galimybės mokslininkams su negalia ir naikinamos visos jų patiriamos kliūtys.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

P6_TA(2006)0519

Specialioji programa „Idėjos“ 2007-2013 (7-oji bendroji EB MTTPDV programa) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Idėjos“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji bendroji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0441) (1) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0441/2) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0441) (1) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0441/2) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0382/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0382/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6-0369/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6-0369/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| 4) Netirtų sričių mokslinių tyrimų paraiškos po tarpusavio svarstymų turėtų būti vertinamos remiantis vieninteliu mokslinės kompetencijos kriterijumi; jose turėtų būti skiriamas dėmesys tarpdisciplininiams, didelės rizikos novatoriškiems projektams, naujoms grupėms ir mažiau patyrusiems mokslininkams, taip pat įsteigtoms grupėms. | 4) Netirtų sričių mokslinių tyrimų paraiškos
  , susijusios su fundamentaliaisiais moksliniais tyrimais,
  turėtų būti vertinamos remiantis vieninteliu mokslinės kompetencijos kriterijumi; jose turėtų būti skiriamas dėmesys tarpdisciplininiams
  ir daugiadalykiams
  , didelės rizikos novatoriškiems projektams, naujoms grupėms ir mažiau patyrusiems mokslininkams, taip pat įsteigtoms grupėms. |
| Pakeitimas 2 |
| 6 konstatuojamoji dalis |
| 6) Komisija turėtų būti atsakinga už šios specialiosios programos įgyvendinimą ir turėtų būti Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo bei jo veiksmingos veiklos laiduotoja. | 6) Komisija
  daugiausia 2-3 metų bandomąjį laikotarpį
  turėtų būti atsakinga už šios specialiosios programos įgyvendinimą ir turėtų būti mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo bei jo veiksmingos veiklos laiduotoja. |
| Pakeitimas 3 |
| 8 konstatuojamoji dalis |
| 8) Siekdama užtikrinti EMTT integralumą, Komisija stebės, kad specialioji programa būtų įgyvendinama pagal nustatytus tikslus. | 8) Siekdama užtikrinti EMTT integralumą, Komisija
  kartu su Europos Parlamentu ir Taryba
  stebės, kad specialioji programa būtų įgyvendinama pagal nustatytus tikslus. |
| Pakeitimas 4 |
| 10 konstatuojamoji dalis |
| (10) Pagal Pagrindų programą vykdoma veikla turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga užimtumu, energija, transportu ir aplinka. | (10) Pagal Bendrąją programą vykdoma veikla turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu,
  kultūra ir žiniasklaida,
  konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga užimtumu, energija, transportu ir aplinka. |
| Pakeitimas 5 |
| 13 konstatuojamoji dalis |
| (13) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turi atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus. | (13) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turi atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus
  , taip pat patvirtinti pilietinę ir humanistinę mokslinių tyrimų vertę gerbiant etinę ir kultūrinę įvairovę. |
| Pakeitimas 6 |
| 14 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | 14a) Siekdama supaprastinti konkursų procedūras ir sumažinti jų išlaidas, Komisija turėtų įsteigti privalomo konkurso dalyvių informavimo duomenų bazę. |
| Pakeitimas 7 |
| 17 konstatuojamoji dalis |
| 17) Komisija
  turėtų surengti nepriklausomą
  EMTT veiklos
  vertinimą. Remiantis šiuo vertinimu ir atsižvelgiant į EMTT įgytą patirtį taikant savo pagrindinius principus
  , reikėtų ne vėliau kaip iki 2010 metų apsvarstyti galimybę performuoti EMTT į teisiškai nepriklausomą struktūrą, pavyzdžiui remiantis Sutarties 171 straipsniu. | 17) Komisija
  turėtų užtikrinti, kad daugiausia po 2-3 metų bandomojo laikotarpio būtų atliktas nepriklausomas
  EMTT veiklos
  vertinimas. Remiantis šiuo vertinimu ilgainiui EMTT turėtų būti pertvarkyta į organizaciją, kuri užtikrintų didžiausią EMTT savarankiškumą ir skaidrumą. Kartu
  reikėtų ne vėliau kaip iki 2010 metų apsvarstyti galimybę performuoti EMTT į teisiškai nepriklausomą organizaciją, pavyzdžiui remiantis Sutarties 171 straipsniu. |
| Pakeitimas 8 |
| 2 straipsnis |
| Pagal Pagrindų programos II priedą specialiajai programai įvykdyti reikia
  11 862
  milijonų eurų, iš kurių
  ne daugiau kaip 6%
  skiriama
  Komisijos
  administracinėms išlaidoms. | Pagal Bendrosios programos II priedą specialiajai programai įvykdyti reikia
  7 560
  milijonų EUR, iš kurių
  daugiausia 3%
  skiriama
  EMTT kasmet disponuojamo biudžeto
  administracinėms
  ir personalo išlaidoms
  . |
| Pakeitimas 9 |
| 2 a straipsnis (naujas) |
| | 2a straipsnis




  1. Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.




  2. Bendra specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros, kurią siūloma įsteigti, vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga pagal šią programą atliekamai veiklai ir turėtų būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas dėl šių išlaidų.




  3. Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu. |
| Pakeitimas 27 |
| 3 straipsnio 2 a dalis (nauja) |
| | 2a. Institutai, organizacijos ir mokslo tyrėjai, naudojantys žmogaus embrionų kamienines ląsteles, kurios jau buvo gautos prieš priimant šią bendrąją programą, turėtų laikytis griežtų licencijavimo ir kontrolės nuostatų, kaip numatyta valstybės narės arba susijusių valstybių teisės aktuose. |
| Pakeitimas 10 |
| 4 straipsnio 4 dalis |
| 4. Komisija bus Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo laiduotoja ir užtikrins tinkamą jai patikėtų užduočių atlikimą. | 4.
  Kartu su Europos Parlamentu ir Taryba
  Komisija bus Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo laiduotoja ir užtikrins tinkamą jai patikėtų užduočių atlikimą. |
| | Mokslo taryba ir Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę EMTT veiklos, kurioje ypač nagrinėjama, kaip buvo galima pasiekti nustatytų tikslų, ataskaitą. |
| Pakeitimas 11 |
| 4 straipsnio 4 a dalis (nauja) |
| | 4a. Komisija užtikrina mokslinių tyrimų rezultatų įvertinimą ir praneša apie jų įnašą į dinamišką Europos žinių visuomenę. |
| Pakeitimas 12 |
| 5 straipsnio 1 dalis |
| 1. Europos mokslo tarybą sudaro
  Komisijos paskirti
  žymiausi mokslo darbuotojai, inžinieriai ir mokslininkai, veikiantys kaip individualūs, nepriklausomi nuo pašalinių interesų asmenys. | 1. Europos mokslo tarybą sudaro žymiausi mokslo darbuotojai, inžinieriai ir mokslininkai,
  atstovaujantys kuo daugiau mokslinių tyrimų sričių ir dalykų ir turintys ne tik išskirtinę mokslinę kompetenciją, bet ir ilgametę mokslo administravimo patirtį ir
  veikiantys kaip individualūs, nepriklausomi nuo pašalinių interesų asmenys. |
| Pakeitimas 13 |
| 5 straipsnio 3 dalies -a punktas (naujas) |
| | -a) | rengia bendrą EMTT darbo strategiją, kuri reguliariai priderinama prie mokslo poreikių; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

4 konstatuojamoji dalis

4) Netirtų sričių mokslinių tyrimų paraiškos po tarpusavio svarstymų turėtų būti vertinamos remiantis vieninteliu mokslinės kompetencijos kriterijumi; jose turėtų būti skiriamas dėmesys tarpdisciplininiams, didelės rizikos novatoriškiems projektams, naujoms grupėms ir mažiau patyrusiems mokslininkams, taip pat įsteigtoms grupėms.

4) Netirtų sričių mokslinių tyrimų paraiškos
  , susijusios su fundamentaliaisiais moksliniais tyrimais,
  turėtų būti vertinamos remiantis vieninteliu mokslinės kompetencijos kriterijumi; jose turėtų būti skiriamas dėmesys tarpdisciplininiams
  ir daugiadalykiams
  , didelės rizikos novatoriškiems projektams, naujoms grupėms ir mažiau patyrusiems mokslininkams, taip pat įsteigtoms grupėms.

Pakeitimas 2

6 konstatuojamoji dalis

6) Komisija turėtų būti atsakinga už šios specialiosios programos įgyvendinimą ir turėtų būti Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo bei jo veiksmingos veiklos laiduotoja.

6) Komisija
  daugiausia 2-3 metų bandomąjį laikotarpį
  turėtų būti atsakinga už šios specialiosios programos įgyvendinimą ir turėtų būti mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo bei jo veiksmingos veiklos laiduotoja.

Pakeitimas 3

8 konstatuojamoji dalis

8) Siekdama užtikrinti EMTT integralumą, Komisija stebės, kad specialioji programa būtų įgyvendinama pagal nustatytus tikslus.

8) Siekdama užtikrinti EMTT integralumą, Komisija
  kartu su Europos Parlamentu ir Taryba
  stebės, kad specialioji programa būtų įgyvendinama pagal nustatytus tikslus.

Pakeitimas 4

10 konstatuojamoji dalis

(10) Pagal Pagrindų programą vykdoma veikla turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga užimtumu, energija, transportu ir aplinka.

(10) Pagal Bendrąją programą vykdoma veikla turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu,
  kultūra ir žiniasklaida,
  konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga užimtumu, energija, transportu ir aplinka.

Pakeitimas 5

13 konstatuojamoji dalis

(13) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turi atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.

(13) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turi atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus
  , taip pat patvirtinti pilietinę ir humanistinę mokslinių tyrimų vertę gerbiant etinę ir kultūrinę įvairovę.

Pakeitimas 6

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

14a) Siekdama supaprastinti konkursų procedūras ir sumažinti jų išlaidas, Komisija turėtų įsteigti privalomo konkurso dalyvių informavimo duomenų bazę.

Pakeitimas 7

17 konstatuojamoji dalis

17) Komisija
  turėtų surengti nepriklausomą
  EMTT veiklos
  vertinimą. Remiantis šiuo vertinimu ir atsižvelgiant į EMTT įgytą patirtį taikant savo pagrindinius principus
  , reikėtų ne vėliau kaip iki 2010 metų apsvarstyti galimybę performuoti EMTT į teisiškai nepriklausomą struktūrą, pavyzdžiui remiantis Sutarties 171 straipsniu.

17) Komisija
  turėtų užtikrinti, kad daugiausia po 2-3 metų bandomojo laikotarpio būtų atliktas nepriklausomas
  EMTT veiklos
  vertinimas. Remiantis šiuo vertinimu ilgainiui EMTT turėtų būti pertvarkyta į organizaciją, kuri užtikrintų didžiausią EMTT savarankiškumą ir skaidrumą. Kartu
  reikėtų ne vėliau kaip iki 2010 metų apsvarstyti galimybę performuoti EMTT į teisiškai nepriklausomą organizaciją, pavyzdžiui remiantis Sutarties 171 straipsniu.

Pakeitimas 8

2 straipsnis

Pagal Pagrindų programos II priedą specialiajai programai įvykdyti reikia
  11 862
  milijonų eurų, iš kurių
  ne daugiau kaip 6%
  skiriama
  Komisijos
  administracinėms išlaidoms.

Pagal Bendrosios programos II priedą specialiajai programai įvykdyti reikia
  7 560
  milijonų EUR, iš kurių
  daugiausia 3%
  skiriama
  EMTT kasmet disponuojamo biudžeto
  administracinėms
  ir personalo išlaidoms
  .

Pakeitimas 9

2 a straipsnis (naujas)

2a straipsnis

1. Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

2. Bendra specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros, kurią siūloma įsteigti, vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga pagal šią programą atliekamai veiklai ir turėtų būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas dėl šių išlaidų.

3. Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu.

Pakeitimas 27

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a. Institutai, organizacijos ir mokslo tyrėjai, naudojantys žmogaus embrionų kamienines ląsteles, kurios jau buvo gautos prieš priimant šią bendrąją programą, turėtų laikytis griežtų licencijavimo ir kontrolės nuostatų, kaip numatyta valstybės narės arba susijusių valstybių teisės aktuose.

Pakeitimas 10

4 straipsnio 4 dalis

4. Komisija bus Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo laiduotoja ir užtikrins tinkamą jai patikėtų užduočių atlikimą.

4.
  Kartu su Europos Parlamentu ir Taryba
  Komisija bus Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumo ir integralumo laiduotoja ir užtikrins tinkamą jai patikėtų užduočių atlikimą.

Mokslo taryba ir Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę EMTT veiklos, kurioje ypač nagrinėjama, kaip buvo galima pasiekti nustatytų tikslų, ataskaitą.

Pakeitimas 11

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4a. Komisija užtikrina mokslinių tyrimų rezultatų įvertinimą ir praneša apie jų įnašą į dinamišką Europos žinių visuomenę.

Pakeitimas 12

5 straipsnio 1 dalis

1. Europos mokslo tarybą sudaro
  Komisijos paskirti
  žymiausi mokslo darbuotojai, inžinieriai ir mokslininkai, veikiantys kaip individualūs, nepriklausomi nuo pašalinių interesų asmenys.

1. Europos mokslo tarybą sudaro žymiausi mokslo darbuotojai, inžinieriai ir mokslininkai,
  atstovaujantys kuo daugiau mokslinių tyrimų sričių ir dalykų ir turintys ne tik išskirtinę mokslinę kompetenciją, bet ir ilgametę mokslo administravimo patirtį ir
  veikiantys kaip individualūs, nepriklausomi nuo pašalinių interesų asmenys.

Pakeitimas 13

5 straipsnio 3 dalies -a punktas (naujas)

-a)

Pakeitimas 14

5 straipsnio 3 dalies b punktas

| b) | apibrėžia tarpusavio svarstymų ir paraiškų vertinimo, kuriais remiantis paraiškos bus atrenkamos finansavimui, metodus; |
| --- | --- |

b)

apibrėžia tarpusavio svarstymų ir paraiškų vertinimo, kuriais remiantis paraiškos bus atrenkamos finansavimui, metodus;

| b) | apibrėžia tarpusavio svarstymų ir paraiškų vertinimo, kuriais remiantis paraiškos bus atrenkamos finansavimui, metodus
  ir principus
  ; |
| --- | --- |

b)

apibrėžia tarpusavio svarstymų ir paraiškų vertinimo, kuriais remiantis paraiškos bus atrenkamos finansavimui, metodus
  ir principus
  ;

Pakeitimas 15

6 straipsnio 1 dalis

1. Komisija priima specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi I priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, atitinkamas finansavimas ir įgyvendinimo tvarkaraštis.

1. Komisija
  ir Mokslo taryba
  priima specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi I priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, atitinkamas finansavimas ir įgyvendinimo tvarkaraštis.

Pakeitimas 16

7 a straipsnis (naujas)

7a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto valdymo institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo.

Pakeitimas 17

8 straipsnio 6 dalis

6. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą šios specialiosios programos įgyvendinimo pažangą.

6. Komisija reguliariai informuoja komitetą
  ir Europos Parlamento atsakingą komitetą
  apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą
  ir teikia jiems informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal Specialiąją programą.

Pakeitimas 18

8 straipsnio 6 a dalis (nauja)

6a. Komisijos ataskaitoje pateikiamas finansų valdymo patikimumo vertinimas ir Specialiosios programos biudžeto ir ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo vertinimas.

Pakeitimas 19

8 a straipsnis (naujas)

8a straipsnis

1. Po daugiausia 2-3 metų bandomojo laikotarpio nepriklausomi ekspertai atlieka EMTT darbo vertinimą, be kita ko, įvertindami, ar EMTT tikslai buvo pasiekti, ar sukurtos veiksmingos bei skaidrios procedūros, ar užtikrintas mokslinis nepriklausomumas ir ar atsižvelgta į mokslinę kompetenciją. Be to, vertinime išdėstoma nuomonė, kokia struktūra EMTT ilgainiui būtų tinkamiausia.

2. Bet kokiu atveju, nepaisant vertinimo, kurį reikia atlikti, būtina pasirinkti ilgalaikę EMTT struktūrą, pagal kurią būtų užtikrinamas didžiausias jos savarankiškumas, kartu užtikrinant skaidrumą ir atskaitomybę Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 20

I priedo skyriaus „Veikla“ 1 a dalis (nauja)

Disciplinų įvairovė ir sąveika bus skatinama visų pirma bendrų mechanizmų priemonėmis, kurios taikomos daugiau nei vienai technologinei ar mokslinei temai. Skatinant disciplinų sąveiką, bus siekiama išspręsti dėl problemų sudėtingumo kylančius uždavinius, įskaitant su prioritetinėmis temomis susijusias problemas, kurių daugumai taikant tik vienos disciplinos metodus nepajėgiama užtikrinti deramos mokslo pažangos ir kliudoma pasiekti socialinei, aplinkos ar ekonominei pažangai reikalingų rezultatų.

Pakeitimas 21

I priedo skyriaus „Mokslo taryba“ 1 dalis

Mokslo tarybą
  sudarys
  Europos mokslinės bendruomenės aukščiausio lygio atstovai, veikiantys individualiai ir nepriklausomai nuo pašalinių interesų. Jo narius paskirs Komisija
  pagal epriklausomą skyrimo procedūrą
  .

Mokslo tarybą
  sudaro
  Europos mokslinės bendruomenės aukščiausio lygio atstovai,
  atstovaujantys kuo daugiau mokslinių tyrimų specialiųjų sričių ir šakų ir turintys ne tik išskirtinę mokslinę kompetenciją, bet ir ilgametę mokslo administravimo patirtį ir
  veikiantys individualiai ir nepriklausomai nuo pašalinių interesų.

Jo narius
  , vadovaudamasi bendraisiais Europos įstatymo leidėjo nustatytais kriterijais, pagal Sutarties 251 straipsnyje nustatytą procedūrą iš mokslo bendruomenės narių atrinks Mokslo taryba, taip užtikrindama mokslininkų atstovaujamų mokslinių tyrimų sričių įvairovę, o po svarstymų Europos Parlamente juos
  paskirs Komisija.

Nariai eina pareigas 4 metus ir gali vėl būti perrinkti 3 metų laikotarpiui. Renkant narius taikoma rotacinė sistema, kad kiekvienuose rinkimuose iš naujo būtų išrinkta trečdalis narių.

Mokslo tarybos nariai, siekdami išvengti interesų konfliktų, priima elgesio kodeksą.

Mokslo taryba paskirs generalinį sekretorių, kuris padės organizuoti jos darbą ir užtikrins veiksmingus ryšius su Komisija ir specialia įgyvendinimo organizacija.

Pakeitimas 22

I priedo skyrius „Speciali įgyvendinimo organizacija“

Speciali
  įgyvendinimo struktūra bus
  atsakinga už visus programos administracinio įgyvendinimo ir vykdymo aspektus, kaip numatyta metinėje darbo programoje. Ji visų pirma vykdys vertinimo procedūras, tarpusavio vertinimą ir atrankos procesą vadovaudamasi Mokslo tarybos nustatytais principais ir užtikrins finansinį ir mokslinį subsidijų valdymą.

Mokslo tarybai iš pradžių padės speciali
  įgyvendinimo organizacija, atsakinga už visus programos administracinio įgyvendinimo ir vykdymo aspektus, kaip numatyta metinėje darbo programoje. Ji visų pirma vykdys vertinimo procedūras, tarpusavio vertinimą ir atrankos procesą vadovaudamasi Mokslo tarybos nustatytais principais ir užtikrins finansinį ir mokslinį subsidijų valdymą.

Specialioje įgyvendinimo organizacijoje dirbs laikinieji mokslo ir administracijos darbuotojai, anksčiau pagal skaidrią ir viešą procedūrą atrinkti Mokslo tarybos. Administracijos darbuotojai gali būti įdarbinami specialiai šiam tikslui arba paskirti iš Bendrijos institucijų.

Administracija dirba veiksmingai ir joje yra tik būtini darbuotojai siekiant užtikrinti sklandžią EMTT veiklą, stabilumą ir tęstinumą.

Pakeitimas 23

I priedo skyriaus „Speciali įgyvendinimo organizacija“ 1 a dalis (nauja)

Speciali įgyvendinimo organizacija reguliariai atsiskaitys Mokslo tarybai.

Pakeitimas 24

I priedo skyriaus „Europos Komisijos vaidmuo“ įvadinė dalis

Europos Komisija veiks kaip EMTT savarankiškumo ir integralumo laiduotoja. Jos atsakomybės už programos įgyvendinimą sritis - užtikrint
  i
  , kad programa būtų įgyvendinama pagal pirmiau nurodytus mokslinius tikslus ir mokslinės kompetencijos reikalavimus, apibrėžtus nepriklausomai veikiančios Mokslo tarybos. Visų pirma Komisija:

Kartu su Europos Parlamentu ir Taryba
  Europos Komisija veiks kaip EMTT savarankiškumo ir integralumo laiduotoja. Jos atsakomybės už programos įgyvendinimą sritis - užtikrinti, kad programa būtų įgyvendinama pagal pirmiau nurodytus mokslinius tikslus ir mokslinės kompetencijos reikalavimus, apibrėžtus nepriklausomai veikiančios Mokslo tarybos. Visų pirma Komisija:

Pakeitimas 25

I priedo skyriaus „Europos Komisijos vaidmuo“ 2 įtrauka

| — | priims darbo programą ir, remdamasi Mokslo tarybos pareikšta nuomone, nustatys kriterijus dėl įgyvendinimo metodologijos; |
| --- | --- |

—

priims darbo programą ir, remdamasi Mokslo tarybos pareikšta nuomone, nustatys kriterijus dėl įgyvendinimo metodologijos;

| — | su Mokslo taryba
  priims darbo programą ir, remdamasi Mokslo tarybos pareikšta nuomone, nustatys kriterijus dėl įgyvendinimo metodologijos; |
| --- | --- |

—

su Mokslo taryba
  priims darbo programą ir, remdamasi Mokslo tarybos pareikšta nuomone, nustatys kriterijus dėl įgyvendinimo metodologijos;

Pakeitimas 26

I priedo skyriaus „Europos Komisijos vaidmuo“ 5 a įtrauka (nauja)

| — | Susitarusi su Mokslo taryba skirs specialiosios įgyvendinimo organizacijos vadovą ir valdantįjį personalą. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Dar neskelbta OL.

P6_TA(2006)0520

Specialioji programa „Pajėgumai“ 2007-2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0443) (1) ir pasiūlymą su pakeitimais (COM(2005)0443/2) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0443) (1) ir pasiūlymą su pakeitimais (COM(2005)0443/2) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba pasikonsultavo su Parlamentu (C6-0384/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba pasikonsultavo su Parlamentu (C6-0384/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0371/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0371/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią 2007-2013 m. finansinės struktūros 1a eilutės ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir tinkamo finansų valdymo 38 punkto nuostatas (2); |
| --- | --- |

2.

mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią 2007-2013 m. finansinės struktūros 1a eilutės ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir tinkamo finansų valdymo 38 punkto nuostatas (2);

| 3. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| (4) 7-oji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energija, transportu ir aplinka. | (4) 7-oji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą
  ir valstybių narių veiklą, kurią jos vykdo dalyvaudamos Europos tarpvalstybinėse mokslinių tyrimų organizacijose
  , taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energija, transportu ir aplinka. |
| Pakeitimas 2 |
| 9 konstatuojamoji dalis |
| (9) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus. | (9) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus,
  ir pabrėžiant pilietinę, humanistinę mokslinių tyrimų reikšmę, taip pat pagarbą etiniams ir kultūriniams skirtumams
  . |
| Pakeitimas 3 |
| 10 konstatuojamoji dalis |
| (10) Pagrindų programa siekiama prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo. | (10) Pagrindų programa
  privalo
  prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo. |
| Pakeitimas 4 |
| 11 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | 11a) siekiant supaprastinimo ir sumažinti paraiškų konkursų skelbimo išlaidas, Komisija turėtų sukurti sąlygas teikiančiuosius paraiškas informuoti per duomenų banką. |
| Pakeitimas 5 |
| 3 a straipsnio1 dalis (nauja) |
| | 3a straipsnis




  1. Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Tarybos reglamento nuostatų (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002. |
| Pakeitimas 6 |
| 3 a straipsnio 2 dalis (nauja) |
| | 2. Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga Specialiojoje programoje numatytiems uždaviniams, ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas. |
| Pakeitimas 7 |
| 3 a straipsnio 3 dalis (nauja) |
| | 3. Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu. |
| Pakeitimas 8 |
| 5 straipsnio 3 dalis |
| 3. Šios specialiosios programos IV priede pateikta bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyva, kuriai turėtų būti taikomas atskiras sprendimas remiantis Sutarties 169 straipsniu. | 3. Šios specialiosios programos IV priede pateikta
  galima
  bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyva, kuriai turėtų būti taikomas atskiras sprendimas remiantis Sutarties 169 straipsniu. |
| Pakeitimas 9 |
| 5 a straipsnis (naujas) |
| | 5a straipsnis




  Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo. |
| Pakeitimas 10 |
| 6 straipsnio 2 dalis |
| 2. Darbo programoje atsižvelgiama į tiesiogiai susijusią mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotosios valstybės bei Europos ir tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama. | 2. Darbo programoje atsižvelgiama į tiesiogiai susijusią mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotosios valstybės bei Europos ir tarptautinės organizacijos,
  siekdamos padidinti sąveiką su tokia veikla,
  ir į pridėtinės vertės Europoje kūrimą, poveikį pramonės konkurencingumui ir į santykį su kitomis Bendrijos politikos sritimis. Prireikus ji atnaujinama. |
| Pakeitimas 11 |
| 7 straipsnio 3 a dalis (nauja) |
| | 3a. Komisija užtikrina tyrimo rezultatų įvertinimą ir informuoja apie savo indėlį kuriant dinamišką žinių visuomenę Europoje. |
| Pakeitimas 12 |
| 8 straipsnio 5 dalis |
| 5. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus. | 5. Komisija reguliariai informuoja komitetą
  ir atsakingą Europos Parlamento komitetą
  apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus. |
| Pakeitimas 13 |
| 8 straipsnio 5 a dalis (nauja) |
| | 5a. Komisijos ataskaitoje pateikiamas finansų valdymo patikimumo bei biudžeto ir ekonomikos valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo vertinimas. |
| Pakeitimas 14 |
| 8 a straipsnis (naujas) |
| | 8 a straipsnis




  5a. Komisija atsakingoms institucijoms laiku pateikia šį sprendimą ir pranešimą apie specifinės programos vykdymą, kad procedūra šio sprendimo pakeitimui galėtų būti baigta iki 2010 m. |
| Pakeitimas 15 |
| I Priedo paantraštės „Įvadas“ 1 dalies 5 pastraipa |
| — | Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų harmoningai integruoti į Europos visuomenę; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

4 konstatuojamoji dalis

(4) 7-oji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energija, transportu ir aplinka.

(4) 7-oji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veiklą
  ir valstybių narių veiklą, kurią jos vykdo dalyvaudamos Europos tarpvalstybinėse mokslinių tyrimų organizacijose
  , taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energija, transportu ir aplinka.

Pakeitimas 2

9 konstatuojamoji dalis

(9) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.

(9) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus,
  ir pabrėžiant pilietinę, humanistinę mokslinių tyrimų reikšmę, taip pat pagarbą etiniams ir kultūriniams skirtumams
  .

Pakeitimas 3

10 konstatuojamoji dalis

(10) Pagrindų programa siekiama prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.

(10) Pagrindų programa
  privalo
  prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.

Pakeitimas 4

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

11a) siekiant supaprastinimo ir sumažinti paraiškų konkursų skelbimo išlaidas, Komisija turėtų sukurti sąlygas teikiančiuosius paraiškas informuoti per duomenų banką.

Pakeitimas 5

3 a straipsnio1 dalis (nauja)

3a straipsnis

1. Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Tarybos reglamento nuostatų (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.

Pakeitimas 6

3 a straipsnio 2 dalis (nauja)

2. Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga Specialiojoje programoje numatytiems uždaviniams, ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas.

Pakeitimas 7

3 a straipsnio 3 dalis (nauja)

3. Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu.

Pakeitimas 8

5 straipsnio 3 dalis

3. Šios specialiosios programos IV priede pateikta bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyva, kuriai turėtų būti taikomas atskiras sprendimas remiantis Sutarties 169 straipsniu.

3. Šios specialiosios programos IV priede pateikta
  galima
  bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyva, kuriai turėtų būti taikomas atskiras sprendimas remiantis Sutarties 169 straipsniu.

Pakeitimas 9

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo.

Pakeitimas 10

6 straipsnio 2 dalis

2. Darbo programoje atsižvelgiama į tiesiogiai susijusią mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotosios valstybės bei Europos ir tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama.

2. Darbo programoje atsižvelgiama į tiesiogiai susijusią mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotosios valstybės bei Europos ir tarptautinės organizacijos,
  siekdamos padidinti sąveiką su tokia veikla,
  ir į pridėtinės vertės Europoje kūrimą, poveikį pramonės konkurencingumui ir į santykį su kitomis Bendrijos politikos sritimis. Prireikus ji atnaujinama.

Pakeitimas 11

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a. Komisija užtikrina tyrimo rezultatų įvertinimą ir informuoja apie savo indėlį kuriant dinamišką žinių visuomenę Europoje.

Pakeitimas 12

8 straipsnio 5 dalis

5. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus.

5. Komisija reguliariai informuoja komitetą
  ir atsakingą Europos Parlamento komitetą
  apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus.

Pakeitimas 13

8 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a. Komisijos ataskaitoje pateikiamas finansų valdymo patikimumo bei biudžeto ir ekonomikos valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo vertinimas.

Pakeitimas 14

8 a straipsnis (naujas)

8 a straipsnis

5a. Komisija atsakingoms institucijoms laiku pateikia šį sprendimą ir pranešimą apie specifinės programos vykdymą, kad procedūra šio sprendimo pakeitimui galėtų būti baigta iki 2010 m.

Pakeitimas 15

I Priedo paantraštės „Įvadas“ 1 dalies 5 pastraipa

—

Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų harmoningai integruoti į Europos visuomenę;

| — | Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų harmoningai integruoti į Europos visuomenę;
  įgalinant ES, šalių ar regionų informacijos biurus teikti MVĮ, pramonės ir akademinėms institucijoms visą reikalingą informaciją apie Pagrindų programą, Konkurencijos ir naujovių pagrindų programą ir struktūrinius fondus; ir |
| --- | --- |

—

Suartinant mokslą ir visuomenę, kad mokslas ir technologijos būtų harmoningai integruoti į Europos visuomenę;
  įgalinant ES, šalių ar regionų informacijos biurus teikti MVĮ, pramonės ir akademinėms institucijoms visą reikalingą informaciją apie Pagrindų programą, Konkurencijos ir naujovių pagrindų programą ir struktūrinius fondus; ir

Pakeitimas 16

I Priedo paantraštės „Įvadas“ 1 dalies 6 įtrauka

| — | Imantis horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

Imantis horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti.

| — | Imantis horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam,
  įskaitant tarpvalstybinį ir tarpregioninį,
  bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

Imantis horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam,
  įskaitant tarpvalstybinį ir tarpregioninį,
  bendradarbiavimui remti.

Pakeitimas 17

I Priedo paantraštės „Įvadas“ 4 pastraipa

Šioje specialiojoje programoje gali būti imamasi ne Bendrijos programų koordinavimo veiksmų pagal ERA-NET schemą, taip pat Bendrija gali dalyvauti bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis), kaip nurodyta specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“.

Šioje specialiojoje programoje gali būti imamasi ne Bendrijos programų koordinavimo veiksmų pagal ERA-NET schemą, taip pat Bendrija gali dalyvauti bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis), kaip nurodyta specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“.
  Šia veikla taip pat bus didinamas Pagrindų programos ir veiklos, atliekamos pasitelkus tarpvyriausybines struktūras, tarpusavio papildomumas ir sąsaja.

Pakeitimas 18

I priedo paantraštės „Įvadas“ antraštinės dalies „Nuosekli mokslinių tyrimų politikos plėtra“ 3 pastraipos 1 dalies 1 punkto 2 įtrauka

| — | Imamasi investicijų į pramoninius mokslinius tyrimus stebėsenos siekiant gauti nepriklausomos ir papildomos informacijos, kad būtų galima tinkamai pakreipti viešąją politiką, o įmonės galėtų atlikti savo investicijų į MTP strategijų lyginamąją analizę. Bus periodiškai teikiami įmonių ir sektoriaus lygio investicijų į MTP duomenys, privačių investicijų į MTP tendencijų apžvalgos, analizuojami sprendimų investuoti į MTP veiksniai ir įmonių praktika, atliekama ekonominio poveikio analizė ir pasekmių politikai vertinimas. |
| --- | --- |

—

Imamasi investicijų į pramoninius mokslinius tyrimus stebėsenos siekiant gauti nepriklausomos ir papildomos informacijos, kad būtų galima tinkamai pakreipti viešąją politiką, o įmonės galėtų atlikti savo investicijų į MTP strategijų lyginamąją analizę. Bus periodiškai teikiami įmonių ir sektoriaus lygio investicijų į MTP duomenys, privačių investicijų į MTP tendencijų apžvalgos, analizuojami sprendimų investuoti į MTP veiksniai ir įmonių praktika, atliekama ekonominio poveikio analizė ir pasekmių politikai vertinimas.

| — | Imamasi investicijų į pramoninius mokslinius tyrimus stebėsenos siekiant gauti nepriklausomos ir papildomos informacijos, kad būtų galima tinkamai pakreipti viešąją politiką, o
  ES ekonomikai itin svarbių sričių
  įmonės galėtų atlikti savo investicijų į MTP strategijų lyginamąją analizę. Bus periodiškai teikiami įmonių ir sektoriaus lygio investicijų į MTP duomenys, privačių investicijų į MTP tendencijų apžvalgos, analizuojami sprendimų investuoti į MTP veiksniai ir įmonių praktika, atliekama ekonominio poveikio analizė ir pasekmių politikai vertinimas. |
| --- | --- |

—

Imamasi investicijų į pramoninius mokslinius tyrimus stebėsenos siekiant gauti nepriklausomos ir papildomos informacijos, kad būtų galima tinkamai pakreipti viešąją politiką, o
  ES ekonomikai itin svarbių sričių
  įmonės galėtų atlikti savo investicijų į MTP strategijų lyginamąją analizę. Bus periodiškai teikiami įmonių ir sektoriaus lygio investicijų į MTP duomenys, privačių investicijų į MTP tendencijų apžvalgos, analizuojami sprendimų investuoti į MTP veiksniai ir įmonių praktika, atliekama ekonominio poveikio analizė ir pasekmių politikai vertinimas.

Pakeitimas 19

I priedo paantraštės „Įvadas“ antraštinės dalies „Nuosekli mokslinių tyrimų politikos plėtra“ 3 pastraipos 2 dalies 1 punktas

Tikslas yra stiprinti mokslinių tyrimų politikų koordinavimą vykdant veiklą, kuria remiami i) atvirojo koordinavimo metodo (AKM) įgyvendinimas, ii) iniciatyvos „iš apačios“, kurių imasi keletas šalių ar regionų, prireikus įtraukiant kitas suinteresuotąsias šalis (įmones, europines organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas).

Tikslas yra stiprinti mokslinių tyrimų politikos koordinavimą
  , jei taip iš tiesų galima sukurti pridėtinę vertę mokslinių tyrimų ir inovacinių sistemų srityje,
  vykdant veiklą, kuria remiami i) atvirojo koordinavimo metodo (AKM) įgyvendinimas, ii) iniciatyvos „iš apačios“, kurių imasi keletas šalių ar regionų, prireikus įtraukiant kitas suinteresuotąsias šalis (įmones, europines organizacijas ir pilietinės visuomenės organizacijas).

Pakeitimas 20

I priedo paantraštės „Įvadas“ antraštinės dalies „Nuosekli mokslinių tyrimų politikos plėtra“ 3 pastraipos 2 dalies 3 a punktas (naujas)

Reikia atkreipti ypatingą dėmesį į:

| — | sinergetinį požiūrį į mokslinių tyrimų potencialo plėtimą pasitelkiant inovacijų skatinamus struktūrinius fondus ir programas; |
| --- | --- |

—

sinergetinį požiūrį į mokslinių tyrimų potencialo plėtimą pasitelkiant inovacijų skatinamus struktūrinius fondus ir programas;

| — | įvairių valstybių narių regionų veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo administracinių ir fizinių kliūčių mažinimą; ir |
| --- | --- |

—

įvairių valstybių narių regionų veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo administracinių ir fizinių kliūčių mažinimą; ir

| — | mokslinių tyrimų bei inovacijų bendrų pajėgumų kūrimą. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų bei inovacijų bendrų pajėgumų kūrimą.

Pakeitimas 21

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Metodas“ 1 pastraipa

Kad Europa taptų dinamiškiausia ir žiniomis paremta konkurencingiausia ekonomika pasaulyje, jai būtinai reikia šiuolaikinių ir veiksmingų mokslinių tyrimų infrastruktūrų, užtikrinančių jai lyderės poziciją mokslo ir technologijų srityje. Mokslinių tyrimų infrastruktūros vaidina esminį vaidmenį kuriant žinias, jas skleidžiant, praktiškai pritaikant ir panaudojant, taigi skatinant inovacijas. Galimybė jomis naudotis visose mokslo
  ir
  technologijų srityse tampa vis aktualesnė. Daug mokslinių tyrimų infrastruktūrų, išaugusių iš didelių įrenginių, skirtų beveik išimtinai vienai disciplinai, virto infrastruktūromis, teikiančiomis paslaugas įvairioms mokslininkų bendruomenėms. Dėl informacijos ir ryšių technologijų naujausia infrastruktūros koncepcija taip pat išsiplėtė, apimdama paskirstytas techninės įrangos sistemas, programinę įrangą ir turinį, talpinantį didžiulį kiekį įvairių disciplinų žinių.

Kad Europa taptų dinamiškiausia ir žiniomis paremta konkurencingiausia ekonomika pasaulyje, jai būtinai reikia šiuolaikinių ir veiksmingų mokslinių tyrimų infrastruktūrų, užtikrinančių jai lyderės poziciją mokslo ir technologijų srityje. Mokslinių tyrimų infrastruktūros vaidina esminį vaidmenį kuriant žinias, jas skleidžiant, praktiškai pritaikant ir panaudojant, taigi skatinant inovacijas. Galimybė jomis naudotis visose mokslo
  ,
  technologijų
  ir faktiniais duomenimis pagrįstos politikos
  srityse tampa vis aktualesnė. Daug mokslinių tyrimų infrastruktūrų, išaugusių iš didelių įrenginių, skirtų beveik išimtinai vienai disciplinai, virto infrastruktūromis, teikiančiomis paslaugas įvairioms mokslininkų bendruomenėms. Dėl informacijos ir ryšių technologijų naujausia infrastruktūros koncepcija taip pat išsiplėtė, apimdama paskirstytas techninės įrangos sistemas, programinę įrangą ir turinį, talpinantį didžiulį kiekį įvairių disciplinų žinių
  , skirtų daugeliui įvairių naudotojų bendruomenių
  .

Pakeitimas 22

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Metodas“ 2 pastraipa

Siūloma veikla ypač prisidės prie žinių plėtojimo, panaudojimo ir išsaugojimo, remiant mokslinių tyrimų infrastruktūras, grindžiamas į kompetenciją orientuotu metodu „iš apačios į viršų“ ir tiksliniu metodu. Strateginis e. infrastruktūromis pagrįstų informacijos ir ryšių tobulinimas yra tarsi vairas, kuriuo galima pakeisti mokslo kryptį.

Siūloma veikla ypač prisidės prie žinių plėtojimo, panaudojimo ir išsaugojimo, remiant mokslinių tyrimų infrastruktūras, grindžiamas į kompetenciją orientuotu metodu „iš apačios į viršų“ ir tiksliniu metodu
  , grindžiamu turimais ištekliais ir svarbiausiais Europos prioritetais
  . Strateginis informacijos ir komunikacijos technologijomis pagrįstų
  elektroninių ir virtualių e. infrastruktūrų tobulinimas yra tarsi
  pagrindinis
  vairas, kuriuo galima pakeisti mokslo kryptį
  ir kuris visur Europoje finansuojamas svarbiomis viešojo ir privačiojo sektoriaus investicijomis. Veiklos koordinavimas su valstybėmis narėmis yra labai svarbus infrastruktūrų plėtros ir finansavimo požiūriu.

Pakeitimas 23

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Metodas“ 3 pastraipos įvadinė dalis

Sąvoka „mokslinių tyrimų infrastruktūros“ Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje reiškia įrenginius, išteklius ar paslaugas, kurių mokslinių tyrimų bendruomenei reikia vykdyti moksliniams tyrimams visose mokslo ir technologijų srityse. Šis apibrėžimas kartu su žmogiškaisiais ištekliais apima:

Sąvoka „mokslinių tyrimų infrastruktūros“ Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje reiškia įrenginius, išteklius ar paslaugas, kurių
  viešojo, privačiojo ir pilietinės visuomenės sektorių
  mokslinių tyrimų bendruomenei reikia vykdyti moksliniams tyrimams visose mokslo ir technologijų srityse. Šis apibrėžimas kartu su žmogiškaisiais ištekliais apima:

Pakeitimas 24

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 dalies 1 įtrauka

| — | optimizuoti esamų mokslinių tyrimų infrastruktūrų panaudojimą ir gerinti jų pasiekimus; |
| --- | --- |

—

optimizuoti esamų mokslinių tyrimų infrastruktūrų panaudojimą ir gerinti jų pasiekimus;

| — | visų pirma
  optimizuoti esamų mokslinių tyrimų infrastruktūrų panaudojimą ir gerinti jų pasiekimus; |
| --- | --- |

—

visų pirma
  optimizuoti esamų mokslinių tyrimų infrastruktūrų panaudojimą ir gerinti jų pasiekimus;

Pakeitimas 25

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 dalies 2 ir 3 įtrauka

| — | skatinti naujų visos Europos intereso mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimą (arba esamų infrastruktūrų esminį modernizavimą),
  remiantis
  Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų strategijos forumo (ESFRI)
  darbais
  ; |
| --- | --- |

—

skatinti naujų visos Europos intereso mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimą (arba esamų infrastruktūrų esminį modernizavimą),
  remiantis
  Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų strategijos forumo (ESFRI)
  darbais
  ;

| — | skatinti naujų visos Europos intereso mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimą (arba esamų infrastruktūrų esminį modernizavimą),
  ypač
  Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų strategijos forumo (ESFRI)
  veiklą
  ; |
| --- | --- |

—

skatinti naujų visos Europos intereso mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimą (arba esamų infrastruktūrų esminį modernizavimą),
  ypač
  Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų strategijos forumo (ESFRI)
  veiklą
  ;

| — | taikyti paramos priemones, įskaitant paramą naujiems poreikiams. |
| --- | --- |

—

taikyti paramos priemones, įskaitant paramą naujiems poreikiams.

| — | taikyti paramos priemones, įskaitant paramą naujiems poreikiams
  ir technologijų plėtros pajėgumams konvergencijos regionuose
  . |
| --- | --- |

—

taikyti paramos priemones, įskaitant paramą naujiems poreikiams
  ir technologijų plėtros pajėgumams konvergencijos regionuose
  .

Pakeitimas 26

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.1.1 punktas

1.1.1 Geriausioms mokslinių tyrimų infrastruktūroms reikia didelių ir ilgalaikių investicijų į išteklius (žmogiškuosius ir finansinius). Jomis turėtų naudotis kaip įmanoma didesnė mokslininkų bendruomenė ir Europos įmonės-vartotojos. ES turėtų prisidėti prie šio tikslo skatindama tarptautines galimybes pasinaudoti infrastruktūromis. Reikėtų suteikti naujas galimybes
  , mokslinių tyrimų grupėms
  įskaitant nutolusių ir atokiausių regionų grupes, pasinaudoti geriausiomis mokslinių tyrimų infrastruktūromis. Ši galimybė pasinaudoti infrastruktūromis gali būti suteikta išorės vartotojams asmeniškai („fiziškai“) arba pasitelkus tinkamus elektroninius ryšius. Tai gali būti atliekama ir naudojantis nuotolinėmis mokslinėmis paslaugomis. Ši veikla bus įgyvendinama pasitelkiant „iš apačios į viršų“ metodu pagrįstus kvietimus teikti paraiškas, atvirus visose mokslo ir technologijų srityse, nei vienai sričiai neteikiant pirmenybės.

(Šis pakeitimas lietuviškam variantui įtakos neturi.)

Pakeitimas 27

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.1.2 punkto 2 pastraipa

| — | „iš apačios į viršų“ metodu pagrįstus kvietimus teikti paraiškas siekiant palengvinti tarpusavio koordinavimą ir sukaupti bendrus infrastruktūromis besinaudojančiųjų subjektų išteklius, tokiu būdu skatinant jų bendradarbiavimo kultūrą. Tokia veikla turėtų būti siekiama Europos mastu geriau susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūrų veiklos metodus, skatinti bendrą jų pajėgumų bei rezultatų plėtojimą ir darnų bei tarpdalykinį jų naudojimą; |
| --- | --- |

—

„iš apačios į viršų“ metodu pagrįstus kvietimus teikti paraiškas siekiant palengvinti tarpusavio koordinavimą ir sukaupti bendrus infrastruktūromis besinaudojančiųjų subjektų išteklius, tokiu būdu skatinant jų bendradarbiavimo kultūrą. Tokia veikla turėtų būti siekiama Europos mastu geriau susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūrų veiklos metodus, skatinti bendrą jų pajėgumų bei rezultatų plėtojimą ir darnų bei tarpdalykinį jų naudojimą;

| — | „iš apačios į viršų“ metodu pagrįstus kvietimus teikti paraiškas siekiant palengvinti tarpusavio koordinavimą ir sukaupti bendrus infrastruktūromis besinaudojančiųjų subjektų išteklius, tokiu būdu skatinant jų bendradarbiavimo kultūrą. Tokia veikla turėtų būti siekiama Europos mastu geriau susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūrų veiklos metodus
  , atsižvelgiant į galimus naudotojus, padidinti jų veiklos pobūdžio skaidrumą ir sudaryti palankesnes sąlygas jomis naudotis
  , skatinti bendrą jų pajėgumų bei rezultatų plėtojimą ir darnų bei tarpdalykinį jų naudojimą; |
| --- | --- |

—

„iš apačios į viršų“ metodu pagrįstus kvietimus teikti paraiškas siekiant palengvinti tarpusavio koordinavimą ir sukaupti bendrus infrastruktūromis besinaudojančiųjų subjektų išteklius, tokiu būdu skatinant jų bendradarbiavimo kultūrą. Tokia veikla turėtų būti siekiama Europos mastu geriau susisteminti mokslinių tyrimų infrastruktūrų veiklos metodus
  , atsižvelgiant į galimus naudotojus, padidinti jų veiklos pobūdžio skaidrumą ir sudaryti palankesnes sąlygas jomis naudotis
  , skatinti bendrą jų pajėgumų bei rezultatų plėtojimą ir darnų bei tarpdalykinį jų naudojimą;

Pakeitimas 74

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.1.2 punkto 2 pastraipos 2 įtrauka

| — | „tikslinius“ kvietimus teikti paraiškas, kai tokia tikslinė veikla teiks ilgalaikę naudą remiant galimai svarbias mokslinių tyrimų infrastruktūras ir spartinant jų plėtojimą ES. Tokia veikla bus įgyvendinama ją glaudžiai koordinuojant su teminėse srityse vykdoma veikla, siekiant užtikrinti, kad visi veiksmai, kurių imamasi Europos lygiu, atitiktų atitinkamų sričių mokslinių tyrimų infrastruktūrų poreikius. Jau dabar galima nurodyti sritis, kuriose reikia sustiprinti esamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jas geriau panaudoti, kad būtų galima patenkinti ilgalaikius strateginius akademinių, viešųjų ir pramonės mokslo subjektų bei plačiosios visuomenės poreikius; tai būtų, pvz., gyvosios gamtos mokslai ir jų taikymas, informacijos ir ryšių technologijos, pramonės mokslinių tyrimų plėtra, metrologija, parama darniam vystymuisi, visų pirma aplinkos srityje, ir socialiniams bei humanitariniams mokslams. |
| --- | --- |

—

„tikslinius“ kvietimus teikti paraiškas, kai tokia tikslinė veikla teiks ilgalaikę naudą remiant galimai svarbias mokslinių tyrimų infrastruktūras ir spartinant jų plėtojimą ES. Tokia veikla bus įgyvendinama ją glaudžiai koordinuojant su teminėse srityse vykdoma veikla, siekiant užtikrinti, kad visi veiksmai, kurių imamasi Europos lygiu, atitiktų atitinkamų sričių mokslinių tyrimų infrastruktūrų poreikius. Jau dabar galima nurodyti sritis, kuriose reikia sustiprinti esamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jas geriau panaudoti, kad būtų galima patenkinti ilgalaikius strateginius akademinių, viešųjų ir pramonės mokslo subjektų bei plačiosios visuomenės poreikius; tai būtų, pvz., gyvosios gamtos mokslai ir jų taikymas, informacijos ir ryšių technologijos, pramonės mokslinių tyrimų plėtra, metrologija, parama darniam vystymuisi, visų pirma aplinkos srityje, ir socialiniams bei humanitariniams mokslams.

| — | „tikslinius“ kvietimus teikti paraiškas, kai tokia tikslinė veikla teiks ilgalaikę naudą remiant galimai svarbias mokslinių tyrimų infrastruktūras ir spartinant jų plėtojimą ES. Tokia veikla bus įgyvendinama ją glaudžiai koordinuojant su teminėse srityse vykdoma veikla, siekiant užtikrinti, kad visi veiksmai, kurių imamasi Europos lygiu, atitiktų atitinkamų sričių mokslinių tyrimų infrastruktūrų poreikius. Jau dabar galima nurodyti sritis, kuriose reikia sustiprinti esamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jas geriau panaudoti, kad būtų galima patenkinti ilgalaikius strateginius akademinių, viešųjų ir pramonės mokslinių tyrimų suinteresuotų subjektų bei plačiosios visuomenės poreikius; tai būtų, pvz., gyvosios gamtos mokslai ir jų taikymas,
  ypač klinikinių tyrimų infrastruktūros, pediatrinių ligų tyrimo tinklai,
  informacijos ir ryšių technologijos, pramonės mokslinių tyrimų plėtra, metrologija, parama darniam vystymuisi, visų pirma aplinkos srityje, ir socialiniams bei humanitariniams mokslams. |
| --- | --- |

—

„tikslinius“ kvietimus teikti paraiškas, kai tokia tikslinė veikla teiks ilgalaikę naudą remiant galimai svarbias mokslinių tyrimų infrastruktūras ir spartinant jų plėtojimą ES. Tokia veikla bus įgyvendinama ją glaudžiai koordinuojant su teminėse srityse vykdoma veikla, siekiant užtikrinti, kad visi veiksmai, kurių imamasi Europos lygiu, atitiktų atitinkamų sričių mokslinių tyrimų infrastruktūrų poreikius. Jau dabar galima nurodyti sritis, kuriose reikia sustiprinti esamas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jas geriau panaudoti, kad būtų galima patenkinti ilgalaikius strateginius akademinių, viešųjų ir pramonės mokslinių tyrimų suinteresuotų subjektų bei plačiosios visuomenės poreikius; tai būtų, pvz., gyvosios gamtos mokslai ir jų taikymas,
  ypač klinikinių tyrimų infrastruktūros, pediatrinių ligų tyrimo tinklai,
  informacijos ir ryšių technologijos, pramonės mokslinių tyrimų plėtra, metrologija, parama darniam vystymuisi, visų pirma aplinkos srityje, ir socialiniams bei humanitariniams mokslams.

Pakeitimas 28

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.1.3 punkto 1 pastraipa

1.1.3 Išvystytos e. infrastruktūros mokslinių tyrimų bendruomenėms
  nuolat
  teiks paslaugas, grindžiamas
  sudėtingais
  procesais, siekiant virtualioms bendruomenėms suteikti IRT pagrįstų paskirstytų išteklių (skaičiavimai, ryšiai, instrumentavimas) galią. Europos strategijos ir atitinkamos europinės veiklos šioje srityje sustiprinimas gali ženkliai prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų potencialo padidinimo ir jo panaudojimo, tokiu būdu sutvirtinant e. infrastruktūras, tapsiančias Europos mokslinių tyrimų erdvės kertiniu akmeniu, tarpdalykinių inovacijų „pirmtaku“, „vairu“, kuriuo galima pakeisti mokslo kryptį.
  Tai taip pat padėtų
  integruoti tyrėjų grupes iš nutolusių ir atokiausių regionų.

1.1.3 Išvystytos e. infrastruktūros mokslinių tyrimų bendruomenėms teiks
  labai svarbias
  paslaugas, grindžiamas sudėtingais procesais, siekiant virtualioms bendruomenėms suteikti IRT pagrįstų paskirstytų išteklių (skaičiavimai, ryšiai, instrumentavimas) galią. Europos strategijos ir atitinkamos europinės veiklos šioje srityje sustiprinimas gali ženkliai prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų potencialo padidinimo ir jo panaudojimo, tokiu būdu sutvirtinant e. infrastruktūras, tapsiančias Europos mokslinių tyrimų erdvės kertiniu akmeniu, tarpdalykinių inovacijų „pirmtaku“, „vairu“, kuriuo galima pakeisti mokslo kryptį.
  Be to, labai svarbu pasitelkus šį procesą
  integruoti tyrėjų grupes iš nutolusių ir atokiausių regionų.

Pakeitimas 29

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.1.3 punkto 3 pastraipa

Reikės teikti koordinuotą paramą skaitmeninėms bibliotekoms, archyvams, duomenų laikmenoms, duomenų saugojimui ir bendram išteklių kaupimui Europos lygiu siekiant sukurti duomenų saugyklas mokslinei bendruomenei ir vėlesnėms mokslininkų kartoms. Bus nagrinėjami pasitikėjimo e. infrastruktūromis didinimo aspektai. Šia veikla taip pat bus siekiama numatyti ir įtraukti naujus reikalavimus ir sprendimus, kad būtų sukurti plataus masto bandymų stendai, skirti išbandyti naujausias technologijas ir patenkinti naujus vartotojo reikalavimus, įskaitant e. mokymą. E. infrastruktūrų svarstymo grupė (eISG) reguliariai padės teikdama strategines rekomendacijas.

Reikės teikti koordinuotą paramą skaitmeninėms bibliotekoms, archyvams, duomenų laikmenoms, duomenų saugojimui ir bendram išteklių kaupimui Europos lygiu siekiant sukurti
  Europos skaitmeninę biblioteką bei
  duomenų saugyklas mokslinei bendruomenei ir vėlesnėms mokslininkų kartoms. Bus nagrinėjami pasitikėjimo e. infrastruktūromis didinimo aspektai. Šia veikla taip pat bus siekiama numatyti ir įtraukti naujus reikalavimus ir sprendimus, kad būtų sukurti plataus masto bandymų stendai, skirti išbandyti naujausias technologijas ir patenkinti naujus vartotojo reikalavimus, įskaitant e. mokymą. E. infrastruktūrų svarstymo grupė (eISG) reguliariai padės teikdama strategines rekomendacijas.

Pakeitimas 30

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.2 punkto 1 a papunktis (naujas)

Europos mokslo tyrimų infrastruktūros strategijos forumas (ESFRI), Technologijų platformos, Bendros technologijų iniciatyvos ir Europos mokslinių tyrimų taryba turės aiškiai suformuluoti savo mokslinių tyrimų infrastruktūros poreikius.

Pakeitimas 31

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.2.2 punkto 1 ir 2 pastraipos įvadinė dalis

1.2.2 Tikslas - skatinti kurti naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras,
  pagrįstas
  ESFRI
  atliktu darbu, susijusiu
  su naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų europinio plano plėtojimu.
  Komisija atrinks
  prioritetinius projektus, kuriems gali būti skirtas EB finansavimas
  pagal 7-ąją pagrindų programą.

1.2.2 Tikslas - skatinti kurti naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras,
  laikantis „kintamos geometrijos“ principo ir ypač atsižvelgiant į
  ESFRI
  atliktą darbą, susijusį
  su naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų europinio plano plėtojimu.
  Darbo programa apims atrinktus
  prioritetinius projektus, kuriems gali būti skirtas EB finansavimas.

Su naujų infrastruktūrų kūrimu susijusi veikla bus įgyvendinama dviem etapais:

Su naujų infrastruktūrų kūrimu susijusi veikla bus įgyvendinama dviem etapais
  , remiantis 7-ojoje pagrindų programoje pateiktu kriterijų sąrašu
  :

Pakeitimas 32

I Priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.2.2 punkto 2 etapo 2 dalis (nauja)

Antrajame etape turėtų būti įgyvendinami sukūrimo planai remiantis pasiektais techniniais, teisiniais, administraciniais susitarimais, visų pirma pasitelkus nacionalinių ir Bendrijos priemonių (pagrindų programa, struktūriniai fondai, Europos investicijų bankas) papildomumą. Finansinė parama pagal Pagrindų programą kūrimo etapui gali būti suteikta tiems prioritetiniams projektams, kuriuose išreikštas aiškus Bendrijos paramos poreikis. Šiais atvejais sprendimai bus priimami naudojant priemones, kurios priklausys nuo reikalingo finansavimo pobūdžio ir lygmens (pvz., tiesioginės subsidijos, EIB paskolos, kuriomis pasinaudoti bus lengviau dėl rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (III priedas, 171 straipsnis).

Antrajame etape turėtų būti įgyvendinami sukūrimo planai remiantis pasiektais techniniais, teisiniais, administraciniais susitarimais, visų pirma pasitelkus nacionalinių ir Bendrijos priemonių (pagrindų programa, struktūriniai fondai, Europos investicijų bankas) papildomumą
  ir įtraukiant atitinkamas privačias finansų įstaigas.
  Finansinė parama pagal Pagrindų programą kūrimo etapui gali būti suteikta tiems prioritetiniams projektams, kuriuose išreikštas aiškus Bendrijos paramos poreikis. Šiais atvejais sprendimai bus priimami naudojant priemones, kurios priklausys nuo reikalingo finansavimo pobūdžio ir lygmens (pvz., tiesioginės subsidijos, EIB paskolos, kuriomis pasinaudoti bus lengviau dėl rizikos pasidalijimo finansinės priemonės (III priedas, 171 straipsnis).

Pakeitimas 33

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.2.2a punktas (naujas)

1.2.2a „Atvirų inovacijų“ centrai

„Atvirų inovacijų“ centrai suteiktų galimybę vienoje vietoje būtų galima vykdyti didelius bendrus pramonės mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektus, kuriuose galėtų dalyvauti konsorciumų partnerių laikinam darbui komandiruoti darbuotojai, ir (arba) nevaržomą galimybę naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir paslaugomis pagal infrastruktūros dalijimosi iniciatyvą.

Pakeitimas 34

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ antraštinės dalies „Veikla“ 1.2.2 a punktas (naujas)

1.2.2b Dalijimasis mokslinių tyrimų rezultatais

Sukurti mokslo metodų serverį, kuris galėtų daug prisidėti didinant mokslinių tyrimų metodų veiksmingumą, palyginamomis sąlygomis suteikdamas galimybę susipažinti su tam tikrų mokslinių tyrimų etapų rezultatais.

Pakeitimas 35

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Metodas“ 2 pastraipa

Bus įgyvendinama speciali MVĮ ar MVĮ asociacijų rėmimo veikla, atsižvelgiant į poreikį perduoti mokslinius tyrimus vykdyti universitetams ir mokslinių tyrimų centrams
  („MTTP vykdytojams“)
  . Ši veikla bus atliekama visoje mokslo ir technologijų srityje. Vertinant projektų paraiškas bus tinkamai atsižvelgta į laukiamą ekonominį poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Bus finansuojama pagal dvi schemas: MVĮ skirti moksliniai tyrimai ir MVĮ asociacijoms skirti moksliniai tyrimai. Pirmoji skirta žemo ar vidutinio lygio technologijas turinčioms MVĮ, kurios turi mažai ar visai neturi mokslinių tyrimų pajėgumų, taip pat
  tyrimus intensyviai atliekančioms
  MVĮ, kurios nori vykdyti užsakomuosius tyrimus, kad papildytų savo pačių tyrimų pajėgumus. Antroji schema skirta MVĮ asociacijoms, kurios paprastai geriausiai žino ar gali nustatyti bendrąsias savo narių technines problemas, gali veikti jų vardu ir skatinti veiksmingą rezultatų sklaidą ir jų panaudojimą.

Bus įgyvendinama speciali MVĮ ar MVĮ asociacijų rėmimo veikla, atsižvelgiant į poreikį perduoti mokslinius tyrimus vykdyti
  „MTTP vykdytojams“, pvz.,
  universitetams
  ,
  mokslinių tyrimų centrams
  ir tyrimus intensyviai atliekančioms MVĮ
  . Ši veikla bus atliekama visoje mokslo ir technologijų srityje. Vertinant projektų paraiškas bus tinkamai atsižvelgta į laukiamą ekonominį poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Bus finansuojama pagal dvi schemas: MVĮ skirti moksliniai tyrimai ir MVĮ asociacijoms skirti moksliniai tyrimai. Pirmoji skirta žemo ar vidutinio lygio technologijas turinčioms MVĮ, kurios turi mažai ar visai neturi mokslinių tyrimų pajėgumų, taip pat
  technologinių pajė- gumų turinčioms ir tradicinių sektorių
  MVĮ, kurios nori vykdyti užsakomuosius tyrimus, kad papildytų savo pačių
  technologinių
  tyrimų pajėgumus. Antroji schema skirta MVĮ asociacijoms, kurios paprastai geriausiai žino ar gali nustatyti bendrąsias savo narių technines problemas, gali veikti jų vardu ir skatinti veiksmingą rezultatų sklaidą ir jų panaudojimą.

Pakeitimas 36

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Metodas“ 3 pastraipa

Be šios specialios veiklos bus skatinamas ir lengvinamas MVĮ dalyvavimas visoje Pagrindų programoje. Yra tinkamai atsižvelgiama į MVĮ mokslinių tyrimų poreikius ir potencialą sudarant „Bendradarbiavimo“ programos teminių sričių turinį, kuris bus įgyvendinamas įvairaus dydžio ir įvairios apimties projektais, priklausomai nuo srities ir temos.

Be šios specialios veiklos bus skatinamas ir lengvinamas MVĮ dalyvavimas visoje Pagrindų programoje. Ypač bus supaprastintos ir aiškesnės administravimo procedūros, o Pagrindų programoje dalyvaujančių MVĮ išlaidos bus sumažintos. Yra tinkamai atsižvelgiama į MVĮ mokslinių tyrimų poreikius ir potencialą sudarant „Bendradarbiavimo“ programos teminių sričių turinį, kuris bus įgyvendinamas įvairaus dydžio ir įvairios apimties projektais, priklausomai nuo srities ir temos.

Siekiant įgyvendinti šį tikslą, bus imamasi priemonių, kurios leistų MVĮ - atskirai arba grupėmis - lengviau dalyvauti projektuose, susijusiuose su prioritetinėmis bendradarbiavimo programos temomis, ir technologijų platformose.

Bus stengiamasi užtikrinti, kad finansuojant projektus, kuriuose dalyvauja MVĮ, kuo labiau prisidėtų visos Bendrijos institucijos, įskaitant EIB ir EIF.

Pakeitimas 37

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Metodas“ 4 pastraipa

Bendrijos MTTP pagrindų programos įgyvendinimo laikotarpiu bus užtikrinamas papildomumas ir sąveika su Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa, siekiant skatinti ir lengvinti MVĮ dalyvavimą Bendrijos MTTP pagrindų programoje.

Bendrijos MTTP pagrindų programos įgyvendinimo laikotarpiu bus užtikrinamas papildomumas ir sąveika su Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa, siekiant skatinti ir lengvinti MVĮ dalyvavimą Bendrijos MTTP pagrindų programoje.
  Taip pat bus siekiama koordinavimo su nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis, papildant toliau nurodytą mokslinių tyrimų veiklą. Atsižvelgiant į tai, taip pat gali būti svarstoma galimybė kartu įgyvendinti MVĮ skirtas technologijų plėtros programas pagal EUREKA programą, siekiant paskatinti rinkos reikalavimams pritaikytus pažangius projektus. Bus siekiama šių tikslų:

| — | skatinti MVĮ dalyvauti Pagrindų programoje ir sudaryti tam geresnes sąlygas; ir |
| --- | --- |

—

skatinti MVĮ dalyvauti Pagrindų programoje ir sudaryti tam geresnes sąlygas; ir

| — | užtikrinti, kad MVĮ visapusiškai pasinaudotų Pagrindų programoje numatytomis finansavimo galimybėmis. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad MVĮ visapusiškai pasinaudotų Pagrindų programoje numatytomis finansavimo galimybėmis.

Numatoma įgyvendinti paprastus, trumpalaikius projektus, kuriems bus taikoma greita procedūra, nebus taikomi sudėtingi finansiniai principai ir nebus reikalaujama teikti nereikalingų ataskaitų. Jei tik įmanoma, ir pagal Pagrindų programą, ir pagal KNP bus taikomi tie patys paraiškų teikimo ir sutarčių sudarymo principai.

Pakeitimas 38

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Metodas“ 4 a pastraipa (nauja)

Taip pat bus nustatyti bendradarbiavimo su nacionalinėmis ir regioninėmis MTP paramos programomis mechanizmai, skirti teikti labiau prie vietinių poreikių pritaikytas paslaugas bei didinti įvairių nacionalinių paramos schemų kritinę masę ir stiprinti jų europinį aspektą.

Pakeitimas 39

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Metodas“ 1 pastraipos 1 įtrauka

Pagal šią schemą remiamos mažos novatoriškų MVĮ grupės siekiant spręsti bendrąsias ar papildomas technologines problemas. Palyginti trumpalaikiuose projektuose turi būti kreipiamas dėmesys į MVĮ, kurios paveda mokslinius tyrimus atlikti MTTP vykdytojams, inovacijų poreikius, taip pat atsispindėti aiškus atitinkamų MVĮ potencialo panaudojimas.

Pagal šią schemą remiama mažų novatoriškų MVĮ grupių ir amatų įmonių kūrimas ir veikla,
  siekiant spręsti bendrąsias ar papildomas technologines problemas. Palyginti trumpalaikiuose projektuose turi būti kreipiamas dėmesys į MVĮ, kurios paveda mokslinius tyrimus atlikti MTTP vykdytojams, inovacijų poreikius, taip pat atsispindėti aiškus atitinkamų MVĮ potencialo panaudojimas.

Pakeitimas 40

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 dalies 2 įtrauka (nauja)

| — | Nedidelėms MVĮ grupėms skirti moksliniai tyrimai:



  Remti mažas inovacinių MVĮ grupes, padedant išspręsti įprastines ar papildomas technologines problemas pasitelkiant Pagrindų programą ir (arba) tarpvyriausybinius rėmimo planus, pvz., Komisijos, EIB, ERPB JEREMIE ir JASPER iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

Remti mažas inovacinių MVĮ grupes, padedant išspręsti įprastines ar papildomas technologines problemas pasitelkiant Pagrindų programą ir (arba) tarpvyriausybinius rėmimo planus, pvz., Komisijos, EIB, ERPB JEREMIE ir JASPER iniciatyvas;

Pakeitimas 41

I priedo paantraštės „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ antraštinės dalies „Veikla“ paantraštinės dalies „Bendrosios schemų savybės“ 3 a įtrauka (nauja)

| — | Siekdama tvariai skatinti MTTP tyrimus vykdančiose ir didelį augimo potencialą turinčiose MVĮ, Komisija, bendradarbiaudama su EUREKA, taip pat gali pateikti pasiūlymą dėl 169 EB sutarties straipsnio iniciatyvos. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 42

I priedo paantraštės „Žinių regionai“ antraštinės dalies „Metodas“ 3 pastraipa

Programos dalies „Žinių regionai“ tikslas - remti geriausios MTP užsiimančių grupių vystymo politikos ir strategijų parengimą ir įgyvendinimą. Pagal šią dalį vykdoma veikla ypač sustiprins regionų mokslinių tyrimų darbotvarkių svarbą ir veiksmingumą pasitelkus abipusį mokymąsi, skatins ir stiprins grupių bendradarbiavimą ir prisidės prie esamų MTP užsiimančių grupių tvariosios plėtros stiprinimo, taip pat skatins naujų grupių kūrimąsi. Parama visų pirma bus teikiama poreikiais pagrįstiems ir į problemos sprendimą nukreiptiems projektams specifinėse technologinėse srityse ar sektoriuose.

Programos dalies „Žinių regionai“ tikslas - remti geriausios MTP užsiimančių grupių vystymo politikos ir strategijų parengimą ir įgyvendinimą. Pagal šią dalį vykdoma veikla ypač sustiprins regionų mokslinių tyrimų darbotvarkių svarbą ir veiksmingumą pasitelkus abipusį mokymąsi, skatins ir stiprins grupių bendradarbiavimą ir prisidės prie esamų MTP užsiimančių grupių tvariosios plėtros stiprinimo, taip pat skatins naujų grupių kūrimąsi. Parama visų pirma bus teikiama poreikiais pagrįstiems ir į problemos sprendimą nukreiptiems projektams specifinėse technologinėse srityse ar sektoriuose
  , visų pirma projektams, kuriuos įgyvendinant jau integruojamos regionų valdžios institucijos, plėtros agentūros, universitetai, mokslinių tyrimų centrai ir verslo atstovai
  .

Pakeitimas 43

I priedo paantraštės „Žinių regionai“ antraštinės dalies „Metodas“ 4 a pastraipa (nauja)

Reikia skirti dėmesį specifinei padėčiai, susijusiai su besiribojančių regionų, kuriuos skiria valstybių narių siena, bendradarbiavimu. Vadovaujantis struktūrinių fondų teritoriniu tikslu, „Žinių regionų“ programoje, kaip ir ES INTERREG III programose, turi būti numatyti sprendimai, kaip šalinti pasienio kliūtis, ir mechanizmai, kuriais būtų skatinamas pasienio regionų bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje, nepriklausomai nuo to, ar regionams keliami konvergencijos, ar regioninio konkurencingumo tikslai.

Pakeitimas 44

I priedo paantraštės „Žinių regionai“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | Regionų su mažiau išvystytais moksliniais tyrimais kuravimas, atliekamas šiuo atžvilgiu labai išsivysčiusių regionų, remiantis į su MTP susijusių grupių kūrimu. Tarptautiniai regionų konsorciumai sutelks ir suvienys mokslinių tyrimų subjektus iš akademinio, pramonės ir viešosios valdžios sluoksnių siekiant rasti „patariamuosius“ sprendimus technologiniu požiūriu mažiau išsivysčiusiems regionams. |
| --- | --- |

—

Regionų su mažiau išvystytais moksliniais tyrimais kuravimas, atliekamas šiuo atžvilgiu labai išsivysčiusių regionų, remiantis į su MTP susijusių grupių kūrimu. Tarptautiniai regionų konsorciumai sutelks ir suvienys mokslinių tyrimų subjektus iš akademinio, pramonės ir viešosios valdžios sluoksnių siekiant rasti „patariamuosius“ sprendimus technologiniu požiūriu mažiau išsivysčiusiems regionams.

| — | Regionų su mažiau išvystytais moksliniais tyrimais kuravimas, atliekamas šiuo atžvilgiu labai išsivysčiusių regionų, remiantis su MTP susijusių grupių kūrimu
  ar geresniu esamų grupių integravimu į pasaulinę rinką
  . Tarptautiniai regionų konsorciumai sutelks ir suvienys mokslinių tyrimų subjektus iš akademinio, pramonės ir viešosios valdžios sluoksnių siekiant rasti „patariamuosius“ sprendimus technologiniu požiūriu mažiau išsivysčiusiems regionams.
  Kuravimas turi numatyti priemones, skirtas stiprinti bendradarbiavimą su naujųjų valstybių narių mokslo bendruomenėmis
  . |
| --- | --- |

—

Regionų su mažiau išvystytais moksliniais tyrimais kuravimas, atliekamas šiuo atžvilgiu labai išsivysčiusių regionų, remiantis su MTP susijusių grupių kūrimu
  ar geresniu esamų grupių integravimu į pasaulinę rinką
  . Tarptautiniai regionų konsorciumai sutelks ir suvienys mokslinių tyrimų subjektus iš akademinio, pramonės ir viešosios valdžios sluoksnių siekiant rasti „patariamuosius“ sprendimus technologiniu požiūriu mažiau išsivysčiusiems regionams.
  Kuravimas turi numatyti priemones, skirtas stiprinti bendradarbiavimą su naujųjų valstybių narių mokslo bendruomenėmis
  .

Pakeitimas 45

I priedo paantraštės „Žinių regionai“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 pastraipos 3 įtrauka

| — | Iniciatyvos, siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir institucijų integraciją į regionų ekonomiką pasitelkiant jų sąveiką grupių lygiu. Bus imamasi tarptautinės veiklos siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir vietos verslo bendruomenės ryšius, taip pat atitinkamą veiklą tarp grupių. |
| --- | --- |

—

Iniciatyvos, siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir institucijų integraciją į regionų ekonomiką pasitelkiant jų sąveiką grupių lygiu. Bus imamasi tarptautinės veiklos siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir vietos verslo bendruomenės ryšius, taip pat atitinkamą veiklą tarp grupių.

| — | Iniciatyvos, siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir institucijų integraciją į regionų ekonomiką pasitelkiant jų sąveiką grupių lygiu. Bus imamasi tarptautinės veiklos siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir vietos verslo bendruomenės ryšius, taip pat atitinkamą veiklą tarp grupių.
  Ši veikla galėtų padėti nustatyti papildomą MTTP indėlį, siekiant parodyti integracijos privalumus. |
| --- | --- |

—

Iniciatyvos, siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir institucijų integraciją į regionų ekonomiką pasitelkiant jų sąveiką grupių lygiu. Bus imamasi tarptautinės veiklos siekiant pagerinti mokslinių tyrimų subjektų ir vietos verslo bendruomenės ryšius, taip pat atitinkamą veiklą tarp grupių.
  Ši veikla galėtų padėti nustatyti papildomą MTTP indėlį, siekiant parodyti integracijos privalumus.

Pakeitimas 46

I priedo paantraštės „Žinių regionai“ antraštinės dalies „Veikla“ 2 pastraipa

Taip pat bus remiama veikla, skirta skatinti nuolatinį tarpusavio pasikeitimą informacija, panašių projektų sąveiką ir, prireikus, sąveiką su veikla, vykdoma pagal panašias Bendrijos programas (pvz., analizės ir sintezės darbo grupės, apskrito stalo diskusijos, leidiniai).

Taip pat bus remiama veikla, skirta skatinti nuolatinį tarpusavio keitimąsi informacija, panašių projektų sąveiką ir, prireikus, sąveiką su veikla, vykdoma pagal panašias Bendrijos programas (pvz., analizės ir sintezės darbo grupės, apskritojo stalo diskusijos, leidiniai)
  , bei trečiųjų šalių dalyvavimą, jei to reikia siekiant įgyvendinti projekto tikslus
  .

Pakeitimas 47

I Priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų potencialas“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 pastraipos 1 įtrauka

| — | Pasikeisti žiniomis ir patirtimi, kai atrinkti centrai atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose ir viena ar kelios partnerių organizacijos kitoje ES valstybėje pasikeičia mokslinių tyrimų darbuotojais, užtikrinant atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose atrinktų centrų komandiruotų darbuotojų privalomojo sugrįžimo mechanizmus; |
| --- | --- |

—

Pasikeisti žiniomis ir patirtimi, kai atrinkti centrai atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose ir viena ar kelios partnerių organizacijos kitoje ES valstybėje pasikeičia mokslinių tyrimų darbuotojais, užtikrinant atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose atrinktų centrų komandiruotų darbuotojų privalomojo sugrįžimo mechanizmus;

| — | Pasikeisti žiniomis ir patirtimi, kai atrinkti centrai atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose ir viena ar kelios partnerių organizacijos
  valstybėje narėje, asocijuotoje šalyje, kaimyninėje šalyje ir trečioje šalyje
  pasikeičia mokslinių tyrimų darbuotojais
  ir vadovais
  , užtikrinant atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose atrinktų centrų komandiruotų darbuotojų privalomojo sugrįžimo mechanizmus; |
| --- | --- |

—

Pasikeisti žiniomis ir patirtimi, kai atrinkti centrai atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose ir viena ar kelios partnerių organizacijos
  valstybėje narėje, asocijuotoje šalyje, kaimyninėje šalyje ir trečioje šalyje
  pasikeičia mokslinių tyrimų darbuotojais
  ir vadovais
  , užtikrinant atrankos kriterijus atitinkančiuose regionuose atrinktų centrų komandiruotų darbuotojų privalomojo sugrįžimo mechanizmus;

Pakeitimas 48

I priedo paantraštės „Mokslinių tyrimų potencialas“ antraštinės dalies „Veikla“ 1 pastraipos 4 įtrauka

| — | Rengti darbo grupes ir konferencijas siekiant palengvinti žinių perdavimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais, dalyvaujant atrinktų centrų darbuotojams ir mokslininkams, pakviestiems iš kitų šalių pagal atrinktų centrų mokymo pajėgumų ir pripažinimo plėtojimo pagrindą; Užtikrinti atrinktų centrų mokslo darbuotojų dalyvavimą tarptautinėse konferencijose ar trumpalaikiuose mokymo renginiuose, siekiant keistis žiniomis, kurti tinklus ir pristatyti juos labiau tarptautinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

—

Rengti darbo grupes ir konferencijas siekiant palengvinti žinių perdavimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais, dalyvaujant atrinktų centrų darbuotojams ir mokslininkams, pakviestiems iš kitų šalių pagal atrinktų centrų mokymo pajėgumų ir pripažinimo plėtojimo pagrindą; Užtikrinti atrinktų centrų mokslo darbuotojų dalyvavimą tarptautinėse konferencijose ar trumpalaikiuose mokymo renginiuose, siekiant keistis žiniomis, kurti tinklus ir pristatyti juos labiau tarptautinėje aplinkoje;

| — | Rengti darbo grupes ir konferencijas siekiant palengvinti žinių perdavimą nacionaliniu
  , regioniniu
  ir tarptautiniu lygiais, dalyvaujant atrinktų centrų darbuotojams ir mokslininkams, pakviestiems iš kitų šalių pagal atrinktų centrų mokymo pajėgumų ir pripažinimo plėtojimo pagrindą; Užtikrinti atrinktų centrų mokslo darbuotojų dalyvavimą tarptautinėse konferencijose ar trumpalaikiuose mokymo renginiuose, siekiant keistis žiniomis, kurti tinklus ir pristatyti juos labiau tarptautinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

—

Rengti darbo grupes ir konferencijas siekiant palengvinti žinių perdavimą nacionaliniu
  , regioniniu
  ir tarptautiniu lygiais, dalyvaujant atrinktų centrų darbuotojams ir mokslininkams, pakviestiems iš kitų šalių pagal atrinktų centrų mokymo pajėgumų ir pripažinimo plėtojimo pagrindą; Užtikrinti atrinktų centrų mokslo darbuotojų dalyvavimą tarptautinėse konferencijose ar trumpalaikiuose mokymo renginiuose, siekiant keistis žiniomis, kurti tinklus ir pristatyti juos labiau tarptautinėje aplinkoje;

Pakeitimas 49

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Tikslas“ 1 a pastraipa (nauja)

Mokslo žinios ir socialinė raida darys įtaką viena kitai, ypač aplinkos apsaugos politikos srityje. Be to, siekiant atremti neracionalius ir tariamai mokslinius argumentus, naudojamus viešuose debatuose, bus daugiau atsižvelgiama į kiekybinius veiksnius.

Pakeitimas 50

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 2 pastraipa

Europos visuomenių kūrimas labai priklauso nuo jų sugebėjimo kurti, panaudoti ir skleisti žinias, taigi nuolat įgyvendinti naujoves. Šiuo atžvilgiu moksliniai tyrimai vaidina svarbų vaidmenį ir toliau turėtų išlikti varomąja jėga skatinant augimą, gerovę ir tvariąją plėtrą.

Europos visuomenių kūrimas labai priklauso nuo jų sugebėjimo kurti, panaudoti ir skleisti žinias, taigi nuolat įgyvendinti naujoves.
  Naujos žinios kuriamos visose visuomenės veiklos srityse, tačiau pagrindinis vaidmuo kuriant žinias tenka vadinamajam žinių trikampiui - mokslinių tyrimų, švietimo ir naujovių sritims.
  Šiuo atžvilgiu moksliniai tyrimai vaidina svarbų vaidmenį ir toliau turėtų išlikti varomąja jėga skatinant augimą, gerovę ir tvariąją plėtrą.

Pakeitimas 51

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 3 pastraipa

Kad šis tikslas būtų pasiektas, būtina sukurti socialinę ir kultūrinę aplinką, palankią sėkmingiems ir praktikoje pritaikomiems moksliniams tyrimams. Tai reiškia, kad reikia atsižvelgti į pagrįstus visuomenės poreikius ir rūpesčius, pradedant dar platesnes demokratiškas diskusijas su visuomene, ją dar labiau įtraukiant bei informuojant ir parengiant geresnes kolektyvinio sprendimų priėmimo mokslo srityje sąlygas. Taip pat reikėtų sudaryti mokslinėms profesijoms palankų klimatą, pritraukti naują investicijų į mokslą bangą ir užtikrinti žinių sklaidą - būtent šiais elementais grindžiama Lisabonos strategija.

Kad šis tikslas būtų pasiektas, būtina sukurti socialinę ir kultūrinę aplinką, palankią sėkmingiems ir praktikoje pritaikomiems moksliniams tyrimams. Tai reiškia, kad reikia atsižvelgti į pagrįstus visuomenės poreikius ir rūpesčius, pradedant dar platesnes demokratiškas diskusijas su visuomene, ją dar labiau įtraukiant bei informuojant ir parengiant geresnes kolektyvinio sprendimų priėmimo mokslo srityje sąlygas.
  Pilietinės visuomenės organizacijoms suteikiama galimybė pavesti trečiosioms šalims atlikti mokslinius tyrimus.
  Taip pat reikėtų sudaryti mokslinėms profesijoms palankią aplinką, pritraukti naują investicijų į mokslą bangą ir užtikrinti žinių sklaidą - būtent šiais elementais grindžiama Lisabonos strategija.
  Įgyvendinant šiuos veiksmus taip pat bus siekiama užtikrinti, kad moterys aktyviai dalyvautų mokslo veikloje. Sprendžiant su mokslu ir visuomene susijusius klausimus (technologijų sąsajos, užimtumas ir darbo vietos arba pagrindinės pasirinkimo galimybės energetikos srityje, aplinkosauga arba sveikata) reikėtų daugiau atsižvelgti į vis didėjantį Europos dimensijos lygmenį.

Pakeitimas 52

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 4 įtrauka

| — | pašalinti atotrūkį tarp turinčiųjų mokslinį išsilavinimą ir jo neturinčiųjų, skatinti pomėgį mokslinei kultūrai tiesiogiai veikiant šalia visų piliečių (įtraukiant miestus, regionus, fondus, mokslo centrus ir kt.); |
| --- | --- |

—

pašalinti atotrūkį tarp turinčiųjų mokslinį išsilavinimą ir jo neturinčiųjų, skatinti pomėgį mokslinei kultūrai tiesiogiai veikiant šalia visų piliečių (įtraukiant miestus, regionus, fondus, mokslo centrus ir kt.);

| — | pašalinti atotrūkį tarp turinčiųjų mokslinį išsilavinimą ir jo neturinčiųjų, skatinti pomėgį mokslinei kultūrai tiesiogiai veikiant šalia visų piliečių (įtraukiant miestus, regionus, fondus, mokslo centrus,
  muziejus, pilietinės visuomenės organizacijas
  ir kt.); |
| --- | --- |

—

pašalinti atotrūkį tarp turinčiųjų mokslinį išsilavinimą ir jo neturinčiųjų, skatinti pomėgį mokslinei kultūrai tiesiogiai veikiant šalia visų piliečių (įtraukiant miestus, regionus, fondus, mokslo centrus,
  muziejus, pilietinės visuomenės organizacijas
  ir kt.);

Pakeitimas 53

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| — | skatinti mokslo darbuotojų bendruomenės diskusijas ir debatus dėl mokslinių tyrimų socialinių aspektų; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 54

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 4 b įtrauka (nauja)

| — | tirti priemones siekiant gerinti Europos mokslinių tyrimų ir naujovių sistemos valdymą; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 55

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 6 įtrauka

| — | formuoti mokslo ir mokslininkų įvaizdį, kuris yra reikšmingas visiems, visų pirma jaunimui; |
| --- | --- |

—

formuoti mokslo ir mokslininkų įvaizdį, kuris yra reikšmingas visiems, visų pirma jaunimui;

| — | formuoti nuomonę, kad mokslas ir mokslininkai verti pasitikėjimo, taip pat formuoti mokslo ir mokslininkų įvaizdį, kuris būtų reikšmingas visiems, visų pirma jaunimui; |
| --- | --- |

—

formuoti nuomonę, kad mokslas ir mokslininkai verti pasitikėjimo, taip pat formuoti mokslo ir mokslininkų įvaizdį, kuris būtų reikšmingas visiems, visų pirma jaunimui;

Pakeitimas 56

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 7 įtrauka

| — | padėti moterims mokslininkėms toliau
  siekti karjeros ir geriau panaudoti savo mokslinį talentą visų labui; |
| --- | --- |

—

padėti moterims mokslininkėms toliau
  siekti karjeros ir geriau panaudoti savo mokslinį talentą visų labui;

| — | skatinti moterų mokslininkių
  karjeros
  pažangą
  ir geriau panaudoti savo mokslinį talentą visų labui; |
| --- | --- |

—

skatinti moterų mokslininkių
  karjeros
  pažangą
  ir geriau panaudoti savo mokslinį talentą visų labui;

Pakeitimas 57

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 8 įtrauka

| — | atnaujinti mokslinę komunikaciją skatinant modernių priemonių kūrimą siekiant didesnio poveikio ir padėti mokslo darbuotojams glaudžiau bendradarbiauti su žiniasklaidos atstovais. |
| --- | --- |

—

atnaujinti mokslinę komunikaciją skatinant modernių priemonių kūrimą siekiant didesnio poveikio ir padėti mokslo darbuotojams glaudžiau bendradarbiauti su žiniasklaidos atstovais.

| — | atnaujinti mokslinę komunikaciją skatinant modernių priemonių kūrimą siekiant didesnio poveikio ir padėti mokslo darbuotojams glaudžiau bendradarbiauti su žiniasklaidos
  , ypač IRT
  atstovais. |
| --- | --- |

—

atnaujinti mokslinę komunikaciją skatinant modernių priemonių kūrimą siekiant didesnio poveikio ir padėti mokslo darbuotojams glaudžiau bendradarbiauti su žiniasklaidos
  , ypač IRT
  atstovais.

Pakeitimas 58

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ 7 pastraipos 8 a įtrauka (nauja)

| — | bendradarbiauti su pelno nesiekiančių vaistų kūrimo iniciatyvų vykdytojais; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 59

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Pirmoji veiklos kryptis: Dinamiškesnis mokslo ir visuomenės ryšių valdymas“ 1 dalies 1 įtrauka

| — | gerinti politikos formavimui Europoje skirtų mokslinių konsultacijų ir kompetencijos panaudojimą bei poveikio stebėseną ir kurti praktines priemones ir sistemas (pvz., elektroninius tinklus); |
| --- | --- |

—

| — | padėti tęsti ir atnaujinti specialistų ir pareigūnų, kurie valstybėse narėse ir regionuose administruoja paramos teikimą ir mokslinių tyrimų programas, mokymus siekiant, kad būtų taikomi bendrieji metodai ir vadovaujamasi pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 60

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Pirmoji veiklos kryptis: Dinamiškesnis mokslo ir visuomenės ryšių valdymas“ 1 dalies 2 įtrauka

| — | skatinti pasitikėjimą ir savireglamentavimą mokslinėje bendruomenėje; |
| --- | --- |

—

skatinti pasitikėjimą ir savireglamentavimą mokslinėje bendruomenėje;

| — | skatinti
  demokratinę atskaitomybę,
  pasitikėjimą ir savireglamentavimą mokslinėje bendruomenėje, iš naujo apibrėžti ir skleisti pagrindinius mokslinių garantijų kriterijus; |
| --- | --- |

—

skatinti
  demokratinę atskaitomybę,
  pasitikėjimą ir savireglamentavimą mokslinėje bendruomenėje, iš naujo apibrėžti ir skleisti pagrindinius mokslinių garantijų kriterijus;

Pakeitimas 61

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Pirmoji veiklos kryptis: Dinamiškesnis mokslo ir visuomenės ryšių valdymas“ 2 dalies 2 a įtrauka (nauja)

| — | didesnis dėmesys mokslo bendruomenės diskusijoms dėl mokslinių tyrimų socialinių aspektų, |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 62

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Pirmoji veiklos kryptis: Dinamiškesnis mokslo ir visuomenės ryšių valdymas“ 3 dalis

Siekiant spręsti visuomenės ir mokslo ryšių klausimą pasitelkus tvirtas politikos kryptis, visoje Europoje reikia plėsti, konsoliduoti ir skleisti žinias, sukauptas mokslo istorijoje, sociologijoje ir filosofijoje. Šiuo tikslu tų mokslo sričių geriausi mokslininkai turėtų kurti tinklus, siekdami sisteminti mokslinius tyrimus ir diskusijas, kad būtų galima atskleisti, kaip iš tiesų mokslas prisideda prie Europos visuomenės kūrimo, ir visų pirma nustatyti:

Siekiant spręsti visuomenės ir mokslo ryšių klausimą pasitelkus tvirtas politikos kryptis, visoje Europoje reikia plėsti, konsoliduoti ir skleisti žinias, sukauptas mokslo istorijos, mokslo ir technologijų paveldo, sociologijos ir filosofijos srityse
  . Šiuo tikslu tų mokslo sričių geriausi mokslininkai turėtų kurti tinklus, siekdami sisteminti mokslinius tyrimus ir diskusijas, kad būtų galima atskleisti, kaip iš tiesų mokslas prisideda prie Europos visuomenės kūrimo, ir visų pirma nustatyti:

— mokslo, demokratijos ir teisės ryšius,

— mokslo, demokratijos ir teisės ryšius,

— etinius tyrimus mokslo ir technologijų srityje,

— etinius tyrimus mokslo ir technologijų srityje,

— mokslo ir kultūros tarpusavio įtaką,

— mokslo ir kultūros tarpusavio įtaką,

—
  mokslininkų
  vaidmenį ir įvaizdį.

—
  mokslininkų ir mokslininkių
  vaidmenį ir įvaizdį,

| — | rizikos vertinimo ir valdymo procedūras kaip sprendimų priėmimo priemones, siekiant riboti neracionalią visuomenės reakciją. |
| --- | --- |

—

| — | būdus, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokslas būtų suprantamesnis visuomenei, ir skatinti visuomenės diskusijas. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 63

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Antroji veiklos kryptis“ 2 įtraukos įvadinė dalis

Šia veikla bus siekiama skatinti jaunimą rinktis mokslininko darbą, stiprinti kartų ryšius ir apskritai didinti mokslinį raštingumą. Europoje mainai ir bendradarbiavimas bus sutelkti į jaunajai auditorijai pritaikytus mokslų mokymo metodus, paramą dėstantiesiems mokslus (koncepcija, mokymo medžiaga), mokyklų ir profesinio gyvenimo ryšių plėtojimui. Be to, gali būti remiami plataus europinio masto renginiai, kuriuose dalyvautų pradedantys karjerą jauni mokslininkai ir žymūs mokslininkai - kaip pavyzdys jauniems. Bus nagrinėjamas pamatinių mokslinių tyrimų klausimas atsižvelgiant į socialinį kontekstą ir kultūrines vertybes. Pasirinkti trys aspektai:

Šia veikla bus siekiama skatinti jaunimą rinktis mokslininko darbą, stiprinti kartų ryšius ir apskritai didinti mokslinį raštingumą,
  o ypač tirti veiksnius, skatinančius jaunimą nesiekti mokslo ir technologijų specialybių karjeros
  . Europoje mainai ir bendradarbiavimas bus sutelkti į jaunajai auditorijai pritaikytus mokslų mokymo metodus, paramą dėstantiesiems mokslus (koncepcija, mokymo medžiaga), mokyklų ir profesinio gyvenimo ryšių plėtojimui. Be to, gali būti remiami plataus europinio masto renginiai, kuriuose dalyvautų pradedantys karjerą jauni mokslininkai ir žymūs mokslininkai - kaip pavyzdys jauniems. Bus nagrinėjamas pamatinių mokslinių tyrimų klausimas atsižvelgiant į socialinį kontekstą ir kultūrines vertybes. Pasirinkti trys aspektai:

Pakeitimas 64

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Antroji veiklos kryptis“ 2 dalies 3 a įtrauka (nauja)

| — | mokslinio švietimo Sąjungos nacionalinėse sistemose stiprinimas visais lygiais; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 65

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Trečioji veiklos kryptis“ 5 įtrauka

| — | geriausių tarptautinių mokslinių tyrimų ir mokslinės komunikacijos skatinimą teikiant liaudies premijas; |
| --- | --- |

—

geriausių tarptautinių mokslinių tyrimų ir mokslinės komunikacijos skatinimą teikiant liaudies premijas;

| — | geriausių tarptautinių mokslinių tyrimų ir mokslinės komunikacijos skatinimą viešai teikiant premijas
  ir paskelbiant mokslo kultūros savaitę. |
| --- | --- |

—

geriausių tarptautinių mokslinių tyrimų ir mokslinės komunikacijos skatinimą viešai teikiant premijas
  ir paskelbiant mokslo kultūros savaitę.

Pakeitimas 66

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Trečioji veiklos kryptis“ 6 a ir 6 b įtraukos (naujos)

| — | geresnį mokslo bendruomenės mokslinių tyrimų rezultatų ir informacijos apie problemų, susijusių su moksliniais tyrimais, perdavimą politinius sprendimus priimantiems asmenims ir visuomenei siekiant kompetentingo indėlio į diskusijas dėl politikos mokslo srityje; |
| --- | --- |

—

| — | mokslo darbuotojų skatinimą bendrauti su visuomene daugiausia siekiant, kad visuomenei būtų prieinamos pagrindinės jų mokslinių tyrimų prielaidos ir rezultatai, abejonės ir galima ekonominė nauda. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 67

I priedo paantraštės „Mokslas visuomenėje“ antraštinės dalies „Metodas“ paantraštės „Trečioji veiklos kryptis“ a (nauja)

Trečioji veiklos kryptis (a): Daugiakalbystė

Šia veikla bus siekiama, atsižvelgiant į Pagrindų programą, stiprinti mokslo tyrimų ir technologijų plėtros veiklą, susijusią su informacinės visuomenės technologijomis kalbos srityje, taip pat skatinti mokslą ir technologijas, skirtas plėtoti daugiakalbystę.

Pakeitimas 68

I priedo paantraštės „Tarptautinio bendradarbiavimo veikla“ antraštinės dalies „Tikslas“ 2 a dalis (nauja)

Bus parengta bendra tarptautinio bendradarbiavimo strategija, apimsianti visas pagal įvairias Pagrindų programos specialiąsias programas vykdomas tarptautines priemones.

Pakeitimas 69

I priedo paantraštės „Tarptautinio bendradarbiavimo veikla“ antraštinės dalies „Metodas“ 1 dalies įvadinė dalis

Siekiant apibrėžti ir nustatyti mokslinių tyrimų, atliekamų abipusio intereso ir naudos su konkrečiomis trečiosiomis šalimis (tarptautinio bendradarbiavimo partnerės šalys) pagrindu, prioritetines sritis specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos pagal mokslinio bendradarbiavimo programą požiūriu, bus plėtojamos šiuo metu vykstančios politinės diskusijos ir stiprinami partnerystės su įvairiais šių trečiųjų šalių regionais tinklai, siekiant prisidėti įgyvendinant šią veiklą. Bus stiprinama nacionalinių veiksmų tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo srityje darna remiant programų koordinavimą (valstybės narės, šalys kandidatės ir asocijuotosios šalys) pasitelkiant šalių MTTP politikos ir veiksmų daugiašalį koordinavimą. Pagrindų programoje didžiausias dėmesys bus skiriamas bendradarbiavimui su šioms trečiųjų šalių grupėmis:

Siekiant apibrėžti ir nustatyti mokslinių tyrimų, atliekamų abipusio intereso ir naudos su konkrečiomis trečiosiomis šalimis (tarptautinio bendradarbiavimo partnerės šalys) pagrindu, prioritetines sritis specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos pagal mokslinio bendradarbiavimo programą požiūriu, bus plėtojamos šiuo metu vykstančios politinės diskusijos ir stiprinami partnerystės su įvairiais šių trečiųjų šalių regionais tinklai, siekiant prisidėti įgyvendinant šią veiklą
  , ir dėmesys bus skiriamas valstybių narių tarptautinės veiklos koordinavimui siekiant veikti bendrai.
  Bus stiprinama nacionalinių veiksmų tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo srityje darna remiant programų koordinavimą (valstybės narės, šalys kandidatės ir asocijuotosios šalys) pasitelkiant šalių MTTP politikos ir veiksmų daugiašalį koordinavimą. Pagrindų programoje didžiausias dėmesys bus skiriamas bendradarbiavimui su šioms trečiųjų šalių grupėmis:

Pakeitimas 70

I priedo skyriaus „Tarptautinio bendradarbiavimo veikla“ antraštinės dalies „Metodas“ 2 dalis

Teminio tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo veikla vykdoma pagal
  specialiąją
  programą „Bendradarbiavimas“. Tarptautinė veikla žmogiškųjų išteklių
  srityje
  vykdoma pagal
  specialiąją programą
  „Žmonės“. Tarptautinio bendradarbiavimo
  horizontaliosios paramos
  veikla aprašoma šioje programoje. Bendras tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų koordinavimas bus užtikrintas pagal skirtingas programas.

Teminio tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo veikla vykdoma pagal programą „Bendradarbiavimas“. Tarptautinė veikla žmogiškųjų išteklių
  ir netirtų sričių mokslinių tyrimų srityse
  vykdoma atitinkamai pagal
  programas
  „Žmonės“
  ir „Idėjos“
  . Tarptautinio bendradarbiavimo veikla
  , įskaitant Europos tarptautinio bendradarbiavimo mokslo srityje strategijos įgyvendinimo rėmimo priemones,
  aprašoma šioje programoje. Bendras tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų koordinavimas bus užtikrintas pagal skirtingas programas.

Pakeitimas 71

III priedo 1 dalis

Pagal II priedą Bendrija suteiks subsidiją (koordinavimo ir paramos veikla) Europos investicijų bankui (EIB). Šia subsidija bus prisidedama prie Bendrijos tikslo skatinti privataus sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus padidinant banko rizikos valdymo galimybes; subsidija jam leis i) suteikti didesnį EIB paskolų su tam tikra rizika skaičių ir ii) finansuoti rizikingesnę, nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos, europinę MTTP veiklą.

Pagal II priedą Bendrija suteiks subsidiją (koordinavimo ir paramos veikla) Europos investicijų bankui (EIB)
  , kuris bus partneris dalijantis rizika
  . Šia subsidija bus prisidedama prie Bendrijos tikslo skatinti privataus sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus
  , technologijų plėtrą ir demonstravimą
  padidinant banko rizikos valdymo galimybes; subsidija jam leis i) suteikti didesnį EIB paskolų
  ir garantijų
  su tam tikra rizika skaičių ir ii) finansuoti rizikingesnę, nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos, europinę MTTP veiklą.

Pakeitimas 72

III priedo 2 dalis

EIB skolins lėšas iš tarptautinių finansų rinkų pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir procedūras. Jis naudos subsidiją ir savo lėšas atidėjimams ir kapitalo paskirstymui banke ir tokiu būdu padengs dalį rizikos, susijusios su tomis paskolomis, suteiktomis
  plačiai
  europinei MTTP veiklai finansuoti.

EIB skolins lėšas iš tarptautinių finansų rinkų pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir procedūras. Jis naudos subsidiją ir savo lėšas atidėjimams ir kapitalo paskirstymui banke ir tokiu būdu padengs dalį rizikos, susijusios su tomis paskolomis, suteiktomis europinei MTTP veiklai finansuoti.

Pakeitimas 73

III priedo 5 dalies 2 punktas

| — | Reikalavimus atitinkanti
  plataus masto
  europinė MTTP veikla. Bendrijos finansuojamas mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimas pagal šią specialiąją programą automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Gali būti svarstoma ir kitų mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansavimo galimybė. Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui. |
| --- | --- |

—

Reikalavimus atitinkanti
  plataus masto
  europinė MTTP veikla. Bendrijos finansuojamas mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimas pagal šią specialiąją programą automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Gali būti svarstoma ir kitų mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansavimo galimybė. Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui.

| — | Reikalavimus atitinkanti europinė MTTP veikla. Bendrijos finansuojamas mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimas pagal šią specialiąją programą automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Gali būti svarstoma ir kitų mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansavimo galimybė.
  Neatsižvelgiant į pareiškėjų dydį, jie (įskaitant MVĮ) gali naudotis šia priemone norėdami finansuoti savo veiklą.
  Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui. |
| --- | --- |

—

Reikalavimus atitinkanti europinė MTTP veikla. Bendrijos finansuojamas mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtojimas pagal šią specialiąją programą automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Gali būti svarstoma ir kitų mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansavimo galimybė.
  Neatsižvelgiant į pareiškėjų dydį, jie (įskaitant MVĮ) gali naudotis šia priemone norėdami finansuoti savo veiklą.
  Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

P6_TA(2006)0521

Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ 2007-2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2005)0440) (1) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0440/2) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2005)0440) (1) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0440/2) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0381/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0381/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A6-0379/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A6-0379/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujos daugiametės finansinės struktūros 1a antraštinės dalies ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 38 punkto nuostatas (2); |
| --- | --- |

2.

mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujos daugiametės finansinės struktūros 1a antraštinės dalies ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 38 punkto nuostatas (2);

| 3. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio antrą dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio antrą dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| (4)
  Septintoji pagrindų
  programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma
  greta
  veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu
  ir
  aplinka. | (4)
  Ši specialioji
  programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus.
  Todėl didinant kitų Bendrijos programų ir veiksmų, visų pirma veiklos,
  susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu,
  kultūra,
  konkurencija ir naujovėmis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu, aplinka
  ir informacine visuomene, tarpusavio papildomumą ir sąveiką turi būti siekiama, kad pagal programą vykdoma veikla būtų kuo veiksmingesnė. |
| Pakeitimas 2 |
| 4 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (4a) Įgyvendinant šią specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ ypatingą dėmesį reikia kreipti į daugiadiscipliniškumą ir tarpdiscipliniškumą, atsižvelgiant į Europos Sąjungos mokslinių tyrimų patariamosios tarybos rekomendacijas (EURAB 04.009, balandžio mėn.) ir 2005 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl mokslo ir technologijų - Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (3). |
| Pakeitimas 3 |
| 4 b konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (4b) Įgyvendinant šią specialiąją programą daugiausia dėmesio reikia skirti viešųjų mokslinių tyrimų sektoriaus žinių, veiklos rezultatų ir technologijų perdavimui verslo įmonėms, ypač MVĮ, ir mechanizmams, kuriais užtikrinama, kad mokslinių tyrimų grupėms efektyviai ir koordinuotai būtų pranešama apie verslo įmonių poreikius. |
| Pakeitimas 4 |
| 5 konstatuojamoji dalis |
| (5) Pagal šią
  Pagrindų
  programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turi papildyti veiklą, atliekamą
  pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą. | (5)
  Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia ypač siekti užtikrinti, kad į visus programos veiksmus ir projektus būtų deramai įtrauktos MVĮ. Reikia siekti maksimalios pagal šią
  specialiąją
  programą remiamos su inovacijomis ir MVĮ susijusios veiklos ir veiklos, atliekamos
  pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą
  , sąveikos ir papildomumo
  . |
| Pakeitimas 5 |
| 5 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (5a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia deramai atsižvelgti į svarbų regionų vaidmenį Europos mokslinių tyrimų erdvės veikloje, kaip pripažįstama Komisijos komunikate dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės regioninio aspekto (COM(2001)0549). |
| Pakeitimas 6 |
| 7 konstatuojamoji dalis |
| (7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų. | (7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų.
  Be to, siekiant apsidrausti nuo rizikos, kurią kelia MVĮ dalyvavimas projektuose, tokioms įmonėms pagal specialiąją programą reikėtų skirti tokio pat dydžio finansinę paramą ir nereikalauti iš jų banko garantijų. |
| Pakeitimas 7 |
| 8 konstatuojamoji dalis |
| (8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus,
  joje taip pat
  turėtų galėti - projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - dalyvauti trečiųjų šalių subjektai. ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. | (8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus
  , ji taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą ir su tokių susitarimų nepasirašiusiomis šalimis -
  joje turėtų galėti - projektų lygiu ir
  visuotinės gerovės bei
  abipusės naudos pagrindu - dalyvauti trečiųjų šalių subjektai. ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. |
| Pakeitimas 8 |
| 9 konstatuojamoji dalis |
| (9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie yra pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. | (9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
  ir, tinkamai atsižvelgiant į etinius ir kultūrinius skirtumus, pabrėžti pilietinę ir humanistinę mokslinių tyrimų vertę
  . |
| Pakeitimas 9 |
| 9 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (9a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikėtų deramai atsižvelgti į svarbų vaidmenį, kurį atlieka universitetai, užtikrindami iš tiesų pažangius mokslinius ir technologinius tyrimus kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip pripažįstama Komisijos komunikate dėl universitetų vaidmens žinių Europoje (COM(2003)0058), ir prisidedant prie žinių visuomenės raidos. |
| Pakeitimas 10 |
| 10 konstatuojamoji dalis |
| (10) Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi propagavimo. | (10)
  Šia specialiąja programa ir visa Bendrąja programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi propagavimo. |
| Pakeitimas 11 |
| 10 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (10a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia stengtis prisidėti prie mokslinių ir technologinių žinių sklaidos siekiant, kad mokslas ir technologijos taptų artimesni visuomenei. |
| Pakeitimas 12 |
| 11 konstatuojamoji dalis |
| (11)
  Patikimas Pagrindų programos finansų
  valdymas
  ir
  jos įgyvendinimas
  turėtų būti užtikrintas kuo veiksmingesniu
  ir vartotojui patogiu
  būdu, taip pat turėtų būti
  užtikrinta
  patogi galimybė
  ja
  pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose. | (11)
  Komisija turėtų imtis užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos
  ir šios specialiosios programos
  finansų
  valdymą
  ir
  programų įgyvendinimą
  kuo
  paprastesniu ir
  veiksmingesniu būdu, taip pat turėtų būti
  užtikrintas skaidrumas, aiškumas ir
  patogi galimybė
  jomis
  pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose. |
| Pakeitimas 13 |
| 2 straipsnis |
| Pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse: | Pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse: |
| (a) sveikata; | a) sveikata; |
| (b) maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; | b) | maisto produktai, žuvininkystė,
  žemės ūkis ir biotechnologijos; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

4 konstatuojamoji dalis

(4)
  Septintoji pagrindų
  programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma
  greta
  veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu
  ir
  aplinka.

(4)
  Ši specialioji
  programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus.
  Todėl didinant kitų Bendrijos programų ir veiksmų, visų pirma veiklos,
  susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu,
  kultūra,
  konkurencija ir naujovėmis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu, aplinka
  ir informacine visuomene, tarpusavio papildomumą ir sąveiką turi būti siekiama, kad pagal programą vykdoma veikla būtų kuo veiksmingesnė.

Pakeitimas 2

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(4a) Įgyvendinant šią specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ ypatingą dėmesį reikia kreipti į daugiadiscipliniškumą ir tarpdiscipliniškumą, atsižvelgiant į Europos Sąjungos mokslinių tyrimų patariamosios tarybos rekomendacijas (EURAB 04.009, balandžio mėn.) ir 2005 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl mokslo ir technologijų - Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės (3).

Pakeitimas 3

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

(4b) Įgyvendinant šią specialiąją programą daugiausia dėmesio reikia skirti viešųjų mokslinių tyrimų sektoriaus žinių, veiklos rezultatų ir technologijų perdavimui verslo įmonėms, ypač MVĮ, ir mechanizmams, kuriais užtikrinama, kad mokslinių tyrimų grupėms efektyviai ir koordinuotai būtų pranešama apie verslo įmonių poreikius.

Pakeitimas 4

5 konstatuojamoji dalis

(5) Pagal šią
  Pagrindų
  programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turi papildyti veiklą, atliekamą
  pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą.

(5)
  Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia ypač siekti užtikrinti, kad į visus programos veiksmus ir projektus būtų deramai įtrauktos MVĮ. Reikia siekti maksimalios pagal šią
  specialiąją
  programą remiamos su inovacijomis ir MVĮ susijusios veiklos ir veiklos, atliekamos
  pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą
  , sąveikos ir papildomumo
  .

Pakeitimas 5

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(5a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia deramai atsižvelgti į svarbų regionų vaidmenį Europos mokslinių tyrimų erdvės veikloje, kaip pripažįstama Komisijos komunikate dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės regioninio aspekto (COM(2001)0549).

Pakeitimas 6

7 konstatuojamoji dalis

(7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų.

(7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų.
  Be to, siekiant apsidrausti nuo rizikos, kurią kelia MVĮ dalyvavimas projektuose, tokioms įmonėms pagal specialiąją programą reikėtų skirti tokio pat dydžio finansinę paramą ir nereikalauti iš jų banko garantijų.

Pakeitimas 7

8 konstatuojamoji dalis

(8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus,
  joje taip pat
  turėtų galėti - projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - dalyvauti trečiųjų šalių subjektai. ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos.

(8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus
  , ji taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą ir su tokių susitarimų nepasirašiusiomis šalimis -
  joje turėtų galėti - projektų lygiu ir
  visuotinės gerovės bei
  abipusės naudos pagrindu - dalyvauti trečiųjų šalių subjektai. ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos.

Pakeitimas 8

9 konstatuojamoji dalis

(9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie yra pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

(9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
  ir, tinkamai atsižvelgiant į etinius ir kultūrinius skirtumus, pabrėžti pilietinę ir humanistinę mokslinių tyrimų vertę
  .

Pakeitimas 9

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(9a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikėtų deramai atsižvelgti į svarbų vaidmenį, kurį atlieka universitetai, užtikrindami iš tiesų pažangius mokslinius ir technologinius tyrimus kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip pripažįstama Komisijos komunikate dėl universitetų vaidmens žinių Europoje (COM(2003)0058), ir prisidedant prie žinių visuomenės raidos.

Pakeitimas 10

10 konstatuojamoji dalis

(10) Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi propagavimo.

(10)
  Šia specialiąja programa ir visa Bendrąja programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi propagavimo.

Pakeitimas 11

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(10a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia stengtis prisidėti prie mokslinių ir technologinių žinių sklaidos siekiant, kad mokslas ir technologijos taptų artimesni visuomenei.

Pakeitimas 12

11 konstatuojamoji dalis

(11)
  Patikimas Pagrindų programos finansų
  valdymas
  ir
  jos įgyvendinimas
  turėtų būti užtikrintas kuo veiksmingesniu
  ir vartotojui patogiu
  būdu, taip pat turėtų būti
  užtikrinta
  patogi galimybė
  ja
  pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose.

(11)
  Komisija turėtų imtis užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos
  ir šios specialiosios programos
  finansų
  valdymą
  ir
  programų įgyvendinimą
  kuo
  paprastesniu ir
  veiksmingesniu būdu, taip pat turėtų būti
  užtikrintas skaidrumas, aiškumas ir
  patogi galimybė
  jomis
  pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose.

Pakeitimas 13

2 straipsnis

Pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse:

Pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse:

(a) sveikata;

a) sveikata;

(b) maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos;

b)

maisto produktai, žuvininkystė,
  žemės ūkis ir biotechnologijos;

(c) informacijos ir ryšių technologijos;

c) informacijos ir ryšių technologijos;

| (d) | nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

(d)

nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

| d) | nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos; |
| --- | --- |

d)

nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

(e) energetika;

e) energetika;

(f) aplinka (įskaitant klimato kaitą);

f) aplinka (įskaitant klimato kaitą);

(g) transportas (įskaitant aeronautiką);

g) transportas (įskaitant aeronautiką);

| (h) | socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai; |
| --- | --- |

(h)

socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai;

| h) | socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai; |
| --- | --- |

h)

socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai;

(i)
  saugumas ir erdvė.

i)
  saugumas;

ia) erdvė.

Pakeitimas 14

3 a straipsnio 1 dalis (nauja)

1. Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis reglamento (EB / Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

Pakeitimas 15

3 a straipsnio 2 dalis (nauja)

2. Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant siūlomos įsteigti vykdomosios agentūros vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga Specialiojoje programoje numatytiems uždaviniams, ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas.

Pakeitimas 16

3 a straipsnio 3 dalis (nauja)

3. Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, būtent, taikant ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo bei proporcingumo principus.

Pakeitimas 17

4 straipsnio 1 dalis

1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti atlikti laikantis pagrindinių etikos principų.

1. Visi pagal šią specialiąją programą vykdomi moksliniai tyrimai turi būti atlikti laikantis pagrindinių etikos principų
  ir atsižvelgiant į moksliškai pagrįstas apsaugos priemones, reikalingas tam tikrose žinių srityse ir vykdant tam tikro pobūdžio tyrimus.

Pakeitimas 18

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ketina išlaidas skirstyti kitaip, negu nurodyta metinio biudžeto paaiškinimuose ir priede.

Pakeitimas 19

6 straipsnio 3 dalis

3. Darbo programoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos vertinami netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas pasiūlymai ir atrenkami projektai. Tokie kriterijai bus nustatomi kompetencijai, poveikiui ir įgyvendinimui, o remiantis šiomis pagrindinėmis nuostatomis darbo programoje gali būti toliau nurodomi ar išplečiami papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir ribinės vertės.

3. Darbo programoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos vertinami netiesioginės veiklos pasiūlymai, pateikti pagal finansavimo schemas, ir atrenkami projektai
  , pripažįstant, kad mokslininkams ir jų grupėms tuo pačiu metu leidžiama dalyvauti nacionalinėse ir europinėse programose.
  Tokie kriterijai yra pasiekimai, poveikis ir įgyvendinimas, o remiantis šiomis pagrindinėmis nuostatomis darbo programoje gali būti toliau nurodomi ar išplečiami papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir ribinės vertės.

Pakeitimas 20

7 straipsnio 2 dalis

2.
  8 straipsnio 2 dalyje
  nurodyta tvarka taikoma patvirtinant:

2. 8 straipsnio 3 dalyje nurodyta
  reguliavimo procedūra su tikrinimu
  taikoma patvirtinant:

Pakeitimas 21

8 straipsnis

1. Komisijai padeda komitetas.

1. Komisijai padeda komitetas.

2.
  Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra ir laikomasi jo 7 straipsnio 3 dalies nuostatų.

2.
  Komisija nuolat informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir teikia jam informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą.

3. Kai daroma nuoroda į šią dalį
  , taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.

3. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį,
  taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

4. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra du mėnesiai
  .

5. Komisija nuolat informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir teikia jam informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą.

Pakeitimas 22

I priedo įvadinės dalies 2 pastraipa

Bendras tikslas yra prisidėti prie darnaus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus.

Moksliniais tyrimais pirmiausia turi būti siekiama gausinti žinias.
  Bendras tikslas yra prisidėti prie
  žinių gausinimo ir
  darnaus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus.
  Moksliniai tyrimai yra esminė priemonė siekiant paskatinti socialinę įtrauktį, aktyvų pilietiškumą ir dalyvavimą, ekonomikos augimą, konkurencingumą, pagerinti sveikatos apsaugą ir gyvenimo kokybę.

Pakeitimas 23

I priedo įvadinės dalies 2 a pastraipa (nauja)

Bendradarbiaujant universitetams ir pramonės įmonėms, Komisija sieks skleisti žinias apie pagrindinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų rezultatus, kai jie gali sudominti visuomenę ir gali būti skirti bendram labui.

Pakeitimas 24

I priedo įvadinės dalies 3 pastraipos 9 punktas

(9) saugumas
  ir erdvė.

9) saugumas
  ;

9a) erdvė.

Pakeitimas 25

I priedo įvadinės dalies 5 pastraipa

Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi
  principą
  ir lyčių lygybę
  . Be to, vykdytinų tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią specialiąją programą atliekamos veiklos.

Visoje Septintojoje bendrojoje programoje būtina atsižvelgti į mokslinio ir technologinio tobulėjimo
  principą. Be to, vykdytinų tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią specialiąją programą atliekamos veiklos.

Pakeitimas 26

I priedo 5 a pastraipa (nauja)

Bus skiriamas ypatingas dėmesys ES valstybių narių ir regionų sanglaudos mokslo ir technologijų srityje stiprinimui, ypač atsižvelgiant į priemones, kuriomis siekiama sumažinti skirtingų sričių technologinį atotrūkį, selektyviai stiprinant visų lygmenų įmonių technologinius pajėgumus. Šiuo tikslu pagal Bendrąją programą vykdoma veikla bus koordinuojama su veikla, vykdoma kitose Bendrijos politikos srityse, ypač regioninės politikos ir konkurencingumo bei naujovių politikos veikla.

Pakeitimas 27

I priedo antraštinės dalies „Daugiadiscipliniškumas ir bendri keleto temų moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas“ 1 pastraipa

Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į keletui temų bendras prioritetines mokslo sritis
  ,
  pavyzdžiui, jūrų mokslus ir technologijas. Daugiadiscipliniškumas bus skatinamas temoms bendrais mokslinių tyrimų metodais ir technologijų objektais, susijusiais su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi:

Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į keletui temų bendras prioritetines mokslo
  ir technologijų
  sritis, pavyzdžiui, jūros mokslų ir
  su turizmu susijusių
  technologijų,
  ekologinės inžinerijos ir chemijos bei aplinkos sveikatos. Daugiadalykiškumas, taip pat ir vykdant į pagrindinę užduotį orientuotus mokslinius tyrimus,
  bus skatinamas temoms bendrais mokslinių tyrimų metodais ir technologijų objektais, susijusiais su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi:

| — | skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų; |
| --- | --- |

—

skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų;

| — | skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų tema aiškiai susijusi su veikla
  bet kuria kita tema; |
| --- | --- |

—

skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų tema aiškiai susijusi su veikla
  bet kuria kita tema;

| — | „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

„naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus;

| — | „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

„naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus;

| — | sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų
  atstovų
  konsultacijas ir turimas žinias; |
| --- | --- |

—

sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų
  atstovų
  konsultacijas ir turimas žinias;

| — | sudarant darbo programą pasitelkiant tarptautinį pripažinimą pelniusių įvairių disciplinų ir kvalifikacijų mokslininkų
  konsultacijas ir turimas žinias; |
| --- | --- |

—

sudarant darbo programą pasitelkiant tarptautinį pripažinimą pelniusių įvairių disciplinų ir kvalifikacijų mokslininkų
  konsultacijas ir turimas žinias;

| — | su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis. |
| --- | --- |

—

su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis.

| — | su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis. |
| --- | --- |

—

su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis.

Pakeitimas 28

1 priedo antraštinės dalies „Daugiadiscipliniškumas ir bendri keleto temų moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas“ 2 pastraipa

Šios specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios pagrindų programos specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija.

Šios specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios pagrindų programos specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija.
  Darbo programoje bus apibrėžta veikla, kuri bus specialiai koordinuojama su kitų specialiųjų programų veikla, ir numatytos priemonės, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad šis koordinavimas būtų veiksmingas.

Pakeitimas 29

I priedo antraštinės dalies „Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms“ 1 pastraipa

Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei, bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl ši specialioji programa padės įgyvendinti Europos technologijų platformų sudarytas ir išplėtotas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai jos yra iš tikrųjų naudingos Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai aprašyti toliau apibrėžtose devyniose temose. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai konkretiems kvietimams teikti paraiškas bus sudaroma išsami darbo programa.

Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei
  ir pramonė nuolat dalyvautų jas apibrėžiant
  , bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl ši specialioji programa
  ir pramonės sektoriaus indėlis
  padės įgyvendinti Europos technologijų platformų sudarytas ir išplėtotas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai jos yra iš tikrųjų naudingos Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai aprašyti toliau apibrėžtose devyniose temose. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai konkretiems kvietimams teikti paraiškas bus sudaroma išsami darbo programa.

Pakeitimas 30

I priedo antraštinės dalies „Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms“ 2 pastraipa

Tai pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES politiką. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, vystymosi pagalba, žuvininkyste, jūros reikalais, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei teisingumu ir vidaus reikalais, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendranormatyviniais moksliniais tyrimais, susijusiais su kokybės standartų gerinimu ir jų įgyvendinimu. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotąsias šalis ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialinės aplinkos ar kitomis politikos sritimis.

Taip pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES politiką. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, vystymosi pagalba, žuvininkyste, jūrininkyste, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei teisingumu ir vidaus reikalais, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendranormatyviniais moksliniais tyrimais, skirtais suderinamumui ir konkurencingumui bei
  kokybės standartams ir jų įgyvendinimui gerinti. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotąsias šalis ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialinės aplinkos ar kitomis politikos sritimis.

Pakeitimas 31

I priedo antraštinės dalies „Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms“ 1 ženklintos dalies įvadinė dalis

Nauji poreikiai: pasitelkus specialią paramą mokslinių tyrimų pasiūlymams, kuriais siekiama tam tikroje srityje ir (arba) kelioms disciplinoms bendroje srityje nustatyti ar toliau tirti naujas mokslines ir technologines galimybes, visų pirma turinčias reikšmingų atradimų perspektyvų. Tai bus įgyvendinama pasitelkus:

Nauji poreikiai: pasitelkus specialią paramą mokslinių tyrimų pasiūlymams, kuriais siekiama tam tikroje srityje ir (arba) kelioms disciplinoms bendroje srityje nustatyti ar toliau tirti naujas mokslines ir technologines galimybes, visų pirma susijusias su reikšmingais atradimais arba tiesioginiu taikymu
  . Tai bus įgyvendinama pasitelkus:

Pakeitimas 32

I priedo antraštinės dalies „Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms“ 1 ženklintos dalies 1 įtrauka

| — | atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis)) ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga)); |
| --- | --- |

—

atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis)) ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga));

| — | atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus, kurių temą apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekdami atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis))
  , arba anksti numatyti raidą ir tendencijas, kurios turi daug perspektyvių panaudojimo galimybių (veikla Foresight (Numatymas)),
  ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga)); |
| --- | --- |

—

atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus, kurių temą apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekdami atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis))
  , arba anksti numatyti raidą ir tendencijas, kurios turi daug perspektyvių panaudojimo galimybių (veikla Foresight (Numatymas)),
  ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga));

Pakeitimas 33

I priedo antraštinės dalies „Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas“ 1 pastraipos įžanga

Siekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą
  ir
  pritaikymą, visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas
  ir
  rezultatų
  perdavimas
  , taip pat ir už politikos formavimą atsakingiems asmenims, be kita ko finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, išorės ekspertų teikiamą pagalbą ir elektronines informavimo paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama:

Siekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą
  ,
  pritaikymą
  ir poveikį
  , visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas
  ir perdavimas bei
  rezultatų
  pritaikymas,
  taip pat
  informacijos perdavimas
  už politikos formavimą atsakingiems asmenims, be kita ko finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, išorės ekspertų teikiamą pagalbą ir elektronines informavimo
  ir konsultavimo
  paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama:

Pakeitimas 34

I priedo antraštinės dalies „Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas“ 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami; |
| --- | --- |

—

projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami;

| — | projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais
  ir ištekliais, ypač finansiniais,
  kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami; |
| --- | --- |

—

projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais
  ir ištekliais, ypač finansiniais,
  kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami;

Pakeitimas 35

I priedo antraštinės dalies „Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas“ 1 pastraipos 3 įtrauka

| — | vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas galimais vartotojais laikomiems konkretiems sektoriams ar suinteresuotų šalių grupėms; |
| --- | --- |

—

vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas galimais vartotojais laikomiems konkretiems sektoriams ar suinteresuotų šalių grupėms;

| — | vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, ir kurios skirtos konkretiems sektoriams ar suinteresuotoms šalims,
  ypač išskiriant galimus vartotojus ir mokytojus
  ; |
| --- | --- |

—

vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, ir kurios skirtos konkretiems sektoriams ar suinteresuotoms šalims,
  ypač išskiriant galimus vartotojus ir mokytojus
  ;

Pakeitimas 36

I priedo antraštinės dalies „Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas“ 1 pastraipos 5 įtrauka

| — | pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; |
| --- | --- |

—

pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą;

| — | pasitelkus Cordis paslaugas, siekiant skatinti žinių skleidimą
  vartotojams patogiu būdu
  ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; |
| --- | --- |

—

pasitelkus Cordis paslaugas, siekiant skatinti žinių skleidimą
  vartotojams patogiu būdu
  ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą;

Pakeitimas 37

I priedo antraštinės dalies „Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas“ 1 pastraipos 6 įtrauka

| — | pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika už mokslo bendruomenės ribų. |
| --- | --- |

—

pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika už mokslo bendruomenės ribų.

| — | pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogams ir diskusijoms mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne visuomene už mokslo bendruomenės ribų
  , taip pat ir atliekant pilietinės visuomenės organizacijoms naudingus mokslinius tyrimus
  . |
| --- | --- |

—

pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogams ir diskusijoms mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne visuomene už mokslo bendruomenės ribų
  , taip pat ir atliekant pilietinės visuomenės organizacijoms naudingus mokslinius tyrimus
  .

Pakeitimas 38

I priedo antraštinės dalies „Bendros technologijų iniciatyvos“ 1 pastraipa

Tam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto reikia steigti viešąsias ir privačias partnerystes bendrų technologijų iniciatyvų forma. Tokios iniciatyvos, daugiausia atsirandančios dėl Europos technologijų platformų darbo ir dirbančios vienu ar keliais rinktiniais savo mokslinių tyrimų srities klausimais, gauna privataus sektoriaus investicijas ir valstybinį bei viešąjį Europos finansavimą, įskaitant Mokslinių tyrimų pagrindų programos dotacijas ir Europos investicijų banko paskolas. Sprendimas dėl bendrų technologijų iniciatyvų gali būti priimamas remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., remiantis Sutarties 171 straipsniu)

Tam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto yra pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes viešas ir privačias bendrijas bendrų technologijų iniciatyvų forma. Tokios iniciatyvos, daugiausia atsirandančios dėl Europos technologijų platformų darbo ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus savo mokslinių tyrimų srities klausimus, gauna privataus sektoriaus investicijas ir valstybinį bei viešąjį Europos finansavimą, įskaitant Mokslinių tyrimų bendrosios programos dotacijas ir Europos investicijų banko paskolas. Sprendimai dėl bendrų technologijų iniciatyvų gali būti priimami individualiai
  remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., remiantis Sutarties 171 straipsniu)

Pakeitimas39

I priedo antraštinės dalies „Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas“ 1 pastraipa

Šios srities veikloje bus naudojamasi dviem pagrindinėmis priemonėmis: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimu bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla bus didinamas Pagrindų programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, tokių kaip EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sąveika. Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinių institucijų finansuojamų mokslinių tyrimų komandų koordinavimo ir informacijos keitimosi.

Šios srities veikloje bus naudojamasi dviem pagrindinėmis priemonėmis: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimu bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla bus didinamas bendrosios programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, tokių kaip EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sąveika.
  Atsižvelgiant į MVĮ vystymosi svarbą ES konkurencingumui, reikia ypač atkreipti dėmesį į moderniąsias technologijas taikančių MVĮ prieigos prie mokslinių tyrimų skatinimą, atsižvelgiant į Sutarties 169 straipsnio nuostatas (EUREKA ir „EUROSTARS“ programos).
  Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai siekiant, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinių institucijų finansuojamų mokslinių tyrimų grupių koordinavimo ir informacijos keitimosi.

Pakeitimas 40

I priedo antraštinės dalies „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 1 pastraipos įvadinė dalis ir -1 įtrauka (nauja)

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią
  du
  vienas nuo kito priklausančius tikslus:

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią
  tris
  vienas nuo kito priklausančius tikslus:

| — | sukurti besivystančių šalių mokslinių tyrimų veiklos ir gebėjimų pagrindus bei sutelkti ir sustiprinti atsakingas įstaigas - universitetus ir viešuosius bei privačius mokslo darbuotojų mokymo centrus; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 41

I priedo antraštinės dalies „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 1 pastraipos 1 įtrauka

| — | remti ir skatinti
  Europos konkurencingumą
  kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotus ir naujus ūkius, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui
  Europoje ir su ja. |
| --- | --- |

—

remti ir skatinti
  Europos konkurencingumą
  kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotus ir naujus ūkius, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui
  Europoje ir su ja.

| — | remti ir skatinti
  visuotinę vertę turinčių mokslinių tyrimų projektus
  kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotas ir sparčiai besivystančios ekonomikos šalis, remiant
  trečiųjų šalių
  mokslininkų mobilumą, kad jiems būtų sukurtos geriausios sąlygos dirbti
  Europoje ir
  bendradarbiauti
  su ja
  ir kad jiems vėliau būtų lengviau grįžti į tėvynę
  . |
| --- | --- |

—

remti ir skatinti
  visuotinę vertę turinčių mokslinių tyrimų projektus
  kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotas ir sparčiai besivystančios ekonomikos šalis, remiant
  trečiųjų šalių
  mokslininkų mobilumą, kad jiems būtų sukurtos geriausios sąlygos dirbti
  Europoje ir
  bendradarbiauti
  su ja
  ir kad jiems vėliau būtų lengviau grįžti į tėvynę
  .

Pakeitimas 42

I priedo antraštinės dalies „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims, arba kurios yra visuotinės,
  abipusio intereso
  ir
  abipusės naudos pagrindu
  . |
| --- | --- |

—

spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims, arba kurios yra visuotinės,
  abipusio intereso
  ir
  abipusės naudos pagrindu
  .

| — | spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims arba kurios bendros visoms šalims, stiprinant pasaulinio bendradarbiavimo, dalijimosi žiniomis ir informacija sampratą
  . |
| --- | --- |

—

spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims arba kurios bendros visoms šalims, stiprinant pasaulinio bendradarbiavimo, dalijimosi žiniomis ir informacija sampratą
  .

Pakeitimas 43

I priedo antraštinės dalies „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 2 pastraipa

ES tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į šalies, regiono ir socialinesekonomines aplinkybes ir šalių partnerių žinių bazę. Strateginis metodas yra stiprinti ES konkurencingumą ir visuotinį darnų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, remiantis abipusiu interesu ir nauda
  . Šiuo tikslu ES kaip pasaulinio lygio dalyvės vaidmuo taip pat turėtų būti propaguojamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis
  Europos vertybėmis,
  konkurencingumu, socialine-ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai suvokiamais kaip visuotinis darnus vystymasis.

ES tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į
  tarptautines,
  šalies, regiono ir socialines-ekonomines aplinkybes ir
  Europos bei
  šalių partnerių
  prioritetus ir
  žinių bazę. Strateginis metodas yra stiprinti ES konkurencingumą ir pasaulinį tvarų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, grindžiamomis viešąja ir kolektyvine svarba
  . Šiuo tikslu ES, kaip pasaulinio lygio dalyvės, vaidmuo taip pat turėtų būti skatinamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus siejama su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis
  rezultatais siekiant didinti
  konkurencingumą, socialinę ir ekonominę pažangą, aplinkos apsaugą ir gerovę ir prisidedant prie pasaulinio tvaraus vystymosi.

Pakeitimas 44

I priedo antraštinės dalies „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 3 pastraipos 2 ženklintas punktas

Kiekvienoje teminėje srityje atliekant specialią bendradarbiavimo veiklą, skirtą trečiosioms šalims abipusio intereso bendradarbiauti konkrečiais klausimais atveju. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu. Šiam tikslui bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, darnios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla. Ši veikla bus privilegijuota priemonė ES ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti.
  Tokia veikla visų pirma yra veikla
  , kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą veikloje.

Esant abipusiam interesui bendradarbiauti konkrečiais klausimais, kiekvienoje teminėje srityje speciali bendradarbiavimo veikla paskirta trečiosioms šalims. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai siejamas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis
  bendrais interesais, bendra nauda ir
  konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu. Šiuo tikslu bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba kelioms temoms kartu, pavyzdžiui, sveikatos,
  ypač užleistų ligų,
  žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, tvarios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla. Ši veikla bus tarsi privilegijuota priemonė ES ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti.
  Šalia dvišalės svarbos sričių veiklos šie veiksmai taip pat apima veiklą
  , kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą šioje veikloje.

Pakeitimas 45

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Metodas“ 1 a pastraipa (nauja)

Šiuo tikslu bus siekiama kuo didesnio papildomumo ir sąveikos su kitomis Bendrijos programomis ir veiksmais bei įvairių valstybių narių nacionalinėmis ir regioninėmis mokslinių tyrimų programomis.

Pakeitimas 46

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Metodas“ 3 pastraipa

Tinkamais atvejais bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir projektuose į juos bus atsižvelgta. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape, aptariant biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad rezultatai bus plačiai paskleisti ir panaudoti.

Tam tikrais atvejais bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir projektuose į juos bus atsižvelgta.
  Moterų ir vyrų ligų rizikos veiksniai, biologiniai mechanizmai, priežastys, klinikiniai požymiai, padariniai ir gydymas dažnai skiriasi. Be to, yra tam tikrų ligų, kuriomis serga vien tik moterys arba vyrai arba kuriomis moterys arba vyrai serga dažniau (pvz., fibromialgija / chroniško nuovargio sindromas labiau paplitęs tarp moterų nei tarp vyrų). Todėl reikia siekti, kad bet kurią su šia tema susijusią finansuojamą veiklą būtų galima suskirstyti atsižvelgiant į atitinkamus mokslinių tyrimų protokolus, metodologijas ir išvadų analizių rezultatus.
  Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatams pranešti ir dialogui su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, kuo ankstesniame etape inicijuoti siekiant aptarti biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Be to, bus užtikrinama, kad būtų plačiai informuojama apie rezultatus ir į juos atsižvelgiama.

Pakeitimas 47

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ pirmos antraštinės dalies („Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti“) 1 įtrauka

| — | Didelio našumo moksliniai tyrimai: kurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui, struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai, kitoms panašioms mokslo šakoms. |
| --- | --- |

—

Didelio našumo moksliniai tyrimai: kurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui, struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai, kitoms panašioms mokslo šakoms.

| — | Didelio našumo moksliniai tyrimai: siekiant sukurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios labai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir mėginių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir
  eksperimentinę bei bioinformacinę
  analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui,
  naudojant sparčius, ekonomiškus ir plačiai prieinamus metodus;
  genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui; struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai
  , įskaitant tiksliausią kompiuterinį struktūrinį modeliavimą
  ; kitoms panašioms mokslo šakoms. |
| --- | --- |

—

Didelio našumo moksliniai tyrimai: siekiant sukurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios labai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir mėginių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir
  eksperimentinę bei bioinformacinę
  analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui,
  naudojant sparčius, ekonomiškus ir plačiai prieinamus metodus;
  genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui; struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai
  , įskaitant tiksliausią kompiuterinį struktūrinį modeliavimą
  ; kitoms panašioms mokslo šakoms.

Pakeitimas 172

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies „Sveikata“ skirsnio „Veiklos sritys“ pirmos antraštinės dalies „Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti“ 2 įtrauka

| — | Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai. |
| --- | --- |

—

Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai.

| — | Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys
  , pirmenybę teikiant tiesiogiai su gydymu susijusioms diagnostikos priemonėms,
  bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai. |
| --- | --- |

—

Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys
  , pirmenybę teikiant tiesiogiai su gydymu susijusioms diagnostikos priemonėms,
  bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai.

Pakeitimas 48

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 1 antraštinės dalies („Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti“) 4 įtrauka

| — | Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo. |
| --- | --- |

—

Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo.

| — | Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: siekiant parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų pateikiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo, bei imuniteto stebėsenai. |
| --- | --- |

—

Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: siekiant parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų pateikiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo, bei imuniteto stebėsenai.

Pakeitimas 49

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 1 antraštės 1 ženklinta dalis

Didelio masto duomenų rinkimas: naudoti didelio našumo technologijas kuriant duomenis, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas: genomikai, proteomikai, gyventojų genetikai, lyginamajai ir funkcinei genomikai.

Didelio masto duomenų rinkimas: naudoti didelio našumo technologijas, skirtas kaupti duomenims, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų
  , bei ląstelių sistemų
  paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose
  ir vaidmuo, kurį jos atlieka svarbiuose biologiniuose procesuose (t. y. sinapsių bei ląstelių persitvarkymo procesuose) ir mutavimo procesuose.
  Pagrindinis dėmesys bus skiriamas: genomikai,
  įskaitant RNR sritį,
  proteomikai, gyventojų genetikai, lyginamajai ir funkcinei genomikai.

Pakeitimas 50

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 2 antraštės 1 ženklinta dalis

Smegenų ir su jomis susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką ir tirti smegenų ligas bei ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas smegenų funkcijų tyrimams - nuo molekulių lygmens iki pažinimo,
  taip pat neurologinių ir psichiatrinių ligų ir sutrikimų tyrimams, įskaitant regeneracinius ir atstatomuosius gydymo metodus.

Smegenų ir su jomis susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką, tirti smegenų ligas,
  įskaitant su lytimi susijusius aspektus, ir atitinkamas su su senėjimu susijusias ligas (pvz., silpnaprotystę, Alzheimerio ar Parkinsono ligas), ir ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas smegenų funkcijų tyrimams - nuo molekulių lygmens iki pažinimo,
  ir smegenų disfunkcijai - nuo sinapsių veiklos iki neurodegeneracijos - siekiant įgyti bendrą smegenų veiklos suvokimą. Mokslinių tyrimų metu dėmesys bus skiriamas neurologinėms ir psichiatrinėms ligoms ir sutrikimams, taip pat ir regeneraciniams ir atstatomiesiems gydymo metodams ir technologijoms
  .

Pakeitimas 51

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 2 antraštės 2 ženklinta dalis

Žmogaus vystymasis ir senėjimas: geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, elgsenos ir lyties veiksniais.

Žmogaus vystymasis ir senėjimas: siekiant geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų
  ir ląstelių
  sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, elgsenos,
  kultūros
  ir lyties veiksniais
  siekiant palengvinti kasdienio gyvenimo problemas senyvame amžiuje, ir apims sritį nuo sinapsių veiklos iki neurodegeneracijos, taikant, inter alia, klinikinius arba ikiklinikinius funkcinio arba molekulinio vaizdo gavimo metodus.

Pakeitimas 52

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 4 antraštės 1 ženklinta dalis ir 1 a ženklinta dalis (naujas)

Vėžys: pagrindinis dėmesys bus skiriamas etiologijai, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams žymenims, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, bei prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui.

Vėžys: pagrindinis dėmesys bus skiriamas ligos etiologijai,
  epidemiologiniams tyrimams, naujiems vaistams / terapijai ir rizikos veiksniams; aplinkos sąlygotų veiksnių
  , vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams žymenims, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui ir

su amžiumi susijusiems degeneraciniams sutrikimams.

Pakeitimas 53

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 4 antraštės 3 ženklinta dalis

Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui. Antruoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką, gyvenseną ir epidemiologiją.

Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui
  , įskaitant ląstelių pakeitimo terapiją.
  Antruoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką,
  biochemiją ir fiziologiją (naudojant neintervencinius metodus, pvz., molekulinio ir funkcinio vaizdo gavimą),
  gyvenseną ir epidemiologiją.
  Turint mintyje diabetą ir nutukimą, turi būti itin daug dėmesio skiriama paauglių ligoms ir veiksniams, kurie turi įtakos vaikystėje.

Pakeitimas 54

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 4 antraštės 3 a ženklinta dalis (naujas)

Reumatinės ligos: dėmesys bus skiriamas etiologijai, ankstyvai diagnozei ir reumatinių ligų bei gydymo biologiniams žymenims ypatingą dėmesį skiriant uždegiminėms reumatinėms ligoms.

Pakeitimas 55

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 4 antraštės 5 ženklinta dalis

Kitos lėtinės ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, juslių pablogėjimui ir kitoms lėtinėms ligoms (pvz., reumatoidinėms ligoms).

Kitos lėtinės ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, funkcijų ir juslių pablogėjimui ir kitoms lėtinėms,
  ypač uždegiminėms
  ligoms (t. y., reumatoidinėms ligoms,
  pvz., reumatiniam artritui, osteoporozei, silpnaprotystei ir neurodegeneracinėms ligoms)
  .

Pakeitimas 56

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 4 antraštės 5 a ženklinta dalis (nauja)

Kitos ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas kvėpavimo takų ligoms, negydytoms ligoms ir visuomenės sveikatos tyrimams, siekiant nustatyti naujai atsirandančius rizikos veiksnius.

Pakeitimas 57

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai“) 4 antraštės 5 b ženklinta dalis (nauja)

Audinių regeneravimo moksliniai tyrimai: ypatingas dėmesys turėtų bus skiriamas audinių regeneravimo moksliniams tyrimams, pvz., odos ir širdies audinių regeneravimui, siekiant suvokti regeneravimo procesų sistemas ir nustatyti naujoviškus genų ir ląstelinės terapijos būdus.

Pakeitimas 58

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas“) 1 įtrauka

| — | Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones - gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai. |
| --- | --- |

—

Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones - gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai.

| — | Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones - gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas,
  gyvenimo kokybė
  , kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai,
  mitybos
  bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai. |
| --- | --- |

—

Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones - gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas,
  gyvenimo kokybė
  , kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai,
  mitybos
  bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai.

Pakeitimas 59

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas“) 2 įtrauka

| — | Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ligonių saugumui: nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką; suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą; ir propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui; įvairių intervencijų, įskaitant vaistus, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą. |
| --- | --- |

—

Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ligonių saugumui: nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką; suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą; ir propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui; įvairių intervencijų, įskaitant vaistus, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą.

| — | Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą
  (pvz., siekiant išvengti atsparumo antibiotikams atsiradimo)
  ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapiją ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ligonių saugumui,
  taip pat šalutiniam vaistų poveikiui; siekiama nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką; siekiama suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą; ir siekiama propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus
  , kad pacientai turėtų daugiau asmeninės ir socialinės autonomijos.
  Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui; įvairių intervencijų, įskaitant vaistus ir
  naujas gydymo technologijas
  , padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą
  sveikatos, gyvenimo kokybės ir pažangiausios patirties požiūriu
  . |
| --- | --- |

—

Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą
  (pvz., siekiant išvengti atsparumo antibiotikams atsiradimo)
  ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapiją ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ligonių saugumui,
  taip pat šalutiniam vaistų poveikiui; siekiama nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką; siekiama suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą; ir siekiama propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus
  , kad pacientai turėtų daugiau asmeninės ir socialinės autonomijos.
  Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui; įvairių intervencijų, įskaitant vaistus ir
  naujas gydymo technologijas
  , padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą
  sveikatos, gyvenimo kokybės ir pažangiausios patirties požiūriu
  .

Pakeitimas 60

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas“) 3 įtrauka

| — | Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas; suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius. |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas; suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius.

| — | Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas; suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius ir
  į socialiai remtinų žmonių, ypač neįgaliųjų, galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas; suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius ir
  į socialiai remtinų žmonių, ypač neįgaliųjų, galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis.

Pakeitimas 61

I priedo skyriaus „Temos“ 1 dalies („Sveikata“) skirsnio „Veikla“ trečios antraštinės dalies („Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas“) 3 a įtrauka (nauja)

| — | Tinkamas naujų technologijų ir terapija taikymas. Ilgalaikis saugumas ir plačiai taikomų naujų medicinos technologijų (taip pat įrangos) ir pažangiosios terapijos, ypač kurios užtikrina aukštą visuomenės sveikatos apsaugą, stebėjimas. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 62

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Metodas“ 2 pastraipa

Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse.

Žemės ūkio maisto pramonės įmonės,
  kurių gausiausiai esama smulkios pramonės šakose ir
  kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse.

Pakeitimas 63

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas“) 1 a įtrauka (nauja)

| — | Biologinės įvairovės ir jos molekulinių savybių moksliniai tyrimai skirti jai apsaugoti, o ne tik nustatyti naujus būdus, kaip panaudoti biologinę įvairovę. Pagrindiniai tvaraus biologinių šaltinių valdymo elementai yra aplinkos apsauga ir rūšių išsaugojimas. Reikia siekti susiejimo su „Aplinkos“ tema
  . |
| --- | --- |

—

Biologinės įvairovės ir jos molekulinių savybių moksliniai tyrimai skirti jai apsaugoti, o ne tik nustatyti naujus būdus, kaip panaudoti biologinę įvairovę. Pagrindiniai tvaraus biologinių šaltinių valdymo elementai yra aplinkos apsauga ir rūšių išsaugojimas. Reikia siekti susiejimo su „Aplinkos“ tema
  .

Pakeitimas 64

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas“) 2 įtrauka

| — | Padidintas darnumas ir konkurencingumas, mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės vadybos mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos,
  pagerintas
  išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai. Augalų sveikata bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų kontrolės priemones ir technologijas. Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos. |
| --- | --- |

—

Padidintas darnumas ir konkurencingumas, mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės vadybos mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos,
  pagerintas
  išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai. Augalų sveikata bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų kontrolės priemones ir technologijas. Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos.

| — | Didesnis tvarumas ir konkurencingumas,
  užtikrinant vartotojų sveikatos apsaugą ir
  mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės
  ir grūdinių kultūrų
  vadybos mokslinę ir techninę bazę,
  grūdinių kultūrų srityje pasitelkiant selektyvųjį augalų veisimą, atsižvelgiant į augalų sveikatos klausimus ir optimizuotos gamybos sistemas,
  ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą.
  Bus skatinama išsaugoti vietines ekosistemas ir plėtoti biokontrolės veiksnius ir bioįvairovės bei metagenomikos mikrobiologinį lygmenį
  . Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos,
  kokybė, genetiškai modifikuotų organizmų poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai stebėsena ir įvertinimas bei tvarus, konkurencingas ir įvairialypis žemės ūkis ir miškininkystė. Taip pat bus skatinamas
  pagerintas išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir struktūra. Prie to bus prisidedama biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniais tyrimais. Augalų sveikata
  ir grūdinių kultūrų apsauga
  bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas,
  piktžoles
  ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų
  ir piktžolių kontrolės priemones ir technologijas. Bus kuriami geresni žemės derlingumo stebėsenos, išsaugojimo ir didinimo metodai.
  Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos. |
| --- | --- |

—

Didesnis tvarumas ir konkurencingumas,
  užtikrinant vartotojų sveikatos apsaugą ir
  mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės
  ir grūdinių kultūrų
  vadybos mokslinę ir techninę bazę,
  grūdinių kultūrų srityje pasitelkiant selektyvųjį augalų veisimą, atsižvelgiant į augalų sveikatos klausimus ir optimizuotos gamybos sistemas,
  ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą.
  Bus skatinama išsaugoti vietines ekosistemas ir plėtoti biokontrolės veiksnius ir bioįvairovės bei metagenomikos mikrobiologinį lygmenį
  . Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos,
  kokybė, genetiškai modifikuotų organizmų poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai stebėsena ir įvertinimas bei tvarus, konkurencingas ir įvairialypis žemės ūkis ir miškininkystė. Taip pat bus skatinamas
  pagerintas išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir struktūra. Prie to bus prisidedama biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniais tyrimais. Augalų sveikata
  ir grūdinių kultūrų apsauga
  bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas,
  piktžoles
  ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų
  ir piktžolių kontrolės priemones ir technologijas. Bus kuriami geresni žemės derlingumo stebėsenos, išsaugojimo ir didinimo metodai.
  Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos.

Pakeitimas 65

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas“) 3 įtrauka

| — | Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose inter alia pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą. |
| --- | --- |

—

Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose inter alia pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą.

| — | Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų
  sveikata
  ir gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, inter alia, pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes
  , jų patogeninę eigą ir su pašarais susijusias ligas.
  Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį.
  Atsižvelgiant į tai, reikia atlikti žemės ūkio prisitaikymo prie klimato zonų pokyčio tyrimus.
  Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą.
  Bus atsižvelgiama į kitus maisto gamybos tvarumui ir saugai grėsmę keliančius veiksnius, pvz., į galimą klimato kaitos poveikį gamybos procesams. |
| --- | --- |

—

Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų
  sveikata
  ir gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, inter alia, pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes
  , jų patogeninę eigą ir su pašarais susijusias ligas.
  Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį.
  Atsižvelgiant į tai, reikia atlikti žemės ūkio prisitaikymo prie klimato zonų pokyčio tyrimus.
  Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą.
  Bus atsižvelgiama į kitus maisto gamybos tvarumui ir saugai grėsmę keliančius veiksnius, pvz., į galimą klimato kaitos poveikį gamybos procesams.

Pakeitimas 66

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas“) 4 įtrauka

| — | Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros poreikius. Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus. |
| --- | --- |

—

Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros poreikius. Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus.

| — | Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros
  ir naujovėmis pagrįstos įrangos miškininkystės srityje, miškų gaisrų prevencijos bei kontrolės metodų ir žemės ūkio veiklos sukeliamos erozijos ir sausros kontrolės priemonių sukūrimo
  poreikius.
  Bus remiama bendroji žemės ūkio politika, Bendrijos gyvūnų sveikatos politika, ES miškininkystės strategija ir bendroji žuvininkystės politika.
  Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus,
  su kaimu susijusius socialinius mokslinius tyrimus,
  lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus. |
| --- | --- |

—

Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros
  ir naujovėmis pagrįstos įrangos miškininkystės srityje, miškų gaisrų prevencijos bei kontrolės metodų ir žemės ūkio veiklos sukeliamos erozijos ir sausros kontrolės priemonių sukūrimo
  poreikius.
  Bus remiama bendroji žemės ūkio politika, Bendrijos gyvūnų sveikatos politika, ES miškininkystės strategija ir bendroji žuvininkystės politika.
  Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus,
  su kaimu susijusius socialinius mokslinius tyrimus,
  lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus.

Pakeitimas 68

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Nuo šakutės iki ūkio: maistas, sveikata ir gerovė“) 2 įtrauka

| — | Suprasti raciono veiksnius ir mitybos įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja ar mažėja su racionu susijusių ligų ir sutrikimų skaičius. Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją
  bei tirti
  mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas. |
| --- | --- |

—

Suprasti raciono veiksnius ir mitybos įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja ar mažėja su racionu susijusių ligų ir sutrikimų skaičius. Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją
  bei tirti
  mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas.

| — | Suprasti mitybos veiksnius ir įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja arba mažėja su mityba susijusių ligų ir sutrikimų skaičius,
  įskaitant (vaikų ir suaugusių) nutukimo ir alerginių susirgimų; su ligų prevencija susijusi mityba, įskaitant žinias apie sveikatingumą, maisto savybes ir sudėtį.
  Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją.
  Reikia integruotai ištirti ypač
  mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir mitybą, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir mitybos įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas. |
| --- | --- |

—

Suprasti mitybos veiksnius ir įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja arba mažėja su mityba susijusių ligų ir sutrikimų skaičius,
  įskaitant (vaikų ir suaugusių) nutukimo ir alerginių susirgimų; su ligų prevencija susijusi mityba, įskaitant žinias apie sveikatingumą, maisto savybes ir sudėtį.
  Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją.
  Reikia integruotai ištirti ypač
  mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir mitybą, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir mitybos įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas.

Pakeitimas 69

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Nuo šakutės iki ūkio: maistas, sveikata ir gerovė“) 3 įtrauka

| — | Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti, kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos. |
| --- | --- |

—

Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti, kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos.

| — | Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti,
  plėtoti naujus komponentus ir produktus, konservavimo metodus ir technologijas, organoleptinius maisto ir naujų maisto komponentų gamybos aspektus,
  kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos. |
| --- | --- |

—

Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti,
  plėtoti naujus komponentus ir produktus, konservavimo metodus ir technologijas, organoleptinius maisto ir naujų maisto komponentų gamybos aspektus,
  kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos.

Pakeitimas 70

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Nuo šakutės iki ūkio: maistas, sveikata ir gerovė“) 5 įtrauka

| — | Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus. |
| --- | --- |

—

Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus.

| — | Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo
  koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus. Bus tiriamas naujų genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų organizmų (GMO ir ne GMO) atsekamumo metodų kūrimas ir gyvulių pašarų ir veterinarinių vaistų įtaka žmonių sveikatai. |
| --- | --- |

—

Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo
  koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus. Bus tiriamas naujų genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų organizmų (GMO ir ne GMO) atsekamumo metodų kūrimas ir gyvulių pašarų ir veterinarinių vaistų įtaka žmonių sveikatai.

Pakeitimas 71

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 1 pastraipa

Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančias šalis ypač dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais ir šalimis partneriais, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir sparčiai augančios ekonomikos bei besivystančiomis šalimis.

Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančioms šalims ypač svarbūs moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą
  (pavyzdžiui, tinklai, skirti vandens ir dirvožemio valdymui tobulinti)
  . Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais ir šalimis partneriais, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir sparčiai augančios ekonomikos bei besivystančiomis šalimis.

Pakeitimas 72

I priedo skyriaus „Temos“ 2 dalies („Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos“) skirsnio „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 2 pastraipa

Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui,augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos mastą ir sudėtingumą, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m. ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka).

Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui, augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos mastą ir sudėtingumą, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m.
  , tai atliekant kartu su Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija,
  ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka).

Pakeitimas 73

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnis „Tikslas“

Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai. Veikla sustiprins Europos mokslo ir technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti inovacijas, pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga būtų greitai paverčiama nauda Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms.

Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai. Vykdant šią veiklą bus sustiprinama Europos mokslo ir technologijų bazė ir užtikrinama Europos pirmavimas pasaulyje IRT srityje, padedama valdyti ir skatinti naujovių taikymą pasitelkus IRT, ir užtikrinama, kad IRT pažanga greitai teiktų naudos visiems
  Europos piliečiams,
  ypač vyresniems žmonėms, ir žmonėms, kuriems gresia socialinė atskirtis, pvz., neįgaliesiems ir neturintiems galimybių naudotis informacijos ir ryšių technologijomis,
  verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms.
  Vykdant šią veiklą visų pirma bus siekiama mažinti skaitmeninių technologijų paplitimo netolygumą ir informacinę atskirtį.

Pakeitimas 74

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Įžanga“ 1 pastraipa

Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant inovacijas, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. Jų svarba esminė sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Todėl Europa turi
  valdyti ir formuoti
  būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms.

Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant naujoves, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą.
  IRT gali būti labai svarbios skleidžiant žinias, išmanymą ir mokslinių tyrimų rezultatus bei užtikrinant prieigą prie jų. Šios technologijos būtinos sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas.
  Jos padeda gerinti ir įvairinti prieigą prie informacijos ir turėtų skatinti piliečių aktyvumą.
  Todėl Europa turi
  skatinti
  būsimą IRT raidą
  siekiant atvirumo ir visuotinumo
  ir užtikrinti, kad
  suderinamos ir patikimos
  IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms.

Pakeitimas 75

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Įžanga“ 4 pastraipa

IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas visaapimantis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi dėl jos bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei
  pagerinti
  verslo ir administravimo organizaciniai procesai. Pagal šią temą bus remiamos ir kitos Europos Sąjungos politikos sritys visuomenės ir socialiniams poreikiams tenkinti pasitelkus IRT.

IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas
  visiškas IRT technologijų integravimas
  ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi ją vykdant bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei
  naujų ar tobulesnių
  verslo ir administravimo
  organizacinių procesų
  . Pagal šią temą, pasitelkus IRT visuomenės ir socialiniams poreikiams
  , pvz., sveikatos apsaugos ar aplinkos apsaugos srityse, tenkinti, bus remiamos ir kitos Europos Sąjungos politikos sritys.

Pakeitimas 76

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Įžanga“ 5 pastraipa

Veikla apims bendradarbiavimą ir darbą tinkle,
  paramą bendroms
  technologijų
  iniciatyvoms, įskaitant rinktinius mokslinių tyrimų nanoelektronikos technologijų ir įterptųjų skaičiavimo sistemų srityse aspektus,
  bei nacionalinių programų koordinavimo iniciatyvas, įskaitant aplinkos padedamo gyvenimo
  sritį
  . Veiklos prioritetams bus priskirta problematika, nagrinėjama, be kitų šaltinių, remiantis ir Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis.

Veikla apims bendradarbiavimą ir darbą tinkle
  ir galės paremti bendras
  technologijų
  iniciatyvas
  bei nacionalinių programų koordinavimo iniciatyvas
  (
  įskaitant
  nanotechnologijos, įterptųjų sistemų ir
  aplinkos padedamo gyvenimo srityse
  )
  . Veiklos prioritetams bus priskirta problematika, nagrinėjama, be kitų šaltinių, remiantis ir Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojama tematinė sinergija vykdant susijusią veiklą pagal kitas specialiąsias programas. Siekiant kuo didesnės sąveikos ir papildomumo, veikla bus derinama su kitomis Bendrijos programomis ir iniciatyvomis, ypač su struktūriniais fondais, konkurencingumo ir naujovių programa, i-2010 iniciatyva ir su IRT susijusiomis nacionalinėmis ir regioninėmis valstybių narių programomis.

Pakeitimas 77

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 1 įtrauka

| — | Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesai, įrenginių
  ir
  projektavimo technologijos tobulinant komponentų, lustinių sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų dydį, tankumą, eksploatacines savybes, gamybą ir sąnaudų efektyvumą; įvairiausiems taikymams skirtos bazinės fotoninės sudėtinės dalys; didelio efektyvumo/ didelio tankumo duomenų laikmenų sistemos; labai didelių matmenų/integruotųjų vaizdo ekranų sprendimai; sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginiai; labai mažai energijos naudojančios sistemos, alternatyvūs energijos šaltiniai ar akumuliatoriai; integruotos heterogeninės technologijos ar sistemos; daugiafunkcinės integruotosios mikrosistemos, nanosistemos, biologinės ir informacinės sistemos; didelių matmenų elektronikos sprendimai; integravimas į įvairias medžiagas; sąveika su gyvaisiais organizmais; molekulių ir atomų telkimasis į stabilias struktūras. |
| --- | --- |

—

Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesai, įrenginių
  ir
  projektavimo technologijos tobulinant komponentų, lustinių sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų dydį, tankumą, eksploatacines savybes, gamybą ir sąnaudų efektyvumą; įvairiausiems taikymams skirtos bazinės fotoninės sudėtinės dalys; didelio efektyvumo/ didelio tankumo duomenų laikmenų sistemos; labai didelių matmenų/integruotųjų vaizdo ekranų sprendimai; sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginiai; labai mažai energijos naudojančios sistemos, alternatyvūs energijos šaltiniai ar akumuliatoriai; integruotos heterogeninės technologijos ar sistemos; daugiafunkcinės integruotosios mikrosistemos, nanosistemos, biologinės ir informacinės sistemos; didelių matmenų elektronikos sprendimai; integravimas į įvairias medžiagas; sąveika su gyvaisiais organizmais; molekulių ir atomų telkimasis į stabilias struktūras.

| — | Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesai, įrenginių
  ,
  projektavimo
  ir bandymo
  technologijos
  ir metodologijos skirtos tobulinti komponentų, lustinių sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų dydį, tankį, eksploatacines savybes, gamybą ir sąnaudų efektyvumą;
  pažangūs bevielio ryšio komponentai ir posistemės;
  bazinės fotoninės sudėtinės dalys
  , skirtos gaminti, manipuliuoti ir aptikti šviesą
  įvairiausiuose taikymuose
  , įskaitant ultrasparčius komponentus; radijo dažnio sistemos;
  gerų eksploatacinių savybių ir talpios duomenų saugojimo sistemos; labai didelių matmenų / integruotųjų lanksčiųjų vaizdavimo įtaisų sprendimai; sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginiai; labai mažai energijos naudojančios sistemos, alternatyvios energijos šaltiniai ar akumuliatoriai; integruotos heterogeninės technologijos ar sistemos;
  nuovokiosios sistemos;
  daugiafunkcinės integruotosios mikrosistemos, nanosistemos, biologinės ir informacinės sistemos; didelių matmenų elektronikos sprendimai; integravimas į įvairias medžiagas / objektus; sąveika su gyvaisiais organizmais; molekulių ir atomų telkimas (-is) į stabilias struktūras. |
| --- | --- |

—

Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesai, įrenginių
  ,
  projektavimo
  ir bandymo
  technologijos
  ir metodologijos skirtos tobulinti komponentų, lustinių sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų dydį, tankį, eksploatacines savybes, gamybą ir sąnaudų efektyvumą;
  pažangūs bevielio ryšio komponentai ir posistemės;
  bazinės fotoninės sudėtinės dalys
  , skirtos gaminti, manipuliuoti ir aptikti šviesą
  įvairiausiuose taikymuose
  , įskaitant ultrasparčius komponentus; radijo dažnio sistemos;
  gerų eksploatacinių savybių ir talpios duomenų saugojimo sistemos; labai didelių matmenų / integruotųjų lanksčiųjų vaizdavimo įtaisų sprendimai; sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginiai; labai mažai energijos naudojančios sistemos, alternatyvios energijos šaltiniai ar akumuliatoriai; integruotos heterogeninės technologijos ar sistemos;
  nuovokiosios sistemos;
  daugiafunkcinės integruotosios mikrosistemos, nanosistemos, biologinės ir informacinės sistemos; didelių matmenų elektronikos sprendimai; integravimas į įvairias medžiagas / objektus; sąveika su gyvaisiais organizmais; molekulių ir atomų telkimas (-is) į stabilias struktūras.

Pakeitimas 78

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 2 įtrauka

| — | Visur esantys ir
  neribotų
  pajėgumų ryšių tinklai:
  rentabilios
  mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos
  ir
  sistemos, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus, įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų, aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio, susiliejimas, laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos. |
| --- | --- |

—

Visur esantys ir
  neribotų
  pajėgumų ryšių tinklai:
  rentabilios
  mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos
  ir
  sistemos, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus, įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų, aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio, susiliejimas, laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos.

| — | Visur esantys ir
  didelių
  pajėgumų ryšių tinklai: rentabilios,
  keičiamos konfigūracijos ir pritaikomos
  mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos, sistemos
  ir architektūros
  , įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus; įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų
  ir paslaugų
  , aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio susiliejimas;
  paslaugų skirstymo infrastruktūra ir architektūros,
  laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas
  (įskaitant paslaugų veiksmingumą ir kokybę)
  , paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos. |
| --- | --- |

—

Visur esantys ir
  didelių
  pajėgumų ryšių tinklai: rentabilios,
  keičiamos konfigūracijos ir pritaikomos
  mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos, sistemos
  ir architektūros
  , įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus; įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų
  ir paslaugų
  , aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio susiliejimas;
  paslaugų skirstymo infrastruktūra ir architektūros,
  laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas
  (įskaitant paslaugų veiksmingumą ir kokybę)
  , paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos.

Pakeitimas 79

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 3 įtrauka

| — | Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą; sistemų modeliavimo, projektavimo
  ir
  inžinerijos metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti; atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė. |
| --- | --- |

—

Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą; sistemų modeliavimo, projektavimo
  ir
  inžinerijos metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti; atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė.

| — | Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės techninės ir programinės įrangos sistemos, gebančiuos suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą; sistemų modeliavimo,
  analizavimo,
  projektavimo
  ,
  inžinerijos
  ir patvirtinimo
  metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti; atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė
  našus duomenų apdorojimas kompiuteriu (techninė ir programinė įranga)
  . |
| --- | --- |

—

Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės techninės ir programinės įrangos sistemos, gebančiuos suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą; sistemų modeliavimo,
  analizavimo,
  projektavimo
  ,
  inžinerijos
  ir patvirtinimo
  metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti; atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė
  našus duomenų apdorojimas kompiuteriu (techninė ir programinė įranga)
  .

Pakeitimas 80

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 4 įtrauka

| — | Programinė įranga, tinkleliai, saugumas ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą, į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių, tinklo operacinių sistemų virtualizavimas tinkleliuose, atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant programinę įrangą, paslaugas ir sistemas, surinkimo priemonės, naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas, didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentikavimo, dinamiško saugumo ir pasitikėjimo politikas, patikimumo ir pasitikėjimo metamodelius. |
| --- | --- |

—

Programinė įranga, tinkleliai, saugumas ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą, į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių, tinklo operacinių sistemų virtualizavimas tinkleliuose, atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant programinę įrangą, paslaugas ir sistemas, surinkimo priemonės, naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas, didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentikavimo, dinamiško saugumo ir pasitikėjimo politikas, patikimumo ir pasitikėjimo metamodelius.

| — | Programinė įranga, tinkleliai,
  paslaugų skirstymo architektūra,
  saugumas ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai, skirti
  kurti ir tvirtinti labai
  kokybiškai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, architektūroms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą,
  ir labai kokybiškoms paskirstymo paslaugoms ir technologijoms, kūrimo ir tvirtinimo priemonėms ir metodams;
  į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių virtualizavimas tinkleliuose,
  įskaitant specialias atskirų domenų platformas,
  tinklo centro operacinės sistemos;
  atvirojo kodo programinė įranga;
  atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant
  ir tvirtinant
  programinę įrangą,
  įskaitant nemokamą, nevaržomą ir atvirojo kodo programinę įrangą,
  paslaugas ir sistemas; surinkimo priemonės,
  įskaitant programavimo kalbas
  ; naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas; didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas; saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentiškumo patvirtinimo, dinamiško saugumo ir patikos politikas, patikimumo ir patikos metamodelius.
  programinės įrangos modelių diegimas pramonėje. |
| --- | --- |

—

Programinė įranga, tinkleliai,
  paslaugų skirstymo architektūra,
  saugumas ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai, skirti
  kurti ir tvirtinti labai
  kokybiškai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, architektūroms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą,
  ir labai kokybiškoms paskirstymo paslaugoms ir technologijoms, kūrimo ir tvirtinimo priemonėms ir metodams;
  į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių virtualizavimas tinkleliuose,
  įskaitant specialias atskirų domenų platformas,
  tinklo centro operacinės sistemos;
  atvirojo kodo programinė įranga;
  atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant
  ir tvirtinant
  programinę įrangą,
  įskaitant nemokamą, nevaržomą ir atvirojo kodo programinę įrangą,
  paslaugas ir sistemas; surinkimo priemonės,
  įskaitant programavimo kalbas
  ; naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas; didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas; saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentiškumo patvirtinimo, dinamiško saugumo ir patikos politikas, patikimumo ir patikos metamodelius.
  programinės įrangos modelių diegimas pramonėje.

Pakeitimas 81

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 5 įtrauka

| — | Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius sąryšius, dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją, ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams. |
| --- | --- |

—

Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius sąryšius, dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją, ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams.

| — | Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius ryšius, paskirstant žinių valdymą;
  dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams. |
| --- | --- |

—

Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius ryšius, paskirstant žinių valdymą;
  dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams.

Pakeitimas 82

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 6 įtrauka

| — | Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas „nuo galinio taško iki galinio taško“ priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai, daugiakalbės ir automatinės mašininio vertimo sistemos. |
| --- | --- |

—

Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas „nuo galinio taško iki galinio taško“ priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai, daugiakalbės ir automatinės mašininio vertimo sistemos.

| — | Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas vadinamosios „nuo pradžios iki pabaigos“ priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai;
  kalbos technologijos, įskaitant daugiakalbes ir automatines mašininio vertimo sistemas. |
| --- | --- |

—

Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas vadinamosios „nuo pradžios iki pabaigos“ priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai;
  kalbos technologijos, įskaitant daugiakalbes ir automatines mašininio vertimo sistemas.

Pakeitimas 83

I priedo skyriaus „Temos“ 3 („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („IRT technologijų ramsčiai“) 6 a įtrauka (nauja)

| — | Mobiliosios sistemos: perėjimas prie ketvirtosios ir vėlesnių mobiliojo ryšio sistemų kartos ir susijusios perversmą padariusios skaitmeninio perdavimo ir antenų technologijos
  . |
| --- | --- |

—

Mobiliosios sistemos: perėjimas prie ketvirtosios ir vėlesnių mobiliojo ryšio sistemų kartos ir susijusios perversmą padariusios skaitmeninio perdavimo ir antenų technologijos
  .

Pakeitimas 84

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Technologijų integravimas“) 2 įtrauka

| — | Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos, sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą ir naudojimo galimybes, naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas. |
| --- | --- |

—

Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos, sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą ir naudojimo galimybes, naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas.

| — | Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos; sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą, naudojimo galimybes
  ir saugumą;
  naujų paslaugų
  (įskaitant ir susijusias su pramogomis)
  ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas. |
| --- | --- |

—

Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos; sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą, naudojimo galimybes
  ir saugumą;
  naujų paslaugų
  (įskaitant ir susijusias su pramogomis)
  ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas.

Pakeitimas 85

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 1 įtraukos 1 punktas

| — | sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos, nauji būdai, pvz., molekulinis vaizdų gavimas patobulintai prevencijai ir individualizuotai medicinai, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje, organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas, mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams. |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos, nauji būdai, pvz., molekulinis vaizdų gavimas patobulintai prevencijai ir individualizuotai medicinai, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje, organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas, mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams.

| — | sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai
  su komunikacinėmis galimybėmis
  ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos; naujos metodikos, pvz., molekulinis vaizdų gavimas, skirtas siekti tobulesnės prevencijos ir individualios terapijos, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje; organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas; mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams;
  lėtinėmis ligomis sergantiems ir vyresnio amžiaus žmonėms skirtos nuotolinės pagalbos ir stebėsenos technologijos; diagnozavimas ir klinikinių sprendimų priėmimas naudojantis kompiuterinėmis sistemomis, kuriomis užtikrinama geresnė darbo ir diagnozavimo kokybė, ir ilgainiui vientisu požiūriu į sveikatos priežiūrą pagrįstų specializuotų atskirų ligų sistemų sukūrimas, taip pat naudojimasis sukauptais apie pacientų gydymą duomenimis bei modelinėmis žiniomis apie ligą, gautomis pasitelkus duomenų analizę (angl. data mining), bioinformatikos ir sistemų biologijos žinias; įmonių IT sistemos, kuriomis užtikrinamas veiksmingesnis darbas, ligoninėse ir antrinio gydymo įstaigose sumažinama klaidų; |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai
  su komunikacinėmis galimybėmis
  ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos; naujos metodikos, pvz., molekulinis vaizdų gavimas, skirtas siekti tobulesnės prevencijos ir individualios terapijos, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje; organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas; mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams;
  lėtinėmis ligomis sergantiems ir vyresnio amžiaus žmonėms skirtos nuotolinės pagalbos ir stebėsenos technologijos; diagnozavimas ir klinikinių sprendimų priėmimas naudojantis kompiuterinėmis sistemomis, kuriomis užtikrinama geresnė darbo ir diagnozavimo kokybė, ir ilgainiui vientisu požiūriu į sveikatos priežiūrą pagrįstų specializuotų atskirų ligų sistemų sukūrimas, taip pat naudojimasis sukauptais apie pacientų gydymą duomenimis bei modelinėmis žiniomis apie ligą, gautomis pasitelkus duomenų analizę (angl. data mining), bioinformatikos ir sistemų biologijos žinias; įmonių IT sistemos, kuriomis užtikrinamas veiksmingesnis darbas, ligoninėse ir antrinio gydymo įstaigose sumažinama klaidų;

Pakeitimas 86

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 1 įtraukos 2 punktas

| — | valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose. |
| --- | --- |

—

valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose.

| — | valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais
  , atnaujinimo procesais
  ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus
  (įskaitant e. demokratiją)
  bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose. |
| --- | --- |

—

valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais
  , atnaujinimo procesais
  ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus
  (įskaitant e. demokratiją)
  bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose.

Pakeitimas 87

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 1 įtraukos 3 punktas

| — | įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

—

įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas.

| — | įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia, remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą,
  (pvz., taikant sveikatos priežiūros namuose technologijas ir paslaugas)
  , didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

—

įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia, remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą,
  (pvz., taikant sveikatos priežiūros namuose technologijas ir paslaugas)
  , didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas.

Pakeitimas 88

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 1 įtraukos 4 punktas

| — | mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas struktūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos
  transporto našumui ir saugai,
  paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo technologijomis; personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui; |
| --- | --- |

—

mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas struktūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos
  transporto našumui ir saugai,
  paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo technologijomis; personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui;

| — | mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas architektūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos
  , skirtos užtikrinti našų, saugų ir aplinkos tausojamąjį transportą,
  paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo
  ir navigacijos
  technologijomis, personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui; |
| --- | --- |

—

mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas architektūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos
  , skirtos užtikrinti našų, saugų ir aplinkos tausojamąjį transportą,
  paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo
  ir navigacijos
  technologijomis, personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui;

Pakeitimas 89

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 1 įtraukos 5 a punktas (naujas)

| — | kultūrai: IRT sprendimų perkėlimas siekiant išryškinti ekonominį kultūros srities potencialą (įskaitant kultūrinį paveldą, regioninę plėtrą, turizmą) ir skatinti užimtumą šiose srityse; bus svarstoma visuomeninių organizacijų (vietos, regionų ir valstybių narių) ir privačių organizacijų (ypač MVĮ) partnerystė. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 90

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 1 a įtrauka (nauja)

| — | nauji IRT verslo modeliai: kurti ir apibrėžti naujus IRT verslo modelius bendrai vykdant veiklą pagal tas temas, kuriose IRT tenka pagrindinis vaidmuo siekiant pakeisti požiūrį į gamybą ir paslaugas (pvz., transporto, sveikatos, energetikos, aplinkos srityse). Projektai, kurie paruošiami vykdant šiuos bendrus mokslinius tyrimus, turi būti išbandomi konkrečiomis sąlygomis. Bendras pastangas reikia remti laikantis I priede paminėto visoms temoms taikytino požiūrio
  . |
| --- | --- |

—

nauji IRT verslo modeliai: kurti ir apibrėžti naujus IRT verslo modelius bendrai vykdant veiklą pagal tas temas, kuriose IRT tenka pagrindinis vaidmuo siekiant pakeisti požiūrį į gamybą ir paslaugas (pvz., transporto, sveikatos, energetikos, aplinkos srityse). Projektai, kurie paruošiami vykdant šiuos bendrus mokslinius tyrimus, turi būti išbandomi konkrečiomis sąlygomis. Bendras pastangas reikia remti laikantis I priede paminėto visoms temoms taikytino požiūrio
  .

Pakeitimas 91

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 2 įtraukos 1 punktas

| — | naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos; kūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas; |
| --- | --- |

—

naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos; kūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas;

| — | naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos,
  įskaitant skirtąsias pramogų ir dizaino kūrimo tikslams
  ; kūrybiškumas ir gilesnė vartotojo patirtis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas pasitelkiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas; |
| --- | --- |

—

naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos,
  įskaitant skirtąsias pramogų ir dizaino kūrimo tikslams
  ; kūrybiškumas ir gilesnė vartotojo patirtis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas pasitelkiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas;

Pakeitimas 92

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 2 įtraukos 2 a punktas (naujas)

| — | kultūros paveldo, įskaitant žmonių būstą, apsauga, išsaugojimas ir tobulinimas: aplinkos požiūriu patikimos ir tvarios žmogaus aplinkos, įskaitant apstatytos aplinkos, miesto zonų ir kraštovaizdžio, administravimo technologijos, taip pat kultūros paveldo, įskaitant poveikio aplinkai vertinimą, rizikos vertinimo modelius ir priemones, apsaugos, išsaugojimo ir optimalaus naudojimo bei integracijos technologijos, pažangios ir nekenksmingos žalos nustatymo technologijos, nauji restauravimo produktai ir metodologija, kilnojamojo ir nekilnojamojo kultūros turto tvaraus administravimo poveikio sušvelninimo ir adaptacijos strategijos. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 93

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 2 įtraukos 3 punktas

| — | pažangios paslaugos
  sudarant galimybę naudotis skaitmeninės formos kultūriniu paveldu, priemonės, leidžiančios bendruomenėms
  sukurti naujus kultūrinius atsiminimus
  , paremtus gyvuoju paveldu, skaitmeninio turinio išsaugojimo metodai ir priemonės, galimybės naudotis skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir naudojimo aplinkybių autentiškumą ir nepažeistumą. |
| --- | --- |

—

pažangios paslaugos
  sudarant galimybę naudotis skaitmeninės formos kultūriniu paveldu, priemonės, leidžiančios bendruomenėms
  sukurti naujus kultūrinius atsiminimus
  , paremtus gyvuoju paveldu, skaitmeninio turinio išsaugojimo metodai ir priemonės, galimybės naudotis skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir naudojimo aplinkybių autentiškumą ir nepažeistumą.

| — | pažangios paslaugos
  , skirtos sudaryti galimybę naudotis ir skatinti kultūrą (įskaitant kultūrinį
  paveldą,
  regionų vystymą ir turizmą)
  ; priemonės, leidžiančios bendruomenėms
  kaupti ir išsaugoti prisiminimus,
  paremtus gyvuoju paveldu,
  apie savo kultūrą
  ; skaitmeninio turinio išsaugojimo
  ir įvairinimo
  metodai ir priemonės; galimybės naudotis skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir naudojimo aplinkybių autentiškumą ir vientisumą. |
| --- | --- |

—

pažangios paslaugos
  , skirtos sudaryti galimybę naudotis ir skatinti kultūrą (įskaitant kultūrinį
  paveldą,
  regionų vystymą ir turizmą)
  ; priemonės, leidžiančios bendruomenėms
  kaupti ir išsaugoti prisiminimus,
  paremtus gyvuoju paveldu,
  apie savo kultūrą
  ; skaitmeninio turinio išsaugojimo
  ir įvairinimo
  metodai ir priemonės; galimybės naudotis skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir naudojimo aplinkybių autentiškumą ir vientisumą.

Pakeitimas 94

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 3 įtraukos 1 punktas

| — | dinamiškos, į tinklus orientuotos verslo sistemos produktams ir paslaugoms kurti ir teikti, pažangių objektų decentralizuota kontrolė ir valdymas, skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos sprendimai, pritaikomi mažų ir vidutinių organizacijų poreikiams, bendro darbo paslaugos paskirstytoms darbo vietoms, padidintas grupinis dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama; |
| --- | --- |

—

dinamiškos, į tinklus orientuotos verslo sistemos produktams ir paslaugoms kurti ir teikti, pažangių objektų decentralizuota kontrolė ir valdymas, skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos sprendimai, pritaikomi mažų ir vidutinių organizacijų poreikiams, bendro darbo paslaugos paskirstytoms darbo vietoms, padidintas grupinis dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama;

| — | dinamiškos, į tinklus orientuotos verslo sistemos produktams ir paslaugoms kurti ir teikti; pažangių objektų decentralizuota kontrolė ir valdymas; skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos sprendimai, pritaikomi mažų ir vidutinių organizacijų poreikiams; bendro darbo paslaugos paskirstytoms
  prie aplinkos pritaikomoms
  darbo vietoms; padidintas grupinis dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama;
  dalijimasis žiniomis ir interaktyviosios paslaugos; |
| --- | --- |

—

dinamiškos, į tinklus orientuotos verslo sistemos produktams ir paslaugoms kurti ir teikti; pažangių objektų decentralizuota kontrolė ir valdymas; skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos sprendimai, pritaikomi mažų ir vidutinių organizacijų poreikiams; bendro darbo paslaugos paskirstytoms
  prie aplinkos pritaikomoms
  darbo vietoms; padidintas grupinis dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama;
  dalijimasis žiniomis ir interaktyviosios paslaugos;

Pakeitimas 95

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 3 įtraukos 2 punktas

| — | gamyba: pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms, bevielė automatizacija ir logistika greitam įrenginių pertvarkymui, integruotos modeliavimo, imitavimo, pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos, miniatiūrizuotų IRT sistemų ir sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos. |
| --- | --- |

—

gamyba: pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms, bevielė automatizacija ir logistika greitam įrenginių pertvarkymui, integruotos modeliavimo, imitavimo, pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos, miniatiūrizuotų IRT sistemų ir sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos.

| — | gamyba
  , įskaitant tradicinę pramonę:
  pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms; bevielė automatizacija ir logistika greitam įrenginių pertvarkymui; integruotos modeliavimo, imitavimo,
  optimizavimo,
  pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos; miniatiūrizuotų IRT sistemų ir sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos. |
| --- | --- |

—

gamyba
  , įskaitant tradicinę pramonę:
  pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms; bevielė automatizacija ir logistika greitam įrenginių pertvarkymui; integruotos modeliavimo, imitavimo,
  optimizavimo,
  pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos; miniatiūrizuotų IRT sistemų ir sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos.

Pakeitimas 96

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 2 a įtrauka (nauja)

| — | Verslo valdymo ir veiklos stebėjimas realiu laiku: efektyvi ir veiksminga parama valdymo sprendimams, stebėsena, duomenų rinkimas ir apdorojimas; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 97

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Taikymų moksliniai tyrimai“) 4 įtraukos 1 punktas

| — | pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės, daugybinės ir jungtinės tapatybės tvarkymo sistemos, autentifikavimo ir įgaliojimo būdai, sistemos, atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujienomis, teisių ir turto tvarkymas, apsaugos nuo elektroninės erdvės pavojų priemonės. |
| --- | --- |

—

pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės, daugybinės ir jungtinės tapatybės tvarkymo sistemos, autentifikavimo ir įgaliojimo būdai, sistemos, atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujienomis, teisių ir turto tvarkymas, apsaugos nuo elektroninės erdvės pavojų priemonės.

| — | pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės, daugybinės ir jungtinės tapatybės tvarkymo sistemos; autentifikavimo ir įgaliojimo būdai; sistemos, atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujovėmis; teisių ir turto tvarkymas; apsaugos nuo
  nepageidaujamo elektroninio pašto žinučių ir
  nuo elektroninės erdvės pavojų priemonės. |
| --- | --- |

—

pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės, daugybinės ir jungtinės tapatybės tvarkymo sistemos; autentifikavimo ir įgaliojimo būdai; sistemos, atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujovėmis; teisių ir turto tvarkymas; apsaugos nuo
  nepageidaujamo elektroninio pašto žinučių ir
  nuo elektroninės erdvės pavojų priemonės.

Pakeitimas 98

I priedo skyriaus „Temos“ 3 dalies („Informacijos ir ryšių technologijos“) skirsnio („Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius“) 1 pastraipa

Ateities ir naujų technologijų veikla pritrauks ir puoselės daugiadisciplininę mokslinių tyrimų kompetenciją naujose su IRT susijusių mokslinių tyrimų srityse. Bus koncentruojamasi į naujų, netirtų miniatiūrizacijos ir skaičiavimo galimybių tyrimą, įtraukiant, pavyzdžiui, kvantinių efektų panaudojimą, sudėtingų tinklinių skaičiavimo ir ryšių sistemų įvaldymą, naujų idėjų dėl pažangių sistemų naujiems personalizuotiems produktams ir paslaugoms tyrimus ir eksperimentus su jomis.

Ateities ir naujų technologijų veikla pritrauks ir puoselės daugiadisciplininę mokslinių tyrimų kompetenciją naujose su IRT susijusių mokslinių tyrimų srityse. Bus koncentruojamasi į naujų, netirtų miniatiūrizacijos ir skaičiavimo galimybių tyrimą, įtraukiant, pavyzdžiui, kvantinių efektų panaudojimą; sudėtingų tinklinių skaičiavimo ir ryšių sistemų įvaldymą, naujų idėjų dėl pažangių sistemų,
  tarp jų programinės įrangos,
  įvaldymą; naujų idėjų dėl pažangių sistemų naujiems personalizuotiems produktams ir paslaugoms tyrimus ir eksperimentus su jomis.

Pakeitimas 99

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Metodas“ 1 pastraipa

Tam, kad pagerintų savo konkurencingumą, Europos pramonei reikia esminių inovacijų. Ji turi sutelkti savo pajėgumus į didelės pridėtinės vertės produktus ir technologijas, kad patenkintų klientų reikalavimus, taip pat pateisintų aplinkosauginius, sveikatos priežiūros ir kitus socialinius lūkesčius. Moksliniai tyrimai neatsiejami nuo šių konkurencijos uždavinių sprendimo.

Tam, kad pagerintų savo konkurencingumą, Europos pramonei reikia esminių naujovių. Ji turi sutelkti savo pajėgumus į didelės pridėtinės vertės produktus,
  procesus
  ir technologijas, kad patenkintų klientų reikalavimus, taip pat pateisintų aplinkosauginius, sveikatos priežiūros ir kitus socialinius lūkesčius. Moksliniai tyrimai neatsiejami nuo šių konkurencijos uždavinių sprendimo.

Pakeitimas 100

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Metodas“ 2 pastraipa

Vienas iš svarbiausių šios temos elementų - tai faktinis
  nanotechnologijų
  , medžiagos mokslų
  ir
  naujų gamybos metodų integravimas
  , kad būtų pasiektas ir
  kuo labiau padidintas poveikis pramonės
  transformacijai
  ir, tuo pačiu, paremta ekologiška gamyba
  ir
  vartojimas. Pagal šią temą bus remiama visa pramoninė veikla, kuria bendradarbiaujama su kitomis temomis.
  Bus
  remiami taikymai visuose sektoriuose
  ir
  srityse, įskaitant medžiagų mokslus, našios gamybos ir procesų technologijas, nanobiotechnologijas ar nanoelektroniką
  .

Pramonės konkurencingumas ateityje didžiąja dalimi priklausys nuo
  nanotechnologijų ir
  jų taikymo. MTTP veikla, vykdoma daugelyje nanomokslų
  ir
  nanotechnologijų sričių, gali pagreitinti Europos pramonės
  transformaciją.
  Europos Sąjunga pirmauja tokiose srityse kaip nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos
  ir
  naujos gamybos technologijos; ir tai
  bus
  toliau skatinama stiprinant
  ir
  gerinant jų padėtį itin konkurenciniu požiūriu sudėtingomis pasaulinėmis sąlygomis
  .

Pakeitimas 101

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Medžiagos“) 1 pastraipa

Vis didesnę svarbą pramonės konkurencingumui ir darniam vystymuisi turi naujos pažangios medžiagos, kurioms pagaminti reikia daugiau žinių, kurios turi naujų funkcinių savybių, ir kurių savybės yra patobulintos. Pagal naujus gamybos pramonės modelius svarbiausiu dalyku didinant produktų vertę ir eksploatacines savybes tampa medžiagos, o ne apdorojimo etapai.

Vis didesnę svarbą pramonės konkurencingumui ir darniam vystymuisi turi naujos pažangios
  , tarp jų kompozicinės
  medžiagos, kurioms pagaminti reikia daugiau žinių, kurios turi naujų funkcinių savybių, ir kurių savybės yra patobulintos. Pagal naujus gamybos pramonės modelius svarbiausiu dalyku didinant produktų vertę ir eksploatacines savybes tampa medžiagos, o ne apdorojimo etapai.

Pakeitimas 102

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Medžiagos“) 2 pastraipa

Didžiausias dėmesys moksliniuose tyrimuose bus skiriamas naujoms, žiniomis paremtoms medžiagos su pagal poreikius sukurtomis savybėmis. Tam reikia pažangios būdingų savybių, apdorojimo ir gamybos kontrolės, taip pat reikia atsižvelgti į galimą poveikį sveikatai ir aplinkai per visą jų eksploatacijos laikotarpį. Bus akcentuojamos naujos pažangios medžiagos, gautos išnaudojant nanotechnologijų ir biotechnologijų potencialą ir (arba) „mokantis iš gamtos“, ypač geresnių savybių nanomedžiagos, biologinės medžiagos ir hibridinės medžiagos.

Didžiausias dėmesys moksliniuose tyrimuose bus skiriamas naujoms, žiniomis paremtoms medžiagos su pagal poreikius sukurtomis savybėmis. Tam reikia pažangios būdingų savybių, apdorojimo ir gamybos kontrolės, taip pat reikia atsižvelgti į galimą poveikį sveikatai ir aplinkai per visą jų eksploatacijos laikotarpį. Bus akcentuojamos naujos pažangios medžiagos, gautos išnaudojant nanotechnologijų ir biotechnologijų potencialą ir (arba) „mokantis iš gamtos“, ypač geresnių savybių nanomedžiagos, biologinės medžiagos,
  metamedžiagos
  ir hibridinės medžiagos.

Pakeitimas 103

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Naujos gamybos technologijos“) 1 pastraipa

Siekiant transformuoti ES pramonę iš ištekliais paremtos į žiniomis paremtą pramonės aplinką, reikalingas naujas gamybos metodas, priklausysiantis nuo priimtų visiškai naujų požiūrių į nuolatinį naujų žinių įgijimą, pritaikymą, apsaugą, finansavimą bei panaudojimą, be kita ko kuriant darnios gamybos ir vartojimo modelius. Tam reikia tinkamų sąlygų nuolatiniam naujovių diegimui (pramonės veikloje ir gamybos sistemose, įskaitant statybas, įrenginius ir paslaugas) ir bendram gamybos turtui (technologijoms, organizacinėms ir gamybos priemonėms) kurti laikantis saugos ir aplinkos apsaugos reikalavimų.

Siekiant transformuoti ES pramonę iš ištekliais paremtos į žiniomis paremtą pramonės aplinką, reikalingas naujas gamybos metodas, priklausysiantis nuo priimtų visiškai naujų požiūrių į nuolatinį naujų žinių įgijimą, pritaikymą, apsaugą, finansavimą bei panaudojimą, be kita ko kuriant darnios gamybos ir vartojimo modelius. Tam reikia tinkamų sąlygų nuolatiniam naujovių diegimui (pramonės veikloje ir gamybos sistemose, įskaitant statybas, įrenginius ir paslaugas) ir bendram gamybos turtui (technologijoms,
  automatizavimui, organizacinėms išteklių, įrangos
  ir gamybos priemonėms) kurti
  ir Europos pramonei skatinti drauge
  laikantis saugos ir aplinkos apsaugos reikalavimų.

Pakeitimas 104

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Naujos gamybos technologijos“) 2 pastraipa

Atliekant mokslinius tyrimus pagrindinis dėmesys bus skiriamas: naujiems pramonės modeliams ir strategijai, apimančiai visus produkto ir proceso ciklo aspektus, kurti ir patvirtinti, pritaikomoms gamybos sistemoms, galinčioms įveikti esamus proceso trūkumus ir sudarančioms galimybes taikyti naujus gamybos ir apdorojimo metodus, tinklinei gamybai, siekiant sukurti pasaulinio masto bendradarbiavimo ir vertės pridedančių operacijų priemones ir metodus, greito naujų žinių perkėlimo ir integravimo į gamybos procesų projektus ir
  atlikimą priemonėms
  , taip pat nano-, bio-, info- ir pažinimo technologijų suartėjimo išnaudojimui, kuriant naujus produktus ir inžinerines koncepcijas ir atveriant naujų pramonės šakų galimybes.

Atliekant mokslinius tyrimus pagrindinis dėmesys bus skiriamas: naujiems pramonės modeliams ir strategijai, apimančiai visus produkto ir proceso ciklo aspektus, kurti ir patvirtinti, pritaikomoms gamybos sistemoms, galinčioms įveikti esamus proceso trūkumus ir sudarančioms galimybes taikyti naujus gamybos ir apdorojimo metodus, tinklinei gamybai, siekiant sukurti pasaulinio masto bendradarbiavimo ir vertės pridedančių operacijų priemones ir metodus, greito naujų žinių perkėlimo ir integravimo į gamybos procesų projektus ir
  daugiadisciplininių mokslinių tyrimų tinklų,
  taip pat nano-, bio-, info- ir pažinimo technologijų suartėjimo išnaudojimui, kuriant
  hibridines technologijas,
  naujus produktus ir inžinerines koncepcijas ir atveriant naujų pramonės šakų galimybes.

Pakeitimas 105

I priedo skyriaus „Temos“ 4 dalies („Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos“) skirsnio „Veikla“ 4 antraštinės dalies („Technologijų integravimas pramoniniams taikymams“) 2 pastraipa

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas naujiems taikymams ir naujoviškiems, iš esmės kitokiems sprendimams, atitinkantiems pagrindinius uždavinius, taip pat MTTP poreikiams, kuriuos nustatė įvairios Europos technologijų platformos. Naujų žinių ir nano-, medžiagų ir gamybos technologijų integravimas bus remiamas sektoriniuose ir keliems sektoriams skirtuose taikymuose, pavyzdžiui, sveikatos, statybų, kosmoso pramonės, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių, celiuliozės ir popieriaus bei mašinų gamybos sektoriuose, taip pat bendroje pramoninės saugos temoje.

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas naujiems taikymams ir naujoviškiems, iš esmės kitokiems sprendimams, atitinkantiems pagrindinius uždavinius, taip pat MTTP poreikiams, kuriuos nustatė įvairios Europos technologijų platformos. Naujų žinių ir nano-, medžiagų ir gamybos technologijų integravimas bus remiamas sektoriniuose ir keliems sektoriams skirtuose taikymuose, pavyzdžiui, sveikatos,
  maisto perdirbimo,
  statybų (
  įskaitant viešuosius darbus
  ),
  oro erdvės
  pramonės, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių,
  avalynės,
  celiuliozės ir popieriaus bei mašinų gamybos sektoriuose, taip pat bendroje pramoninės saugos temoje.

Pakeitimas 106

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Metodas“ 3 pastraipa

Stiprinti Europos energetikos sektoriaus konkurencingumą susidūrus su didžiule pasauline konkurencija yra svarbus šios temos tikslas, sudarant Europos pramonei galimybę užimti ar išlaikyti pirmaujančias pozicijas pasaulyje svarbiausių energetikos technologijų srityje. Visų pirma MVĮ yra energetikos sektoriaus gyvybės syvai, joms tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo energijos grandinėje, taip pat jos bus iš esmės svarbios skatinant naujovių diegimą. Platus jų dalyvavimas mokslinių tyrimų ir demonstravimo veikloje yra esminis ir bus aktyviai skatinamas.

Stiprinti Europos energetikos sektoriaus konkurencingumą susidūrus su didžiule pasauline konkurencija yra svarbus šios temos tikslas, sudarant Europos pramonei galimybę užimti ar išlaikyti pirmaujančias pozicijas pasaulyje svarbiausių energetikos technologijų srityje.
  Susiduriant su didele konkurencija šis pirmavimas gali būti įtvirtintas tik didelėmis investicijomis į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą.
  Visų pirma MVĮ yra energetikos sektoriaus gyvybės syvai, joms tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo energijos grandinėje, taip pat jos bus iš esmės svarbios skatinant naujovių diegimą. Platus jų dalyvavimas mokslinių tyrimų ir demonstravimo veikloje yra esminis ir bus aktyviai skatinamas.

Pakeitimas 107

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Metodas“ 5 pastraipa

Siekiant geriau platinti ir panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus, visose srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas, taip pat ir politikams.
  Tai papildys veiklą, atliekamą programą „Pažangi energetika Europai“, įtrauktą į Konkurencingum ir inovacijų programą, skirtą paremti inovacijas ir pašalinti su technologijomis nesusijusias kliūtis siekiant rinkoje plačiai įdiegti įrodymais pagrįstas energetikos technologijas.

Siekiant geriau platinti ir panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus, visose srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas, taip pat ir politikams.
  Konkrečiai būtų skatinamas tarpdiscipliniškumas ir daugiadiscipliniškumas bei siekiama kaip galima didesnės sąveikos ir papildomumo su kitomis Bendrijos programomis ir veiksmais, pvz., su programa „Pažangi energetika Europai“, įtraukta į Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą.

Pakeitimas 108

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ -1 pastraipa (nauja)

Lėšų skirstymas energetikos sektoriuje turėtų būti pagrįstas kriterijais, kurie leidžia vertinti technologijas pagal tai, kiek jos svarbios ES tikslui sukurti energetikos sektorių, kuris būtų konkurencingas, tvarus ir saugus aplinkos apsaugos požiūriu. Iš dalies ribotos ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros lėšos šioje teminėje srityje turi būti sutelktos į technologijas, kurios leistų skubiai sumažinti CO2.

Pakeitimas 109

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinė dalis („Atsinaujinančios elektros energijos generavimas“)

Integruotų elektros energijos gaminimo iš atsinaujinančių šaltinių technologijų, pritaikytų skirtingoms regioninėms sąlygoms, kūrimas ir demonstravimas, siekiant sukurti priemones, užtikrinsiančias esminį atsinaujinančių šaltinių pagaminamos elektros energijos dalies padidėjimą ES. Moksliniai tyrimai turėtų padidinti bendrą konversijos proceso našumą, žymiai sumažinti elektros energijos kainą, padidinti proceso patikimumą ir dar labiau sumažinti poveikį aplinkai. Bus akcentuojamos fotoelektros, vėjo ir biomasės (įskaitant biologiškai skaidomą atliekų dalį) sritys. Be to, moksliniais tyrimais bus siekiama realizuoti visą kitų atsinaujinančių energijos šaltinių - geoterminių, saulės, vandenyno ir mažų hidroelektrinių potencialą.

Integruotų elektros energijos gaminimo iš atsinaujinančių šaltinių technologijų, pritaikytų skirtingoms regioninėms sąlygoms
  tyrimai,
  kūrimas
  ir
  demonstravimas, siekiant sukurti priemones, užtikrinsiančias esminį atsinaujinančių šaltinių pagaminamos elektros energijos dalies padidėjimą ES. Moksliniai tyrimai turėtų padidinti bendrą konversijos proceso našumą,
  panaikinti esamas kliūtis (kurios trukdytų
  žymiai sumažinti elektros energijos kainą
  )
  , padidinti proceso patikimumą ir dar labiau sumažinti poveikį aplinkai. Bus akcentuojamos fotoelektros,
  saulės šilumos energijos
  , vėjo ir biomasės (įskaitant
  energetinių augalų auginimą ir
  biologiškai skaidomą atliekų dalį) sritys. Be to, moksliniais tyrimais bus siekiama realizuoti visą kitų atsinaujinančių energijos šaltinių - geoterminių, saulės, vandenyno ir mažų hidroelektrinių potencialą.

Pakeitimas 110

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinė dalis („Atsinaujinančio kuro gamyba“)

Patobulintų konversijos technologijų darniai kieto, skysto ir dujinio kuro gamybai iš biomasės (įskaitant biologiškai skaidomą atliekų dalį) ir tiekimo grandinėms, visų pirma biokuro transporto reikmėms, kūrimas ir demonstravimas. Turi būti akcentuojamas naujų rūšių biokuras, taip pat nauji esamo biokuro gamybos ir paskirstymo keliai, įskaitant integruotą energijos ir kitų pridėtinės vertės produktų gamybą biologinio perdirbimo įrenginiuose. Siekiant mažinti anglies išskyrimą grandinėje „nuo šaltinio iki vartotojo“, mokslinių tyrimų metu pagrindinis dėmesys bus skiriamas gerinti energijos efektyvumą, didinti technologijų integravimą ir tobulinti pramonės žaliavų vartojimą. Taip pat bus įtraukti pramonės žaliavų logistikos, parengtinių normatyvinių mokslinių tyrimų ir standartizavimo klausimai saugiam ir patikimam naudojimui transporte ir stacionariuose taikymuose. Siekiant išnaudoti atsinaujinančio vandenilio gamybos potencialą, bus remiami procesų, kuriuose naudojama biomasės, atsinaujinanti elektros energija ir saulės energija, tyrimai.

Patobulintų konversijos technologijų darniai kieto, skysto ir dujinio kuro gamybai iš biomasės
  ir energetinių augalų
  (įskaitant biologiškai skaidomą atliekų dalį) ir tiekimo grandinėms, visų pirma biokuro transporto reikmėms,
  tyrimai,
  kūrimas
  ir
  demonstravimas. Turi būti akcentuojamas naujų rūšių biokuras, taip pat nauji esamo biokuro gamybos ir paskirstymo keliai, įskaitant integruotą energijos ir kitų pridėtinės vertės produktų gamybą biologinio perdirbimo įrenginiuose. Siekiant mažinti anglies išskyrimą grandinėje „nuo šaltinio iki vartotojo“, mokslinių tyrimų metu pagrindinis dėmesys bus skiriamas gerinti energijos efektyvumą, didinti technologijų integravimą ir tobulinti pramonės žaliavų vartojimą. Taip pat bus įtraukti
  energetinių augalų,
  pramonės žaliavų logistikos, parengtinių normatyvinių mokslinių tyrimų ir standartizavimo klausimai saugiam ir patikimam naudojimui transporte ir stacionariuose taikymuose. Siekiant išnaudoti atsinaujinančio vandenilio gamybos potencialą, bus remiami procesų, kuriuose naudojama biomasės, atsinaujinanti elektros energija ir saulės energija, tyrimai.

Pakeitimas 111

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ 4 antraštinė dalis („Atsinaujinantys energijos šaltiniai šildymui ir aušinimui“)

Technologijų rinkinio, skirto padidinti šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius, kūrimas ir demonstravimas, prisidedant prie darnios energetikos. Siekiama iš esmės sumažinti išlaidas, padidinti našumą, dar labiau sumažinti poveikį aplinkai ir optimizuoti technologijų panaudojimą įvairiomis regioninėmis sąlygomis. Moksliniai tyrimai ir demonstravimas turi apimti naujas sistemas ir sudėtines dalis, skirtas pramoniniams taikymams (įskaitant terminį jūros vandens gėlinimą), rajono ir (arba) tam tikros erdvės šildymą ir aušinimą, pastatų integraciją ir energijos saugyklas.

Technologijų rinkinio, skirto padidinti
  aktyvaus
  šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius,
  tyrimai,
  kūrimas
  ir
  demonstravimas,
  bei patobulinimai sistemų, naudojančių pasyvų arba natūralų šildymą,
  prisidedant prie darnios energetikos. Siekiama iš esmės sumažinti išlaidas, padidinti našumą, dar labiau sumažinti poveikį aplinkai ir optimizuoti technologijų panaudojimą įvairiomis regioninėmis sąlygomis. Moksliniai tyrimai ir demonstravimas turi apimti naujas sistemas ir sudėtines dalis, skirtas pramoniniams taikymams (įskaitant terminį jūros vandens gėlinimą), rajono ir (arba) tam tikros erdvės šildymą ir aušinimą, pastatų integraciją ir energijos saugyklas.

Pakeitimas 112

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ 6 antraštinė dalis („Švarios anglies technologijos“)

Anglimi kūrenamos elektrinės visame pasaulyje išlieka pagrindiniu elektros energijos šaltiniu, tačiau turi žymų potencialą ateityje padidinti našumą ir sumažinti teršalų išmetimą, visų pirma CO2 išmetimą. Siekiant palaikyti konkurencingumą ir prisidėti prie CO2 išmetimo valdymo, bus remiamas švarios anglies konversijos technologijų kūrimas ir demonstravimas, kad būtų žymiai padidintas elektrinių našumas ir patikimumas, iki minimumo sumažintas teršalų išmetimas ir sumažintos bendros išlaidos įvairiomis eksploatacijos sąlygomis. Rengiantis būsimam energijos generavimui neišskiriant teršalų, šia veikla turi būti pasirengta CO2 pagavos ir saugojimo technologijų raidai, ją papildyti, taip pat ta veikla turi būti susijusi su minėta raida.

Anglimi kūrenamos elektrinės visame pasaulyje išlieka pagrindiniu elektros energijos šaltiniu, tačiau turi žymų potencialą ateityje padidinti našumą ir sumažinti teršalų išmetimą, visų pirma CO2 išmetimą. Siekiant palaikyti konkurencingumą ir prisidėti prie
  išteklių išsaugojimo ir
  CO2 išmetimo valdymo, bus remiamas švarios anglies konversijos technologijų kūrimas ir demonstravimas, kad būtų žymiai padidintas elektrinių našumas ir patikimumas, iki minimumo sumažintas teršalų išmetimas,
  apimantis smulkias kietąsias daleles, mikroelementus, gyvsidabrį ir organinius junginius
  ir sumažintos bendros išlaidos įvairiomis eksploatacijos sąlygomis. Rengiantis būsimam energijos generavimui neišskiriant teršalų, šia veikla turi būti pasirengta CO2 pagavos ir saugojimo technologijų raidai, ją papildyti, taip pat ta veikla turi būti susijusi su minėta raida.

Pakeitimas 113

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ 7 antraštinė dalis („Pažangieji energijos tinklai“)

Siekiant palengvinti perėjimą prie darnesnės energetikos sistemos, reikia pačių įvairiausių MTTP pastangų, kad būtų padidintas Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumas, lankstumas, sauga ir patikimumas. Elektros tinklams siekiant pertvarkyti dabartinius tinklus į tamprius ir interaktyvius (vartotojai - operatoriai) paslaugų tinklus ir pašalinti kliūtis atsinaujinančių energijos šaltinių diegimui dideliu mastu, veiksmingai jų integracijai ir paskirstytam generavimui (pvz., kuro elementai, mikroturbinos, stūmokliniai varikliai), taip pat reikės sukurti ir įrodymais pagrįsti svarbiausias įgalinančias technologijas (pvz., naujoviškus IRT sprendimus, atsinaujinančių šaltinių energijos saugojimo technologijas, energetikos sistemų elektroniką ir aukštatemperatūrinių laidininkų įrenginius). Dujų tinklų tikslas yra įrodymais pagrįsti pažangesnius ir našesnius dujų transportavimo ir paskirstymo procesus ir sistemas, įskaitant veiksmingą atsinaujinančių energijos šaltinių integravimą.

Siekiant palengvinti perėjimą prie darnesnės energetikos sistemos, reikia pačių įvairiausių MTTP pastangų, kad būtų padidintas Europos elektros ir dujų sistemų ir tinklų našumas, lankstumas, sauga ir patikimumas. Elektros tinklams siekiant pertvarkyti dabartinius tinklus į tamprius ir interaktyvius (vartotojai - operatoriai) paslaugų tinklus ir pašalinti kliūtis atsinaujinančių energijos šaltinių diegimui dideliu mastu, veiksmingai jų integracijai ir paskirstytam generavimui (pvz., kuro elementai, mikroturbinos, stūmokliniai varikliai)
  ir gerinant aprūpinimo kokybę (įtampos kokybės ir teikiamos energijos požiūriu)
  taip pat reikės sukurti ir įrodymais pagrįsti svarbiausias įgalinančias technologijas (pvz., naujoviškus IRT sprendimus, atsinaujinančių šaltinių energijos saugojimo technologijas,
  elektroninius matavimo prietaisus ir automatizuotas matavimo valdymo sistemas,
  energetikos sistemų elektroniką ir aukštatemperatūrinių laidininkų įrenginius
  , IRT kontrolės sistemas aktyviam tinklų valdymui, veiksmingas darbuotojų valdymas, kt.)
  . Dujų tinklų tikslas yra įrodymais pagrįsti pažangesnius ir našesnius dujų transportavimo ir paskirstymo procesus ir sistemas, įskaitant veiksmingą atsinaujinančių energijos šaltinių integravimą.
  Elektros ir dujų tinklų integravimo (pvz., integruotųjų kontrolės centrų, daugiafunkcių matavimo prietaisų, darbui abiejose srityse tinkamos darbuotojų kvalifikacijos) moksliniais tyrimais siekiama didinti abiejų sektorių darbo efektyvumą.

Pakeitimas 114

I priedo skyriaus „Temos“ 5 dalies („Energetika“) skirsnio „Veikla“ 8 antraštinė dalis („Energijos efektyvumas ir taupymas“) pirmas sakinys

Didelis energijos taupymo ir energijos efektyvumo gerinimo potencialas turi būti išnaudotas optimizuojant, patvirtinant ir įrodymais pagrindžiant naujas pastatų, paslaugų ir pramonės koncepcijas ir technologijas.

Didelis energijos taupymo ir energijos efektyvumo gerinimo potencialas turi būti išnaudotas optimizuojant, patvirtinant,
  atliekant tyrimus, plėtrą
  ir įrodymais pagrindžiant naujas pastatų,
  transporto,
  paslaugų ir pramonės koncepcijas ir technologijas.

Pakeitimas 115

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnis „Tikslas“

Skatinti darnų gamtinės ir žmogaus aplinkos ir jos išteklių valdymą plečiant mūsų žinias apie biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos tarpusavio sąveiką ir kuriant naujas technologijas, priemones ir paslaugas, kuriomis būtų integruotai sprendžiamos visuotinės aplinkos problemos. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenyno sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos opioms aplinkos problemoms ir pavojams, įskaitant pavojus sveikatai, stebėti, sušvelninti
  ir
  užkirsti jiems kelią, taip pat skirtos užtikrinti gamtinės ir žmogaus sukurtos aplinkos darnumą.

Skatinti darnų gamtinės ir žmogaus aplinkos ir jos išteklių valdymą plečiant mūsų žinias apie biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos tarpusavio sąveiką,
  žinias apie biologinę įvairovę ir jos tvarų naudojimą
  ir žmogaus veiklos tarpusavio sąveiką ir kuriant naujas technologijas, priemones ir paslaugas, kuriomis būtų integruotai sprendžiamos visuotinės aplinkos problemos. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenyno sistemų pokyčių prognozavimas, priemonės ir technologijos, skirtos opioms aplinkos problemoms ir pavojams, įskaitant pavojus sveikatai, stebėti, sušvelninti, užkirsti ir
  priderinti
  , taip pat skirtos užtikrinti gamtinės ir žmogaus sukurtos aplinkos darnumą.

Pakeitimas 116

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Metodas“ 1 pastraipa

Saugoti gamtą yra labai svarbu siekiant užtikrinti dabartinės ir būsimų kartų gyvenimo kokybę ir ekonominį augimą. Atsižvelgiant į tai, kad didėjantis gyventojų skaičius, urbanizacija, nuolatinė žemės ūkio, transporto ir energetikos sektorių plėtra, taip pat klimato nepastovumas ir atšilimas vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu grasina peržengti gamtinių Žemės išteklių ir žmogaus sukurtos aplinkos galimybių ribas, ES iškilęs uždavinys yra užtikrinti nuolatinį ir darnų augimą, sumažinant neigiamą poveikį aplinkai. Bendradarbiavimą visos ES mastu skatina tas faktas, kad šalims, regionams ir miestams yra iškilusios bendros aplinkosaugos problemos, ir kad būtina pasiekti kritinę masę, atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastelį, apimtį ir didelį sudėtingumą. Toks bendradarbiavimas taip pat palengvina bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje suderinamų duomenų bazių naudojimą ir bendrų rodiklių, vertinimo metodikų ir suderintų didelio masto stebėjimo ir prognozavimo sistemų kūrimą. Be to, tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant papildyti žinias ir propaguoti geresnį valdymą pasaulio mastu.

Saugoti gamtą yra labai svarbu siekiant užtikrinti dabartinės ir būsimų kartų gyvenimo kokybę ir ekonominį augimą. Atsižvelgiant į tai, kad didėjantis gyventojų skaičius, urbanizacija,
  statybos
  , nuolatinė žemės ūkio,
  gyvulininkystės, akvakultūros ir žuvininkystės,
  transporto ir energetikos sektorių plėtra, taip pat klimato nepastovumas ir atšilimas vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu grasina peržengti gamtinių Žemės išteklių ir žmogaus sukurtos aplinkos galimybių ribas, ES iškilęs uždavinys yra užtikrinti nuolatinį ir darnų augimą, sumažinant neigiamą poveikį aplinkai. Bendradarbiavimą visos ES mastu skatina tas faktas, kad šalims, regionams ir miestams yra iškilusios bendros aplinkosaugos problemos, ir kad būtina pasiekti kritinę masę, atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastelį, apimtį ir didelį sudėtingumą. Toks bendradarbiavimas taip pat palengvina bendrą planavimą, sujungtų ir tarpusavyje suderinamų duomenų bazių naudojimą ir bendrų rodiklių, vertinimo metodikų ir suderintų didelio masto stebėjimo ir prognozavimo sistemų kūrimą. Be to, tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant papildyti žinias ir propaguoti geresnį valdymą pasaulio mastu.

Pakeitimas 117

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Metodas“ 4 pastraipa

Nacionalinių programų koordinavimas bus padidintas išplėtus ir padidinus dabartinių aplinkosaugos mokslinių tyrimų tinklų ERA-NET apimtį, įskaitant bendrą programų Baltijos jūroje įgyvendinimą ir naujus tinklus ERA-NET.

Nacionalinių programų koordinavimas bus padidintas išplėtus ir padidinus dabartinių aplinkosaugos mokslinių tyrimų tinklų ERA-NET apimtį, įskaitant bendrą Baltijos jūros tyrimų programų įgyvendinimą ir naujus tinklus ERA-NET.
  Pasitelkiant bendrus kvietimus teikti paraiškas bus skatinamas daugiadisciplininis ir tarpdisciplininis požiūris, kuomet viena tema jungia įvairias sritis, pavyzdžiui, mokslo dalykus ir jūrų technologijas.

Pakeitimas 118

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Metodas“ 5 pastraipa

Ypatingas dėmesys bus skiriamas ES mokslinių tyrimų rezultatams skleisti,
  be kita ko
  pasinaudojant papildomų finansavimo mechanizmų ES ir valstybių narių lygiu sudaromomis galimybėmis
  , ir skatinti, kad atitinkami galutiniai vartotojai juos pritaikytų savo veikloje, ypač orientuojantis į už politikos formavimą atsakingus asmenis.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas ES mokslinių tyrimų rezultatams skleisti,
  taip pat teikti mokslinę informaciją siekiant, kad visuomenė daugiau sužinotų apie mokslą ir technologijas.

Bus siekiama kaip galima daugiau veiksmų sąveikos ir papildomumo
  pasinaudojant papildomų finansavimo mechanizmų ES ir valstybių narių lygiu sudaromomis galimybėmis,
  pvz., Šeštąja aplinkos apsaugos veiksmų programa, URBAN programa ir LIFE+ fondais.

Pakeitimas 119

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Klimato kaita, tarša ir pavojai“) 1 įtrauka

| — | Būtini integruoti klimato ir žemės sistemų funkcionavimo moksliniai tyrimai, kad galima būtų stebėti ir analizuoti, kaip tos sistemos evoliucionuoja, ir numatyti būsimą jų raidą. Tai leis sukurti veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos padarinių ir jų sušvelninimo priemonių. Bus sukurta įvairaus mastelio - nuo visuotinio iki subregioninio - pažangių klimato kaitos modelių, kurie bus pritaikyti vertinant pokyčius, galimus padarinius ir kritines ribas. Bus tiriami atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai ir sukurta nustatyta rizika paremtų modelių, atsižvelgiant į sausrų, audrų ir potvynių ciklų pokyčius. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui dėl oro, vandens ir dirvožemio taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos, stratosferos ozono sluoksnio, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno tarpusavio sąveika. Bus nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staigūs pokyčiai (pvz., vandens apytaka vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms. |
| --- | --- |

—

Būtini integruoti klimato ir žemės sistemų funkcionavimo moksliniai tyrimai, kad galima būtų stebėti ir analizuoti, kaip tos sistemos evoliucionuoja, ir numatyti būsimą jų raidą. Tai leis sukurti veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos padarinių ir jų sušvelninimo priemonių. Bus sukurta įvairaus mastelio - nuo visuotinio iki subregioninio - pažangių klimato kaitos modelių, kurie bus pritaikyti vertinant pokyčius, galimus padarinius ir kritines ribas. Bus tiriami atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai ir sukurta nustatyta rizika paremtų modelių, atsižvelgiant į sausrų, audrų ir potvynių ciklų pokyčius. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui dėl oro, vandens ir dirvožemio taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos, stratosferos ozono sluoksnio, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno tarpusavio sąveika. Bus nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staigūs pokyčiai (pvz., vandens apytaka vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms.

| — | Būtini integruoti klimato ir žemės
  bei vandenyno
  sistemų
  (įskaitant poliarinius regionus)
  funkcionavimo moksliniai tyrimai, kad galima būtų stebėti ir analizuoti, kaip tos sistemos
  pasikeitė ir kaip
  evoliucionuoja, ir numatyti būsimą jų raidą. Tai leis sukurti veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos padarinių ir jų sušvelninimo priemonių. Bus sukurta įvairaus mastelio - nuo visuotinio iki subregioninio - pažangių klimato kaitos modelių, kurie bus pritaikyti vertinant pokyčius, galimus padarinius ir kritines ribas. Bus tiriami atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai ir sukurta nustatyta rizika paremtų modelių, atsižvelgiant į sausrų, audrų ir potvynių ciklų pokyčius. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui dėl oro, vandens
  (tiek paviršinio, tiek požeminio)
  ir dirvožemio taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos, stratosferos ozono sluoksnio, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno tarpusavio sąveika,
  įskaitant pakrančių regionams vandens lygio kitimo sukeliamus padarinius.
  Bus nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staigūs pokyčiai (pvz., vandens apytaka vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms
  , apimantys poveikį ypač pažeidžiamoms vietovėms, pvz., pakrančių arba kalnų regionams. |
| --- | --- |

—

Būtini integruoti klimato ir žemės
  bei vandenyno
  sistemų
  (įskaitant poliarinius regionus)
  funkcionavimo moksliniai tyrimai, kad galima būtų stebėti ir analizuoti, kaip tos sistemos
  pasikeitė ir kaip
  evoliucionuoja, ir numatyti būsimą jų raidą. Tai leis sukurti veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos padarinių ir jų sušvelninimo priemonių. Bus sukurta įvairaus mastelio - nuo visuotinio iki subregioninio - pažangių klimato kaitos modelių, kurie bus pritaikyti vertinant pokyčius, galimus padarinius ir kritines ribas. Bus tiriami atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai ir sukurta nustatyta rizika paremtų modelių, atsižvelgiant į sausrų, audrų ir potvynių ciklų pokyčius. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui dėl oro, vandens
  (tiek paviršinio, tiek požeminio)
  ir dirvožemio taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos, stratosferos ozono sluoksnio, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno tarpusavio sąveika,
  įskaitant pakrančių regionams vandens lygio kitimo sukeliamus padarinius.
  Bus nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staigūs pokyčiai (pvz., vandens apytaka vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms
  , apimantys poveikį ypač pažeidžiamoms vietovėms, pvz., pakrančių arba kalnų regionams.

Pakeitimas 120

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Klimato kaita, tarša ir pavojai“) 2 įtrauka

| — | Daugiadisciplininiai aplinkos rizikos veiksnių ir žmogaus sveikatos sąveikos moksliniai tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą ir atsižvelgiant į rūpesčius dėl visuomenės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su naujais aplinkos pavojais. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į daugybinį poveikį skirtingais poveikio keliais, taršos šaltinių nustatymą ir naujus ar besiformuojančius aplinkos rizikos veiksnius (pvz., patalpų ir lauko orą, elektromagnetinius laukus, triukšmą ir toksinių medžiagų poveikį) bei galimus jų padarinius sveikatai. Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama integruoti žmogaus biologinio stebėjimo mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais aspektais, metodikomis ir priemonėmis, skirtomis koordinuotam ir darniam metodui sukurti. Jie apims Europos grupės tyrimus, atkreipiant dėmesį į pažeidžiamas gyventojų grupes, ir patobulinto rizikos apibūdinimo, įvertinimo bei rizikos ir poveikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones. Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo priemonės, atsižvelgiant į bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibrėžtumą. Jų metu taip pat bus sukurti rizikos analizės, valdymo ir informavimo bei politikos kūrimo ir analizės metodai ir pagalbinės sprendimų priėmimo priemonės (rodikliai, ekonominės naudos ir daugelio kriterijų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analizė). |
| --- | --- |

—

Daugiadisciplininiai aplinkos rizikos veiksnių ir žmogaus sveikatos sąveikos moksliniai tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą ir atsižvelgiant į rūpesčius dėl visuomenės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su naujais aplinkos pavojais. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į daugybinį poveikį skirtingais poveikio keliais, taršos šaltinių nustatymą ir naujus ar besiformuojančius aplinkos rizikos veiksnius (pvz., patalpų ir lauko orą, elektromagnetinius laukus, triukšmą ir toksinių medžiagų poveikį) bei galimus jų padarinius sveikatai. Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama integruoti žmogaus biologinio stebėjimo mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais aspektais, metodikomis ir priemonėmis, skirtomis koordinuotam ir darniam metodui sukurti. Jie apims Europos grupės tyrimus, atkreipiant dėmesį į pažeidžiamas gyventojų grupes, ir patobulinto rizikos apibūdinimo, įvertinimo bei rizikos ir poveikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones. Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo priemonės, atsižvelgiant į bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibrėžtumą. Jų metu taip pat bus sukurti rizikos analizės, valdymo ir informavimo bei politikos kūrimo ir analizės metodai ir pagalbinės sprendimų priėmimo priemonės (rodikliai, ekonominės naudos ir daugelio kriterijų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analizė).

| — | Daugiadisciplininiai aplinkos
  ir pasaulinių pokyčių
  rizikos veiksnių ir žmogaus sveikatos sąveikos moksliniai tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą ir atsižvelgiant į rūpesčius dėl visuomenės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su naujais aplinkos pavojais
  , ypač miesto aplinkoje (įskaitant poindustrines vietoves)
  . Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į
  pasaulinius pokyčius (klimato kaitą, žemės naudojimą, globalizaciją),
  daugybinį poveikį skirtingais poveikio keliais,
  naujų rūšių formavimąsi ir toksikologiją,
  taršos šaltinių nustatymą ir naujus ar besiformuojančius aplinkos rizikos veiksnius (pvz.,
  kenksmingas dujas, gyvosios ir negyvosios kilmės smulkiąsias ir ultrasmulkiąsias daleles,
  patalpų ir lauko orą, elektromagnetinius laukus, triukšmą, toksinių medžiagų
  , dujų ir automobilių išmetamųjų teršalų
  poveikį
  ir saulės radiacijos poveikį) ir jų sąveiką su natūraliomis medžiagomis ar sudedamosiomis dalimis
  bei galimus jų padarinius sveikatai
  , sindromų ir chroniško poveikio, toksinių medžiagų ir tokių medžiagų mišinių sąveikos tyrimus, genetinių polimorfizmų ir imunologijos tyrimams, įskaitant limfocitų transformacijos ir aktyvacijos tyrimus. Bus skatinami naujų ar esamų cheminių medžiagų tyrimai, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančiame Europos cheminių medžiagų agentūrą] (4), ir alternatyvų bandymams su gyvūnais tyrimai.
  Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama
  kurti naujus ir patobulintus taršos šaltinių nustatymo metodus ir jų bendro poveikio padarinius,
  integruoti žmogaus biologinio stebėjimo
  epidemiologinių
  mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais aspektais, metodikomis ir priemonėmis, skirtomis koordinuotam ir darniam metodui sukurti. Jie apims Europos grupės tyrimus, atkreipiant dėmesį į pažeidžiamas gyventojų grupes, ir patobulinto rizikos apibūdinimo
  ir stebėsenos
  , įvertinimo bei rizikos ir poveikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones. Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo
  bei stebėsenos
  priemonės, atsižvelgiant į bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibrėžtumą. Jų metu taip pat bus sukurti rizikos analizės, valdymo ir informavimo bei politikos kūrimo ir analizės metodai ir pagalbinės sprendimų priėmimo priemonės (rodikliai, ekonominės naudos ir daugelio kriterijų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analizė). |
| --- | --- |

—

Daugiadisciplininiai aplinkos
  ir pasaulinių pokyčių
  rizikos veiksnių ir žmogaus sveikatos sąveikos moksliniai tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą ir atsižvelgiant į rūpesčius dėl visuomenės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su naujais aplinkos pavojais
  , ypač miesto aplinkoje (įskaitant poindustrines vietoves)
  . Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus sutelktas į
  pasaulinius pokyčius (klimato kaitą, žemės naudojimą, globalizaciją),
  daugybinį poveikį skirtingais poveikio keliais,
  naujų rūšių formavimąsi ir toksikologiją,
  taršos šaltinių nustatymą ir naujus ar besiformuojančius aplinkos rizikos veiksnius (pvz.,
  kenksmingas dujas, gyvosios ir negyvosios kilmės smulkiąsias ir ultrasmulkiąsias daleles,
  patalpų ir lauko orą, elektromagnetinius laukus, triukšmą, toksinių medžiagų
  , dujų ir automobilių išmetamųjų teršalų
  poveikį
  ir saulės radiacijos poveikį) ir jų sąveiką su natūraliomis medžiagomis ar sudedamosiomis dalimis
  bei galimus jų padarinius sveikatai
  , sindromų ir chroniško poveikio, toksinių medžiagų ir tokių medžiagų mišinių sąveikos tyrimus, genetinių polimorfizmų ir imunologijos tyrimams, įskaitant limfocitų transformacijos ir aktyvacijos tyrimus. Bus skatinami naujų ar esamų cheminių medžiagų tyrimai, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančiame Europos cheminių medžiagų agentūrą] (4), ir alternatyvų bandymams su gyvūnais tyrimai.
  Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama
  kurti naujus ir patobulintus taršos šaltinių nustatymo metodus ir jų bendro poveikio padarinius,
  integruoti žmogaus biologinio stebėjimo
  epidemiologinių
  mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais aspektais, metodikomis ir priemonėmis, skirtomis koordinuotam ir darniam metodui sukurti. Jie apims Europos grupės tyrimus, atkreipiant dėmesį į pažeidžiamas gyventojų grupes, ir patobulinto rizikos apibūdinimo
  ir stebėsenos
  , įvertinimo bei rizikos ir poveikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones. Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo
  bei stebėsenos
  priemonės, atsižvelgiant į bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibrėžtumą. Jų metu taip pat bus sukurti rizikos analizės, valdymo ir informavimo bei politikos kūrimo ir analizės metodai ir pagalbinės sprendimų priėmimo priemonės (rodikliai, ekonominės naudos ir daugelio kriterijų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analizė).

Pakeitimas 121

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Klimato kaita, tarša ir pavojai“) 3 įtrauka

| — | Stichinėms nelaimėms valdyti reikia metodo, kuriame atsižvelgiama į daugeriopą riziką. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia geresnių žinių, metodų ir integruotos bazės. Be to, reikia sukurti kartografavimo, prevencijos ir sušvelninimo strategiją, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaimės (pvz., audros, sausros, miškų gaisrai, nuošliaužos
  ir
  potvyniai) ir geologiniai pavojai (pvz., žemės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai). Tokie moksliniai tyrimai leis geriau perprasti pagrindinius procesus ir patobulinti numatymo ir prognozavimo metodus, remiantis tikimybių apskaičiavimo metodu. Jie taip pat bus ankstyvo perspėjimo
  ir
  informacinių sistemų kūrimo pagrindas.
  Bus kiekybiškai įvertinti didžiausių stichinių nelaimių atgarsiai visuomenėje. |
| --- | --- |

—

Stichinėms nelaimėms valdyti reikia metodo, kuriame atsižvelgiama į daugeriopą riziką. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia geresnių žinių, metodų ir integruotos bazės. Be to, reikia sukurti kartografavimo, prevencijos ir sušvelninimo strategiją, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaimės (pvz., audros, sausros, miškų gaisrai, nuošliaužos
  ir
  potvyniai) ir geologiniai pavojai (pvz., žemės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai). Tokie moksliniai tyrimai leis geriau perprasti pagrindinius procesus ir patobulinti numatymo ir prognozavimo metodus, remiantis tikimybių apskaičiavimo metodu. Jie taip pat bus ankstyvo perspėjimo
  ir
  informacinių sistemų kūrimo pagrindas.
  Bus kiekybiškai įvertinti didžiausių stichinių nelaimių atgarsiai visuomenėje.

| — | Stichinėms nelaimėms valdyti reikia metodo,
  pagrįsto konkrečiai rizikai skirtomis strategijomis su išsamiais planais, procedūromis ir
  protokolais. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia geresnių žinių, metodų ir integruotos bazės. Be to, reikia sukurti kartografavimo, prevencijos
  , aptikimo
  ir sušvelninimo strategiją, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaimės (pvz., audros, sausros,
  šalčiai,
  miškų gaisrai,
  sniego griūtys,
  nuošliaužos
  ,
  potvyniai
  ir kiti ekstremalūs reiškiniai
  ) ir geologiniai pavojai (pvz., žemės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai). Tokie moksliniai tyrimai leis geriau perprasti pagrindinius procesus ir patobulinti numatymo ir prognozavimo metodus, remiantis tikimybių apskaičiavimo metodu. Jie taip pat bus
  gamtinių pavojų mokslinių tyrimų ir stichinių nelaimių valdymo bei
  ankstyvo perspėjimo
  ir greito reagavimo
  informacinių sistemų kūrimo
  ir jų valdymo bei tyrimo, kaip elgiamasi gamtinių pavojų ir stichinių nelaimių metu,
  pagrindas.
  Ypatingas dėmesys bus skirtas visuomenės elgsenai susidūrus su stichinėmis nelaimėmis ir jos pasekmėms įvertinti. |
| --- | --- |

—

Stichinėms nelaimėms valdyti reikia metodo,
  pagrįsto konkrečiai rizikai skirtomis strategijomis su išsamiais planais, procedūromis ir
  protokolais. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia geresnių žinių, metodų ir integruotos bazės. Be to, reikia sukurti kartografavimo, prevencijos
  , aptikimo
  ir sušvelninimo strategiją, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaimės (pvz., audros, sausros,
  šalčiai,
  miškų gaisrai,
  sniego griūtys,
  nuošliaužos
  ,
  potvyniai
  ir kiti ekstremalūs reiškiniai
  ) ir geologiniai pavojai (pvz., žemės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai). Tokie moksliniai tyrimai leis geriau perprasti pagrindinius procesus ir patobulinti numatymo ir prognozavimo metodus, remiantis tikimybių apskaičiavimo metodu. Jie taip pat bus
  gamtinių pavojų mokslinių tyrimų ir stichinių nelaimių valdymo bei
  ankstyvo perspėjimo
  ir greito reagavimo
  informacinių sistemų kūrimo
  ir jų valdymo bei tyrimo, kaip elgiamasi gamtinių pavojų ir stichinių nelaimių metu,
  pagrindas.
  Ypatingas dėmesys bus skirtas visuomenės elgsenai susidūrus su stichinėmis nelaimėmis ir jos pasekmėms įvertinti.

Pakeitimas 122

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Veikla“ 2 antraštinės dalies („Darnus išteklių valdymas“) 1 įtrauka

| — | Moksliniais tyrimais bus tobulinama žinių bazė ir kuriami pažangūs modeliai ir priemonės, reikalingi užtikrinti darnų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo struktūras. Tai leis prognozuoti ekosistemų funkcionavimą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbių struktūrinių ir funkcinių ekosistemų elementų degradavimo ir praradimo padarinius (biologinei įvairovei, vandeniui, dirvožemiui ir jūros ištekliams). Atliekant ekosistemų modeliavimo mokslinius tyrimus bus atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktiką. Bus propaguojami naujoviški ekonominės veiklos vystymo iš ekosistemų paslaugų metodai. Bus kuriami dykumėjimo, žemės degradacijos ir erozijos prevencijos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo metodai. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus nagrinėjami darnaus miškų valdymo ir urbanistinės aplinkos,
  įskaitant
  planavimą, bei atliekų tvarkymo klausimai. Moksliniams tyrimams bus naudingas atvirų, paskirstytų, sąveikaujančių duomenų tvarkymo ir informacinių sistemų kūrimas ir jie prie jo prisidės, taip pat suteiks pagrindą įvertinimams, prognozėms ir paslaugoms, susijusioms su gamtiniais ištekliais ir jų naudojimu. |
| --- | --- |

—

Moksliniais tyrimais bus tobulinama žinių bazė ir kuriami pažangūs modeliai ir priemonės, reikalingi užtikrinti darnų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo struktūras. Tai leis prognozuoti ekosistemų funkcionavimą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbių struktūrinių ir funkcinių ekosistemų elementų degradavimo ir praradimo padarinius (biologinei įvairovei, vandeniui, dirvožemiui ir jūros ištekliams). Atliekant ekosistemų modeliavimo mokslinius tyrimus bus atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktiką. Bus propaguojami naujoviški ekonominės veiklos vystymo iš ekosistemų paslaugų metodai. Bus kuriami dykumėjimo, žemės degradacijos ir erozijos prevencijos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo metodai. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus nagrinėjami darnaus miškų valdymo ir urbanistinės aplinkos,
  įskaitant
  planavimą, bei atliekų tvarkymo klausimai. Moksliniams tyrimams bus naudingas atvirų, paskirstytų, sąveikaujančių duomenų tvarkymo ir informacinių sistemų kūrimas ir jie prie jo prisidės, taip pat suteiks pagrindą įvertinimams, prognozėms ir paslaugoms, susijusioms su gamtiniais ištekliais ir jų naudojimu.

| — | Moksliniais tyrimais bus tobulinama žinių bazė ir kuriami pažangūs modeliai ir priemonės, reikalingi užtikrinti darnų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo struktūras. Tai leis prognozuoti ekosistemų funkcionavimą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbių struktūrinių ir funkcinių ekosistemų elementų degradavimo ir praradimo padarinius (biologinei įvairovei, vandeniui, dirvožemiui ir jūros ištekliams). Atliekant ekosistemų modeliavimo mokslinius tyrimus bus atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktiką
  ir apsaugą nuo erozijos, ypač kalnuotose vietovėse
  . Bus propaguojami naujoviški ekonominės veiklos vystymo iš ekosistemų paslaugų metodai. Bus kuriami dykumėjimo, žemės degradacijos ir erozijos prevencijos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo metodai. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus nagrinėjami darnaus
  kaimo vietovių, įskaitant miškus, miškų ekosistemas ir kitas gamtai artimas ekosistemas, kurias paveikia kintančios gamtinės sąlygos, įskaitant dažnas ar smarkias stichines nelaimes,
  ir urbanistinės aplinkos valdymo
  ir išsaugojimo bendrosios strategijos, atsižvelgiant į kultūros paveldą,
  planavimą bei atliekų tvarkymą, klausimai. Moksliniams tyrimams bus naudingas atvirų, paskirstytų, sąveikaujančių duomenų tvarkymo ir informacinių sistemų kūrimas ir jie prie jo prisidės, taip pat suteiks pagrindą įvertinimams, prognozėms ir paslaugoms, susijusioms su gamtiniais ištekliais ir jų naudojimu. |
| --- | --- |

—

Moksliniais tyrimais bus tobulinama žinių bazė ir kuriami pažangūs modeliai ir priemonės, reikalingi užtikrinti darnų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo struktūras. Tai leis prognozuoti ekosistemų funkcionavimą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbių struktūrinių ir funkcinių ekosistemų elementų degradavimo ir praradimo padarinius (biologinei įvairovei, vandeniui, dirvožemiui ir jūros ištekliams). Atliekant ekosistemų modeliavimo mokslinius tyrimus bus atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktiką
  ir apsaugą nuo erozijos, ypač kalnuotose vietovėse
  . Bus propaguojami naujoviški ekonominės veiklos vystymo iš ekosistemų paslaugų metodai. Bus kuriami dykumėjimo, žemės degradacijos ir erozijos prevencijos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo metodai. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus nagrinėjami darnaus
  kaimo vietovių, įskaitant miškus, miškų ekosistemas ir kitas gamtai artimas ekosistemas, kurias paveikia kintančios gamtinės sąlygos, įskaitant dažnas ar smarkias stichines nelaimes,
  ir urbanistinės aplinkos valdymo
  ir išsaugojimo bendrosios strategijos, atsižvelgiant į kultūros paveldą,
  planavimą bei atliekų tvarkymą, klausimai. Moksliniams tyrimams bus naudingas atvirų, paskirstytų, sąveikaujančių duomenų tvarkymo ir informacinių sistemų kūrimas ir jie prie jo prisidės, taip pat suteiks pagrindą įvertinimams, prognozėms ir paslaugoms, susijusioms su gamtiniais ištekliais ir jų naudojimu.

Pakeitimas 123

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Aplinkosaugos technologijos“) 1 įtrauka

| — | Siekiant sumažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai, saugoti aplinką, našiau valdyti išteklius ir kurti naujus produktus, procesus ir paslaugas, naudingesnes aplinkai negu dabartiniai alternatyvūs variantai, reikalingos naujos ar patobulintos aplinkosaugos technologijos. Moksliniai tyrimai bus visų pirma orientuoti į: pavojų aplinkai prevencijos ar mažinimo, pavojų ir nelaimių švelninimo, klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo technologijas, darnią gamybą ir vartojimą skatinančias technologijas, našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas, žmogaus aplinkos, įskaitant užstatytą aplinką, urbanizuotas zonas, kraštovaizdį, ekologiškai pagrįsto ir darnaus valdymo bei kultūrinio paveldo išsaugojimo technologijas. |
| --- | --- |

—

Siekiant sumažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai, saugoti aplinką, našiau valdyti išteklius ir kurti naujus produktus, procesus ir paslaugas, naudingesnes aplinkai negu dabartiniai alternatyvūs variantai, reikalingos naujos ar patobulintos aplinkosaugos technologijos. Moksliniai tyrimai bus visų pirma orientuoti į: pavojų aplinkai prevencijos ar mažinimo, pavojų ir nelaimių švelninimo, klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo technologijas, darnią gamybą ir vartojimą skatinančias technologijas, našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas, žmogaus aplinkos, įskaitant užstatytą aplinką, urbanizuotas zonas, kraštovaizdį, ekologiškai pagrįsto ir darnaus valdymo bei kultūrinio paveldo išsaugojimo technologijas.

| — | Siekiant sumažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai, saugoti aplinką, našiau valdyti išteklius ir kurti naujus produktus, procesus ir paslaugas, naudingesnes aplinkai negu dabartiniai alternatyvūs variantai, reikalingos naujos ar patobulintos aplinkosaugos technologijos. Moksliniai tyrimai bus visų pirma orientuoti į: pavojų aplinkai prevencijos ar mažinimo, pavojų ir nelaimių švelninimo, klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo technologijas, darnią gamybą ir vartojimą skatinančias technologijas, našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas
  , įskaitant atliekų perdirbimą; energijos gamybos metu susidariusių liekanų arba atliekų perdirbimas ir (arba) vertingas panaudojimas;
  našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas, žmogaus aplinkos, įskaitant užstatytą aplinką, urbanizuotas zonas, kraštovaizdį, ekologiškai pagrįsto ir darnaus valdymo bei kultūrinio paveldo išsaugojimo technologijas. |
| --- | --- |

—

Siekiant sumažinti žmogaus veiklos poveikį aplinkai, saugoti aplinką, našiau valdyti išteklius ir kurti naujus produktus, procesus ir paslaugas, naudingesnes aplinkai negu dabartiniai alternatyvūs variantai, reikalingos naujos ar patobulintos aplinkosaugos technologijos. Moksliniai tyrimai bus visų pirma orientuoti į: pavojų aplinkai prevencijos ar mažinimo, pavojų ir nelaimių švelninimo, klimato kaitos ir biologinės įvairovės mažėjimo stabdymo technologijas, darnią gamybą ir vartojimą skatinančias technologijas, našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas
  , įskaitant atliekų perdirbimą; energijos gamybos metu susidariusių liekanų arba atliekų perdirbimas ir (arba) vertingas panaudojimas;
  našesnio vandenų, dirvožemio, oro, jūros ir kitų gamtinių išteklių ar atliekų valdymo ar taršos mažinimo technologijas, žmogaus aplinkos, įskaitant užstatytą aplinką, urbanizuotas zonas, kraštovaizdį, ekologiškai pagrįsto ir darnaus valdymo bei kultūrinio paveldo išsaugojimo technologijas.

Pakeitimas 124

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Aplinkosaugos technologijos“) 2 įtrauka

| — | Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas technologijų rizikos ir eksploatacinių parametrų, įskaitant procesus
  ir
  produktus, vertinimui ir tolesniam atitinkamų metodų, pvz., eksploatacijos ciklo analizės, kūrimui. Be to, bus akcentuojamos: aplinkosaugos technologijų ilgalaikės perspektyvos galimybės, rinkos potencialas ir socialiniai bei ekonominiai aspektai, cheminių medžiagų rizikos vertinimas, pažangių bandymų strategija ir metodai, siekiant iki minimumo sumažinti bandymus su gyvūnais, rizikos kiekybinio įvertinimo metodai, taip pat moksliniai tyrimai, padedantys kurti Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir bandymų sistemą. |
| --- | --- |

—

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas technologijų rizikos ir eksploatacinių parametrų, įskaitant procesus
  ir
  produktus, vertinimui ir tolesniam atitinkamų metodų, pvz., eksploatacijos ciklo analizės, kūrimui. Be to, bus akcentuojamos: aplinkosaugos technologijų ilgalaikės perspektyvos galimybės, rinkos potencialas ir socialiniai bei ekonominiai aspektai, cheminių medžiagų rizikos vertinimas, pažangių bandymų strategija ir metodai, siekiant iki minimumo sumažinti bandymus su gyvūnais, rizikos kiekybinio įvertinimo metodai, taip pat moksliniai tyrimai, padedantys kurti Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir bandymų sistemą.

| — | Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas technologijų rizikos ir eksploatacinių parametrų, įskaitant procesus
  ,
  produktus
  ir paslaugas
  , vertinimui ir tolesniam atitinkamų metodų, pvz., eksploatacijos ciklo analizės, kūrimui. Be to, bus akcentuojamos: aplinkosaugos technologijų ilgalaikės perspektyvos galimybės, rinkos potencialas ir socialiniai bei ekonominiai aspektai; cheminių medžiagų rizikos vertinimas, pažangių bandymų strategija ir metodai, siekiant iki minimumo sumažinti bandymus su gyvūnais, rizikos kiekybinio įvertinimo metodai; taip pat moksliniai tyrimai, padedantys kurti Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir bandymų sistemą. |
| --- | --- |

—

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas technologijų rizikos ir eksploatacinių parametrų, įskaitant procesus
  ,
  produktus
  ir paslaugas
  , vertinimui ir tolesniam atitinkamų metodų, pvz., eksploatacijos ciklo analizės, kūrimui. Be to, bus akcentuojamos: aplinkosaugos technologijų ilgalaikės perspektyvos galimybės, rinkos potencialas ir socialiniai bei ekonominiai aspektai; cheminių medžiagų rizikos vertinimas, pažangių bandymų strategija ir metodai, siekiant iki minimumo sumažinti bandymus su gyvūnais, rizikos kiekybinio įvertinimo metodai; taip pat moksliniai tyrimai, padedantys kurti Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir bandymų sistemą.

Pakeitimas 125

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 2 pastraipa

Mokslo ir technologijų partnerystės su besivystančiomis šalimis padės siekti tūkstantmečio plėtros tikslų keliose srityse (pvz., apgręžti aplinkos išteklių praradimo tendenciją, pagerinti vandens valdymą, tiekimą ir sanitariją, spręsti urbanizacijos keliamus aplinkosaugos uždavinius), tarp jų ir tose, kur vienas svarbiausių vaidmenų taip pat gali tekti MVĮ. Ypatingas dėmesys bus skirtas pasaulinių aplinkosaugos problemų ir regioninės ir vietos plėtros problemų, susijusių su gamtiniais ištekliais, biologine įvairove, žemės naudojimu, gamtiniais ir žmogaus sukeltais pavojais ir rizika, klimato kaita, aplinkosaugos technologijomis, aplinka ir sveikata, tarpusavio sąryšiams, taip pat politikos analizės priemonėms. Bendradarbiavimas su pramoninėmis valstybėmis pagerins galimybes pasitelkti visuotinę mokslinių tyrimų kompetenciją.

Mokslo ir technologijų partnerystės su besivystančiomis šalimis padės siekti tūkstantmečio plėtros tikslų keliose srityse (pvz.,
  užkirsti kelią klimato kaitos ir gamtos nelaimių padariniams arba juos sušvelninti,
  apgręžti aplinkos išteklių praradimo tendenciją, pagerinti vandens
  ir žemės
  valdymą,
  taip pat
  tiekimą ir sanitariją,
  užkirsti kelią ir kovoti su dykumėjimu,
  spręsti urbanizacijos
  ir tausiosios gamybos bei vartojimo
  keliamus aplinkosaugos
  ir biologinės įvairovės
  uždavinius), įskaitant ir tas, kur vienas svarbiausių vaidmenų taip pat gali tekti MVĮ. Ypatingas dėmesys bus skirtas pasaulinių aplinkosaugos problemų ir regioninės ir vietos plėtros problemų, susijusių su gamtiniais ištekliais, biologine įvairove, žemės naudojimu, gamtiniais ir žmogaus sukeltais pavojais ir rizika, klimato kaita, aplinkosaugos technologijomis, aplinka ir sveikata, tarpusavio sąryšiams, taip pat politikos analizės priemonėms. Bendradarbiavimas su pramoninėmis valstybėmis pagerins galimybes pasitelkti visuotinę mokslinių tyrimų kompetenciją.

Pakeitimas 126

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 3 pastraipa

Sistemos GEOSS įsteigimas Žemės stebėjimams skatins tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama perprasti Žemės sistemų ir darnaus vystymosi klausimus bei koordinuotai rinkti duomenis moksliniams ir politiniams tikslams.

Sistemos GEOSS įsteigimas Žemės stebėjimams skatins tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama perprasti Žemės sistemų ir darnaus vystymosi klausimus bei koordinuotai rinkti duomenis moksliniais ir politiniais tikslais, taip pat skatinti ir viešojo, ir privataus sektorių domėjimąsi šia sritimi.

Pakeitimas 127

I priedo skyriaus „Temos“ 6 dalies („Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“) skirsnio „Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius“ 2 pastraipa

Parama reaguojant į nenumatytus aplinkos politikos poreikius gali būti susijusi, pavyzdžiui, su naujos ES politikos aplinkos, jūrų politikos, standartų ir reglamentų klausimais poveikio darniam vystymuisi įvertinimu.

Parama reaguojant į nenumatytus aplinkos politikos poreikius gali būti susijusi, pavyzdžiui, su naujos ES politikos
  tausiosios gamybos ir vartojimo,
  aplinkos,
  klimato kaitos, gamtos nelaimių,
  jūrų politikos
  bei
  standartų ir reglamentų klausimais poveikio darniam vystymuisi įvertinimu.

Pakeitimas 128

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnis „Tikslas“

Remiantis technologijų pažanga sukurti integruotas ekologiškesnes, pažangesnes ir saugesnes paneuropines transporto sistemas piliečių ir visuomenės naudai, saugančias aplinką ir gamtinius išteklius, taip pat užtikrinti ir toliau plėtoti Europos pramonės įmonių konkurencingumą ir jų pirmaujančias pozicijas pasaulinėje rinkoje.

Remiantis technologijų pažanga sukurti integruotas ekologiškesnes, pažangesnes ir saugesnes paneuropines transporto sistemas piliečių ir visuomenės naudai, saugančias aplinką ir gamtinius išteklius, taip pat užtikrinti ir toliau plėtoti Europos pramonės įmonių konkurencingumą ir jų pirmaujančias pozicijas pasaulinėje rinkoje,
  siekiant panaikinti transatlantiniu lygmeniu esamą technologijų atotrūkį
  .

Pakeitimas 129

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Metodas“ 3 pastraipa

Įvairios šioje srityje įsteigtos technologijų platformos (ACARE - aeronautikos ir oro transporto, ERRAC - geležinkelių transporto, ERTRAC - kelių transporto, WATERBORNE - vandens kelių transporto, taip pat vandenilio ir kuro elementų) parengė ilgalaikes vizijas ir strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes (SMTD), kurios yra naudingas indėlis apibrėžiant šią temą ir papildomai tenkina politiką formuojančių asmenų poreikius ir pildo visuomenės lūkesčius. Atrinkti SMTD klausimai gali būti pakankamai svarbūs, kad jais remiantis būtų steigiamos bendros technologijų iniciatyvos. ERA-NET veikla atveria galimybių palengvinti tolesnį tarptautinį tam tikros problematikos transporto sektoriuje koordinavimą, ji bus atliekama visais atvejais, kai bus reikalinga.

Įvairios šioje srityje įsteigtos technologijų platformos (ACARE - aeronautikos ir oro transporto, ERRAC - geležinkelių transporto, ERTRAC - kelių transporto, WATERBORNE - vandens kelių transporto
  ir jūrų navigacijos technologijų
  , taip pat vandenilio ir kuro elementų) parengė ilgalaikes vizijas ir strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes (SMTD), kurios yra naudingas indėlis apibrėžiant šią temą ir papildomai tenkina politiką formuojančių asmenų poreikius ir pildo visuomenės lūkesčius. Atrinkti SMTD klausimai gali būti pakankamai svarbūs, kad jais remiantis būtų steigiamos bendros technologijų iniciatyvos. ERA-NET veikla atveria galimybių palengvinti tolesnį tarptautinį tam tikros problematikos transporto sektoriuje koordinavimą, ji bus atliekama visais atvejais, kai bus reikalinga.

Pakeitimas 130

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Metodas“ 5 pastraipa

Dabartiniai politiniai poreikiai, taip pat naujos politikos (pvz., jūrų politikos) kūrimas, vertinimas ir įgyvendinimas bus nagrinėjami pagal atskiras veiklos kryptis ir bendrai. Darbas apims tyrimus, modelius ir priemones, skirtas strateginiam stebėjimui ir prognozavimui, ir integruos žinias, susijusias su pagrindiniais transporto srities ekonominiais, socialiniais, saugos ir aplinkosaugos klausimais. Veikla, remianti bendrą teminę problematiką bus sutelkta į transporto specifiką, pavyzdžiui, saugumo aspektus, kaip sudėtinę transporto sistemos reikalavimų dalį, alternatyvių energijos šaltinių panaudojimą transporto taikymuose
  ir
  transporto poveikio aplinkai, įskaitant klimato kaitą, stebėjimą.

Dabartiniai politiniai poreikiai, taip pat naujos politikos (pvz., jūrų navigacijos politikos) kūrimas, vertinimas ir įgyvendinimas bus nagrinėjami pagal atskiras veiklos kryptis ir bendrai. Darbas apims tyrimus, modelius ir priemones, skirtas strateginiam stebėjimui ir prognozavimui, ir integruos žinias, susijusias su pagrindiniais transporto srities ekonominiais, socialiniais, saugos ir aplinkosaugos klausimais. Veikla, remianti bendrą teminę problematiką, bus sutelkta į transporto specifiką, pvz., saugumo aspektus, kaip sudėtinę transporto sistemos reikalavimų dalį, alternatyvių energijos šaltinių panaudojimą transporto taikymuose transporto poveikio aplinkai, įskaitant klimato kaitą, stebėjimą
  ; ir priemones, skirtas sumažinti neigiamus dėl nuolatinių teritorinių apribojimų kylančius padarinius. Aplinkosaugos moksliniai tyrimai turėtų apimti eismo ribojimo, mažinimo ir optimizavimo sritis. Aplinkosaugos moksliniai tyrimai turi skatinti transporto efektyvumą.

Pakeitimas 131

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Metodas“ 5 a pastraipa (nauja)

Ypatingą dėmesį reikia skirti tam, kad būtų geriau skleidžiama informacija apie Bendrijos mokslinių tyrimų rezultatus. Reikia skatinti daugiadisciplinius ir kelioms sritims tinkamus metodus, taip pat papildomomis Bendrijos ir valstybių narių vykdomomis finansinėmis priemonėmis, pvz., tokiomis, kurios nurodytos Marco Polo programoje, ar numatytomis transeuropiniams transporto tinklams, siekti kuo didesnės veiksmų sąveikos ir papildomumo.

Pakeitimas 132

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 1 antraštinės dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 2 pastraipa

Oro transporto ekologiškumo didinimas: kurti technologijas aviacijos daromam poveikiui aplinkai mažinti, siekiant per pusę sumažinti išmetamo anglies dvideginio (CO2) kiekį, sumažinti specifinę azoto oksidų (NOX) emisiją 80 % ir per pusę sumažinti girdimąjį triukšmą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skirtas tolesniam ekologiškų variklių technologijų tyrimui, įskaitant kuro technologijas ir pagerintą fiksuotųjų sparnų orlaivių ir sraigtasparnių našumą, naujas pažangias lengvas konstrukcijas ir pagerintas aerodinamines savybes. Bus taip pat įtraukti tokie klausimai, kaip oro uostuose (terminalų ir prieigų pusėse) su orlaiviais atliekamos operacijos, oro eismo valdymas, gamyba, priežiūra ir perdirbimas.

Oro transporto ekologiškumo didinimas: kurti technologijas aviacijos daromam poveikiui aplinkai mažinti, siekiant per pusę sumažinti išmetamo anglies dvideginio (CO2) kiekį, sumažinti specifinę azoto oksidų (NOX) emisiją 80 % ir per pusę sumažinti girdimąjį triukšmą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skirtas tolesniam ekologiškų variklių technologijų tyrimui, įskaitant kuro technologijas ir pagerintą fiksuotųjų sparnų orlaivių ir sraigtasparnių
  (malūnsparnių ir konvertoplanų)
  našumą, naujas pažangias lengvas konstrukcijas ir pagerintas aerodinamines savybes. Bus taip pat įtraukti tokie klausimai, kaip oro uostuose (terminalų ir prieigų pusėse) su orlaiviais atliekamos operacijos, oro eismo valdymas, gamyba, priežiūra, perdirbimas
  ir kapitalinis remontas.

Pakeitimas 133

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 1 antraštinės dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 4 pastraipa

Klientų pasitenkinimo ir saugumo užtikrinimas: iš esmės pagerinti keleivių pasirinkimo galimybes ir tvarkaraščio lankstumą, penkis kartus sumažinant avarijų skaičių. Naujos technologijos atvers didesnio orlaivių ir variklių konfigūracijų pasirinkimo galimybes nuo plataus korpuso iki
  mažo
  dydžio transporto priemonių, leis labiau automatizuoti visus sistemos elementus, įskaitant pilotavimą. Didelis dėmesys taip pat bus skiriamas gerinant keleivių komfortą, gerovę ir naujas paslaugas bei aktyvias ir pasyvias saugumo priemones, ypatingai pabrėžiant žmogiškąjį elementą. Moksliniai tyrimai taip pat nagrinės oro uostų ir eismo operacijų pritaikymą skirtingų rūšių transporto priemonėms ir eksploatacijai visą parą esant visuomenei priimtiniems triukšmo lygiams.

Klientų pasitenkinimo ir saugumo užtikrinimas: iš esmės pagerinti keleivių pasirinkimo galimybes ir tvarkaraščio lankstumą, penkis kartus sumažinant avarijų skaičių. Naujos technologijos atvers didesnio orlaivių ir variklių konfigūracijų pasirinkimo galimybes nuo plataus korpuso iki
  mažesnio
  dydžio transporto priemonių
  skrydžiams iš vieno miesto centro į kitą ir vietiniais maršrutais (pvz., konvertoplanai) ir
  leis labiau automatizuoti visus sistemos elementus, įskaitant pilotavimą
  , ir užtikrins nacionalinių informacijos ir užsakymo sistemų sąveiką, esant skirtingiems vežėjams ir režimams, visos Europos mastu
  . Didelis dėmesys taip pat bus skiriamas gerinant keleivių komfortą
  , gerovę ir sveikatos sąlygas, pvz., esant didesniems kabinos patogumams
  , gerovę ir naujas paslaugas bei aktyvias ir pasyvias saugumo priemones, ypatingai pabrėžiant žmogiškąjį elementą. Moksliniai tyrimai taip pat nagrinės oro uostų ir eismo operacijų pritaikymą
  prie skirtingų geografinių sąlygų ir
  skirtingų rūšių transporto priemonių ir eksploatacijos visą parą esant visuomenei priimtinam triukšmo lygiui.

Pakeitimas 134

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 1 antraštinės dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 5 pastraipa

Rentabilumo gerinimas: skatinti konkurencingą tiekimo grandinę, galinčią per pusę sumažinti patekimo į rinką laiką, taip pat sumažinti produkto kūrimo ir eksploatacijos išlaidas, taip užtikrinant piliečiams pigesnį transportą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas visam verslo procesui - nuo konceptualaus projekto iki produkto kūrimo, gaminimo ir operacijų eksploatacijos metu, įtraukiant ir tiekimo grandinę. Taip pat bus tiriamos tobulesnės imitavimo galimybės bei automatizacija, technologijos ir metodai orlaiviui, kuriam nereikia techninės priežiūros, kurti bei taupios orlaivių, oro uostų ir oro eismo valdymo operacijos.

Rentabilumo gerinimas: skatinti konkurencingą tiekimo grandinę, galinčią per pusę sumažinti patekimo į rinką laiką, taip pat sumažinti produkto kūrimo ir eksploatacijos išlaidas,
  pvz., panaudojant projekto „Skubios mobilios techninės pagalbos sistema“ (SMMART) rezultatus,
  taip užtikrinant piliečiams pigesnį transportą. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas visam verslo procesui - nuo konceptualaus projekto iki produkto kūrimo, gaminimo ir operacijų eksploatacijos metu, įtraukiant ir tiekimo grandinę. Taip pat bus tiriamos tobulesnės imitavimo galimybės bei automatizacija, technologijos ir metodai orlaiviui, kuriam nereikia techninės priežiūros, kurti bei taupios orlaivių, oro uostų ir oro eismo valdymo operacijos.

Pakeitimas 135

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 1 antraštinės dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 6 pastraipa

Orlaivių ir keleivių apsauga: užkirsti kelią bet kokios rūšies priešiškiems veiksmams, kuriais siekiama sužaloti keleivius ar piliečius, padaryti jiems nuostolio, žalos ar suardyti jų planus netinkamai naudojant orlaivius. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas atitinkamiems oro transporto sistemos elementams, įskaitant saugumo priemones salono ir pilotų kabinos konstrukcijoje, automatinio valdymo ir nusileidimo priemones neteisėto orlaivio panaudojimo atveju, apsaugą nuo užpuolimo iš išorės, taip pat oro erdvės valdymo ir oro uostų operacijų saugumo aspektus.

Orlaivių ir keleivių apsauga: užkirsti kelią bet kokios rūšies priešiškiems veiksmams, kuriais siekiama sužaloti keleivius ar piliečius, padaryti jiems nuostolio, žalos ar suardyti jų planus netinkamai naudojant orlaivius. Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas atitinkamiems oro transporto sistemos elementams, įskaitant saugumo priemones salono ir pilotų kabinos konstrukcijoje, automatinio valdymo ir nusileidimo priemones neteisėto orlaivio panaudojimo atveju, apsaugą nuo užpuolimo iš išorės, taip pat oro erdvės valdymo ir oro uostų operacijų saugumo aspektus
  bei su fiziniais apribojimais arba nepalankiomis oro sąlygomis susijusius aspektus.

Pakeitimas 136

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 1 antraštinės dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 7 pastraipa

Kelio atvėrimas ateities oro transportui: tirti labiau esmines, ekologiškai našias ir naujoviškas technologijas, kurios gali padėti atlikti esminius pokyčius, kurių oro transportui reikės antrojoje šio amžiaus pusėje ir vėliau. Moksliniai tyrimai nagrinės naujas varomųjų ir keliamųjų jėgų koncepcijas, naujas oro susisiekimo priemonių vidaus erdvės
  idėjas
  , naujas oro uostų koncepcijas, naujus orlaivių valdymo ir kontrolės metodus, alternatyvias oro transporto sistemos funkcionavimo
  koncepcijas
  ir jos sujungimą su kitų rūšių transportu.

Kelio atvėrimas ateities oro transportui: tirti labiau esmines, ekologiškai našias ir naujoviškas technologijas, kurios gali padėti atlikti esminius pokyčius, kurių oro transportui reikės antrojoje šio amžiaus pusėje ir vėliau. Moksliniai tyrimai nagrinės naujas varomųjų ir keliamųjų jėgų koncepcijas, naujus oro susisiekimo priemonių vidaus erdvės
  projektus
  , naujas oro uostų koncepcijas, naujus orlaivių valdymo ir kontrolės metodus, alternatyvius oro transporto sistemos funkcionavimo
  metodus
  ir jos sujungimą su kitų rūšių transportu
  bei naujas idėjas, kuriomis siekiama sumažinti neigiamus geografinių apribojimų padarinius.

Pakeitimas 137

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Antžeminis transportas (geležinkeliai, automobilių keliai ir vandens keliai)“) 1 pastraipa

Antžeminio transporto ekologiškumo didinimas: kurti technologijas ir žinias, skirtas mažinti taršą (oro, vandens ir dirvožemio) bei poveikį aplinkai - klimato kaitai, sveikatai, biologinei įvairovei ir triukšmingumui. Moksliniai tyrimai pagerins pavarų įrenginių ekologiškumą
  ir
  energetinį efektyvumą bei skatins naudoti alternatyvų kurą, įskaitant vandenilio ir kuro elementus. Veikla apims infrastruktūros, transporto priemonių, laivų ir sudėtinių dalių technologijas, įskaitant bendrą sistemų optimizavimą. Transportui būdingos raidos moksliniai tyrimai apims gamybos, konstravimo, operacijų, priežiūros, remonto, apžiūrų, perdirbimo ir eksploatacijos pabaigos strategiją bei įsikišimą jūroje avarijos atveju.

Antžeminio transporto ekologiškumo didinimas:
  gerinti išorinių socialinių ir aplinkos išlaidų apskaičiavimo metodologiją. Kurti technologijas ir žinias, skirtas mažinti taršą (oro, vandens ir dirvožemio) bei poveikį aplinkai - klimato kaitai, sveikatai, biologinei įvairovei ir triukšmingumui. Moksliniai tyrimai pagerins pavarų įrenginių
  (pvz., taikant hibridinėmis technologijomis pagrįstus sprendimus) ir įrenginių, kuriuose naudojami alternatyvūs hibridiniai varikliai,
  ekologiškumą
  , sąnaudų efektyvumą ir
  energetinį efektyvumą bei skatins naudoti alternatyvų kurą, įskaitant vandenilio ir kuro elementus
  , siekiant sukurti transporto priemones, neišmetančias anglies.
  Veikla apims infrastruktūros, transporto priemonių, laivų ir sudėtinių dalių technologijas, įskaitant bendrą sistemų optimizavimą. Transportui būdingos raidos moksliniai tyrimai apims gamybos, konstravimo, operacijų, priežiūros,
  diagnostikos,
  remonto, apžiūrų,
  išmontavimo, šalinimo,
  perdirbimo ir eksploatacijos pabaigos strategiją bei įsikišimą jūroje avarijos atveju.

Pakeitimas 138

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Antžeminis transportas (geležinkeliai, automobilių keliai ir vandens keliai)“) 3 pastraipa

Darnaus mobilumo miestuose užtikrinimas: sutelkti dėmesį į žmonių ir prekių mobilumą, atliekant „kitos kartos transporto priemonės“ ir jos įsisavinimo rinkoje mokslinius tyrimus, sujungiant visus švaraus, energetiškai našaus, saugaus ir pažangaus kelių transporto elementus. Naujų mobilumo koncepcijų, naujoviškų organizacinio ir mobilumo valdymo schemų bei aukštos kokybės viešojo transporto mokslinių tyrimų tikslas bus užtikrinti visapusiškos ir aukšto lygio įvairių transporto rūšių integracijos galimybes. Bus kuriama ir išbandoma naujoviška švaraus miesto transporto strategija. Ypatingas dėmesys bus skiriamas neteršiančioms transporto rūšims, paklausos valdymui, privataus transporto racionalizacijai ir informacijos bei pranešimų strategijai, paslaugoms ir infrastruktūrai. Politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonėms bus priskiriamas ir transporto bei žemės panaudojimo planavimas.

Darnaus visų gyventojų, tarp jų neįgaliųjų, mobilumo miestuose užtikrinimas: sutelkti dėmesį į žmonių ir prekių mobilumą, atliekant „kitos kartos transporto priemonės“ ir jos įsisavinimo rinkoje mokslinius tyrimus, sujungiant visus švaraus, energetiškai našaus, saugaus ir pažangaus kelių transporto elementus. Naujų
  transporto ir
  mobilumo koncepcijų, naujoviškų organizacinio ir mobilumo valdymo schemų bei aukštos kokybės viešojo transporto mokslinių tyrimų tikslas bus užtikrinti visapusiškos ir aukšto lygio įvairių transporto rūšių integracijos galimybes. Bus kuriama ir išbandoma naujoviška švaraus miesto transporto strategija. Ypatingas dėmesys bus skiriamas neteršiančioms transporto rūšims, paklausos valdymui, privataus transporto racionalizacijai ir informacijos bei pranešimų strategijai, paslaugoms ir infrastruktūrai.
  Dėmesys taip pat bus skiriamas mobilumo kokybei ir vartotojų, ypač riboto judumo asmenų ir specifinių grupių, pvz., moterų ir vaikų, pasitenkinimui.
  Politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonėms
  ir modeliams
  bus priskiriamas ir transporto bei žemės panaudojimo planavimas.

Pakeitimas 139

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Antžeminis transportas (geležinkeliai, automobilių keliai ir vandens keliai)“) 4 pastraipa

Saugos ir saugumo gerinimas: kurti technologijas ir pažangias sistemas, apsaugančias pažeidžiamus asmenis - vairuotojus, dviratininkus, keleivius, įgulą ir pėsčiuosius. Transporto priemonių, laivų ir infrastruktūros projektams rengti bus sukurtos pažangios inžinerinės sistemos ir rizikos analizės metodikos. Bus akcentuojami integruojantys metodai, sujungiantys žmogiškuosius elementus, struktūrinį vientisumą, prevencinę, pasyvią ir aktyvią saugą bei krizių valdymą. Sauga bus laikoma visos transporto sistemos, apimančios infrastruktūrą, prekes ir konteinerius, transporto vartotojus ir operatorius, transporto priemones ir laivus bei politinio bei įstatymų leidžiamojo lygmens priemones, įskaitant pagalbines sprendimų priėmimo ir patvirtinimo priemones, sudėtine dalimi, į saugumą bus atsižvelgiama visada, kai tik jis yra sudėtinė transporto sistemų reikalavimų dalis.

Saugos ir saugumo gerinimas: kurti technologijas ir pažangias sistemas, apsaugančias pažeidžiamus asmenis - vairuotojus, dviratininkus, keleivius, įgulą ir pėsčiuosius. Transporto priemonių, laivų ir infrastruktūros projektams rengti bus sukurtos pažangios inžinerinės sistemos ir rizikos analizės metodikos. Bus akcentuojami integruojantys metodai, sujungiantys žmogiškuosius elementus, struktūrinį vientisumą, prevencinę, pasyvią ir aktyvią saugą bei krizių valdymą. Sauga bus laikoma visos transporto sistemos, apimančios
  sausumos arba vandens
  infrastruktūrą, prekes
  (tarp jų ir SGD)
  ir konteinerius, transporto vartotojus ir operatorius, transporto priemones ir laivus bei politinio bei įstatymų leidžiamojo lygmens priemones, įskaitant pagalbines sprendimų priėmimo ir patvirtinimo priemones, sudėtine dalimi, į saugumą bus atsižvelgiama visada, kai tik jis yra sudėtinė transporto sistemų reikalavimų dalis.

Pakeitimas 140

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 2 antraštinės dalies („Antžeminis transportas (geležinkeliai, automobilių keliai ir vandens keliai)“) 5 pastraipa

Konkurencingumo stiprinimas: pagerinti transporto pramonės įmonių konkurencingumą, užtikrinant darnias, našias ir pigias transporto paslaugas ir pasitelkus mokslinius tyrimus bei raidą sukurti naujų įgūdžių bei darbo vietų. Pažangių pramoninių procesų technologijoms bus priskiriami projektavimas, gamyba, surinkimas, konstrukcija ir priežiūra, jomis bus siekiama sumažinti eksploatacijos išlaidas ir kūrimui reikalingą laiką. Bus akcentuojamos naujoviškos produktų koncepcijos ir pagerintos transporto paslaugos, užtikrinančios didesnį klientų pasitenkinimą. Bus sukurtas naujas gamybos organizavimas, įskaitant tiekimo grandinės valdymą ir platinimo sistemas.

Konkurencingumo stiprinimas: pagerinti transporto pramonės įmonių konkurencingumą, užtikrinant darnias, našias ir pigias transporto paslaugas ir pasitelkus mokslinius tyrimus bei raidą sukurti naujų įgūdžių bei darbo vietų. Pažangių pramoninių procesų technologijoms bus priskiriami projektavimas, gamyba, surinkimas, konstrukcija ir priežiūra, jomis bus siekiama sumažinti eksploatacijos išlaidas ir kūrimui reikalingą laiką. Bus akcentuojamos naujoviškos produktų
  ir sisteminės
  koncepcijos ir pagerintos transporto paslaugos, užtikrinančios didesnį klientų pasitenkinimą. Bus sukurtas naujas gamybos organizavimas, įskaitant tiekimo grandinės valdymą ir platinimo sistemas.

Pakeitimas 141

I priedo skyriaus „Temos“ 7 dalies („Transportas (įskaitant aeronautiką)“) skirsnio „Veiklos sritys“ 3 antraštinės dalies („Parama visuotinei Europos palydovinės navigacijos sistemai (Galileo)“) 3 pastraipa

Priemonių parengimas ir tinkamos aplinkos sukūrimas: užtikrinti saugų naudojimąsi paslaugomis daugiausia pasitelkus sertifikavimą pagrindinėse taikymų srityse, parengti ir patvirtinti, kad paslaugos ir jų įgyvendinimas atitiktų naują politiką ir teisės aktus, užtikrinti, kad viešai reguliuojamos paslaugos atitiktų patvirtintą naudojimosi galimybių politiką, sukurti esminius skaitmeninės topologijos, kartografijos, geodezijos duomenis ir sistemas, skirtas naudoti navigacijos taikymuose, tenkinti saugos ir saugumo poreikius bei reikalavimus.

Priemonių parengimas ir tinkamos aplinkos sukūrimas: užtikrinti saugų naudojimąsi paslaugomis daugiausia pasitelkus sertifikavimą pagrindinėse taikymų srityse, parengti ir patvirtinti, kad paslaugos ir jų įgyvendinimas atitiktų naują politiką ir teisės aktus, užtikrinti, kad viešai reguliuojamos paslaugos atitiktų patvirtintą naudojimosi galimybių politiką, sukurti esminius skaitmeninės topologijos, kartografijos, geodezijos duomenis ir sistemas, skirtas naudoti navigacijos taikymuose, tenkinti saugos ir saugumo poreikius bei reikalavimus.
  Siekiant saugumo srityje didžiausios sąveikos su GMES sistemomis ir kuo didesnio suderinamumo ir suartėjimo tarp GMES ir Galileo, kuriant „sistemų sistemą“ kiekviename etape bus skatinama atlikti ekonominio pagrįstumo analizę ir finansuoti demonstracinius projektus.

Pakeitimas 142

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Metodas“ 1 pastraipa

Mokslinių tyrimų prioritetai - tai esminiai socialiniai, ekonominiai ir kultūriniai uždaviniai, iškilę Europai ir pasauliui dabar ir iškilsiantys ateityje. Pasiūlyta mokslinių tyrimų darbotvarkė sudaro darnų šių uždavinių sprendimo metodą. Socialinių ir ekonominių bei humanitarinių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazė bus reikšmingas indėlis skatinant Europoje bendrą supratimą ir sprendžiant platesnes tarptautines problemas. Mokslinių tyrimų prioritetai padės patobulinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir vertinimą praktiškai visose Bendrijos politikos srityse Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, o į didžiąją dalį mokslinių tyrimų taip pat įtraukta esminė tarptautinė perspektyva.

Mokslinių tyrimų prioritetai - tai esminiai socialiniai, ekonominiai ir kultūriniai uždaviniai, iškilę Europai ir pasauliui dabar ir iškilsiantys ateityje. Pasiūlyta mokslinių tyrimų darbotvarkė sudaro darnų šių uždavinių sprendimo metodą. Socialinių ir ekonominių,
  socialinių ir kultūrinių
  bei humanitarinių žinių apie šiuos pagrindinius uždavinius bazė bus reikšmingas indėlis skatinant Europoje bendrą supratimą ir sprendžiant platesnes tarptautines problemas. Mokslinių tyrimų prioritetai padės patobulinti politikos formulavimą, įgyvendinimą, poveikį ir vertinimą praktiškai visose Bendrijos politikos srityse Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, o į didžiąją dalį mokslinių tyrimų taip pat įtraukta esminė tarptautinė perspektyva.

Pakeitimas 143

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“) 1 pastraipos įžanginė dalis

Bus siekiama plėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrinėjančius augimui, užimtumui ir konkurencingumui turinčios įtakos klausimus, kad galima būtu užtikrinti geresnį ir integruotą šių klausimų supratimą nuolatiniam žinių visuomenės vystymuisi. Tai bus naudinga politikai ir padės daryti pažangą siekiant šių tikslų. Moksliniai tyrimai apims šiuos klausimo aspektus:

Bus siekiama plėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrinėjančius augimui,
  socialiniam ir ekonominiam stabilumui,
  užimtumui ir konkurencingumui,
  technologinei sanglaudai ir informacinės visuomenės plėtrai
  turinčios įtakos klausimus
  ,
  kad galima būtu užtikrinti geresnį ir integruotą šių klausimų supratimą nuolatiniam žinių visuomenės vystymuisi. Tai bus naudinga politikai ir padės daryti pažangą siekiant šių tikslų. Moksliniai tyrimai apims šiuos klausimo aspektus:

Pakeitimas 144

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“) 1 pastraipos 1 įtrauka

| — | kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas; |
| --- | --- |

—

kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas;

| — | kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos,
  verslumo ir kūrybingumo, kultūrinių veiksnių, vertybių,
  švietimo
  , įskaitant neformalųjį švietimą,
  ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas;
  žinių ir nematerialių investicijų vaidmenį kuriant ekonominį, socialinį ir ekonominį turtą ir jų indėlį į socialinę ir aplinkos gerovę
  . |
| --- | --- |

—

kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių ir kompetencijos,
  verslumo ir kūrybingumo, kultūrinių veiksnių, vertybių,
  švietimo
  , įskaitant neformalųjį švietimą,
  ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį ir nematerialias investicijas;
  žinių ir nematerialių investicijų vaidmenį kuriant ekonominį, socialinį ir ekonominį turtą ir jų indėlį į socialinę ir aplinkos gerovę
  .

Pakeitimas 145

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“) 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus, finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį; |
| --- | --- |

—

ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus, finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį;

| — | ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių,
  tarpsektorinių ryšių
  ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus,
  užsakomųjų paslaugų, informacinių ir ryšių technologijų,
  finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį; |
| --- | --- |

—

ekonominių struktūrų, struktūrinių pokyčių,
  tarpsektorinių ryšių
  ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaugų sektoriaus,
  užsakomųjų paslaugų, informacinių ir ryšių technologijų,
  finansų, demografijos, paklausos ir ilgalaikių pokyčių procesų vaidmenį;

Pakeitimas 146

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žinių visuomenėje“) 1 pastraipos 3 įtrauka

| — | institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas, institucines aplinkybes ir politikos darną bei koordinavimą. |
| --- | --- |

—

institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas, institucines aplinkybes ir politikos darną bei koordinavimą.

| — | institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas,
  nacionalines ir regionines
  institucines aplinkybes
  , kintančią mokslo žinių svarbą politikos formavimo procese
  ir politikos darną bei koordinavimą. |
| --- | --- |

—

institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politiką, darbo rinkas,
  nacionalines ir regionines
  institucines aplinkybes
  , kintančią mokslo žinių svarbą politikos formavimo procese
  ir politikos darną bei koordinavimą.

Pakeitimas 147

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų reikšmė“) 1 pastraipos 1 a įtrauka (nauja)

| — | plėtoti miestų tyrimus siekiant geriau suprasti temines (aplinkos, transporto, visuomenės, ekonomikos, demografijos) ir erdvines (miestų, regionų) sąveikas mieste ir patobulinti, pirma, pažangius planavimo mechanizmus, padėsiančius integruotai ir tvariai spręsti problemas ir, antra, miestų valdymą, pažangių priemonių ir požiūrių kūrimą siekiant padidinti gyventojų dalyvavimą ir bendradarbiavimą tarp valstybės ir privačių veikėjų, siekiant geriau suvokti Europos miestų reikšmę pasaulio kontekste (miestų konkurencingumas), remti vietos valdžios institucijas, siekiančias padidinti socialinę sanglaudą ir nugalėti atskirtį mietuose, kur nelygybė auga nežiūrint į ekonomikos vystymąsi. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 148

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų reikšmė“) 1 pastraipos 3 a ir 3 b įtraukos (naujos)

| — | miestų konkurencingumą: Europos miestų vaidmenį pasauliniame kontekste, vietos politikos priemones tobulinant sanglaudą. |
| --- | --- |

—

| — | miestų plėtros mokslinius tyrimus: dėmesys teminei (aplinkos, transporto, visuomenės, ekonomikos, demografijos) ir erdvinei sąveikai miestuose, siekiant sukurti integruotus ir tvarius valdymo procesus. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 149

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 3 antraštinės dalies („Pagrindinės tendencijos visuomenėje ir jų reikšmė“) 1 pastraipos 3 c įtrauka (nauja)

| — | Kultūros, kultūros paveldo ir kūrybinių bei su kultūra susijusių pramonės sričių poveikio socialiniam ekonominiam vystymuisi ir užimtumo rinkai vertinimo tyrimai. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 150

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 4 antraštinės dalies („Europa pasaulyje“) 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | konfliktai, jų priežastys ir sprendimas; saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis; terorizmas ir jo priežastys bei padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai. |
| --- | --- |

—

konfliktai, jų priežastys ir sprendimas; saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis; terorizmas ir jo priežastys bei padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai.

| — | konfliktai, jų priežastys ir sprendimas; saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo,
  migracijos,
  nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis; terorizmas ir jo priežastys bei padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai. |
| --- | --- |

—

konfliktai, jų priežastys ir sprendimas; saugumo ir destabilizuojančių veiksnių, pavyzdžiui, skurdo,
  migracijos,
  nusikalstamumo, aplinkos blogėjimo ir išteklių trūkumo, sąryšis; terorizmas ir jo priežastys bei padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civilių ir kariškių santykiai.

Pakeitimas 151

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 7 antraštinė dalis („Numatymo veikla“) 1 pastraipos 1 įtrauka

| — | platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos, nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis. |
| --- | --- |

—

platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos, nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis.

| — | platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos
  ir sklaidos
  , nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis. |
| --- | --- |

—

platus socialinis ir ekonominis tam tikrų pagrindinių ES uždavinių ir galimybių numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip būsimas senėjimo, migracijos, žinių globalizacijos
  ir sklaidos
  , nusikalstamumo ir pagrindinės rizikos pokyčių poveikis.

Pakeitimas 152

I priedo skyriaus „Temos“ 8 dalies („Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai“) skirsnio „Veikla“ 7 antraštinė dalis („Numatymo veikla“) 1 pastraipos 4 a įtrauka (nauja)

| — | Humanitariniai mokslai: kalba, jos struktūra ir mokymo įgūdžiai. Istorija, menas, geografija, teritorijų istorija. Filosofija, kultūros ir religijos istorija. |
| --- | --- |

—

Kultūrinis paveldas, susijęs su vaizduojamaisiais menais, tradiciniu menu ir amatais, architektūra ir miestais.

Pakeitimas 153

I priedo skyriaus „Temos“ 9 dalies („Saugumas ir erdvė“) pavadinimas ir skirsnio „Tikslas“ 2 pastraipa

9. Saugumas
  ir erdvė

9. Saugumas

Remti Europos kosmoso programą sutelkiant dėmesį į tokius taikymus, kaip GMES, užtikrinant naudą piliečiams ir Europos kosmoso pramonės konkurencingumui. Tai prisidės prie Europos kosmoso politikos vystymo, papildys valstybių narių ir kitų svarbių suinteresuotųjų šalių, tarp jų ir Europos kosmoso agentūros, pastangas.

Pakeitimas 154

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) antraštė

9.1 Saugumas

Išbraukta.

Pakeitimas 155

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnio „Metodas“ 2 pastraipa

Bendrijos lygio veikla apims keturias saugumo užduočių sritis, nustatytas reaguojant į politiškai labai svarbius tam tikrus uždavinius, Europos pridėtinę vertę sprendžiant grėsmių ir galimų saugumo incidentų problemas bei tris bendro intereso sritis. Kiekvieną užduočių sritį sudaro šeši įvairios trukmės etapai su skirtingais akcentais. Šie šeši etapai - tai: nustatymas (susijęs su incidentu), prevencija (susijęs su grėsme), apsauga (susijęs su taikiniu), parengtis (susijęs su operacijomis), atsakas (susijęs su krizėmis) ir atkūrimas (susijęs su padariniais), jie aprašo kokios pastangos atliekamos atitinkamais etapais. Pirmųjų keturių etapų pastangomis siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus žalingus jo padarinius, o dviejų paskutinių - siekiama valdyti padėtį incidento metu ir kovoti su ilgalaikiais padariniais.

Bendrijos lygio veikla apims keturias saugumo užduočių sritis, nustatytas reaguojant į politiškai labai svarbius tam tikrus uždavinius, Europos pridėtinę vertę sprendžiant grėsmių ir galimų saugumo incidentų problemas bei tris bendro intereso sritis.
  Turi būti laikomasi specialių konfidencialumo reikalavimų, tačiau nebūtinai ribojant mokslinių tyrimų rezultatų viešumą. Tam tikslui turi būti nustatytos sritys, kur šiuo metu mokslinių tyrimų rezultatų viešumas yra neribojamas.
  Kiekvieną užduočių sritį sudaro šeši įvairios trukmės etapai su skirtingais akcentais. Šie šeši etapai - tai: nustatymas (susijęs su incidentu), prevencija (susijęs su grėsme), apsauga (susijęs su taikiniu), parengtis (susijęs su operacijomis), atsakas (susijęs su krizėmis) ir atkūrimas (susijęs su padariniais), jie aprašo kokios pastangos atliekamos atitinkamais etapais. Pirmųjų keturių etapų pastangomis siekiama išvengti incidento ir sušvelninti galimus žalingus jo padarinius, o dviejų paskutinių - siekiama valdyti padėtį incidento metu ir kovoti su ilgalaikiais padariniais.

Pakeitimas 156

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnio „Metodas“ 6 pastraipa

Aktyviai skatinamos įsitraukti į veiklą tiek mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), tiek už piliečių saugumą atsakingos valdžios institucijos ir organizacijos. Europos saugumo tyrimų patariamosios tarybos (ESTPT) parengta ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų darbotvarkė padės apibrėžti šios temos mokslinių tyrimų turinį ir struktūrą.

Aktyviai skatinamos įsitraukti į veiklą tiek mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), tiek už piliečių saugumą atsakingos valdžios institucijos ir organizacijos.
  Vis dėlto turi būti pakeistas saugumo mokslinių tyrimų srityje dirbančių MVĮ apibrėžime nurodytas darbuotojų skaičius arba apyvartos buhalteriniai duomenys, arba įmonė turėtų būti klasifikuojama kaip MVĮ, jei ją valdant yra numatyta viena nuosavybė, atsakomybė, valdymas, rizikos prisiėmimas ir atskaitingas dalyvavimas.
  Europos saugumo tyrimų patariamosios tarybos (ESTPT) parengta ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų darbotvarkė padės apibrėžti šios temos mokslinių tyrimų turinį ir struktūrą.

Pakeitimas 157

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnio „Veikla“ 1 ženklinta dalis

Apsauga nuo terorizmo ir nusikalstamumo: Veikla bus sutelkta į galimų incidentų grėsmių aspektus - nusikaltėlius, jų naudojamą įrangą ir išteklius arba užpuolimų atlikimo techniką. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „nustatymas“, „prevencija“, „parengtis“ ir „atsakas“. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: grėsmė (pvz., cheminė, biologinė, radioaktyvioji ir branduolinė), informuotumas (pvz., žvalgybinių duomenų rinkimas, panaudojimas, dalijimasis jais ir perspėjimas), aptikimas (pvz., pavojingų medžiagų, asmenų ar jų grupių, įtartino elgesio), nustatymas (pvz., asmenų, medžiagų rūšies ir kiekio), prevencija (pvz., teisės naudotis finansiniais ištekliais ir jų judėjimo kontrolė, finansinių struktūrų kontrolė), pasirengimas (pvz., rizikos įvertinimas, tyčia paskleistų biologinių ir cheminių medžiagų kontrolė, strateginių išteklių - darbo jėgos, įgūdžių, įrangos, vartojimo reikmenų - kiekio įvertinimas, atsižvelgiant į didelio masto įvykius ir pan.), teroristinių užpuolimų ir nusikalstamumo padarinių neutralizavimas ir lokalizavimas, teisėsaugos duomenų tvarkymas.

Apsauga nuo terorizmo ir nusikalstamumo: Veikla bus sutelkta į galimų incidentų grėsmių aspektus - nusikaltėlius, jų naudojamą įrangą ir išteklius arba užpuolimų atlikimo techniką. Šiai užduočių sričiai reikia tam tikrų pajėgumų, kurių daugelis visų pirma susiję su etapais „nustatymas“, „prevencija“, „parengtis“ ir „atsakas“. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: grėsmė (pvz., cheminė, biologinė, radioaktyvioji ir branduolinė), informuotumas (pvz., žvalgybinių duomenų rinkimas, panaudojimas, dalijimasis jais ir perspėjimas), aptikimas (pvz., pavojingų medžiagų, asmenų ar jų grupių, įtartino elgesio), nustatymas (pvz., asmenų, medžiagų rūšies ir kiekio), prevencija (pvz., teisės naudotis finansiniais ištekliais ir jų judėjimo kontrolė, finansinių struktūrų kontrolė), pasirengimas (pvz., rizikos įvertinimas, tyčia paskleistų biologinių ir cheminių medžiagų kontrolė, strateginių išteklių - darbo jėgos, įgūdžių, įrangos, vartojimo reikmenų - kiekio įvertinimas, atsižvelgiant į didelio masto įvykius ir pan.), teroristinių užpuolimų ir nusikalstamumo padarinių neutralizavimas ir lokalizavimas, teisėsaugos duomenų tvarkymas
  , taikos mokslinės studijos ir taikios konfliktų prevencijos ir jų sprendimo moksliniai tyrimai.

Pakeitimas 158

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnio „veikla“ 2 ženklinta dalis

Veikla bus sutelkta į užpuolimų taikinius, atitinkamos infrastruktūros pavyzdžiams priskirtinos didelio masto renginių vietos, reikšmingos politinės (pvz., parlamento pastatai) ar simbolinės (pvz., tam tikri paminklai) vertės vietos ir komunaliniai įrenginiai - energetikos (įskaitant naftos, elektros energijos, dujų), vandentiekio, transporto (įskaitant oro, jūrų ir antžeminį transportą), ryšių (įskaitant transliacijų), finansinė, administracinė, visuomenės sveikatos ir panaši infrastruktūra. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: fizinės infrastruktūros ir jos funkcionavimo pažeidžiamų vietų analizė ir įvertinimas; esamos ir būsimos viešosios ir privačios gyvybiškai svarbios tinklinės infrastruktūros, sistemų ir paslaugų fizinių ir funkcinių aspektų apsauga, kontrolės ir perspėjimo sistemos, sudarančios galimybę greitai reaguoti įvykus incidentui, apsauga nuo incidento padarinių serijos.

Veikla bus sutelkta į
  nelaimes ir
  užpuolimų taikinius, atitinkamos infrastruktūros pavyzdžiams priskirtinos didelio masto renginių vietos, reikšmingos politinės (pvz., parlamento pastatai) ar simbolinės (pvz., tam tikri paminklai) vertės vietos ir komunaliniai įrenginiai - energetikos (įskaitant naftos, elektros energijos, dujų), vandentiekio, transporto (įskaitant oro, jūrų ir antžeminį transportą), ryšių (įskaitant transliacijų), finansinė, administracinė, visuomenės sveikatos ir panaši infrastruktūra. Siekiama ir išvengti incidento, ir sušvelninti galimus jo padarinius. Kuriant reikalingus pajėgumus, bus akcentuojama: fizinės infrastruktūros ir jos funkcionavimo pažeidžiamų vietų analizė ir įvertinimas; esamos ir būsimos viešosios ir privačios gyvybiškai svarbios tinklinės infrastruktūros, sistemų ir paslaugų fizinių ir funkcinių aspektų apsauga, kontrolės ir perspėjimo sistemos, sudarančios galimybę greitai reaguoti įvykus incidentui, apsauga nuo incidento padarinių serijos.

Pakeitimas 159

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnio „Veikla“ 6 ženklinta dalis

Saugumo sistemų integravimas ir tarpusavio sąveika:

Saugumo sistemų integravimas
  , ryšys
  ir tarpusavio sąveika:

Pakeitimas 160

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnio „Tarptautinis bendradarbiavimas“ 2 pastraipa

Specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos galimybė bus svarstoma tada, kai tokia veikla, nenukrypstant nuo ES saugumo politikos, duotų abipusės naudos, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, susijusių su visuotinio pritaikymo saugumo veikla, atveju.

Specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos galimybė bus svarstoma tada, kai tokia veikla, nenukrypstant nuo ES saugumo politikos, duotų abipusės naudos, pavyzdžiui, atliekant mokslinius tyrimus, susijusius su
  visuotinai pritaikoma veikla, apimančia saugumą ir nelaimes
  .

Pakeitimas 161

I priedo skyriaus „Temos“ 9.1 dalies („Saugumas“) skirsnis „Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius“

Mokslinių saugumo tyrimų tema pagal savo pobūdį ir sandarą yra lanksti. Veiklą galima bus pritaikyti pagal dar nežinomas būsimas saugumo grėsmes ir galinčius kilti atitinkamus politinius poreikius. Lankstumas papildys į užduotį orientuotą minėtos mokslinių tyrimų veiklos pobūdį.

Mokslinių saugumo tyrimų tema pagal savo pobūdį ir sandarą yra lanksti. Veiklą galima bus pritaikyti pagal dar nežinomas būsimas
  nelaimes ir
  saugumo grėsmes ir galinčius kilti atitinkamus politinius poreikius. Lankstumas papildys į užduotį orientuotą minėtos mokslinių tyrimų veiklos pobūdį.

Pakeitimas 162

I priedo skyriaus „Temos“ 9.2 dalies („Erdvė“) pavadinimas ir skirsnis „Tikslas“ (naujas)

9.2
  Erdvė

9a.
  Erdvė

Tikslas

Remti Europos kosmoso programą sutelkiant dėmesį į taikymo galimybes, pvz., GMES, užtikrinant naudą piliečiams ir Europos kosmoso pramonės konkurencingumui. Tai prisidės prie Europos kosmoso politikos vystymo, papildys valstybių narių ir kitų svarbių suinteresuotųjų šalių, tarp jų ir Europos kosmoso agentūros, pastangas.

Pakeitimas 163

I priedo skyriaus „Temos“ 9.2 dalies („Erdvė“) skirsnio „Veikla“ 1 antraštinės dalies („Kosminiai taikymai Europos visuomenei“) 1 įtrauka („Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos (GMES)“)

Tikslas yra sukurti tinkamas palydovines kontrolės ir išankstinio perspėjimo sistemas, kaip vienintelius ir visuotinai prieinamus duomenų šaltinius, ir konsoliduoti bei skatinti jų operatyvinio panaudojimo raidą. Pagal šią programą taip pat bus padedama kurti operatyvines GMES paslaugas, sudarančias sprendimus priimantiems asmenims galimybę geriau numatyti ar sušvelninti krizes ir problemas, susijusias su aplinkos ir saugumo valdymu. Mokslinių tyrimų veikla daugiausia turėtų padėti kuo plačiau panaudoti GMES duomenis, surinktus iš kosmose skriejančių šaltinių, bei įtraukti juos bei kitų stebėjimo sistemų duomenis į sudėtinius produktus, skirtus teikti informaciją ir pagal poreikius sukurtas paslaugas galutiniams vartotojams, pasitelkus našų duomenų integravimą ir informacijos valdymą. Mokslinių tyrimų veikla taip pat turėtų padėti tobulinti kontrolės būdus ir su jais susijusias instrumentines technologijas, kai reikia, kurti naujas kosmines sistemas ar gerinti esamų sistemų sąveiką, bei sudaryti galimybę jas naudoti ikioperatyvinėms paslaugoms, tenkinant tam tikrų rūšių paklausą.

Tikslas yra sukurti tinkamas palydovines kontrolės ir išankstinio perspėjimo sistemas, kaip vienintelius ir visuotinai prieinamus duomenų šaltinius, ir konsoliduoti bei skatinti jų operatyvinio panaudojimo raidą. Pagal šią programą taip pat bus padedama kurti operatyvines GMES paslaugas, sudarančias sprendimus priimantiems asmenims galimybę geriau numatyti ar sušvelninti krizes ir problemas, susijusias su aplinkos, saugumo
  ir gamtos nelaimių
  valdymu. Mokslinių tyrimų veikla daugiausia turėtų padėti kuo plačiau panaudoti GMES duomenis, surinktus iš kosmose skriejančių šaltinių, bei įtraukti juos bei kitų stebėjimo sistemų duomenis į sudėtinius produktus, skirtus teikti informaciją ir pagal poreikius sukurtas paslaugas galutiniams vartotojams, pasitelkus našų duomenų integravimą ir informacijos valdymą. Mokslinių tyrimų veikla taip pat turėtų padėti tobulinti kontrolės būdus ir su jais susijusias instrumentines technologijas, kai reikia, kurti naujas kosmines sistemas ar gerinti esamų sistemų sąveiką, bei sudaryti galimybę jas naudoti ikioperatyvinėms paslaugoms, tenkinant tam tikrų rūšių paklausą.
  Moksliniai tyrimai turėtų remti tvaraus kosmoso ir in situ (tarp jų antžeminių ir oro) sistemas, skirtas didelės svarbos teritorijų, tarp jų jautrių, miesto ir sparčiai besivystančių sričių stebėjimui ir krizių valdymui, gaunant dažnus, didelės rezoliucijos vaizdus; rizikos prevencijai ir rizikos valdymui nelaimių atvejais, didinant suartėjimą su ne kosminėmis stebėjimo sistemomis.

Pakeitimas 164

I priedo skyriaus „Temos“ 9.2 dalies („Erdvė“) skirsnio „Veikla“ 1 ženklintos dalies 3 a įtrauka (nauja)

Europos tarptautinių įsipareigojimų, vykdomų už Europos Sąjungos sienų, vertinimas ir stebėjimas.

Pakeitimas 165

I priedo skyriaus „Temos“ 9.2 dalies („Erdvė“) skirsnis „Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius“

Naujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys galimybę rasti naujų kosmoso mokslinių tyrimų srities technologijų raidos sprendimų ir galimų pritaikymų bei taikymų kitose srityse (pvz., išteklių valdymo, biologinių procesų ir naujų medžiagų). Nenumatytiems politiniams poreikiams tenkinti skirti moksliniai tyrimai gali nagrinėti tokią problematiką, kaip kosmoso sprendimai, skirti besivystančių šalių paramai, naujų kosminio stebėjimo ir ryšių priemonių ir metodų kūrimas, susijęs su Bendrijos politika, taip pat indėlis į socialinę įtrauktį.

Naujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys galimybę rasti naujų kosmoso mokslinių tyrimų srities technologijų raidos sprendimų ir galimų pritaikymų bei taikymų kitose srityse (pvz., išteklių valdymo, biologinių procesų ir naujų medžiagų). Nenumatytiems politiniams poreikiams tenkinti skirti moksliniai tyrimai gali nagrinėti tokią problematiką, kaip kosmoso sprendimai, skirti besivystančių šalių paramai, naujų kosminio stebėjimo ir ryšių priemonių ir metodų kūrimas, susijęs su Bendrijos politika, taip pat indėlis į socialinę įtrauktį.
  Ypatingas dėmesys bus skiriamas moksliniams tyrimams, skirtiems tobulinti stebėjimo sistemų komponentus: telekomunikacijų tinklus, antžeminį ir jūrų transportą, energijos infrastruktūros objektus, taip pat Europos tinklų, esančių didžiąja dalimi už Europos sienų, išdėstymą.

Pakeitimas 166

II priedo lentelė

| Sveikata | 5 984 |
| --- | --- |
| Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos | 1 935 |
| Informacijos ir ryšių technologijos | 9 110 |
| Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 3 467 |
| Energija | 2 265 |
| Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 1 886 |
| Transportas (įskaitant aeronautiką) | 4 180 |
| Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai | 607 |
| Saugumas ir erdvė | 2 858 |
| IŠ VISO: | 32 292 |

Sveikata

5 984

Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos

1 935

Informacijos ir ryšių technologijos

9 110

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

3 467

Energija

2 265

Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

1 886

Transportas (įskaitant aeronautiką)

4 180

Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai

607

Saugumas ir erdvė

2 858

IŠ VISO:

32 292

| Sveikata | 6 134 |
| --- | --- |
| Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos | 1 935 |
| Informacijos ir ryšių technologijos | 9 020 |
| Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 3 467 |
| Energija | 2 385 |
| Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 1 886 |
| Transportas (įskaitant aeronautiką) | 4 150 |
| Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai | 657 |
| Saugumas | 1 429 |
| Erdvė | 1 429 |
| IŠ VISO: | 32 492 |

Sveikata

6 134

Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos

1 935

Informacijos ir ryšių technologijos

9 020

Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

3 467

Energija

2 385

Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

1 886

Transportas (įskaitant aeronautiką)

4 150

Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai

657

Saugumas

1 429

Erdvė

1 429

IŠ VISO:

32 492

Pakeitimas 167

III priedo antraštės „Bendros technologijų iniciatyvos“ 5 ženklintos dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 1 pastraipa

Europa turi išlikti pagrindinių technologijų priešakyje, jei nori ateityje turėti darnų, novatorišką ir konkurencingą aeronautikos ir oro transporto pramonės sektorių. Atsižvelgiant į tai, kad ši pramonės šaka labai imli MTTP pastangoms, dabartinis Europos aeronautikos ir oro transporto įmonių konkurencingumas pasaulio rinkose buvo pasiektas reikšmingomis privataus sektoriaus investicijomis (paprastai 13-15 % apyvartos) per daugelį dešimtmečių. Atsižvelgiant į šio sektoriaus specifiką, naujovės dažnai priklauso nuo produktyvaus viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimo.

Europa turi išlikti pagrindinių technologijų priešakyje, jei nori ateityje turėti darnų, novatorišką ir konkurencingą aeronautikos ir oro transporto pramonės sektorių.
  Esama sektorių, pvz., vietinis oro transportas, kur Europa turi atgauti prarastas konkurencines pozicijas, taip pat ir priimdama technologijų naujovėmis pagrįstus sprendimus srityse, kur konkurencija tampa vis intensyvesnė. Siekiant užtikrinti viso sektoriaus konkurencingumą, ypač svarbi ekologinių technologijų plėtra (apimanti sraigtasparnius ir vietinių skrydžių lėktuvus).
  Atsižvelgiant į tai, kad ši pramonės šaka labai imli MTTP pastangoms, dabartinis Europos aeronautikos ir oro transporto įmonių konkurencingumas pasaulio rinkose buvo pasiektas reikšmingomis privataus sektoriaus investicijomis (paprastai 13-15 % apyvartos) per daugelį dešimtmečių. Atsižvelgiant į šio sektoriaus specifiką, naujovės dažnai priklauso nuo produktyvaus viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimo.

Pakeitimas 168

III priedo antraštės „Bendros technologijų iniciatyvos“ 5 ženklintos dalies („Aeronautika ir oro transportas“) 3 pastraipa

Aeronautikos ir oro transporto sektoriuje bus nagrinėjamos įvairios sritys, pvz., aplinkai žalos nedarantys ir rentabilūs
  orlaiviai
  (ekologiškasis
  orlaivis
  ) ir oro eismo valdymas, remiant bendro Europos dangaus politiką ir iniciatyvą SESAME.

Aeronautikos ir oro transporto sektoriuje bus nagrinėjamos įvairios sritys, pvz., aplinkai žalos nedaranti ir rentabili
  oro transporto sistema
  (ekologiškoji
  oro transporto sistema
  ) ir oro eismo valdymas, remiant bendro Europos dangaus politiką ir iniciatyvą SESAME.

Pakeitimas 169

III priedo antraštės „Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė“ 2 pastraipa

EIB skolins lėšas iš tarptautinių finansų rinkų pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir procedūras. Jis naudos subsidiją ir savo lėšas atidėjimams ir kapitalo paskirstymui banke ir tokiu būdu padengs dalį rizikos, susijusios su tomis paskolomis, suteiktomis
  plačiai
  europinei MTTP veiklai finansuoti.

EIB skolins lėšas iš tarptautinių finansų rinkų pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir procedūras. Jis naudos subsidiją ir savo lėšas atidėjimams ir kapitalo paskirstymui banke ir tokiu būdu padengs dalį rizikos, susijusios su tomis paskolomis, suteiktomis europinei MTTP veiklai finansuoti.

Pakeitimas 170

III priedo antraštės „Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė“ 4 pastraipa

Ši subsidija bus išmokama kasmet. Metinė suma
  bus nustatyta
  darbo programose atsižvelgiant į veiklos ataskaitą ir prognozes, kurias EIB pateiks Komisijai.

Bendra subsidijos suma visam laikotarpiui, taip pat metinės sumos bus pateiktos iš anksto.
  Ši subsidija bus išmokama kasmet
  ir
  metinė jos suma
  gali būti peržiūrėta
  darbo programose atsižvelgiant į veiklos ataskaitą ir prognozes, kurias EIB pateiks Komisijai.

Pakeitimas 171

III priedo antraštės „Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė“ 5 pastraipos 2 ženklinta dalis

Reikalavimus atitinkanti plataus masto europinė MTTP veikla. Bendros technologijų iniciatyvos ir stambūs bendri projektai, kuriuos Bendrija finansuoja pagal šios specialiosios programos įnašus iš temų ir veiklos, automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Galėtų būti svarstomi ir kiti stambūs bendri europiniai projektai, tokie kaip EUREKA. Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui.

Reikalavimus atitinkanti plataus masto europinė MTTP veikla
  ir projektai, pasiūlyti MVĮ
  . Bendros technologijų iniciatyvos ir stambūs bendri projektai, kuriuos Bendrija finansuoja pagal šios specialiosios programos įnašus iš temų ir veiklos, automatiškai yra reikalavimus atitinkanti veikla. Galėtų būti svarstomi ir kiti stambūs bendri europiniai projektai, tokie kaip EUREKA.
  Turėtų būti nurodytas MVĮ tinkamumo kriterijus.
  Remiantis pagal Sutarties 167 straipsnį priimtu reglamentu, subsidijos susitarime taip pat bus nustatyta procedūrinė tvarka, ir Bendrijai bus užtikrinta galimybė uždrausti tam tikromis aplinkybėmis naudoti subsidiją EIB siūlomos paskolos atidėjimui.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(3)  

  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 259

  .

(4)  
  OL L.

P6_TA(2006)0522

2007-2013 m. specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programą (2007-2013 m.) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0439) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0439) (1),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0380/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 166 straipsnį, pagal kurį kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0380/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0335/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0335/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujos daugiametės finansinės struktūros 1a išlaidų kategorijos ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

2.

mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujos daugiametės finansinės struktūros 1a išlaidų kategorijos ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas;

| 3. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) Atliekant valstybės finansuojamus mokslinius tyrimus, didžiausią dėmesį reikia skirti visuomenės poreikiams ir prioritetams ir siekti mokslinių tyrimų, finansuojamų iš privačių šaltinių, papildomumo. Veikla, kurios imasi Jungtinis tyrimų centras, turėtų būti koordinuojama su moksliniais tyrimais, atliekamais vadovaujantis teminiais prioritetais, siekiant, kad ji nesutaptų su nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis ir jų nedubliuotų. |
| Pakeitimas 2 |
| 3 konstatuojamoji dalis |
| (3) Vykdydamas savo užduotis, JTC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrindamas paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai ir reaguodamas į naujus politikos poreikius. Siekdamas įvykdyti užduotis, JTC atlieka
  aukštos kokybės
  mokslinius tyrimus. | (3) Vykdydamas savo užduotis, JTC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrindamas paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai ir reaguodamas į naujus politikos poreikius. Siekdamas įvykdyti užduotis, JTC atlieka
  visoje ES palyginamus kokybiškiausius
  mokslinius tyrimus. |
| Pakeitimas 3 |
| 4 konstatuojamoji dalis |
| (4)
  Jungtinio tyrimų centro
  (JTC) vykdoma tiesioginė veikla turi būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą. Įgyvendindamasm savo paskirtį atitinkančią specialiąją programą, JTC turėtų ypatingą dėmesį skirti Sąjungai labiausiai rūpimoms sritims: žinių panaudojimą skatinančios visuomenės klestėjimui, solidarumui ir atsakingam išteklių valdymui, saugumui ir laisvei bei Europai, kaip pasaulinei partnerei. | (4) JTC vykdoma tiesioginė veikla turi būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą. Įgyvendindamas savo paskirtį atitinkančią specialiąją programą, JTC turėtų ypatingą dėmesį skirti Sąjungai labiausiai rūpimoms sritims: žinių panaudojimą skatinančios visuomenės klestėjimui
  ir socialinei gerovei
  , solidarumui
  , darnumui
  ir atsakingam išteklių valdymui, saugumui ir laisvei bei Europai, kaip pasaulinei partnerei. |
| Pakeitimas 4 |
| 10 konstatuojamoji dalis |
| (10) JTC, dalyvaudamas konkurencinėje veikloje, ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; tokią veiklą sudaro dalyvavimas netiesioginėje pagrindų programos veikloje, trečiųjų šalių veikloje ir, šiek tiek mažiau, intelektinės nuosavybės išnaudojimas. | (10) JTC, dalyvaudamas konkurencinėje veikloje, ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; tokią veiklą sudaro dalyvavimas netiesioginėje bendrosios programos veikloje, trečiųjų šalių veikloje
  (įvykdžius tam tikras sąlygas, visų pirma susijusias su intelektinės nuosavybės teisių apsauga)
  ir šiek tiek mažiau - intelektinės nuosavybės išnaudojimas. |
| Pakeitimas 5 |
| 13 konstatuojamoji dalis |
| (13) Komisija laiku turėtų imtis priemonių, kad būtų atliktas šios programos sričių veiklos nepriklausomas įvertinimas. | (13) Komisija laiku turėtų imtis priemonių, kad būtų atliktas šios programos sričių veiklos nepriklausomas įvertinimas
  , į kurį būtų įtraukti aplinkos apsaugos, socialiniai, sveikatos ir gyvūnų gerovės kriterijai ir kuris ateityje paskatins tolesnį sistemingą tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, atliekamų pagal Bendrąją programą, įvertinimą. |
| Pakeitimas 6 |
| 3 straipsnio 1 a pastraipa (nauja) |
| | Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų. |
| Pakeitimas 7 |
| 3 straipsnio 1 b pastraipa (nauja) |
| | Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios Jungtinio tyrimų centro vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga Specialioje programoje nurodytoms užduotims ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas. |
| Pakeitimas 8 |
| 3 straipsnio 1 c pastraipa (nauja) |
| | Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo, veiksmingumo, taip pat proporcingumo principais. |
| Pakeitimas 9 |
| 4 straipsnio 2 dalies 1 įtrauka |
| — | mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas - klonuoti žmones
  reprodukciniams tikslams, |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a) Atliekant valstybės finansuojamus mokslinius tyrimus, didžiausią dėmesį reikia skirti visuomenės poreikiams ir prioritetams ir siekti mokslinių tyrimų, finansuojamų iš privačių šaltinių, papildomumo. Veikla, kurios imasi Jungtinis tyrimų centras, turėtų būti koordinuojama su moksliniais tyrimais, atliekamais vadovaujantis teminiais prioritetais, siekiant, kad ji nesutaptų su nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis ir jų nedubliuotų.

Pakeitimas 2

3 konstatuojamoji dalis

(3) Vykdydamas savo užduotis, JTC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrindamas paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai ir reaguodamas į naujus politikos poreikius. Siekdamas įvykdyti užduotis, JTC atlieka
  aukštos kokybės
  mokslinius tyrimus.

(3) Vykdydamas savo užduotis, JTC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrindamas paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai ir reaguodamas į naujus politikos poreikius. Siekdamas įvykdyti užduotis, JTC atlieka
  visoje ES palyginamus kokybiškiausius
  mokslinius tyrimus.

Pakeitimas 3

4 konstatuojamoji dalis

(4)
  Jungtinio tyrimų centro
  (JTC) vykdoma tiesioginė veikla turi būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą. Įgyvendindamasm savo paskirtį atitinkančią specialiąją programą, JTC turėtų ypatingą dėmesį skirti Sąjungai labiausiai rūpimoms sritims: žinių panaudojimą skatinančios visuomenės klestėjimui, solidarumui ir atsakingam išteklių valdymui, saugumui ir laisvei bei Europai, kaip pasaulinei partnerei.

(4) JTC vykdoma tiesioginė veikla turi būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą. Įgyvendindamas savo paskirtį atitinkančią specialiąją programą, JTC turėtų ypatingą dėmesį skirti Sąjungai labiausiai rūpimoms sritims: žinių panaudojimą skatinančios visuomenės klestėjimui
  ir socialinei gerovei
  , solidarumui
  , darnumui
  ir atsakingam išteklių valdymui, saugumui ir laisvei bei Europai, kaip pasaulinei partnerei.

Pakeitimas 4

10 konstatuojamoji dalis

(10) JTC, dalyvaudamas konkurencinėje veikloje, ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; tokią veiklą sudaro dalyvavimas netiesioginėje pagrindų programos veikloje, trečiųjų šalių veikloje ir, šiek tiek mažiau, intelektinės nuosavybės išnaudojimas.

(10) JTC, dalyvaudamas konkurencinėje veikloje, ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; tokią veiklą sudaro dalyvavimas netiesioginėje bendrosios programos veikloje, trečiųjų šalių veikloje
  (įvykdžius tam tikras sąlygas, visų pirma susijusias su intelektinės nuosavybės teisių apsauga)
  ir šiek tiek mažiau - intelektinės nuosavybės išnaudojimas.

Pakeitimas 5

13 konstatuojamoji dalis

(13) Komisija laiku turėtų imtis priemonių, kad būtų atliktas šios programos sričių veiklos nepriklausomas įvertinimas.

(13) Komisija laiku turėtų imtis priemonių, kad būtų atliktas šios programos sričių veiklos nepriklausomas įvertinimas
  , į kurį būtų įtraukti aplinkos apsaugos, socialiniai, sveikatos ir gyvūnų gerovės kriterijai ir kuris ateityje paskatins tolesnį sistemingą tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, atliekamų pagal Bendrąją programą, įvertinimą.

Pakeitimas 6

3 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

Pakeitimas 7

3 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios Jungtinio tyrimų centro vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga Specialioje programoje nurodytoms užduotims ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas.

Pakeitimas 8

3 straipsnio 1 c pastraipa (nauja)

Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo, veiksmingumo, taip pat proporcingumo principais.

Pakeitimas 9

4 straipsnio 2 dalies 1 įtrauka

—

mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas - klonuoti žmones
  reprodukciniams tikslams,

— mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas - klonuoti žmones,

Pakeitimas 10

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto valdymo institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo.

Pakeitimas 11

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Vertinime pateikiamas finansų valdymo patikimumo įvertinimas bei Specialiosios programos biudžeto ir ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo įvertinimas.

Pakeitimas 12

Priedo 2 skyriaus 1 pastraipos 1 įtrauka

| — | lanksčiai reaguodamas į kintančius ES politikos formuotojų poreikius ir reikalavimus; |
| --- | --- |

—

lanksčiai reaguodamas į kintančius ES politikos formuotojų poreikius ir reikalavimus;

| — | lanksčiai reaguodamas į kintančius ES politikos formuotojų poreikius ir reikalavimus
  , taip pat valstybių narių lygmeniu
  ; |
| --- | --- |

—

lanksčiai reaguodamas į kintančius ES politikos formuotojų poreikius ir reikalavimus
  , taip pat valstybių narių lygmeniu
  ;

Pakeitimas 13

Priedo 2 skyriaus 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | daugiau dėmesio skirdamas visuomenei svarbiems klausimams, kurie yra susiję su moksliniais tyrimais ir kuriuose dominuoja visuomeninis aspektas; |
| --- | --- |

—

daugiau dėmesio skirdamas visuomenei svarbiems klausimams, kurie yra susiję su moksliniais tyrimais ir kuriuose dominuoja visuomeninis aspektas;

| — | daugiau dėmesio skirdamas visuomenei svarbiems klausimams, kurie yra susiję su moksliniais tyrimais ir kuriuose dominuoja visuomeninis aspektas
  arba kurie yra svarbūs didelei Bendrijos daliai
  ; |
| --- | --- |

—

daugiau dėmesio skirdamas visuomenei svarbiems klausimams, kurie yra susiję su moksliniais tyrimais ir kuriuose dominuoja visuomeninis aspektas
  arba kurie yra svarbūs didelei Bendrijos daliai
  ;

Pakeitimas 14

Priedo 2 dalies 3 a įtrauka (nauja)

| — | aktyviau bendradarbiaudamas su kitomis Europos institucijomis, ypač Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 15

Priedo 2 skyriaus 1 pastraipos 5 a įtrauka (nauja)

| — | didindamas skaidrumą, kai nustato savo mokslinių tyrimų prioritetus, leisdamas viešai susipažinti su šių prioritetų nustatymo kriterijais ir pranešdamas Europos Parlamentui ir Tarybai apie priežastis, kuriomis pagrindžiamas mokslinių tyrimų prioritetų pasirinkimas. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 16

Priedo 2 skyriaus 3 pastraipa

Žinių perdavimas įvairioms šiame procese dalyvaujančioms suinteresuotosioms šalims taip pat bus svarbus šios programos bruožas. Vykdoma veikla taip pat bus siekiama remti teisės aktų įgyvendinimą ir stebėseną ir geriausios praktikos perdavimą ES- 25 valstybėse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse.

Žinių perdavimas įvairioms šiame procese dalyvaujančioms suinteresuotosioms šalims taip pat bus svarbus šios programos bruožas
  , ir turėtų būti stengiamasi suteikti MVĮ daugiau galimybių pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais. tai paskatins mokslo ir visuomenės dialogą.
  Vykdoma veikla taip pat bus siekiama remti teisės aktų įgyvendinimą ir stebėseną ir geriausios praktikos perdavimą ES-25 valstybėse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse.

Pakeitimas 17

Priedo 2 skyriaus 8 pastraipa

Prireikus, siekdamas remti temines sritis, JTC vykdys specifines užduotis, kurios sudarys galimybes geriau panaudoti atitinkamus ES mokslinių tyrimų rezultatus. Tokiu būdu JTC padidins žinių visuomenės teikiamą naudą.

Prireikus, siekdamas remti temines sritis, JTC vykdys specifines užduotis, kurios sudarys galimybes geriau
  platinti ir
  panaudoti atitinkamus ES mokslinių tyrimų rezultatus. Tokiu būdu JTC padidins žinių visuomenės teikiamą naudą.

Pakeitimas 18

Priedo 3 skyriaus 3.1.1 punkto 6 pastraipa

Lisabonos darbotvarkės ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslai bus remiami atliekant tiesioginę kiekybinę socialinę ekonominę analizę (taip pat atsižvelgiant į „geresnio reglamentavimo“ principą) įvairiose srityse: makroekonominio stabilumo ir augimo, finansinių paslaugų, konkurencingumo aspektų, Lisabonos strategijoje numatytose mokymosi visą gyvenimą ir žmogiškojo kapitalo srityse, taip pat žemės ūkio, klimato kaitos, tvarios energijos ir transporto sistemų srityse. JTC veikla padės geriau suprasti ryšį tarp švietimo programų ir žinių visuomenės poreikių, taip pat geriau suprasti, kokie faktoriai turi įtakos vienodoms galimybėms švietimo srityje ir kaip veiksmingiau panaudoti švietimo išteklius

Lisabonos darbotvarkės ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslai bus remiami atliekant tiesioginę kiekybinę socialinę ekonominę analizę (taip pat atsižvelgiant į „geresnio reglamentavimo“ principą) įvairiose srityse: makroekonominio stabilumo ir augimo, finansinių paslaugų, konkurencingumo aspektų, Lisabonos strategijoje numatytose mokymosi visą gyvenimą ir žmogiškojo kapitalo srityse, taip pat žemės ūkio, klimato kaitos, tvarios energijos ir transporto sistemų srityse. JTC veikla padės geriau suprasti ryšį tarp švietimo programų ir žinių visuomenės poreikių,
  žinių sklaidos,
  taip pat geriau suprasti, kokie faktoriai turi įtakos vienodoms galimybėms švietimo srityje ir kaip veiksmingiau panaudoti švietimo išteklius
  , inter alia, atsižvelgiant į atvirojo kodo programinę įrangą.

Pakeitimas 19

Priedo 3 skyriaus 3.1.3 punkto 1 pastraipos 1 įtrauka

| — | parengti tvarios energijos etaloninę sistemą, kurios dėka būtų galima pasinaudoti ES politikos poreikius atitinkančia MT patirtimi technologinių inovacijų ir plėtros srityse (visų energijos šaltinių atveju); |
| --- | --- |

—

parengti tvarios energijos etaloninę sistemą, kurios dėka būtų galima pasinaudoti ES politikos poreikius atitinkančia MT patirtimi technologinių inovacijų ir plėtros srityse (visų energijos šaltinių atveju);

| — | parengti tvarios energijos etaloninę sistemą, kurios dėka būtų galima pasinaudoti ES politikos poreikius atitinkančia MT patirtimi technologinių inovacijų ir plėtros srityse (visų energijos šaltinių
  ir galutinio energijos vartojimo efektyvumo
  ); |
| --- | --- |

—

parengti tvarios energijos etaloninę sistemą, kurios dėka būtų galima pasinaudoti ES politikos poreikius atitinkančia MT patirtimi technologinių inovacijų ir plėtros srityse (visų energijos šaltinių
  ir galutinio energijos vartojimo efektyvumo
  );

Pakeitimas 20

Priedo 3 skyriaus 3.1.3 punkto 1 pastraipos 3 įtrauka

| — | teikti informaciją apie energijos tiekimo patikimumą Europoje. |
| --- | --- |

—

teikti informaciją apie energijos tiekimo patikimumą Europoje.

| — | teikti informaciją apie energijos tiekimo patikimumą Europoje
  ir apie galimybę naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius
  . |
| --- | --- |

—

teikti informaciją apie energijos tiekimo patikimumą Europoje
  ir apie galimybę naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius
  .

Pakeitimas 21

Priedo 3 skyriaus 3.1.3 punkto 2 pastraipos 3 įtrauka

| — | socialinius aspektus, vykdydamas veiklą, susijusią su erdvių planavimu, poveikiu sveikatai ir informuotumo didinimu; taip pat daug dėmesio bus skiriama oro, sausumos ir jūrų transporto saugumo ir saugos aspektams. |
| --- | --- |

—

socialinius aspektus, vykdydamas veiklą, susijusią su erdvių planavimu, poveikiu sveikatai ir informuotumo didinimu; taip pat daug dėmesio bus skiriama oro, sausumos ir jūrų transporto saugumo ir saugos aspektams.

| — | socialinius aspektus, vykdydamas veiklą, susijusią su erdvių
  , architektūros ir miestų
  planavimu, poveikiu sveikatai ir informuotumo didinimu; taip pat daug dėmesio bus skiriama oro, sausumos ir jūrų transporto
  darnos,
  saugumo ir saugos aspektams. |
| --- | --- |

—

socialinius aspektus, vykdydamas veiklą, susijusią su erdvių
  , architektūros ir miestų
  planavimu, poveikiu sveikatai ir informuotumo didinimu; taip pat daug dėmesio bus skiriama oro, sausumos ir jūrų transporto
  darnos,
  saugumo ir saugos aspektams.

Pakeitimas 22

Priedo 3 skyriaus 3.1.4 punkto 1 pastraipa

JTC padės rengti informacinės visuomenės technologijų politiką ir priemones, kurios prisidės kuriant konkurencingą Europos žinių visuomenę, rengs su žinių visuomene susijusias perspektyvines analizes ir strategijas. Daug dėmesio bus skiriama augimui, solidarumui, integracijai ir tęstinumui. JTC taip pat padės įgyvendinti ES politikos kryptis, kurios yra glaudžiai susijusios su informacinės visuomenės technologijų plėtra ar kurioms tokia plėtra yra ypač svarbi. Ši sritis apima programas e.verslo, e.sveikatos, asmens saugumo, e.mokymosi, e.valdžios ir aplinkosaugos srityse, taip pat naujų galimybių nustatymą siekiant įgyvendinti bendras Europos augimo, integracijos ir gyvenimo kokybės strategijas.

JTC padės rengti informacinės visuomenės technologijų politiką ir priemones, kurios prisidės kuriant konkurencingą Europos žinių visuomenę, rengs su žinių visuomene susijusias perspektyvines analizes ir strategijas
  , didžiausią dėmesį skirdamas nemokamai atviro kodo programinei įrangai.
  Daug dėmesio bus skiriama augimui, solidarumui, integracijai ir tęstinumui. JTC taip pat padės įgyvendinti ES politikos kryptis, kurios yra glaudžiai susijusios su informacinės visuomenės technologijų plėtra ar kurioms tokia plėtra yra ypač svarbi. Ši sritis apima programas e. verslo, e. sveikatos, asmens saugumo, e. mokymosi, e. valdžios ir aplinkosaugos srityse, taip pat naujų galimybių nustatymą siekiant įgyvendinti bendras Europos augimo, integracijos ir gyvenimo kokybės strategijas.
  JTC sieks palengvinti neįgaliųjų dalyvavimą žinių visuomenėje.

Pakeitimas 23

Priedo 3 skyriaus 3.1.5 punkto 1 pastraipa

Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija yra susiję su daugeliu politikos sričių ir gali labai prisidėti prie
  Lisabonos
  tikslų įgyvendinimo. Šios galimybės yra plačiai pripažįstamos sveikatos apsaugos, žemės ūkio, maisto, aplinkosaugos ir kituose sektoriuose, kuriuose sparčiai kuriamos taikomosios programos. Kad galima būtų pateikti etalonines medžiagas ir patvirtintus metodus, būtina turėti galimybę kontroliuoti ir naudotis daugeliu pažangių biotechnologinių priemonių. JTC ir toliau plės savo kompetenciją šioje srityje, atsižvelgdamas į teisinį ir reglamentavimo kontekstą.

Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija yra susiję su daugeliu politikos sričių ir gali labai prisidėti prie
  ES
  tikslų įgyvendinimo. Šios galimybės yra plačiai pripažįstamos sveikatos apsaugos, žemės ūkio, maisto, aplinkosaugos ir kituose sektoriuose, kuriuose sparčiai kuriamos taikomosios programos. Kad galima būtų pateikti etalonines medžiagas ir patvirtintus metodus, būtina turėti galimybę kontroliuoti ir naudotis daugeliu pažangių biotechnologinių priemonių. JTC ir toliau plės savo kompetenciją šioje srityje, atsižvelgdamas į teisinį ir reglamentavimo kontekstą.

Pakeitimas 24

Priedo 3 skyriaus 3.2.1 punkto 1 pastraipos 2 įtrauka

| — | Aplinkos aspektai: gerų žemės ūkio ir aplinkos sąlygų poveikio vertinimas ir ekologiško ūkininkavimo priemonių efektyvumo ir poveikio dirvožemio ir vandens būklei, biologinei įvairovei ir Europos kraštovaizdžiui tyrimas; žemės ūkio, kaimo plėtros ir regioninės politikos ir jos poveikio žemės naudojimo pokyčiams Europoje sąsajų analizavimas pasitelkus rodiklius ir erdvinius modelius; parama kaimo plėtros programoms įgyvendinti skirtų tikslinių teritorinių strategijų rengimui; klimato kaitos poveikio žemės ūkiui vertinimas atsižvelgiant į padedančias prisitaikyti priemones; veikla siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą naudojant kuro augalus ir gaminant energiją iš žemės ūkio atliekų. |
| --- | --- |

—

Aplinkos aspektai: gerų žemės ūkio ir aplinkos sąlygų poveikio vertinimas ir ekologiško ūkininkavimo priemonių efektyvumo ir poveikio dirvožemio ir vandens būklei, biologinei įvairovei ir Europos kraštovaizdžiui tyrimas; žemės ūkio, kaimo plėtros ir regioninės politikos ir jos poveikio žemės naudojimo pokyčiams Europoje sąsajų analizavimas pasitelkus rodiklius ir erdvinius modelius; parama kaimo plėtros programoms įgyvendinti skirtų tikslinių teritorinių strategijų rengimui; klimato kaitos poveikio žemės ūkiui vertinimas atsižvelgiant į padedančias prisitaikyti priemones; veikla siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą naudojant kuro augalus ir gaminant energiją iš žemės ūkio atliekų.

| — | Aplinkos aspektai: gerų žemės ūkio ir aplinkos sąlygų poveikio vertinimas ir ekologiško ūkininkavimo priemonių efektyvumo ir poveikio dirvožemio ir vandens būklei, biologinei įvairovei ir Europos kraštovaizdžiui tyrimas; žemės ūkio, kaimo plėtros ir regioninės politikos ir jos poveikio žemės naudojimo pokyčiams Europoje sąsajų analizavimas pasitelkus rodiklius ir erdvinius modelius;
  priemonių, skirtų mažų sąnaudų ekologinei žemdirbystei ir dirvožemio derlingumui skatinti, įvertinimas;
  parama kaimo plėtros programoms įgyvendinti skirtų tikslinių teritorinių strategijų rengimui; klimato kaitos poveikio žemės ūkiui vertinimas atsižvelgiant į padedančias prisitaikyti priemones; veikla siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą naudojant kuro augalus ir gaminant energiją iš žemės ūkio atliekų. |
| --- | --- |

—

Aplinkos aspektai: gerų žemės ūkio ir aplinkos sąlygų poveikio vertinimas ir ekologiško ūkininkavimo priemonių efektyvumo ir poveikio dirvožemio ir vandens būklei, biologinei įvairovei ir Europos kraštovaizdžiui tyrimas; žemės ūkio, kaimo plėtros ir regioninės politikos ir jos poveikio žemės naudojimo pokyčiams Europoje sąsajų analizavimas pasitelkus rodiklius ir erdvinius modelius;
  priemonių, skirtų mažų sąnaudų ekologinei žemdirbystei ir dirvožemio derlingumui skatinti, įvertinimas;
  parama kaimo plėtros programoms įgyvendinti skirtų tikslinių teritorinių strategijų rengimui; klimato kaitos poveikio žemės ūkiui vertinimas atsižvelgiant į padedančias prisitaikyti priemones; veikla siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą naudojant kuro augalus ir gaminant energiją iš žemės ūkio atliekų.

Pakeitimas 25

Priedo 3 skyriaus 3.2.1 punkto 1 pastraipos 3 įtrauka

| — | Gamintojo (vartotojo) aspektai: strateginės politikos analizės tokiose srityse: BŽŪP reformos poveikis ūkininkavimo sistemų tvarumui; žemės ūkio sektoriaus gebėjimas reaguoti į vartotojo poreikius: maisto apibūdinimas ir kontrolė, tiekimo grandinėje valdomų kokybės užtikrinimo ir sertifikavimo schemų poveikis, gebėjimas laikytis aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų; pagrindinių Europos žemės ūkio produktų prognozavimo ir politikos poveikio analizė gamybos, pasaulinės rinkos, kainų, pajamų ir vartotojų gerovės atžvilgiu; pokyčių prekybos politikoje ir pasaulio prekių rinkose poveikis; žemės ūkio politika ir kitos politikos kryptys kaimo plėtros srityje. Ypatingas dėmesys bus skiriamas BŽŪP reformos poveikiui naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. |
| --- | --- |

—

Gamintojo (vartotojo) aspektai: strateginės politikos analizės tokiose srityse: BŽŪP reformos poveikis ūkininkavimo sistemų tvarumui; žemės ūkio sektoriaus gebėjimas reaguoti į vartotojo poreikius: maisto apibūdinimas ir kontrolė, tiekimo grandinėje valdomų kokybės užtikrinimo ir sertifikavimo schemų poveikis, gebėjimas laikytis aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų; pagrindinių Europos žemės ūkio produktų prognozavimo ir politikos poveikio analizė gamybos, pasaulinės rinkos, kainų, pajamų ir vartotojų gerovės atžvilgiu; pokyčių prekybos politikoje ir pasaulio prekių rinkose poveikis; žemės ūkio politika ir kitos politikos kryptys kaimo plėtros srityje. Ypatingas dėmesys bus skiriamas BŽŪP reformos poveikiui naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse.

| — | Gamintojo (vartotojo) aspektai: strateginės politikos analizės tokiose srityse: BŽŪP reformos poveikis ūkininkavimo sistemų tvarumui; žemės ūkio sektoriaus gebėjimas reaguoti į vartotojo poreikius: maisto apibūdinimas ir kontrolė, tiekimo grandinėje valdomų kokybės užtikrinimo ir sertifikavimo schemų poveikis, gebėjimas laikytis aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų; pagrindinių Europos žemės ūkio produktų prognozavimo ir politikos poveikio analizė gamybos, pasaulinės rinkos, kainų, pajamų ir vartotojų gerovės atžvilgiu; pokyčių prekybos politikoje ir pasaulio prekių rinkose poveikis; žemės ūkio politika ir kitos politikos kryptys kaimo plėtros srityje. Ypatingas dėmesys bus skiriamas BŽŪP reformos poveikiui naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse
  ir daugiafunkcinėms kaimo plėtros programoms ir jų veiksmingumui. |
| --- | --- |

—

Gamintojo (vartotojo) aspektai: strateginės politikos analizės tokiose srityse: BŽŪP reformos poveikis ūkininkavimo sistemų tvarumui; žemės ūkio sektoriaus gebėjimas reaguoti į vartotojo poreikius: maisto apibūdinimas ir kontrolė, tiekimo grandinėje valdomų kokybės užtikrinimo ir sertifikavimo schemų poveikis, gebėjimas laikytis aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų; pagrindinių Europos žemės ūkio produktų prognozavimo ir politikos poveikio analizė gamybos, pasaulinės rinkos, kainų, pajamų ir vartotojų gerovės atžvilgiu; pokyčių prekybos politikoje ir pasaulio prekių rinkose poveikis; žemės ūkio politika ir kitos politikos kryptys kaimo plėtros srityje. Ypatingas dėmesys bus skiriamas BŽŪP reformos poveikiui naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse
  ir daugiafunkcinėms kaimo plėtros programoms ir jų veiksmingumui.

Pakeitimas 26

Priedo 3 skyriaus 3.2.1 punkto 2 pastraipa

Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų bus siekiama gerinant mokslo duomenų kokybę ir savalaikiškumą ir kuriant procesus valdymo būdų ekonominiam ir socialiniam poveikiui įvertinti. Neatitikimams nustatyti bus naudojamos naujos technologijos, įskaitant žuvų kilmės nustatymą remiantis DNR analize. Daugiau dėmesio bus skiriama metodams, sudarantiems palankias sąlygas dalyvauti suinteresuotosioms šalims. Remiantis naująja ES jūrų politika, žuvininkystei skirtos paslaugos - pavyzdžiui, laivų stebėjimas nuotoliniu būdu ir elektroniniai pranešimai - bus teikiamos ir komercinių laivų identifikavimui. Bus įvertintas augančio akvakultūros sektoriaus poveikis.

Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų bus siekiama gerinant mokslo duomenų kokybę ir savalaikiškumą ir kuriant procesus valdymo būdų ekonominiam ir socialiniam poveikiui įvertinti. Neatitikimams nustatyti bus naudojamos naujos technologijos, įskaitant žuvų kilmės nustatymą remiantis DNR analize. Daugiau dėmesio bus skiriama metodams, sudarantiems palankias sąlygas dalyvauti suinteresuotosioms šalims. Remiantis naująja ES jūrų politika, žuvininkystei skirtos paslaugos - pavyzdžiui, laivų stebėjimas nuotoliniu būdu ir elektroniniai pranešimai - bus teikiamos ir komercinių laivų identifikavimui. Bus įvertintas augančio akvakultūros sektoriaus poveikis
  , įskaitant aplinkos apsaugos, socialinius ir sveikatos aspektus
  .

Pakeitimas 27

Priedo 3 skyriaus 3.2.3 punkto 1 a įtrauka (nauja)

| — | pažangių metodų kūrimas ir tvirtinimas, siekiant patobulinti bandymus su gyvūnais, juos rečiau taikyti ir pakeisti kitais būdais kuriant biotechnologinius medikamentus, nuspėjant chemikalų toksiškumą atliekant ląstelių kultūros in vitro tyrimus, didelio našumo metodais ir toksikogenomika; |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 28

Priedo 3 skyriaus 3.2.3 punkto 2 įtrauka

| — | poveikio sveikatai vertinimas atliekant eksperimentinę veiklą, biologinę stebėseną, toksikogenominę analizę, naudojantis informacinėmis technologijomis ir analitinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

poveikio sveikatai vertinimas atliekant eksperimentinę veiklą, biologinę stebėseną, toksikogenominę analizę, naudojantis informacinėmis technologijomis ir analitinėmis priemonėmis.

| — | poveikio sveikatai vertinimas atliekant eksperimentinę veiklą, biologinę stebėseną, toksikogenominę
  ir epidemiologinę
  analizę, naudojantis informacinėmis technologijomis ir analitinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

—

poveikio sveikatai vertinimas atliekant eksperimentinę veiklą, biologinę stebėseną, toksikogenominę
  ir epidemiologinę
  analizę, naudojantis informacinėmis technologijomis ir analitinėmis priemonėmis.

Pakeitimas 29

Priedo 3 skyriaus 3.2.3 punkto 3 a įtrauka (nauja)

| — | sveikatos tyrimų atlikimas remiantis trimis veiksniais: (i) sindromais ir chroniškais poveikiais, (ii) sąveika su toksiškomis medžiagomis ir medžiagų mišiniais ir (iii) genetinių polimorfizmų analize ir imunologiniais tyrimais, įskaitant transformacijos ir limfocitų aktyvacijos tyrimus. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 30

Priedo 3 skyriaus 3.3.3 punkto 2 pastraipos 6 a įtrauka (nauja)

| — | pažangių metodų kūrimas ir tvirtinimas, siekiant patobulinti bandymus su gyvūnais, juos rečiau taikyti ir pakeisti kitais būdais kuriant biotechnologinius medikamentus, nustatant chemikalų toksiškumą ląstelių kultūros in vitro tyrimais, didelio našumo metodais ir toksikogenomika. |
| --- | --- |

—

Pakeitimas 31

Priedo 3 skyriaus 3.4 punkto 1 pastraipa

JTC teiks paramą ES sprendimų priėmimo procesui išorės santykių (bendradarbiavimo plėtros, prekybos) ir reagavimo į krizes priemonių srityse, įskaitant stabilumo ir humanitarinės pagalbos priemones.

JTC teiks paramą ES sprendimų priėmimo procesui išorės santykių (bendradarbiavimo plėtros, prekybos) ir reagavimo į krizes
  ir taikaus konfliktų sprendimo
  priemonių srityse, įskaitant stabilumo ir humanitarinės pagalbos priemones.

Pakeitimas 32

Priedo 3 skyriaus 3.4.2 punkto 4 pastraipa

Bus stiprinamas bendradarbiavimas su pagrindiniais dalyviais (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS).

Bus stiprinamas bendradarbiavimas su pagrindiniais dalyviais (
  UNEP,
  FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS).

Pakeitimas 33

Priedo 3 skyriaus 3.4 punkto antraštės „Etiniai aspektai“ 1 pastraipa

Vykdant šią specialiąją programą ir joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų. Šie principai, inter alia, apima ES pagrindinių teisių chartijoje numatytus principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir atitinkamas tarptautinių konvencijų, rekomendacijų bei elgesio kodeksų naujausias versijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas.

Vykdant šią specialiąją programą ir joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų
  ir atsižvelgti į juos
  . Šie principai, inter alia, apima ES pagrindinių teisių chartijoje numatytus principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir atitinkamas tarptautinių konvencijų, rekomendacijų bei elgesio kodeksų naujausias versijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

P6_TA(2006)0523

2007-2011 m. specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla (EAEB 7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo pagrindų programa) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kurią tiesiogiai vykdys Jungtinis tyrimų centras, įgyvendindamas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007-2011 m.) (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0444) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0444) (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energetikos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos(C6-0385/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energetikos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos(C6-0385/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0357/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0357/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujo daugiamečio finansinio plano 1a eilutės ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

2.

mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujo daugiamečio finansinio plano 1a eilutės ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas;

| 3. | ragina Komisiją pagal Euratomo sutarties 119 straipsnio antrą pastraipą atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pagal Euratomo sutarties 119 straipsnio antrą pastraipą atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 8 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (8a) JTC dalyvauja veikloje branduolinių reaktorių saugai skirtų Europos tinklų, kurių tikslas - kuo daugiau derinti nacionalines saugos normas. Atsižvelgiant į šią programą būtų naudinga, jog, remdamasis savo žiniomis, JTC intensyviau dalyvautų šioje veikloje, kad būtų galima parengti Bendrijos saugos standartus, reglamentuojančius reaktorių ir sodrinimo įrenginių projektavimą, statybą ir eksploatavimą Europos Sąjungoje. Tokiu būdu būtų prisidėta prie Sąjungos branduolinės saugos kodekso kūrimo, t. y., siekiant aukštesnio lygio branduolinės saugos, Sąjungos mastu galėtų būti suderintos įvairios nacionalinės normos. |
| Pakeitimas 2 |
| 9 konstatuojamoji dalis |
| (9) Pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus. | (9) Pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.
  Be to, reikėtų skatinti palankios šiai veiklai viešosios nuomonės formavimą. |
| Pakeitimas 3 |
| 10 konstatuojamoji dalis |
| (10) JTC turėtų toliau užtikrinti papildomus išteklius vykdydamas konkurencingą veiklą, pvz., dalyvauti Pagrindų programos netiesioginėje veikloje,
  trečiųjų šalių veikloje
  ir - kiek mažiau - panaudoti intelektinę nuosavybę. | (10) JTC turėtų toliau užtikrinti papildomus išteklius vykdydamas konkurencingą veiklą; dalyvauti
  trečiųjų šalių veikloje, be to
  dalyvauti Pagrindų programos netiesioginėje veikloje,
  siekiant efektyviai panaudoti iki šiol įvykdytų veiksmų rezultatus,
  ir - kiek mažiau - panaudoti intelektinę nuosavybę. |
| Pakeitimas 4 |
| 10 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (10a) Siekdamas kuo geriau vykdyti savo užduotis, JTC pasirūpina, kad būtų išlaikytas aukštas mokslinių tyrimų lygis, ir todėl intensyviau vykdo mokslinius tyrimus, nepažeisdamas įsipareigojimų vykdyti veiklą, tiesiogiai susijusią su Bendrijos politikos krypčių tikslų įgyvendinimu. |
| Pakeitimas 5 |
| 10 b konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (10b) JTC užtikrina, kad jo mokslo ir mokslinių tyrimų veikloje būtų atsižvelgta į abiejų lyčių galimybes ir vaidmenį. Tuo būdu turėtų būti laikomasi lyčių lygių galimybių principo. |
| Pakeitimas 6 |
| 3 straipsnio 1 a pastraipa (nauja) |
| | Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų. |
| Pakeitimas 7 |
| 3 straipsnio 1 b pastraipa (nauja) |
| | Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant Jungtinio tyrimų centro vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga programoje numatytiems veiksmams ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas. |
| Pakeitimas 8 |
| 3 straipsnio 1 c pastraipa (nauja) |
| | Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo, veiksmingumo, taip pat proporcingumo principais. |
| Pakeitimas 9 |
| 5 a straipsnis (naujas) |
| | 5a straipsnis




  Komisija iš anksto pateikia biudžeto valdymo institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo. |
| Pakeitimas 10 |
| 7 straipsnio 1 a pastraipa (nauja) |
| | Vertinimo ataskaitoje pateikiamas finansų valdymo patikimumo įvertinimas, taip pat pateikiamas Specialiosios programos biudžeto ir ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo įvertinimas. |
| Pakeitimas 11 |
| Priedo 2 skirsnio „Priežastys“ 4 a pastraipa (nauja) |
| | Siekdamas kuo geriau vykdyti savo užduotis, JTC pasirūpins, kad būtų išlaikytas aukštas mokslinių tyrimų lygis, ir todėl intensyviau vykdys mokslinius tyrimus, nepažeisdamas įsipareigojimų vykdyti veiklą, tiesiogiai susijusią su Bendrijos politikos krypčių tikslų įgyvendinimu. |
| Pakeitimas 12 |
| Priedo 2 skirsnio „Priežastys“ 4 b pastraipa (nauja) |
| | Kitas tikslas - bendradarbiavimui skirto tinklo sudarymas, kad būtų galima pasiekti platų sutarimą įvairiais klausimais Europos ir pasaulio mastu. Šiuo atžvilgiu ypatinga reikšmė tenka JTC galimybei dalyvauti su tarptautiniais mokslinių tyrimų tinklais ir bendrų projektų vykdymu susijusioje veikloje. Euratomo apsaugos priemonių tarnybos (ESO) ir Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) vykdomoms priemonėms reikalinga MTP parama ir tiesioginė pagalba. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti bendradarbiavimui su būsimomis ES valstybėmis narėmis. |
| Pakeitimas 13 |
| Priedo 3.1.1 skirsnio „Panaudoto kuro savybių tyrimas, saugojimas ir šalinimas“ -1 pastraipa (nauja) |
| | Visame pasaulyje didėjant sodrinimo įrenginių skaičiui, vis svarbesniais tampa su atliekų šalinimu ir poveikiu aplinkai susiję klausimai. Taip pat ir Sąjunga turi „baltų dėmių“ šioje srityje, todėl turi būti greitai ir nuosekliai atsakyta į iki šiol neišspręstus šios srities klausimus. |
| Pakeitimas 14 |
| Priedo 3.1.7 skirsnis „Žinių valdymas, mokymas ir švietimas“ |
| Naujoms mokslininkų ir specialistų branduolinėje srityje kartoms yra svarbu išlaikyti ir pagilinti žinias branduolinių tyrimų srityje pasitelkus bandymus, rezultatus, supratimą ir įgūdžius, įgytus praeityje. Tai yra taikoma visų pirma sritims, kuriose trijų dešimtmečių patirtis analizuojant reaktorių eksploatacines charakteristikas ir saugą buvo telkiama į kompleksines analizines priemones, pvz., modelius ir skaitines modeliavimo programas.
  JTC prie to prisidės sudarydamas galimybes
  lengvai pasinaudoti jo sukauptomis žiniomis, kurios bus tinkamai parengtos ir pagrįstos,
  taip pat remdamas
  aukštąjį mokslą Europoje. Be to, JTC prisidės prie geresnio informacijos branduoliniais klausimais plėtojimo, visų pirma klausimais, susijusiais su priimtinumu visuomenei, ir apskritai su bendru informuotumu apie energetikos strategijas. | Naujoms mokslininkų ir specialistų branduolinėje srityje kartoms yra svarbu išlaikyti ir pagilinti žinias branduolinių tyrimų srityje pasitelkus bandymus, rezultatus, supratimą ir įgūdžius, įgytus praeityje. Tai yra taikoma visų pirma sritims, kuriose trijų dešimtmečių patirtis analizuojant reaktorių eksploatacines charakteristikas ir saugą buvo telkiama į kompleksines analizines priemones, pvz., modelius ir skaitines modeliavimo programas.
  Atsižvelgdamas į žinių praradimo grėsmę ir jaunų kadrų branduolinės energetikos srityje trūkumą, JTC galėtų tapti informacijos, susijusios su mokymu ir kvalifikacijos kėlimu, sklaidos centru. JTC parengs žinių išlaikymo programą, kuri užtikrintų galimybę
  lengvai pasinaudoti jo sukauptomis žiniomis, kurios bus tinkamai parengtos ir pagrįstos
  ; be to, JTC parengs jaunų kadrų ruošimo skatinimo programą, kurioje turės būti išdėstyta, kokiu būdu verbuoti ir apmokyti jaunus kadrus darbui branduolinės energetikos mokslinių tyrimų srityje; jis taip pat rems
  aukštąjį mokslą Europoje. Be to, JTC prisidės prie geresnio informacijos branduoliniais klausimais plėtojimo, visų pirma klausimais, susijusiais su priimtinumu visuomenei, ir apskritai su bendru informuotumu apie energetikos strategijas. |
| Pakeitimas 15 |
| Priedo 3.2.3 skirsnio „Saugus pažangių branduolinės energijos sistemų veikimas“ 2 pastraipa |
| Labai svarbu, kad JTC dalyvautų - tiesiogiai ir koordinuodamas europinius veiksmus - šioje pasaulinio masto iniciatyvoje, prie kurios prisideda pagrindinės mokslinių tyrimų organizacijos. Šie darbai apima visų pirma naujoviškų branduolinio kuro ciklų saugos ir garantijų aspektus, ypač naujo kuro rūšių charakteristikas, bandymus ir analizę. Taip pat bus nustatomi saugos ir kokybės tikslai, saugos reikalavimai ir pažangi reaktorių įvertinimo metodologija. Ši informacija bus sistemingai teikiama suinteresuotosioms valstybių narių institucijoms ir Komisijos tarnyboms, visų pirma per reguliarius koordinavimo susitikimus. | Labai svarbu, kad JTC dalyvautų - tiesiogiai ir koordinuodamas europinius veiksmus - šioje pasaulinio masto iniciatyvoje, prie kurios prisideda pagrindinės mokslinių tyrimų organizacijos.
  Šioje srityje JTC bus skirtas lemiamas vaidmuo, susijęs su Europos atitinkamos veiklos derinimu.
  Šie darbai apima visų pirma naujoviškų branduolinio kuro ciklų saugos ir garantijų aspektus, ypač naujo kuro rūšių charakteristikas, bandymus ir analizę. Taip pat bus nustatomi saugos ir kokybės tikslai, saugos reikalavimai ir pažangi reaktorių įvertinimo metodologija. Ši informacija bus sistemingai teikiama suinteresuotosioms valstybių narių institucijoms ir Komisijos tarnyboms, visų pirma per reguliarius koordinavimo susitikimus. |
| Pakeitimas 16 |
| Priedo 3.3.1 skirsnio „Garantijos branduolinėje srityje“ 1 a pastraipa (nauja) |
| | Deja, šiuo metu pakito tarptautinė padėtis, susijusi su tolesniu branduolinio ginklo platinimu arba bent jau su kai kurių valstybių ketinimais šioje srityje. Be kitų saugos klausimų vis labiau didėja klausimo dėl branduolinio ginklo neplatinimo svarba. Dėl to, siekiant užtikrinti Europos Sąjungos piliečių saugumą, ypač svarbu, kad JTC šioje srityje iš anksto sukurtų pakankamą kiekį pajėgumų. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(8a) JTC dalyvauja veikloje branduolinių reaktorių saugai skirtų Europos tinklų, kurių tikslas - kuo daugiau derinti nacionalines saugos normas. Atsižvelgiant į šią programą būtų naudinga, jog, remdamasis savo žiniomis, JTC intensyviau dalyvautų šioje veikloje, kad būtų galima parengti Bendrijos saugos standartus, reglamentuojančius reaktorių ir sodrinimo įrenginių projektavimą, statybą ir eksploatavimą Europos Sąjungoje. Tokiu būdu būtų prisidėta prie Sąjungos branduolinės saugos kodekso kūrimo, t. y., siekiant aukštesnio lygio branduolinės saugos, Sąjungos mastu galėtų būti suderintos įvairios nacionalinės normos.

Pakeitimas 2

9 konstatuojamoji dalis

(9) Pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.

(9) Pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.
  Be to, reikėtų skatinti palankios šiai veiklai viešosios nuomonės formavimą.

Pakeitimas 3

10 konstatuojamoji dalis

(10) JTC turėtų toliau užtikrinti papildomus išteklius vykdydamas konkurencingą veiklą, pvz., dalyvauti Pagrindų programos netiesioginėje veikloje,
  trečiųjų šalių veikloje
  ir - kiek mažiau - panaudoti intelektinę nuosavybę.

(10) JTC turėtų toliau užtikrinti papildomus išteklius vykdydamas konkurencingą veiklą; dalyvauti
  trečiųjų šalių veikloje, be to
  dalyvauti Pagrindų programos netiesioginėje veikloje,
  siekiant efektyviai panaudoti iki šiol įvykdytų veiksmų rezultatus,
  ir - kiek mažiau - panaudoti intelektinę nuosavybę.

Pakeitimas 4

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(10a) Siekdamas kuo geriau vykdyti savo užduotis, JTC pasirūpina, kad būtų išlaikytas aukštas mokslinių tyrimų lygis, ir todėl intensyviau vykdo mokslinius tyrimus, nepažeisdamas įsipareigojimų vykdyti veiklą, tiesiogiai susijusią su Bendrijos politikos krypčių tikslų įgyvendinimu.

Pakeitimas 5

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

(10b) JTC užtikrina, kad jo mokslo ir mokslinių tyrimų veikloje būtų atsižvelgta į abiejų lyčių galimybes ir vaidmenį. Tuo būdu turėtų būti laikomasi lyčių lygių galimybių principo.

Pakeitimas 6

3 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

Pakeitimas 7

3 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant Jungtinio tyrimų centro vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga programoje numatytiems veiksmams ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas.

Pakeitimas 8

3 straipsnio 1 c pastraipa (nauja)

Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo, veiksmingumo, taip pat proporcingumo principais.

Pakeitimas 9

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto valdymo institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede išdėstytų išlaidų paskirstymo.

Pakeitimas 10

7 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

Vertinimo ataskaitoje pateikiamas finansų valdymo patikimumo įvertinimas, taip pat pateikiamas Specialiosios programos biudžeto ir ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo įvertinimas.

Pakeitimas 11

Priedo 2 skirsnio „Priežastys“ 4 a pastraipa (nauja)

Siekdamas kuo geriau vykdyti savo užduotis, JTC pasirūpins, kad būtų išlaikytas aukštas mokslinių tyrimų lygis, ir todėl intensyviau vykdys mokslinius tyrimus, nepažeisdamas įsipareigojimų vykdyti veiklą, tiesiogiai susijusią su Bendrijos politikos krypčių tikslų įgyvendinimu.

Pakeitimas 12

Priedo 2 skirsnio „Priežastys“ 4 b pastraipa (nauja)

Kitas tikslas - bendradarbiavimui skirto tinklo sudarymas, kad būtų galima pasiekti platų sutarimą įvairiais klausimais Europos ir pasaulio mastu. Šiuo atžvilgiu ypatinga reikšmė tenka JTC galimybei dalyvauti su tarptautiniais mokslinių tyrimų tinklais ir bendrų projektų vykdymu susijusioje veikloje. Euratomo apsaugos priemonių tarnybos (ESO) ir Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) vykdomoms priemonėms reikalinga MTP parama ir tiesioginė pagalba. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti bendradarbiavimui su būsimomis ES valstybėmis narėmis.

Pakeitimas 13

Priedo 3.1.1 skirsnio „Panaudoto kuro savybių tyrimas, saugojimas ir šalinimas“ -1 pastraipa (nauja)

Visame pasaulyje didėjant sodrinimo įrenginių skaičiui, vis svarbesniais tampa su atliekų šalinimu ir poveikiu aplinkai susiję klausimai. Taip pat ir Sąjunga turi „baltų dėmių“ šioje srityje, todėl turi būti greitai ir nuosekliai atsakyta į iki šiol neišspręstus šios srities klausimus.

Pakeitimas 14

Priedo 3.1.7 skirsnis „Žinių valdymas, mokymas ir švietimas“

Naujoms mokslininkų ir specialistų branduolinėje srityje kartoms yra svarbu išlaikyti ir pagilinti žinias branduolinių tyrimų srityje pasitelkus bandymus, rezultatus, supratimą ir įgūdžius, įgytus praeityje. Tai yra taikoma visų pirma sritims, kuriose trijų dešimtmečių patirtis analizuojant reaktorių eksploatacines charakteristikas ir saugą buvo telkiama į kompleksines analizines priemones, pvz., modelius ir skaitines modeliavimo programas.
  JTC prie to prisidės sudarydamas galimybes
  lengvai pasinaudoti jo sukauptomis žiniomis, kurios bus tinkamai parengtos ir pagrįstos,
  taip pat remdamas
  aukštąjį mokslą Europoje. Be to, JTC prisidės prie geresnio informacijos branduoliniais klausimais plėtojimo, visų pirma klausimais, susijusiais su priimtinumu visuomenei, ir apskritai su bendru informuotumu apie energetikos strategijas.

Naujoms mokslininkų ir specialistų branduolinėje srityje kartoms yra svarbu išlaikyti ir pagilinti žinias branduolinių tyrimų srityje pasitelkus bandymus, rezultatus, supratimą ir įgūdžius, įgytus praeityje. Tai yra taikoma visų pirma sritims, kuriose trijų dešimtmečių patirtis analizuojant reaktorių eksploatacines charakteristikas ir saugą buvo telkiama į kompleksines analizines priemones, pvz., modelius ir skaitines modeliavimo programas.
  Atsižvelgdamas į žinių praradimo grėsmę ir jaunų kadrų branduolinės energetikos srityje trūkumą, JTC galėtų tapti informacijos, susijusios su mokymu ir kvalifikacijos kėlimu, sklaidos centru. JTC parengs žinių išlaikymo programą, kuri užtikrintų galimybę
  lengvai pasinaudoti jo sukauptomis žiniomis, kurios bus tinkamai parengtos ir pagrįstos
  ; be to, JTC parengs jaunų kadrų ruošimo skatinimo programą, kurioje turės būti išdėstyta, kokiu būdu verbuoti ir apmokyti jaunus kadrus darbui branduolinės energetikos mokslinių tyrimų srityje; jis taip pat rems
  aukštąjį mokslą Europoje. Be to, JTC prisidės prie geresnio informacijos branduoliniais klausimais plėtojimo, visų pirma klausimais, susijusiais su priimtinumu visuomenei, ir apskritai su bendru informuotumu apie energetikos strategijas.

Pakeitimas 15

Priedo 3.2.3 skirsnio „Saugus pažangių branduolinės energijos sistemų veikimas“ 2 pastraipa

Labai svarbu, kad JTC dalyvautų - tiesiogiai ir koordinuodamas europinius veiksmus - šioje pasaulinio masto iniciatyvoje, prie kurios prisideda pagrindinės mokslinių tyrimų organizacijos. Šie darbai apima visų pirma naujoviškų branduolinio kuro ciklų saugos ir garantijų aspektus, ypač naujo kuro rūšių charakteristikas, bandymus ir analizę. Taip pat bus nustatomi saugos ir kokybės tikslai, saugos reikalavimai ir pažangi reaktorių įvertinimo metodologija. Ši informacija bus sistemingai teikiama suinteresuotosioms valstybių narių institucijoms ir Komisijos tarnyboms, visų pirma per reguliarius koordinavimo susitikimus.

Labai svarbu, kad JTC dalyvautų - tiesiogiai ir koordinuodamas europinius veiksmus - šioje pasaulinio masto iniciatyvoje, prie kurios prisideda pagrindinės mokslinių tyrimų organizacijos.
  Šioje srityje JTC bus skirtas lemiamas vaidmuo, susijęs su Europos atitinkamos veiklos derinimu.
  Šie darbai apima visų pirma naujoviškų branduolinio kuro ciklų saugos ir garantijų aspektus, ypač naujo kuro rūšių charakteristikas, bandymus ir analizę. Taip pat bus nustatomi saugos ir kokybės tikslai, saugos reikalavimai ir pažangi reaktorių įvertinimo metodologija. Ši informacija bus sistemingai teikiama suinteresuotosioms valstybių narių institucijoms ir Komisijos tarnyboms, visų pirma per reguliarius koordinavimo susitikimus.

Pakeitimas 16

Priedo 3.3.1 skirsnio „Garantijos branduolinėje srityje“ 1 a pastraipa (nauja)

Deja, šiuo metu pakito tarptautinė padėtis, susijusi su tolesniu branduolinio ginklo platinimu arba bent jau su kai kurių valstybių ketinimais šioje srityje. Be kitų saugos klausimų vis labiau didėja klausimo dėl branduolinio ginklo neplatinimo svarba. Dėl to, siekiant užtikrinti Europos Sąjungos piliečių saugumą, ypač svarbu, kad JTC šioje srityje iš anksto sukurtų pakankamą kiekį pajėgumų.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

P6_TA(2006)0524

2007-2011 m. specialioji EAEB programa (7-oji branduolinių tyrimų ir mokymo pagrindų programa) *

Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007-2011 m.) (COM(2005)0445 — C6-0386/2005 — 2005/0190(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0445) (1) ir pakeistą pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0445/2) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0445) (1) ir pakeistą pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0445/2) (1),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą konsultacijos (C6-0386/2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą konsultacijos (C6-0386/2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0333/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0333/2006),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodytas finansinis orientacinis dysis turi atitikti aukščiausią 2007-2013 m. finansinės programos 1a eilutės ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

2.

mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodytas finansinis orientacinis dysis turi atitikti aukščiausią 2007-2013 m. finansinės programos 1a eilutės ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2) 38 punkto nuostatas;

| 3. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Euratomo sutarties 119 straipsnio antrą dalį; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Euratomo sutarties 119 straipsnio antrą dalį;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| 12 konstatuojamoji dalis |
| (12) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitais paskesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų. | (12) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitais paskesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.
  Visos lėšos, susigrąžintos pagal šiuos reglamentus, turėtų būti skiriamos veiklai pagal Pagrindų programą vykdyti. |
| Pakeitimai 22 ir 23 |
| 2 straipsnio 2 dalis |
| Branduolio sintezės energijos tyrimų srityje pagal Sutarties II antraštinės dalies 5 skyrių įkuriama bendroji įmonė, atsakinga už europinio indėlio į ITER valdymą ir administravimą ir papildančią veiklą, skirtą kuo greičiau sukurti branduolio sintezės energiją. | Branduolio sintezės energijos tyrimų srityje pagal Sutarties II antraštinės dalies 5 skyrių įkuriama bendroji įmonė, atsakinga už europinio indėlio į ITER
  organizacijos
  valdymą ir administravimą
  bei ITER statymą remiančią
  veiklą,
  nurodytą priedo poskirsnyje „ITER sukūrimas“. Visa kita veikla branduolio sintezės energijos srityje bus vykdoma ir valdoma atskirai nuo ITER bendros įmonės, išlaikant bendrą požiūrį ir visišką branduolio sintezės asociacijų dalyvavimą
  . |
| Pakeitimas 2 |
| 3 straipsnio 1 dalis, prieš lentelę |
| Pagal Pagrindų programos 3 straipsnį specialiajai programai įvykdyti reikia 2 234 milijonų eurų, iš kurių 15 % skiriama Komisijos administracinėms išlaidoms. | Pagal Pagrindų programos 3 straipsnį specialiajai programai įvykdyti reikia 2 234 milijonų eurų, iš kurių
  mažiau nei
  15 % skiriama Komisijos administracinėms išlaidoms. |
| Pakeitimas 3 |
| 3 straipsnio 1 a dalis (nauja), po lentelės |
| | Komisija imasi visų būtinų priemonių siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai atliekami efektyviai ir laikomasi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų. |
| Pakeitimas 4 |
| 3 straipsnio 1 b dalis (nauja), po lentelės |
| | Bendra specialios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga specialioje programoje numatytiems veiksmams, o dėl jų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisėkūros institucijų sprendimas
  . |
| Pakeitimas 5 |
| 3 straipsnio 1 c dalis (nauja), po lentelės |
| | Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu. |
| Pakeitimas 6 |
| 4 straipsnio 1 dalis |
| 1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti vykdomi laikantis pagrindinių etikos principų. | 1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti vykdomi laikantis pagrindinių etikos principų.
  Jų pagrindinis tikslas - padėti užtikrinti, kad taikiais tikslais naudojama branduolinė energija būtų saugesnė (sauga) ir kad ji nebūtų naudojama kariniais tikslais (saugumas). |
| Pakeitimas 7 |
| 5 a straipsnis (naujas) |
| | 5a straipsnis




  Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede numatytų išlaidų paskirstymo. |
| Pakeitimas 9 |
| 7 straipsnio 1 a dalis (nauja) |
| | 1a. Komisija parengia vertinimo ataskaitą, kurioje pateikia finansų valdymo patikimumo įvertinimą ir specialios programos biudžeto bei ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo įvertinimą. |
| Pakeitimas 10 |
| 7 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja) |
| | Šia informacija turi būti galima bet kada naudotis ir paprašius ji turi būti teikiama Europos Parlamentui, Regionų komitetui, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui arba Europos ombudsmenui. |
| Pakeitimas 11 |
| Priedo 1 dalies 1 a pastraipa (nauja) |
| | Nemažinant ES dedamų pastangų, kurias ji ir toliau turėtų dėti atsinaujinančių energijos šaltinių mokslinių tyrimų srityje, branduolinė energija gali būti labai svarbi siekiant saugaus ir tvaraus ES aprūpinimo energija. |
| Pakeitimas 12 |
| Priedo 1 dalies 2 pastraipa |
| Ilgainiui branduolio sintezė gali tapti beveik neribotu švarios energijos tiekimo šaltiniu; ITER yra
  esminis
  tolesnis žingsnis šiam galutiniam tikslui pasiekti. Todėl ITER projekto įgyvendinimas dabartinėje ES strategijoje užima pagrindinę vietą, taigi jis turi būti remiamas solidžia ir tikslinga Europos MTTP programa, skirta pasirengti ITER eksploatavimui ir išplėtoti technologijas bei sukaupti žinias, kurių prireiks jam veikiant šiame etape ir vėliau. | Ilgainiui branduolio sintezė gali tapti beveik neribotu švarios energijos tiekimo šaltiniu; ITER yra
  svarbus
  tolesnis žingsnis šiam galutiniam tikslui pasiekti. Todėl ITER projekto įgyvendinimas dabartinėje ES strategijoje užima pagrindinę vietą, taigi jis turi būti remiamas solidžia ir tikslinga Europos MTTP programa, skirta pasirengti ITER eksploatavimui ir išplėtoti technologijas bei sukaupti žinias, kurių prireiks jam veikiant šiame etape ir vėliau. |
| Pakeitimas 13 |
| Priedo 2 dalies 2.1 skirsnio paantraštės „Veikla“ ii punkto 1 pastraipos įvadinė dalis |
| Tikslinės fizikos ir technologijų programos tikslas - konsoliduoti ITER projekto alternatyvas ir pasirengti greitam ITER reaktoriaus paleidimui, reikšmingai sumažinant laiko sąnaudas ir lėšas, kurių reikia pagrindiniams ITER projekto tikslams pasiekti. Ji bus įgyvendinta pasitelkus koordinuotą eksperimentinę, teorinę ir modeliavimo veiklą naudojant JET įrenginius ir kitą įrangą asociacijose ir leis Europai daryti reikalingą įtaką ITER projektui bei vaidinti svarbų vaidmenį jo eksploatavime. Šią programą sudarys: | Tikslinės fizikos ir technologijų programos tikslas - konsoliduoti ITER projekto alternatyvas ir pasirengti greitam ITER reaktoriaus paleidimui, reikšmingai sumažinant laiko sąnaudas ir lėšas, kurių reikia pagrindiniams ITER projekto tikslams pasiekti. Ji bus įgyvendinta pasitelkus koordinuotą eksperimentinę, teorinę ir modeliavimo veiklą naudojant JET įrenginius,
  magnetinio izoliavimo prietaisus (tokamakus, stelaratorius ir priešingo lauko izoliatorius (angl. RPF), jau esančius arba konstruojamus visose valstybėse narėse)
  ir kitą įrangą asociacijose ir leis Europai daryti reikalingą įtaką ITER projektui bei vaidinti svarbų vaidmenį jo eksploatavime. Šią programą sudarys: |
| Pakeitimas 14 |
| Priedo 2 dalies 2.1 skirsnio paantraštės „Veikla“ v punkto 3 a įtrauka (nauja) |
| | — patentų kūrimo skatinimą. |
| Pakeitimai 15 ir 16 |
| Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio 1 pastraipa |
| Netiesioginė veikla bus vykdoma toliau nurodytose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Tačiau programoje yra svarbių sąsajų, todėl reikia tinkamai užtikrinti skirtingų veiklos rūšių sąveiką. Šiuo atžvilgiu esminis dalykas yra parama mokymui ir mokslinių tyrimų infrastruktūroms. Mokymo poreikiai turi sudaryti pagrindinį ES lėšomis finansuojamų projektų šiame sektoriuje aspektą; šie poreikiai ir parama infrastruktūroms bus esminiai sprendžiant kompetencijos branduolinėje srityje klausimą. | Visoje Europos Sąjungos branduolių skilimo mokslinių tyrimų veikloje sauga ir saugumas bus svarbiausi aspektai. Ypač bus siekiama padaryti generatorių konstrukcijas saugesnes (sauga) ir išvengti jų panaudojimo kariniais arba teroristiniais tikslais (saugumas).
  Netiesioginė veikla bus vykdoma toliau nurodytose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Tačiau programoje yra svarbių sąsajų, todėl reikia tinkamai užtikrinti skirtingų veiklos rūšių sąveiką. Šiuo atžvilgiu esminis dalykas yra parama mokymui,
  mokslinės bei technologinės informacijos mainams
  ir mokslinių tyrimų infrastruktūroms. Mokymo poreikiai turi sudaryti pagrindinį ES lėšomis finansuojamų projektų šiame sektoriuje aspektą; šie poreikiai ir parama infrastruktūroms bus esminiai sprendžiant kompetencijos branduolinėje srityje klausimą. |
| Pakeitimas 17 |
| Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio paantraštės „Veikla“ ii punkto 1 įtrauka |
| — | Branduolinių objektų sauga: MTTP, susiję su saugiu esamų objektų ir objektų, kurie bus pastatyti ateityje, eksploatavimu, visų pirma su elektrinių eksploatavimo trukmės įvertinimu ir valdymu, saugos kultūra, pažangiais saugos įvertinimo metodais, skaitmeninio imitavimo priemonėmis, instrumentų sistema ir kontrole, rimtų avarijų prevencija ir jų padarinių sušvelninimu, panaši veikla, susijusi su žinių valdymo optimizavimo ir priežiūros kompetencija. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PARLAMENTO PAKEITIMAI

Pakeitimas 1

12 konstatuojamoji dalis

(12) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitais paskesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

(12) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitais paskesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.
  Visos lėšos, susigrąžintos pagal šiuos reglamentus, turėtų būti skiriamos veiklai pagal Pagrindų programą vykdyti.

Pakeitimai 22 ir 23

2 straipsnio 2 dalis

Branduolio sintezės energijos tyrimų srityje pagal Sutarties II antraštinės dalies 5 skyrių įkuriama bendroji įmonė, atsakinga už europinio indėlio į ITER valdymą ir administravimą ir papildančią veiklą, skirtą kuo greičiau sukurti branduolio sintezės energiją.

Branduolio sintezės energijos tyrimų srityje pagal Sutarties II antraštinės dalies 5 skyrių įkuriama bendroji įmonė, atsakinga už europinio indėlio į ITER
  organizacijos
  valdymą ir administravimą
  bei ITER statymą remiančią
  veiklą,
  nurodytą priedo poskirsnyje „ITER sukūrimas“. Visa kita veikla branduolio sintezės energijos srityje bus vykdoma ir valdoma atskirai nuo ITER bendros įmonės, išlaikant bendrą požiūrį ir visišką branduolio sintezės asociacijų dalyvavimą
  .

Pakeitimas 2

3 straipsnio 1 dalis, prieš lentelę

Pagal Pagrindų programos 3 straipsnį specialiajai programai įvykdyti reikia 2 234 milijonų eurų, iš kurių 15 % skiriama Komisijos administracinėms išlaidoms.

Pagal Pagrindų programos 3 straipsnį specialiajai programai įvykdyti reikia 2 234 milijonų eurų, iš kurių
  mažiau nei
  15 % skiriama Komisijos administracinėms išlaidoms.

Pakeitimas 3

3 straipsnio 1 a dalis (nauja), po lentelės

Komisija imasi visų būtinų priemonių siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai atliekami efektyviai ir laikomasi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų.

Pakeitimas 4

3 straipsnio 1 b dalis (nauja), po lentelės

Bendra specialios programos administracinių išlaidų, įskaitant vykdomosios agentūros vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga specialioje programoje numatytiems veiksmams, o dėl jų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisėkūros institucijų sprendimas
  .

Pakeitimas 5

3 straipsnio 1 c dalis (nauja), po lentelės

Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, konkrečiai - ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principais, taip pat proporcingumo principu.

Pakeitimas 6

4 straipsnio 1 dalis

1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti vykdomi laikantis pagrindinių etikos principų.

1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti vykdomi laikantis pagrindinių etikos principų.
  Jų pagrindinis tikslas - padėti užtikrinti, kad taikiais tikslais naudojama branduolinė energija būtų saugesnė (sauga) ir kad ji nebūtų naudojama kariniais tikslais (saugumas).

Pakeitimas 7

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ji ketina nukrypti nuo Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pastabose ir priede numatytų išlaidų paskirstymo.

Pakeitimas 9

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a. Komisija parengia vertinimo ataskaitą, kurioje pateikia finansų valdymo patikimumo įvertinimą ir specialios programos biudžeto bei ekonominio valdymo veiksmingumo ir tvarkingumo įvertinimą.

Pakeitimas 10

7 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

Šia informacija turi būti galima bet kada naudotis ir paprašius ji turi būti teikiama Europos Parlamentui, Regionų komitetui, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui arba Europos ombudsmenui.

Pakeitimas 11

Priedo 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

Nemažinant ES dedamų pastangų, kurias ji ir toliau turėtų dėti atsinaujinančių energijos šaltinių mokslinių tyrimų srityje, branduolinė energija gali būti labai svarbi siekiant saugaus ir tvaraus ES aprūpinimo energija.

Pakeitimas 12

Priedo 1 dalies 2 pastraipa

Ilgainiui branduolio sintezė gali tapti beveik neribotu švarios energijos tiekimo šaltiniu; ITER yra
  esminis
  tolesnis žingsnis šiam galutiniam tikslui pasiekti. Todėl ITER projekto įgyvendinimas dabartinėje ES strategijoje užima pagrindinę vietą, taigi jis turi būti remiamas solidžia ir tikslinga Europos MTTP programa, skirta pasirengti ITER eksploatavimui ir išplėtoti technologijas bei sukaupti žinias, kurių prireiks jam veikiant šiame etape ir vėliau.

Ilgainiui branduolio sintezė gali tapti beveik neribotu švarios energijos tiekimo šaltiniu; ITER yra
  svarbus
  tolesnis žingsnis šiam galutiniam tikslui pasiekti. Todėl ITER projekto įgyvendinimas dabartinėje ES strategijoje užima pagrindinę vietą, taigi jis turi būti remiamas solidžia ir tikslinga Europos MTTP programa, skirta pasirengti ITER eksploatavimui ir išplėtoti technologijas bei sukaupti žinias, kurių prireiks jam veikiant šiame etape ir vėliau.

Pakeitimas 13

Priedo 2 dalies 2.1 skirsnio paantraštės „Veikla“ ii punkto 1 pastraipos įvadinė dalis

Tikslinės fizikos ir technologijų programos tikslas - konsoliduoti ITER projekto alternatyvas ir pasirengti greitam ITER reaktoriaus paleidimui, reikšmingai sumažinant laiko sąnaudas ir lėšas, kurių reikia pagrindiniams ITER projekto tikslams pasiekti. Ji bus įgyvendinta pasitelkus koordinuotą eksperimentinę, teorinę ir modeliavimo veiklą naudojant JET įrenginius ir kitą įrangą asociacijose ir leis Europai daryti reikalingą įtaką ITER projektui bei vaidinti svarbų vaidmenį jo eksploatavime. Šią programą sudarys:

Tikslinės fizikos ir technologijų programos tikslas - konsoliduoti ITER projekto alternatyvas ir pasirengti greitam ITER reaktoriaus paleidimui, reikšmingai sumažinant laiko sąnaudas ir lėšas, kurių reikia pagrindiniams ITER projekto tikslams pasiekti. Ji bus įgyvendinta pasitelkus koordinuotą eksperimentinę, teorinę ir modeliavimo veiklą naudojant JET įrenginius,
  magnetinio izoliavimo prietaisus (tokamakus, stelaratorius ir priešingo lauko izoliatorius (angl. RPF), jau esančius arba konstruojamus visose valstybėse narėse)
  ir kitą įrangą asociacijose ir leis Europai daryti reikalingą įtaką ITER projektui bei vaidinti svarbų vaidmenį jo eksploatavime. Šią programą sudarys:

Pakeitimas 14

Priedo 2 dalies 2.1 skirsnio paantraštės „Veikla“ v punkto 3 a įtrauka (nauja)

— patentų kūrimo skatinimą.

Pakeitimai 15 ir 16

Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio 1 pastraipa

Netiesioginė veikla bus vykdoma toliau nurodytose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Tačiau programoje yra svarbių sąsajų, todėl reikia tinkamai užtikrinti skirtingų veiklos rūšių sąveiką. Šiuo atžvilgiu esminis dalykas yra parama mokymui ir mokslinių tyrimų infrastruktūroms. Mokymo poreikiai turi sudaryti pagrindinį ES lėšomis finansuojamų projektų šiame sektoriuje aspektą; šie poreikiai ir parama infrastruktūroms bus esminiai sprendžiant kompetencijos branduolinėje srityje klausimą.

Visoje Europos Sąjungos branduolių skilimo mokslinių tyrimų veikloje sauga ir saugumas bus svarbiausi aspektai. Ypač bus siekiama padaryti generatorių konstrukcijas saugesnes (sauga) ir išvengti jų panaudojimo kariniais arba teroristiniais tikslais (saugumas).
  Netiesioginė veikla bus vykdoma toliau nurodytose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Tačiau programoje yra svarbių sąsajų, todėl reikia tinkamai užtikrinti skirtingų veiklos rūšių sąveiką. Šiuo atžvilgiu esminis dalykas yra parama mokymui,
  mokslinės bei technologinės informacijos mainams
  ir mokslinių tyrimų infrastruktūroms. Mokymo poreikiai turi sudaryti pagrindinį ES lėšomis finansuojamų projektų šiame sektoriuje aspektą; šie poreikiai ir parama infrastruktūroms bus esminiai sprendžiant kompetencijos branduolinėje srityje klausimą.

Pakeitimas 17

Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio paantraštės „Veikla“ ii punkto 1 įtrauka

—

Branduolinių objektų sauga: MTTP, susiję su saugiu esamų objektų ir objektų, kurie bus pastatyti ateityje, eksploatavimu, visų pirma su elektrinių eksploatavimo trukmės įvertinimu ir valdymu, saugos kultūra, pažangiais saugos įvertinimo metodais, skaitmeninio imitavimo priemonėmis, instrumentų sistema ir kontrole, rimtų avarijų prevencija ir jų padarinių sušvelninimu, panaši veikla, susijusi su žinių valdymo optimizavimo ir priežiūros kompetencija.

| — | Branduolinių objektų sauga: MTTP, susiję su saugiu esamų objektų ir objektų, kurie bus pastatyti ateityje, eksploatavimu, visų pirma su elektrinių eksploatavimo trukmės įvertinimu ir valdymu, saugos kultūra
  (kiek galima labiau sumažinant žmogiškųjų ir organizacinių klaidų riziką)
  , pažangiais saugos įvertinimo metodais, skaitmeninio imitavimo priemonėmis, instrumentų sistema ir kontrole, rimtų avarijų prevencija ir jų padarinių sušvelninimu, panaši veikla, susijusi su žinių valdymo optimizavimo ir priežiūros kompetencija. |
| --- | --- |

—

Branduolinių objektų sauga: MTTP, susiję su saugiu esamų objektų ir objektų, kurie bus pastatyti ateityje, eksploatavimu, visų pirma su elektrinių eksploatavimo trukmės įvertinimu ir valdymu, saugos kultūra
  (kiek galima labiau sumažinant žmogiškųjų ir organizacinių klaidų riziką)
  , pažangiais saugos įvertinimo metodais, skaitmeninio imitavimo priemonėmis, instrumentų sistema ir kontrole, rimtų avarijų prevencija ir jų padarinių sušvelninimu, panaši veikla, susijusi su žinių valdymo optimizavimo ir priežiūros kompetencija.

Pakeitimas 18

Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio paantraštės „Tikslai“ iii punkto 2 pastraipa

Pagrindinis šių mokslinių tyrimų tikslas bus išspręsti prieštaringą pavojaus, kurį kelia mažos ir ilgai trunkančios spinduliuotės dozės, problemą. Šio mokslinio
  ir politinio
  klausimo išsprendimas turėtų svarbų poveikį kaštams ir (arba) sveikatai spinduliuotę naudojant medicinoje ir pramonėje.

Pagrindinis šių mokslinių tyrimų tikslas bus išspręsti prieštaringą pavojaus, kurį kelia mažos ir ilgai trunkančios spinduliuotės dozės, problemą. Šio mokslinio klausimo išsprendimas turėtų svarbų poveikį sąnaudoms ir (arba) sveikatai spinduliuotę naudojant medicinoje ir pramonėje.

Pakeitimas 19

Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio v punkto paantraštė „Tikslai“

Atsižvelgiant į poreikį visuose branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos sektoriuose išlaikyti būtiną aukštą žmogiškųjų išteklių kompetencijos lygį ir ypač į galimą jos poveikį gebėjimui išlaikyti dabartinį aukštą branduolinės saugos lygį, programos tikslai bus remti, naudojant įvairias priemones, mokslinės kompetencijos ir patirties sektoriuje skleidimą. Šiomis priemonėmis siekiama užtikrinti tinkamą kvalifikaciją turinčių mokslo darbuotojų ir technikų skaičių, pvz., pasitelkiant glaudesnį ES mokymo institucijų bendradarbiavimą, kad visų valstybių narių darbuotojai turėtų vienodą kvalifikaciją, arba gerinant studentų ir mokslo darbuotojų mokymo ir mobilumo galimybes. Tik tikrai europietišku požiūriu galima užtikrinti būtiną skatinantį poveikį bei aukštojo mokslo ir mokymo darną ir palengvinti naujosios kartos mokslo darbuotojų mobilumą bei reaguoti į inžinierių, kurie susidurs su rytojaus mokslo ir technologijų uždaviniais vis labiau integruotame branduoliniame sektoriuje, poreikį kelti kvalifikaciją.

Atsižvelgiant į poreikį visuose branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos sektoriuose išlaikyti būtiną aukštą žmogiškųjų išteklių kompetencijos lygį ir ypač į galimą jos poveikį gebėjimui išlaikyti dabartinį aukštą branduolinės saugos lygį, programos tikslai bus remti, naudojant įvairias priemones, mokslinės kompetencijos ir patirties sektoriuje skleidimą. Šiomis priemonėmis siekiama
  kaip galima anksčiau
  užtikrinti tinkamą kvalifikaciją turinčių mokslo darbuotojų ir technikų skaičių, pvz., pasitelkiant glaudesnį ES mokymo institucijų bendradarbiavimą, kad visų valstybių narių darbuotojai turėtų vienodą kvalifikaciją, arba gerinant studentų ir mokslo darbuotojų mokymo ir mobilumo galimybes. Tik tikrai europietišku požiūriu galima užtikrinti būtiną skatinantį poveikį bei aukštojo mokslo ir mokymo darną ir palengvinti naujosios kartos mokslo darbuotojų mobilumą bei reaguoti į inžinierių, kurie susidurs su rytojaus mokslo ir technologijų uždaviniais vis labiau integruotame branduoliniame sektoriuje, poreikį kelti kvalifikaciją.

Pakeitimas 20

Priedo 2 dalies 2.2 skirsnio paantraštės „Veikla“ v punkto 1 įtrauka

| — | Mokymas: Nacionalinių programų koordinavimas ir bendrųjų mokymo branduolinėje srityje poreikių tenkinimas naudojant įvairias priemones, įskaitant konkurencingas priemones, kaip dalis bendrosios paramos žmogiškiesiems ištekliams visose teminėse srityse. Parama teikiama mokymo kursams ir mokymo tinklams. |
| --- | --- |

—

Mokymas: Nacionalinių programų koordinavimas ir bendrųjų mokymo branduolinėje srityje poreikių tenkinimas naudojant įvairias priemones, įskaitant konkurencingas priemones, kaip dalis bendrosios paramos žmogiškiesiems ištekliams visose teminėse srityse. Parama teikiama mokymo kursams ir mokymo tinklams.

| — | Mokymas: Nacionalinių programų koordinavimas ir bendrųjų mokymo branduolinėje srityje poreikių tenkinimas naudojant įvairias priemones, įskaitant konkurencingas priemones, kaip dalis bendrosios paramos žmogiškiesiems ištekliams visose teminėse srityse. Parama teikiama mokymo kursams ir mokymo tinklams.
  Be to, atsižvelgiant į specialiosios programos „Žmonės“ tikslus ir kitą veiklą, susijusią su specialistų mokymu, bus skatinama siekti, kad gabūs jaunuoliai branduolinės sintezės pramonę laikytų patrauklia sritimi, su kuria vertėtų sieti savo karjerą ateityje. |
| --- | --- |

—

Mokymas: Nacionalinių programų koordinavimas ir bendrųjų mokymo branduolinėje srityje poreikių tenkinimas naudojant įvairias priemones, įskaitant konkurencingas priemones, kaip dalis bendrosios paramos žmogiškiesiems ištekliams visose teminėse srityse. Parama teikiama mokymo kursams ir mokymo tinklams.
  Be to, atsižvelgiant į specialiosios programos „Žmonės“ tikslus ir kitą veiklą, susijusią su specialistų mokymu, bus skatinama siekti, kad gabūs jaunuoliai branduolinės sintezės pramonę laikytų patrauklia sritimi, su kuria vertėtų sieti savo karjerą ateityje.

Pakeitimas 21

Priedo 3 a dalis (nauja)

3a. SKLAIDA

Informacija apie branduolinės energijos poreikius turi būti skleidžiama vykstant mainams tarp gyventojų ir jų atstovų organizuojant daugiametes kampanijas, kuriomis siekiama padidinti gyventojų supratimą apie branduolinę energiją, taip siekiant skatinti diskusijas ir palengvinti sprendimų priėmimą. Kad šios kampanijos būtų kuo veiksmingesnės, jos bus rengiamos naudojant socialinių mokslų metodikas.

---

(1)  Dar neskelbta OL.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

P6_TA(2006)0525

ES pasiekta pažanga kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (LSTE) (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

Europos Parlamento rezoliucija dėl ES pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (LSTE) (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 2 straipsnį, kuriame Sąjunga iškelia sau tikslą plėtoti Sąjungą kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 2 straipsnį, kuriame Sąjunga iškelia sau tikslą plėtoti Sąjungą kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę,

| — | atsižvelgdamas į tos pačios Sutarties 39 straipsnį, pagal kurį Europos Parlamentas kasmet svarsto šioje srityje padarytą pažangą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tos pačios Sutarties 39 straipsnį, pagal kurį Europos Parlamentas kasmet svarsto šioje srityje padarytą pažangą,

| — | atsižvelgdamas į atsakymus, kuriuos Taryba žodžiu pateikė į klausimą B6-0428/2006 2006 m. rugsėjo 27 d. diskusijų metu, ir į Komisijos komunikatus, kuriuose apibendrinama Hagos programos įgyvendinimas ir jos perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsakymus, kuriuos Taryba žodžiu pateikė į klausimą B6-0428/2006 2006 m. rugsėjo 27 d. diskusijų metu, ir į Komisijos komunikatus, kuriuose apibendrinama Hagos programos įgyvendinimas ir jos perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 2 ir 3 d. vykusio surengto bendro parlamentinio susitikimo su Suomijos parlamentu diskusijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 2 ir 3 d. vykusio surengto bendro parlamentinio susitikimo su Suomijos parlamentu diskusijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi pasaulyje vis labiau stiprėja globalizacijos procesas ir jame vis labiau pasireiškia krizės, nuolatinė įtampa, ekonominė nelygybė ir nuolat didėja migracijos srautai, ryškėja ideologinė ir kultūrinė konfrontacija, turinti įtakos vis didesniam skaičiui žmonių, ir kyla neregėto masto terorizmo grėsmė, nuolat didėja Europos piliečių reikalavimas turėti dar didesnes laisvės, saugumo ir teisingumo galimybes Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulyje vis labiau stiprėja globalizacijos procesas ir jame vis labiau pasireiškia krizės, nuolatinė įtampa, ekonominė nelygybė ir nuolat didėja migracijos srautai, ryškėja ideologinė ir kultūrinė konfrontacija, turinti įtakos vis didesniam skaičiui žmonių, ir kyla neregėto masto terorizmo grėsmė, nuolat didėja Europos piliečių reikalavimas turėti dar didesnes laisvės, saugumo ir teisingumo galimybes Europos Sąjungoje,

| B. | kadangi po 1999 m. spalio 15-16 d. Tamperėje vykusios Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadų praėjus septyneriems metams Europos Sąjunga dar neturi bendros imigracijos politikos, o ypač trūksta legalios migracijos politikos, |
| --- | --- |

B.

kadangi po 1999 m. spalio 15-16 d. Tamperėje vykusios Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadų praėjus septyneriems metams Europos Sąjunga dar neturi bendros imigracijos politikos, o ypač trūksta legalios migracijos politikos,

| C. | turėdamas omeny tai, kad į šiuos išorinius veiksnius






  — | Europos Vadovų Taryba, 1999 m. priimdama pirmą Tamperės programą, negalėjo atsižvelgti ir kad jie nebuvo pakankamai įvertinti 2004 m. lapkričio mėn. rengiant Hagos programą, |
| --- | --- | --- |

C.

turėdamas omeny tai, kad į šiuos išorinius veiksnius

—

Europos Vadovų Taryba, 1999 m. priimdama pirmą Tamperės programą, negalėjo atsižvelgti ir kad jie nebuvo pakankamai įvertinti 2004 m. lapkričio mėn. rengiant Hagos programą,

| — | kad šie veiksniai jau tampa nebekontroliuojami kiekvienoje valstybėje narėje ir kad juos dar sunkiau galės kontroliuoti pati Sąjunga, jeigu ji nesiims skubių priemonių savo tikslams pasiekti ir netaps patikima politikos, susijusios su LSTE įgyvendinimu, partnere kitoms tarptautinėms organizacijoms, pavyzdžiui, Jungtinėms Tautoms (1), arba regioniniu lygmeniu - Afrikos Sąjungai, vykdant migracijos ir vystymosi politiką, arba Europos žemyne negebės nuosekliau bendradarbiauti su Europos Taryba ir jos organais, kurie skatina teisinės valstybės kūrimą ir pagrindinių teisių apsaugą (2), |
| --- | --- |

—

kad šie veiksniai jau tampa nebekontroliuojami kiekvienoje valstybėje narėje ir kad juos dar sunkiau galės kontroliuoti pati Sąjunga, jeigu ji nesiims skubių priemonių savo tikslams pasiekti ir netaps patikima politikos, susijusios su LSTE įgyvendinimu, partnere kitoms tarptautinėms organizacijoms, pavyzdžiui, Jungtinėms Tautoms (1), arba regioniniu lygmeniu - Afrikos Sąjungai, vykdant migracijos ir vystymosi politiką, arba Europos žemyne negebės nuosekliau bendradarbiauti su Europos Taryba ir jos organais, kurie skatina teisinės valstybės kūrimą ir pagrindinių teisių apsaugą (2),

| D. | primindamas, kad neturėdama suderinto teisyno ir bendros su valstybėmis narėmis pozicijos, ES negali daryti didesnės įtakos LSTE srityje trečiųjų šalių, įskaitant ir savo sąjungininkių, pavyzdžiui, Jungtinių Amerikos Valstijų, pozicijai, ir tai gali sumenkinti jos patikimumą ir net priversti ją perduoti politinę ir strateginę iniciatyvą pastarosioms šalims, |
| --- | --- |

D.

primindamas, kad neturėdama suderinto teisyno ir bendros su valstybėmis narėmis pozicijos, ES negali daryti didesnės įtakos LSTE srityje trečiųjų šalių, įskaitant ir savo sąjungininkių, pavyzdžiui, Jungtinių Amerikos Valstijų, pozicijai, ir tai gali sumenkinti jos patikimumą ir net priversti ją perduoti politinę ir strateginę iniciatyvą pastarosioms šalims,

| E. | manydamas, kad toks ES silpnumas strateginiame lygmenyje nėra vien tik susijęs su faktu, kad ši politika buvo perkelta į ES lygmenį tik visai neseniai (nors pirmieji bandymai sukurti Europos teisminę erdvę buvo padaryti dar 1975 m. po pirmosios teroristų išpuolių Europos žemyne bangos), bet ypač susijęs dar ir su faktu, kad šis perkėlimas buvo padarytas Mastrichto ir Amsterdamo sutartyse valstybėms narėms padarius daug išlygų ir kad prie įprastos teisėkūros procedūros, numatytos dar 1993 m., buvo tik iš lėto pereinama 1999 m., 2001 m., 2004 m. ir taip pat 2005 m. pradėjus (iš dalies) taikyti vadinamąsias perėjimo nuostatas, numatytas EB sutarties 67 straipsnyje, įgyvendinant Hagos programą, |
| --- | --- |

E.

manydamas, kad toks ES silpnumas strateginiame lygmenyje nėra vien tik susijęs su faktu, kad ši politika buvo perkelta į ES lygmenį tik visai neseniai (nors pirmieji bandymai sukurti Europos teisminę erdvę buvo padaryti dar 1975 m. po pirmosios teroristų išpuolių Europos žemyne bangos), bet ypač susijęs dar ir su faktu, kad šis perkėlimas buvo padarytas Mastrichto ir Amsterdamo sutartyse valstybėms narėms padarius daug išlygų ir kad prie įprastos teisėkūros procedūros, numatytos dar 1993 m., buvo tik iš lėto pereinama 1999 m., 2001 m., 2004 m. ir taip pat 2005 m. pradėjus (iš dalies) taikyti vadinamąsias perėjimo nuostatas, numatytas EB sutarties 67 straipsnyje, įgyvendinant Hagos programą,

| F. | primindamas, kad šiandien, kai vis dar kuriamos papildomos teisinės bazės tam pačiam politiniam tikslui pasiekti, kai didėja ginčų ir teisminių ieškinių skaičius siekiant nustatyti institucijų kompetencijos ribas, kai taikoma vienbalsiškumo taisyklė ir ypač kai nėra tikros demokratinės ir teisminės kontrolės, dabartinė trečiojo ramsčio politikos sričių padėtis yra labai silpna norint, kad ES laikytųsi tų principų, kuriais ji grindžiama (ES sutarties 6 straipsnis), |
| --- | --- |

F.

primindamas, kad šiandien, kai vis dar kuriamos papildomos teisinės bazės tam pačiam politiniam tikslui pasiekti, kai didėja ginčų ir teisminių ieškinių skaičius siekiant nustatyti institucijų kompetencijos ribas, kai taikoma vienbalsiškumo taisyklė ir ypač kai nėra tikros demokratinės ir teisminės kontrolės, dabartinė trečiojo ramsčio politikos sričių padėtis yra labai silpna norint, kad ES laikytųsi tų principų, kuriais ji grindžiama (ES sutarties 6 straipsnis),

| G. | įspėdamas apie riziką dėl tolesnio temų, kurios jau yra įtrauktos į ES institucijų iškeltus pasiūlymus, gvildenimo už Europos sutarčių taikymo ribų; norėdamas pradėti atviras diskusijas, pagrįstas sąžiningu ES institucijų ir valstybių narių parlamentų bendradarbiavimu dėl 2005 m. gegužės 27 d. pasirašytos Prüm sutarties įtraukimo į EB sutartį, siekiant suteikti Parlamentui galimybę vykdyti demokratinę kontrolę, |
| --- | --- |

G.

įspėdamas apie riziką dėl tolesnio temų, kurios jau yra įtrauktos į ES institucijų iškeltus pasiūlymus, gvildenimo už Europos sutarčių taikymo ribų; norėdamas pradėti atviras diskusijas, pagrįstas sąžiningu ES institucijų ir valstybių narių parlamentų bendradarbiavimu dėl 2005 m. gegužės 27 d. pasirašytos Prüm sutarties įtraukimo į EB sutartį, siekiant suteikti Parlamentui galimybę vykdyti demokratinę kontrolę,

| H. | atsižvelgdamas į tai, kad pirmiausia valstybės narės suvokia šios padėties sudėtingumą demokratijos, teismų kontrolės ir net jų veiklos vykdymo aspektais, ir kad pasirašydamos konstitucinę sutartį, jos įsipareigojo, kad nuo 2006 m. lapkričio bus privaloma tai, kas Mastrichto sutartyje buvo numatyta tik kaip galimybė Tarybai, |
| --- | --- |

H.

atsižvelgdamas į tai, kad pirmiausia valstybės narės suvokia šios padėties sudėtingumą demokratijos, teismų kontrolės ir net jų veiklos vykdymo aspektais, ir kad pasirašydamos konstitucinę sutartį, jos įsipareigojo, kad nuo 2006 m. lapkričio bus privaloma tai, kas Mastrichto sutartyje buvo numatyta tik kaip galimybė Tarybai,

| I. | išreikšdamas įsitikinimą, kad vadinamųjų perėjimo nuostatų, numatytų EB sutarties 67 straipsnyje ir ES sutarties 42 straipsnyje, taikymas ne tik atitinka dabartinę konstitucinę padėtį, bet ir dera su būsima konstitucine padėtimi, taigi Taryba turėtų jas taikyti ir vadovaudamasi Vienos konvencijos dėl sutarčių teisės 18 straipsniu, pagal kurį šalys įsipareigoja sąžiningai bendradarbiauti, siekdamos sukurti kuo palankesnes būsimo ratifikavimo sąlygas, |
| --- | --- |

I.

išreikšdamas įsitikinimą, kad vadinamųjų perėjimo nuostatų, numatytų EB sutarties 67 straipsnyje ir ES sutarties 42 straipsnyje, taikymas ne tik atitinka dabartinę konstitucinę padėtį, bet ir dera su būsima konstitucine padėtimi, taigi Taryba turėtų jas taikyti ir vadovaudamasi Vienos konvencijos dėl sutarčių teisės 18 straipsniu, pagal kurį šalys įsipareigoja sąžiningai bendradarbiauti, siekdamos sukurti kuo palankesnes būsimo ratifikavimo sąlygas,

| J. | pritardamas Komisijos pasiūlymui taikyti 2007 mestais vadinamąsias perėjimo nuostatas, numatytas EB sutarties 67 straipsnyje (panaikinant Teisingumo Teismo jurisdikcijos apribojimus EB sutarties IV antraštinėje dalyje nurodytose srityse) ir ES sutarties 42 straipsnyje, kaip Europos Parlamentas savo 2004 m. spalio 14 d. rekomendacijoje (3) tai jau buvo pasiūlęs Europos Vadovų Tarybai, |
| --- | --- |

J.

pritardamas Komisijos pasiūlymui taikyti 2007 mestais vadinamąsias perėjimo nuostatas, numatytas EB sutarties 67 straipsnyje (panaikinant Teisingumo Teismo jurisdikcijos apribojimus EB sutarties IV antraštinėje dalyje nurodytose srityse) ir ES sutarties 42 straipsnyje, kaip Europos Parlamentas savo 2004 m. spalio 14 d. rekomendacijoje (3) tai jau buvo pasiūlęs Europos Vadovų Tarybai,

| K. | primindamas, kad vadinamųjų perėjimo nuostatų pritaikymas palieka Tarybai galimybę pačiai spręsti dėl balsavimo tvarkos ir kad šiuo atveju būtų galima rasti įvairių šio klausimo sprendimų, siekiant išsaugoti tam tikrais atvejais ir (arba) tam tikrą konkretų laikotarpį vienbalsiškumo taisyklės galimybę, su sąlyga, kad bet kokiu atveju visais klausimais, susijusiais su Europos piliečių teisėmis, būtų laikomasi bendro sprendimo su Europos Parlamentu procedūros, nes Europos Parlamentas neturėtų būti laikomas mažiau svarbus nei pati mažiausia valstybė narė, |
| --- | --- |

K.

primindamas, kad vadinamųjų perėjimo nuostatų pritaikymas palieka Tarybai galimybę pačiai spręsti dėl balsavimo tvarkos ir kad šiuo atveju būtų galima rasti įvairių šio klausimo sprendimų, siekiant išsaugoti tam tikrais atvejais ir (arba) tam tikrą konkretų laikotarpį vienbalsiškumo taisyklės galimybę, su sąlyga, kad bet kokiu atveju visais klausimais, susijusiais su Europos piliečių teisėmis, būtų laikomasi bendro sprendimo su Europos Parlamentu procedūros, nes Europos Parlamentas neturėtų būti laikomas mažiau svarbus nei pati mažiausia valstybė narė,

| L. | manydamas, kad vadinamųjų perėjimo nuostatų pritaikymas pagal dabar galiojančias sutartis atitinka Konstitucinės sutarties nuostatas ir neturi viršyti joje nustatytų ribų (pavyzdžiui, kvotų, nustatytų migracijos politikos srityje), |
| --- | --- |

L.

manydamas, kad vadinamųjų perėjimo nuostatų pritaikymas pagal dabar galiojančias sutartis atitinka Konstitucinės sutarties nuostatas ir neturi viršyti joje nustatytų ribų (pavyzdžiui, kvotų, nustatytų migracijos politikos srityje),

| M. | manydamas, kad taip pat būtina nustatyti vadinamųjų perėjimo nuostatų tikslus ir, jeigu šie nauji tikslai negali būti įtraukti į galiojančias sutartis, tada būtų tikslingiau per ateinančius dvejus metus konsoliduoti (supaprastinti) Europos Sąjungos teisės aktus, susijusius su LSTE sritimi, atsižvelgiant į nusistovėjusią valstybių narių bendradarbiavimo patirtį, ypač priėmus Mastrichto sutartį. Mano, kad konsolidavimo ir supaprastinimo tikslas - panaikinti gausias neatitiktis ir kiek įmanoma padaryti visuotinai taikomą sustiprinto bendradarbiavimo acquis (panašiai kaip Šengeno acquis), |
| --- | --- |

M.

manydamas, kad taip pat būtina nustatyti vadinamųjų perėjimo nuostatų tikslus ir, jeigu šie nauji tikslai negali būti įtraukti į galiojančias sutartis, tada būtų tikslingiau per ateinančius dvejus metus konsoliduoti (supaprastinti) Europos Sąjungos teisės aktus, susijusius su LSTE sritimi, atsižvelgiant į nusistovėjusią valstybių narių bendradarbiavimo patirtį, ypač priėmus Mastrichto sutartį. Mano, kad konsolidavimo ir supaprastinimo tikslas - panaikinti gausias neatitiktis ir kiek įmanoma padaryti visuotinai taikomą sustiprinto bendradarbiavimo acquis (panašiai kaip Šengeno acquis),

| N. | atsižvelgdamas į gausius prašymus pagerinti Sutartyse numatytą praktinį bendradarbiavimą, kuriuos išsako piliečiai, bendradarbiavimo veikloje dalyvaujantys asmenys ir Taryba, kuri iki šiol nepasiekė susitarimo, kuriuo remiantis būtų galima iš tiesų pagerinti šį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

N.

atsižvelgdamas į gausius prašymus pagerinti Sutartyse numatytą praktinį bendradarbiavimą, kuriuos išsako piliečiai, bendradarbiavimo veikloje dalyvaujantys asmenys ir Taryba, kuri iki šiol nepasiekė susitarimo, kuriuo remiantis būtų galima iš tiesų pagerinti šį bendradarbiavimą,

| O. | kadangi naujosios valstybės narės, kurios atitinka Šengeno kriterijus ir kurios yra pasirengusios prisijungti prie sistemos, neturi būti neteisingai baudžiamos dėl ilgo uždelsimo įdiegti antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II), |
| --- | --- |

O.

kadangi naujosios valstybės narės, kurios atitinka Šengeno kriterijus ir kurios yra pasirengusios prisijungti prie sistemos, neturi būti neteisingai baudžiamos dėl ilgo uždelsimo įdiegti antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II),

| P. | kadangi Europos Parlamentas sugebėjo ypač greitai veikti ir rasti kompromisą siekdamas susitarimo per pirmąjį svarstymą dėl trijų teisės aktų, kurie sudaro paketą, susijusį su teisiniu SIS II pagrindu, |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Parlamentas sugebėjo ypač greitai veikti ir rasti kompromisą siekdamas susitarimo per pirmąjį svarstymą dėl trijų teisės aktų, kurie sudaro paketą, susijusį su teisiniu SIS II pagrindu,

| 1. | prašo Komisijos 2007 m. pateikti Tarybai projektą dėl sprendimo pritaikyti ES sutarties 42 straipsnį ir perduoti Bendrijos kompetencijai (EB sutarties IV antraštinė dalis) nuostatas dėl policijos (įskaitant ir EUROPOL) ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose (įskaitant ir EUROJUST); |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos 2007 m. pateikti Tarybai projektą dėl sprendimo pritaikyti ES sutarties 42 straipsnį ir perduoti Bendrijos kompetencijai (EB sutarties IV antraštinė dalis) nuostatas dėl policijos (įskaitant ir EUROPOL) ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose (įskaitant ir EUROJUST);

| 2. | prašo Tarybos:






  — | skubiai priimti, atsižvelgus į Europos Parlamento nuomonę, sprendimo, grindžiamo EB sutarties 67 straipsnio 2 dalimi, projektą dėl Teisingumo Teismo kompetencijos apribojimo panaikinimo EB sutarties IV antraštinės dalies srityje ir imtis visų priemonių, kad būtų pagreitintas prašymų priimti prejudicinį sprendimą LSTE srityse nagrinėjimas, |
| --- | --- | --- |

2.

prašo Tarybos:

—

skubiai priimti, atsižvelgus į Europos Parlamento nuomonę, sprendimo, grindžiamo EB sutarties 67 straipsnio 2 dalimi, projektą dėl Teisingumo Teismo kompetencijos apribojimo panaikinimo EB sutarties IV antraštinės dalies srityje ir imtis visų priemonių, kad būtų pagreitintas prašymų priimti prejudicinį sprendimą LSTE srityse nagrinėjimas,

| — | numatyti išplėsti bendro sprendimo su Europos Parlamentu procedūros ir kvalifikuotos balsų daugumos Taryboje taikymą visais atvejais, kai tai įmanoma remiantis sutartimis, pvz., trečiųjų šalių piliečių legali imigracija ir integracija, kaip numatyta 2004 m. Tarybai pirmininkavusios Nyderlandų vyriausybės; |
| --- | --- |

—

numatyti išplėsti bendro sprendimo su Europos Parlamentu procedūros ir kvalifikuotos balsų daugumos Taryboje taikymą visais atvejais, kai tai įmanoma remiantis sutartimis, pvz., trečiųjų šalių piliečių legali imigracija ir integracija, kaip numatyta 2004 m. Tarybai pirmininkavusios Nyderlandų vyriausybės;

| 3. | prašo Europos Vadovų Tarybos pateikti Tarybai ir Komisijai tokias gaires:






  a) | pertvarkyti Europos teisyną vadovaujantis esminiu reikalavimu - užtikrinti aukšto lygio pagrindinių teisių apsaugą Europos Sąjungoje ir užtikrinant asmenų teises neapsiriboti vien tarpvalstybinių klausimų sprendimu; taigi EP turėtų galėti pasinaudoti būsimos Pagrindinių teisių agentūros patirtimi ir parama, |
| --- | --- | --- |

3.

prašo Europos Vadovų Tarybos pateikti Tarybai ir Komisijai tokias gaires:

a)

pertvarkyti Europos teisyną vadovaujantis esminiu reikalavimu - užtikrinti aukšto lygio pagrindinių teisių apsaugą Europos Sąjungoje ir užtikrinant asmenų teises neapsiriboti vien tarpvalstybinių klausimų sprendimu; taigi EP turėtų galėti pasinaudoti būsimos Pagrindinių teisių agentūros patirtimi ir parama,

| b) | imtis priemonių ir sustiprinti principų, kuriais grindžiama ES, (ES sutarties 6 straipsnis) ir ES sutarties 7 straipsnyje numatytų priemonių įspėti valstybę narę ir taikyti sankcijas apsaugą. Europos teismų ir konstitucinių teismų praktikos ir Europos Tarybos bei EP atliekamų tyrimų pakanka įrodyti, kad šių principų taikymas turėtų būti nuolatinis valstybių narių ir ES institucijų rūpestis ir kad jos turėtų nustatyti viešus vertinimo kriterijus, siekdamos pagerinti teisingumo ir policijos institucijų bendradarbiavimo kokybę; šiuo atveju aktyvesnis ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje numatytų priemonių įspėti valstybę taikymas turėtų būti viena iš įprastų tarpusavio pagalbos priemonių, būtinų siekiant užtikrinti principų, numatytų ES sutarties 6 straipsnyje, aukšto lygio apsaugą, |
| --- | --- |

b)

imtis priemonių ir sustiprinti principų, kuriais grindžiama ES, (ES sutarties 6 straipsnis) ir ES sutarties 7 straipsnyje numatytų priemonių įspėti valstybę narę ir taikyti sankcijas apsaugą. Europos teismų ir konstitucinių teismų praktikos ir Europos Tarybos bei EP atliekamų tyrimų pakanka įrodyti, kad šių principų taikymas turėtų būti nuolatinis valstybių narių ir ES institucijų rūpestis ir kad jos turėtų nustatyti viešus vertinimo kriterijus, siekdamos pagerinti teisingumo ir policijos institucijų bendradarbiavimo kokybę; šiuo atveju aktyvesnis ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje numatytų priemonių įspėti valstybę taikymas turėtų būti viena iš įprastų tarpusavio pagalbos priemonių, būtinų siekiant užtikrinti principų, numatytų ES sutarties 6 straipsnyje, aukšto lygio apsaugą,

| c) | reaguoti į raginimą veiksmingai pagerinti praktinį bendradarbiavimą sustiprinant ir suderinant dabartines EUROJUSTO ir jo nacionalinių narių galias, ypač suteikiant realius įgaliojimus koordinuoti ikiteisminius tyrimus ir persekiojimą, taip pat dalyvauti sprendžiant ginčus dėl teismų kompetencijos ir suteikiant EUROPOLUI įgaliojimus rengti ir koordinuoti ikiteisminius tyrimus bei operatyvinius veiksmus kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, sudarant bendras ikiteisminio tyrimo grupes; valstybių narių parlamentai ir Europos Parlamentas turėtų kasmet apsvarstyti pasiekimus ir problemas, su kuriomis susiduriama šioje veikloje, ir įsitikinti, ar nereikia padaryti nacionalinių ir Europos teisės aktų atitinkamų pakeitimų, |
| --- | --- |

c)

reaguoti į raginimą veiksmingai pagerinti praktinį bendradarbiavimą sustiprinant ir suderinant dabartines EUROJUSTO ir jo nacionalinių narių galias, ypač suteikiant realius įgaliojimus koordinuoti ikiteisminius tyrimus ir persekiojimą, taip pat dalyvauti sprendžiant ginčus dėl teismų kompetencijos ir suteikiant EUROPOLUI įgaliojimus rengti ir koordinuoti ikiteisminius tyrimus bei operatyvinius veiksmus kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, sudarant bendras ikiteisminio tyrimo grupes; valstybių narių parlamentai ir Europos Parlamentas turėtų kasmet apsvarstyti pasiekimus ir problemas, su kuriomis susiduriama šioje veikloje, ir įsitikinti, ar nereikia padaryti nacionalinių ir Europos teisės aktų atitinkamų pakeitimų,

| d) | užtikrinti, kad europiniais teisės aktais nebūtų įtvirtintas visuotinis sekimas, o valstybinės valdžios kišimasis į naudojimąsi asmeninėmis laisvėmis būtų griežtai apribotas, ir kad minėti teisės aktai būtų nuolatos peržiūrimi, į šį procesą įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus, |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad europiniais teisės aktais nebūtų įtvirtintas visuotinis sekimas, o valstybinės valdžios kišimasis į naudojimąsi asmeninėmis laisvėmis būtų griežtai apribotas, ir kad minėti teisės aktai būtų nuolatos peržiūrimi, į šį procesą įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus,

| e) | užpildyti dabartinę europinių teisės aktų spragą konfidencialių duomenų, kuriuos turi ES institucijos, tvarkymo srityje; taip pat numatyti persvarstyti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (4) 9 straipsnį ir įkurti EP konfidencialios veiklos priežiūros komitetą, |
| --- | --- |

e)

užpildyti dabartinę europinių teisės aktų spragą konfidencialių duomenų, kuriuos turi ES institucijos, tvarkymo srityje; taip pat numatyti persvarstyti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (4) 9 straipsnį ir įkurti EP konfidencialios veiklos priežiūros komitetą,

| f) | priimant Tarybos rekomendacijas paskatinti valstybes nares įgyvendinti Europos Tarybos generalinio sekretoriaus rekomendacijas (principus) taikant Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 52 straipsnį, kai tai susiję su parlamentine slaptųjų tarnybų priežiūra (ypač atsižvelgti į rekomendacijas, kurias parengs laikinasis komitetas tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti); |
| --- | --- |

f)

priimant Tarybos rekomendacijas paskatinti valstybes nares įgyvendinti Europos Tarybos generalinio sekretoriaus rekomendacijas (principus) taikant Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 52 straipsnį, kai tai susiję su parlamentine slaptųjų tarnybų priežiūra (ypač atsižvelgti į rekomendacijas, kurias parengs laikinasis komitetas tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti);

| 4. | ragina Tarybą pernelyg ilgai nedelsiant pateikti Parlamentui gaires, kurias ji šiuo metu kuria pamatinio sprendimo projekto dėl asmens duomenų, tvarkomų policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste, apsaugos klausimu; įspėja apie pavojų, kad toks pasiūlymas gali netekti svarbos, ir primena Tarybos duotus įsipareigojimus dėl Parlamento politinio įtraukimo į pamatinio sprendimo priėmimą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pernelyg ilgai nedelsiant pateikti Parlamentui gaires, kurias ji šiuo metu kuria pamatinio sprendimo projekto dėl asmens duomenų, tvarkomų policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste, apsaugos klausimu; įspėja apie pavojų, kad toks pasiūlymas gali netekti svarbos, ir primena Tarybos duotus įsipareigojimus dėl Parlamento politinio įtraukimo į pamatinio sprendimo priėmimą;

| 5. | ragina nacionalinius parlamentus per kuo trumpesnį laikotarpį patikrinti Tarybos numatytų naujų nuostatų dėl duomenų apsaugos, dėl saugumo tikslais tvarkomų duomenų bazių prieinamumo ir tarpusavio sąsajos principų poveikį nacionaliniu lygmeniu; pareiškia, kad nuo šiol suinteresuotas atsižvelgti į tokio tikrinimo rezultatus, teikdamas nuomonę Tarybai šiuo klausimu; |
| --- | --- |

5.

ragina nacionalinius parlamentus per kuo trumpesnį laikotarpį patikrinti Tarybos numatytų naujų nuostatų dėl duomenų apsaugos, dėl saugumo tikslais tvarkomų duomenų bazių prieinamumo ir tarpusavio sąsajos principų poveikį nacionaliniu lygmeniu; pareiškia, kad nuo šiol suinteresuotas atsižvelgti į tokio tikrinimo rezultatus, teikdamas nuomonę Tarybai šiuo klausimu;

| 6. | ragina Komisiją kiekvienais metais paskelbti Komisijos narių, atsakingų už pagrindines teises, grupės veiklos ataskaitą; taip pat ragina Komisiją kuo skubiau pateikti minėtos grupės pastarųjų dvejų su puse metų veiklos ir priimtų sprendimų apžvalgą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją kiekvienais metais paskelbti Komisijos narių, atsakingų už pagrindines teises, grupės veiklos ataskaitą; taip pat ragina Komisiją kuo skubiau pateikti minėtos grupės pastarųjų dvejų su puse metų veiklos ir priimtų sprendimų apžvalgą;

| 7. | mano, kad būtina, jog tokiose svarbiose politikos srityse, kurios susijusios su pagrindinėmis teisėmis, imigracija ir saugumo stiprinimu, ES institucijos nesiimtų veikti vietoj valstybių narių, bet prisidėtų prie jų veiklos minėtose srityse. Be to, reikėtų užtikrinti, kad policijos ir teismų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose integruojant į bendrijos ramstį būtų numatyta tam tikra priežiūros galimybė:






  a) | tiek valstybėms narėms įgyvendinant dabar turimą teisę inicijuoti teisės aktus (Taryba galėtų įsipareigoti prašyti Komisijos pagal EB sutarties 208 straipsnį pateikti teisės aktų pasiūlymus srityse, kurias nurodys ketvirtadalis valstybių narių), |
| --- | --- | --- |

7.

mano, kad būtina, jog tokiose svarbiose politikos srityse, kurios susijusios su pagrindinėmis teisėmis, imigracija ir saugumo stiprinimu, ES institucijos nesiimtų veikti vietoj valstybių narių, bet prisidėtų prie jų veiklos minėtose srityse. Be to, reikėtų užtikrinti, kad policijos ir teismų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose integruojant į bendrijos ramstį būtų numatyta tam tikra priežiūros galimybė:

a)

tiek valstybėms narėms įgyvendinant dabar turimą teisę inicijuoti teisės aktus (Taryba galėtų įsipareigoti prašyti Komisijos pagal EB sutarties 208 straipsnį pateikti teisės aktų pasiūlymus srityse, kurias nurodys ketvirtadalis valstybių narių),

| b) | tiek suteikiant nacionaliniams parlamentams galimybę priimti poziciją dėl svarstomų pasiūlymų, susijusių su LSTE sritimis. Šiuo metu nacionaliniai parlamentai turi šešias savaites, kol Taryba priims sprendimą dėl tam tikro pasiūlymo. Europos Parlamentas galėtų įsipareigoti nepasiekti bendro susitarimo su Taryba pirmojo svarstymo metu per tą laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

tiek suteikiant nacionaliniams parlamentams galimybę priimti poziciją dėl svarstomų pasiūlymų, susijusių su LSTE sritimis. Šiuo metu nacionaliniai parlamentai turi šešias savaites, kol Taryba priims sprendimą dėl tam tikro pasiūlymo. Europos Parlamentas galėtų įsipareigoti nepasiekti bendro susitarimo su Taryba pirmojo svarstymo metu per tą laikotarpį;

| 8. | primena, kad būtina išsaugoti tam tikrą teisės aktų leidybos kompetencijos suderinamumą visos ES lygmeniu, numatant, kad, pavyzdžiui, su imigracija susiję teisės aktai neapsiribotų tik nelegalios imigracijos reglamentavimu, bet reglamentuotų ir legalią migraciją; |
| --- | --- |

8.

primena, kad būtina išsaugoti tam tikrą teisės aktų leidybos kompetencijos suderinamumą visos ES lygmeniu, numatant, kad, pavyzdžiui, su imigracija susiję teisės aktai neapsiribotų tik nelegalios imigracijos reglamentavimu, bet reglamentuotų ir legalią migraciją;

| 9. | dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų atliekamo keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamentui (5) reiškia didžiulį susirūpinimą JAV laišku dėl šio susitarimo aiškinimo, iš kurio matyti, kad JAV valdžios institucijos susitarimo turinį, ypač susitarimo tikslą, JAV agentūrų ir institucijų prieigą prie PNR duomenų bei duomenų, su kuriais galima susipažinti, sričių skaičių supranta plačiau nei numatyta susitarime; |
| --- | --- |

9.

dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro vežėjų atliekamo keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamentui (5) reiškia didžiulį susirūpinimą JAV laišku dėl šio susitarimo aiškinimo, iš kurio matyti, kad JAV valdžios institucijos susitarimo turinį, ypač susitarimo tikslą, JAV agentūrų ir institucijų prieigą prie PNR duomenų bei duomenų, su kuriais galima susipažinti, sričių skaičių supranta plačiau nei numatyta susitarime;

| 10. | ragina Tarybą neatidėliojant priimti pamatinio sprendimo projektą dėl tam tikrų procesinių teisių baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje (COM(2004)0328), ypač atsižvelgiant į 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento poziciją (6); |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą neatidėliojant priimti pamatinio sprendimo projektą dėl tam tikrų procesinių teisių baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje (COM(2004)0328), ypač atsižvelgiant į 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento poziciją (6);

| 11. | primena būtinybę, numatytą 1999 m. Tamperėje:






  — | padaryti visuotinai privalomą abipusio pripažinimo principą, siekiant, kad jis taptų ES teisės aktų pagrindu, |
| --- | --- | --- |

11.

primena būtinybę, numatytą 1999 m. Tamperėje:

—

padaryti visuotinai privalomą abipusio pripažinimo principą, siekiant, kad jis taptų ES teisės aktų pagrindu,

| — | vėliau sustiprinti galimybę kreiptis į teismą, kaip tai numatyta pasiūlymuose dėl tarpininkavimo civilinėse bylose, dėl nedidelių sumų reikalavimų ir dėl mokėjimo įsakymo, |
| --- | --- |

—

vėliau sustiprinti galimybę kreiptis į teismą, kaip tai numatyta pasiūlymuose dėl tarpininkavimo civilinėse bylose, dėl nedidelių sumų reikalavimų ir dėl mokėjimo įsakymo,

| — | numatyti teisės aktų derinimo priemones tik po to, kai bus kartu su nacionaliniais parlamentais įvertintas poveikis pagrindinių teisių srityje; |
| --- | --- |

—

numatyti teisės aktų derinimo priemones tik po to, kai bus kartu su nacionaliniais parlamentais įvertintas poveikis pagrindinių teisių srityje;

| 12. | Patvirtina, kad net trečiąjį ramstį integravus į Bendrijos ramstį, nepažeidžiant Komisijos prerogatyvų būtina išsaugoti valstybių narių teisę padėti viena kitai bei kontroliuoti vienai kitą tokiu pat būdu, kaip tai daroma bendradarbiaujant pagal Šengeno sutartį ir kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

12.

Patvirtina, kad net trečiąjį ramstį integravus į Bendrijos ramstį, nepažeidžiant Komisijos prerogatyvų būtina išsaugoti valstybių narių teisę padėti viena kitai bei kontroliuoti vienai kitą tokiu pat būdu, kaip tai daroma bendradarbiaujant pagal Šengeno sutartį ir kovojant su terorizmu;

| 13. | pritaria neseniai paskelbtam Komisijos komunikatui, kuriuo siekiama įdiegti LSTE politikos vertinimo sistemą ir primena, kad vertinimas turėtų:






  a) | būti kasmet pateikiamas Europos Parlamentui, kad jis, vadovaudamasis sutartimis ir pasitelkdamas nacionalinius parlamentus, galėtų dėl jo rengti diskusijas, |
| --- | --- | --- |

13.

pritaria neseniai paskelbtam Komisijos komunikatui, kuriuo siekiama įdiegti LSTE politikos vertinimo sistemą ir primena, kad vertinimas turėtų:

a)

būti kasmet pateikiamas Europos Parlamentui, kad jis, vadovaudamasis sutartimis ir pasitelkdamas nacionalinius parlamentus, galėtų dėl jo rengti diskusijas,

| b) | dar labiau įtraukti pilietinės visuomenė ir, akademinio sluoksnio atstovus į politikos sričių ir priemonių, susijusių su LSTE, poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

b)

dar labiau įtraukti pilietinės visuomenė ir, akademinio sluoksnio atstovus į politikos sričių ir priemonių, susijusių su LSTE, poveikio vertinimą;

| 14. | be to, mano, kad patys gražiausi tikslai gali likti tik gražūs žodžiai, jei jiems įgyvendinti nebus skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių:






  a) | taikant ES lygmeniu solidarumo ir sąžiningo valstybių narių bendradarbiavimo, įskaitant ir finansinį, principą, |
| --- | --- | --- |

14.

be to, mano, kad patys gražiausi tikslai gali likti tik gražūs žodžiai, jei jiems įgyvendinti nebus skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių:

a)

taikant ES lygmeniu solidarumo ir sąžiningo valstybių narių bendradarbiavimo, įskaitant ir finansinį, principą,

| b) | pritaikant Europos agentūrų (Europolo, Eurojusto, FRONTEX, OLAF, CEPOL ir kt.) įgaliojimus, siekiant sudaryti joms sąlygas įgyvendinti valstybių narių nustatytus strateginius prioritetus ES lygmeniu, |
| --- | --- |

b)

pritaikant Europos agentūrų (Europolo, Eurojusto, FRONTEX, OLAF, CEPOL ir kt.) įgaliojimus, siekiant sudaryti joms sąlygas įgyvendinti valstybių narių nustatytus strateginius prioritetus ES lygmeniu,

| c) | suteikiant galimybę iš anksto numatyti ir įveikti tarptautinio masto pilietines krizes. Nuo šiol šioms problemoms spręsti Komisija ir Tarybos Generalinis sekretoriatas turi tam tikros patirties žmogiškiesiems, techniniams ir finansiniams ištekliams sutelkti per labai trumpą laikotarpį; |
| --- | --- |

c)

suteikiant galimybę iš anksto numatyti ir įveikti tarptautinio masto pilietines krizes. Nuo šiol šioms problemoms spręsti Komisija ir Tarybos Generalinis sekretoriatas turi tam tikros patirties žmogiškiesiems, techniniams ir finansiniams ištekliams sutelkti per labai trumpą laikotarpį;

| 15. | ragina Komisiją pagreitinti SIS II įdiegimą, informuoti Europos Parlamentą apie pažangą, pasiektą šiame procese, ir pateikti pasiteisinimus dėl vėlavimo, kuris jau įvyko, bei dėl visų kitų uždelsimų, kurie gali būti ateityje; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją pagreitinti SIS II įdiegimą, informuoti Europos Parlamentą apie pažangą, pasiektą šiame procese, ir pateikti pasiteisinimus dėl vėlavimo, kuris jau įvyko, bei dėl visų kitų uždelsimų, kurie gali būti ateityje;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Ypač Saugumo Taryba ir jos kovos su terorizmu komitetas, Pagrindinių teisių taryba ir jos specialios agentūros, kurios įvairiais būdais gali daryti įtaką ES priemonėms dėl LSTE.

(2)  Europos žmogaus teisių teismas, Europos Tarybos generalinis sekretorius, Žmogaus teisių komisaras.

(3)  OL C 166 E, 2005 7 7, p. 58.

(4)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(5)  OL L 298, 2006 10 27, p. 29.

(6)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 159.

P6_TA(2006)0526

AIDS

Europos Parlamento rezoliucija dėl AIDS

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją pavadinimu „ŽIV/AIDS. Laikas veikti“ (1) ir į savo 2004 m. gruodžio 2 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės AIDS dienos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją pavadinimu „ŽIV/AIDS. Laikas veikti“ (1) ir į savo 2004 m. gruodžio 2 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės AIDS dienos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 1 d. minimą Pasaulinę AIDS dieną ir jos temą: „Atskaitomybė: sustabdyti AIDS, ištesėti pažadą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 1 d. minimą Pasaulinę AIDS dieną ir jos temą: „Atskaitomybė: sustabdyti AIDS, ištesėti pažadą“,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 21 d. paskelbtą UNAIDS (3) 2006 m. informaciją apie AIDS epideminę padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 21 d. paskelbtą UNAIDS (3) 2006 m. informaciją apie AIDS epideminę padėtį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 31 d. - birželio 2 d. surengtą JT Aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame buvo siekiama įvertinti pažangą, pasiektą įgyvendinant Įsipareigojimo deklaraciją dėl ŽIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 31 d. - birželio 2 d. surengtą JT Aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame buvo siekiama įvertinti pažangą, pasiektą įgyvendinant Įsipareigojimo deklaraciją dėl ŽIV/AIDS,

| — | atsižvelgdamas į XVI tarptautinę konferenciją AIDS tema, kuri 2006 m. rugpjūčio mėn. vyko Toronte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į XVI tarptautinę konferenciją AIDS tema, kuri 2006 m. rugpjūčio mėn. vyko Toronte,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai Europos kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze išorės veiksmų programą (2007-2011 m.), kuri apims visas besivystančias šalis (COM(2005)0179), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai Europos kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze išorės veiksmų programą (2007-2011 m.), kuri apims visas besivystančias šalis (COM(2005)0179),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006-2009 m. (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006-2009 m. (COM(2005)0654),

| — | atsižvelgdamas į G8 šalių vadovų susitikimą 2005 m. liepą Gleneagles ir JT 2005 m. įsipareigojimą pasiekti, kad iki 2010 m. būtų užtikrinta visuotinė prieiga prie prevencinio gydymo ir slaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G8 šalių vadovų susitikimą 2005 m. liepą Gleneagles ir JT 2005 m. įsipareigojimą pasiekti, kad iki 2010 m. būtų užtikrinta visuotinė prieiga prie prevencinio gydymo ir slaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi nuo pirmojo prieš 25 metus užfiksuoto AIDS atvejo daugiau kaip 25 mln. žmonių mirė nuo šios ligos, |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo pirmojo prieš 25 metus užfiksuoto AIDS atvejo daugiau kaip 25 mln. žmonių mirė nuo šios ligos,

| B. | kadangi anot 2006 m. lapkričio 21 d. UNAIDS atnaujinto pranešimo, 2006 m. buvo užfiksuota 4,3 mln. naujai užsikrėtusiųjų, iš jų - 2,8 mln. (65 proc.) vien tik į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse, |
| --- | --- |

B.

kadangi anot 2006 m. lapkričio 21 d. UNAIDS atnaujinto pranešimo, 2006 m. buvo užfiksuota 4,3 mln. naujai užsikrėtusiųjų, iš jų - 2,8 mln. (65 proc.) vien tik į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse,

| C. | kadangi daugiau kaip 95 proc. iš 39,5 mln. nuo ŽIV/AIDS kenčiančių viso pasaulio žmonių gyvena besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiau kaip 95 proc. iš 39,5 mln. nuo ŽIV/AIDS kenčiančių viso pasaulio žmonių gyvena besivystančiose šalyse,

| D. | kadangi yra požymių, kad nuo 2004 m. užsikrėtimų skaičius Rytų Europos ir Centrinės Azijos šalyse padidėjo daugiau kaip 50 proc. ir tik keliose šalyse pastaruoju metu užsikrėtimų skaičius sumažėjo, |
| --- | --- |

D.

kadangi yra požymių, kad nuo 2004 m. užsikrėtimų skaičius Rytų Europos ir Centrinės Azijos šalyse padidėjo daugiau kaip 50 proc. ir tik keliose šalyse pastaruoju metu užsikrėtimų skaičius sumažėjo,

| E. | kadangi iš 6,8 mln. ŽIV užsikrėtusių asmenų, gyvenančių šalyse, kuriose gaunamos pajamos yra mažos arba vidutinės, kuriems reikia antiretrovirusinio gydymo, tik 24 proc. turi prieigą prie būtino gydymo, |
| --- | --- |

E.

kadangi iš 6,8 mln. ŽIV užsikrėtusių asmenų, gyvenančių šalyse, kuriose gaunamos pajamos yra mažos arba vidutinės, kuriems reikia antiretrovirusinio gydymo, tik 24 proc. turi prieigą prie būtino gydymo,

| F. | kadangi apskaičiuota, kad pasaulyje esama 15 mln. našlaičių, kurių tėvai mirė nuo ŽIV/AIDS, o vien tik į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse - 12,3 mln. tokių našlaičių, |
| --- | --- |

F.

kadangi apskaičiuota, kad pasaulyje esama 15 mln. našlaičių, kurių tėvai mirė nuo ŽIV/AIDS, o vien tik į pietus nuo Sacharos esančiose šalyse - 12,3 mln. tokių našlaičių,

| G. | kadangi tik 5 proc. ŽIV užsikrėtusių vaikų suteikiama medicinos pagalba, o mažiau kaip 10 proc. našlaičių, kurių tėvai mirė nuo AIDS/ŽIV, gauna finansinę pagalbą, |
| --- | --- |

G.

kadangi tik 5 proc. ŽIV užsikrėtusių vaikų suteikiama medicinos pagalba, o mažiau kaip 10 proc. našlaičių, kurių tėvai mirė nuo AIDS/ŽIV, gauna finansinę pagalbą,

| H. | kadangi vyresnieji broliai ir seserys bei seneliai dažnai imasi atsakomybės už didelį našlaičių, kurių tėvai mirė nuo AIDS, skaičių, ir dėl to, kad nuo ŽIV/AIDS miršta jauni suaugę žmonės, kai kuriose šalyse ima trūkti mokytojų, slaugių, gydytojų ir kitų svarbių sričių specialistų, |
| --- | --- |

H.

kadangi vyresnieji broliai ir seserys bei seneliai dažnai imasi atsakomybės už didelį našlaičių, kurių tėvai mirė nuo AIDS, skaičių, ir dėl to, kad nuo ŽIV/AIDS miršta jauni suaugę žmonės, kai kuriose šalyse ima trūkti mokytojų, slaugių, gydytojų ir kitų svarbių sričių specialistų,

| I. | kadangi AIDS turi neproporcingų padarinių ekonomiškai veiklių jaunų žmonių kartai, |
| --- | --- |

I.

kadangi AIDS turi neproporcingų padarinių ekonomiškai veiklių jaunų žmonių kartai,

| J. | kadangi moterys sudaro 50 proc. pasaulyje gyvenančių ŽIV užsikrėtusių asmenų ir 60 proc. Afrikoje gyvenančių ŽIV užsikrėtusių asmenų, |
| --- | --- |

J.

kadangi moterys sudaro 50 proc. pasaulyje gyvenančių ŽIV užsikrėtusių asmenų ir 60 proc. Afrikoje gyvenančių ŽIV užsikrėtusių asmenų,

| K. | kadangi Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) bus galima pasiekti tik į TVT tvarkaraštį įtraukus lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) bus galima pasiekti tik į TVT tvarkaraštį įtraukus lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimus;

| L. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata yra neatsiejamai susijusi su ŽIV ir kitų su skurdu susijusių ligų prevencija, |
| --- | --- |

L.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata yra neatsiejamai susijusi su ŽIV ir kitų su skurdu susijusių ligų prevencija,

| M. | kadangi ŽIV užsikrėtę asmenys turi specialių reprodukcinės sveikatos poreikių šeimos planavimo, saugaus gimdymo ir kūdikių maitinimo krūtimi požiūriu, kurie dažnai nepakankamai įvertinami nepaisant to, kad epidemija vis labiau veikia moteris, |
| --- | --- |

M.

kadangi ŽIV užsikrėtę asmenys turi specialių reprodukcinės sveikatos poreikių šeimos planavimo, saugaus gimdymo ir kūdikių maitinimo krūtimi požiūriu, kurie dažnai nepakankamai įvertinami nepaisant to, kad epidemija vis labiau veikia moteris,

| N. | kadangi JAV G. Bušo administracija ir toliau stabdo finansavimą vystymo veikla užsiimančioms ne Jungtinių Valstijų nevyriausybinėms organizacijoms (NVO), kurios teikia patarimus daugybei reprodukcinės sveikatos tarnybų ir kadangi didžiausią finansavimo šiai spragai užtaisyti dalį sudaro ES lėšos, skiriamos skurdžiausioms šalims; |
| --- | --- |

N.

kadangi JAV G. Bušo administracija ir toliau stabdo finansavimą vystymo veikla užsiimančioms ne Jungtinių Valstijų nevyriausybinėms organizacijoms (NVO), kurios teikia patarimus daugybei reprodukcinės sveikatos tarnybų ir kadangi didžiausią finansavimo šiai spragai užtaisyti dalį sudaro ES lėšos, skiriamos skurdžiausioms šalims;

| O. | kadangi 1994 m. tarptautinė konferencija gyventojų skaičiaus ir vystymosi klausimais ir tolesni veiksmai, kurių buvo imtasi 1999 ir 2004 m., dar kartą patvirtino, kad svarbu padidinti moterų prieigą prie mokslo, informacijos ir slaugos lytinės ir reprodukcinės sveikatos požiūriu ir taip joms suteikti daugiau galių ir pasirinkimo galimybių, |
| --- | --- |

O.

kadangi 1994 m. tarptautinė konferencija gyventojų skaičiaus ir vystymosi klausimais ir tolesni veiksmai, kurių buvo imtasi 1999 ir 2004 m., dar kartą patvirtino, kad svarbu padidinti moterų prieigą prie mokslo, informacijos ir slaugos lytinės ir reprodukcinės sveikatos požiūriu ir taip joms suteikti daugiau galių ir pasirinkimo galimybių,

| P. | kadangi praėjus penkeriems metams po to, kai buvo paskelbta Dohos deklaracija, turtingoms šalims nepavyksta įgyvendinti savo įsipareigojimo užtikrinti besivystančioms šalims prieigos prie pigesnių gyvybę gelbstinčių vaistų, |
| --- | --- |

P.

kadangi praėjus penkeriems metams po to, kai buvo paskelbta Dohos deklaracija, turtingoms šalims nepavyksta įgyvendinti savo įsipareigojimo užtikrinti besivystančioms šalims prieigos prie pigesnių gyvybę gelbstinčių vaistų,

| Q. | kadangi praėjus penkeriems metams po Dohos deklaracijos, kurioje buvo skelbiama, kad „kiekviena PPO valstybė narė turi teisę teikti privalomas licencijas ir laisvę nustatyti pagrindus, kuriais šios licencijos teikiamos“, PSO perspėja, kad 74 proc. vaistų nuo AIDS vis dar priklauso monopolijoms, o 77 proc. Afrikos gyventojų vis dar neturi prieigos prie AIDS gydymo, |
| --- | --- |

Q.

kadangi praėjus penkeriems metams po Dohos deklaracijos, kurioje buvo skelbiama, kad „kiekviena PPO valstybė narė turi teisę teikti privalomas licencijas ir laisvę nustatyti pagrindus, kuriais šios licencijos teikiamos“, PSO perspėja, kad 74 proc. vaistų nuo AIDS vis dar priklauso monopolijoms, o 77 proc. Afrikos gyventojų vis dar neturi prieigos prie AIDS gydymo,

| R. | kadangi nuo 2000 m. dėl didžiulės nepatentuotų vaistų konkurencijos gydymo pirmosios būtinybės vaistais nuo AIDS kaina vienam pacientui nuo 10 tūkst. JAV dolerių sumažėjo iki 130 JAV dolerių, o gydymo tolesnės svarbos vaistais, kurių ligoniams reikia, kai atsiranda natūralus atsparumas, kainos išlieka aukštos daugiausia dėl padidėjusio patentų naudojimo pagrindinėse šalyse, kuriose gaminami nepatentuoti vaistai, |
| --- | --- |

R.

kadangi nuo 2000 m. dėl didžiulės nepatentuotų vaistų konkurencijos gydymo pirmosios būtinybės vaistais nuo AIDS kaina vienam pacientui nuo 10 tūkst. JAV dolerių sumažėjo iki 130 JAV dolerių, o gydymo tolesnės svarbos vaistais, kurių ligoniams reikia, kai atsiranda natūralus atsparumas, kainos išlieka aukštos daugiausia dėl padidėjusio patentų naudojimo pagrindinėse šalyse, kuriose gaminami nepatentuoti vaistai,

| S. | kadangi derantis dėl dvišalių prekybos sandėrių jokiais susitarimais neturėtų būti ribojama tai, kaip šalys gali naudoti visuomenės sveikatos apsaugos priemones, |
| --- | --- |

S.

kadangi derantis dėl dvišalių prekybos sandėrių jokiais susitarimais neturėtų būti ribojama tai, kaip šalys gali naudoti visuomenės sveikatos apsaugos priemones,

ŽIV/AIDS pasaulyje

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl ŽIV/AIDS paplitimo ir kitų epidemijų, kurios plinta tarp skurdžiausių pasaulio gyventojų, dėl dėmesio ŽIV/AIDS prevencijai trūkumo, prieigos prie pagrindinių vaistų nebuvimo, nuolat nepakankamo finansavimo ir didžiųjų epidemijų mokslinių tyrimų trūkumo; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl ŽIV/AIDS paplitimo ir kitų epidemijų, kurios plinta tarp skurdžiausių pasaulio gyventojų, dėl dėmesio ŽIV/AIDS prevencijai trūkumo, prieigos prie pagrindinių vaistų nebuvimo, nuolat nepakankamo finansavimo ir didžiųjų epidemijų mokslinių tyrimų trūkumo;

| 2. | pabrėžia vyriausybių, sveikatos paslaugų teikėjų, vaistų pramonės, NVO ir pilietinės visuomenės bei kitų su prevencija, gydymu ir slauga susijusių veikėjų atskaitomybės svarbą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia vyriausybių, sveikatos paslaugų teikėjų, vaistų pramonės, NVO ir pilietinės visuomenės bei kitų su prevencija, gydymu ir slauga susijusių veikėjų atskaitomybės svarbą;

| 3. | ragina tarptautinius donorus dirbti ir užtikrinti, kad ŽIV prevencijos programos pasiektų labiausiai užsikrėsti rizikuojančius žmones, nes UNAIDS išvadose nurodoma, kad šios pažeidžiamos grupės neturi prieigos prie prevencijos programų; |
| --- | --- |

3.

ragina tarptautinius donorus dirbti ir užtikrinti, kad ŽIV prevencijos programos pasiektų labiausiai užsikrėsti rizikuojančius žmones, nes UNAIDS išvadose nurodoma, kad šios pažeidžiamos grupės neturi prieigos prie prevencijos programų;

| 4. | pabrėžia, kad ES turėtų finansuoti specialiąsias programas, kad dėl AIDS epidemijos nukentėję vaikai (praradę vieną arba abu tėvus ar patys užsikrėtę šia liga) būtų toliau mokomi ir remiami; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES turėtų finansuoti specialiąsias programas, kad dėl AIDS epidemijos nukentėję vaikai (praradę vieną arba abu tėvus ar patys užsikrėtę šia liga) būtų toliau mokomi ir remiami;

| 5. | ragina visų pagalbos programų vykdytojus užtikrinti, kad pradėjus ligonio gydymo kursą būtų suteikiamas nepertraukiamas finansavimas nuolatiniam gydymui, taip siekiant užkirsti kelią tam, kad rastųsi atsparumas vaistams, kuris paprastai randasi dėl to, kad gydymas pertraukiamas; |
| --- | --- |

5.

ragina visų pagalbos programų vykdytojus užtikrinti, kad pradėjus ligonio gydymo kursą būtų suteikiamas nepertraukiamas finansavimas nuolatiniam gydymui, taip siekiant užkirsti kelią tam, kad rastųsi atsparumas vaistams, kuris paprastai randasi dėl to, kad gydymas pertraukiamas;

| 6. | pabrėžia būtinybę, kad ES finansuotų programas, kuriomis siekiama apsaugoti moteris nuo visų smurto formų, dėl kurių plinta AIDS, ir užtikrinti, kad aukos gautų prieigą prie sveikatos paslaugų ir galimybę vėl integruotis į visuomenę bei pašalinti priešišką nusistatymą, kurio dažnai laikomasi tokių nusikaltimų aukų atžvilgiu; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia būtinybę, kad ES finansuotų programas, kuriomis siekiama apsaugoti moteris nuo visų smurto formų, dėl kurių plinta AIDS, ir užtikrinti, kad aukos gautų prieigą prie sveikatos paslaugų ir galimybę vėl integruotis į visuomenę bei pašalinti priešišką nusistatymą, kurio dažnai laikomasi tokių nusikaltimų aukų atžvilgiu;

| 7. | pabrėžia poreikį, kad ateinančiais metais aukotojai skirtų daugiau lėšų kontraceptinėms priemonėms, taip pat prezervatyvams, skirtiems apsisaugoti nuo ŽIV, siekiant panaikinti šių priemonių trūkumą ir suteikti galimybių jų įsigyti; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia poreikį, kad ateinančiais metais aukotojai skirtų daugiau lėšų kontraceptinėms priemonėms, taip pat prezervatyvams, skirtiems apsisaugoti nuo ŽIV, siekiant panaikinti šių priemonių trūkumą ir suteikti galimybių jų įsigyti;

| 8. | ragina TVF nebetaikyti monetarinių sąlygų ir piniginių ribų, dėl kurių šalys privalo apriboti išlaidas visuomenės sveikatai ir švietimui; |
| --- | --- |

8.

ragina TVF nebetaikyti monetarinių sąlygų ir piniginių ribų, dėl kurių šalys privalo apriboti išlaidas visuomenės sveikatai ir švietimui;

| 9. | ragina naujai išrinktus JAV Kongreso narius persvarstyti G. Bušo administracijos „absoliutaus nutildymo“ taisyklę, pagal kurią blokuojamas visų ne JAV NVO finansavimas visoms reprodukcinės sveikatos organizacijoms, kurios teikia patarimus abortų klausimais ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad JAV atsisakytų savo „absoliutaus nutildymo“ taisyklės, taikomos reprodukcinės sveikatos išlaidoms; |
| --- | --- |

9.

ragina naujai išrinktus JAV Kongreso narius persvarstyti G. Bušo administracijos „absoliutaus nutildymo“ taisyklę, pagal kurią blokuojamas visų ne JAV NVO finansavimas visoms reprodukcinės sveikatos organizacijoms, kurios teikia patarimus abortų klausimais ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad JAV atsisakytų savo „absoliutaus nutildymo“ taisyklės, taikomos reprodukcinės sveikatos išlaidoms;

| 10. | kartoja, kad nerimauja, kaip neseniai pabrėžė ir PSO, dėl to, kad kai kurių Afrikos šalių vyriausybės taiko prekybos ar importo mokesčius antiretrovirusiniams ir kitiems vaistams ir dėl to šie vaistai tampa neįperkami skurdžiai gyvenančioms bendruomenėms; ragina Komisiją tai ištirti ir paraginti vyriausybes nebetaikyti šių mokesčių; |
| --- | --- |

10.

kartoja, kad nerimauja, kaip neseniai pabrėžė ir PSO, dėl to, kad kai kurių Afrikos šalių vyriausybės taiko prekybos ar importo mokesčius antiretrovirusiniams ir kitiems vaistams ir dėl to šie vaistai tampa neįperkami skurdžiai gyvenančioms bendruomenėms; ragina Komisiją tai ištirti ir paraginti vyriausybes nebetaikyti šių mokesčių;

Lytinė ir reprodukcinė sveikata

| 11. | pabrėžia, kad kuriant strategijas, kurios būtinos siekiant veiksmingai kovoti su ŽIV/AIDS epidemija, reikia atsižvelgti į bendrą prevencijos, švietimo, slaugos ir gydymo koncepciją bei šiuo metu naudojamas technologijas, pagerinti prieigą prie gydymo paslaugų ir skubiai kurti vakcinas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad kuriant strategijas, kurios būtinos siekiant veiksmingai kovoti su ŽIV/AIDS epidemija, reikia atsižvelgti į bendrą prevencijos, švietimo, slaugos ir gydymo koncepciją bei šiuo metu naudojamas technologijas, pagerinti prieigą prie gydymo paslaugų ir skubiai kurti vakcinas;

| 12. | ragina Europos Komisiją ir valstybių - Europos Sąjungos partnerių - vyriausybes užtikrinti, kad valstybių nacionalinės strategijos dokumentuose sveikatai ir švietimui, ypač kovai su ŽIV/AIDS bei lytinei ir reprodukcinei sveikatai, būtų teikiama pirmenybė; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Komisiją ir valstybių - Europos Sąjungos partnerių - vyriausybes užtikrinti, kad valstybių nacionalinės strategijos dokumentuose sveikatai ir švietimui, ypač kovai su ŽIV/AIDS bei lytinei ir reprodukcinei sveikatai, būtų teikiama pirmenybė;

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti programas, kuriomis būtų siekiama kovoti su homofobija, ir panaikinti kliūtis, trukdančias veiksmingai kovoti su liga, ypač Kambodžoje, Kinijoje, Indijoje, Nepale, Pakistane, Tailande ir Vietname bei Lotynų Amerikoje, kur daugėja įrodymų apie ŽIV protrūkius tarp vyrų, kurie lytiškai santykiauja su vyrais; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti programas, kuriomis būtų siekiama kovoti su homofobija, ir panaikinti kliūtis, trukdančias veiksmingai kovoti su liga, ypač Kambodžoje, Kinijoje, Indijoje, Nepale, Pakistane, Tailande ir Vietname bei Lotynų Amerikoje, kur daugėja įrodymų apie ŽIV protrūkius tarp vyrų, kurie lytiškai santykiauja su vyrais;

| 14. | išreiškia susirūpinimą, kad Jungtinių Tautų jungtinės ŽIV/AIDS prevencijos programos (UNAIDS) pranešime pabrėžiama, kad daugelyje šalių, taip pat tose, kuriose epidemija daro didelį poveikį, žinios apie saugius lytinius santykius ir ŽIV tebėra nepakankamos; atsižvelgdamas į tai, ragina, kad reprodukcinės ir lytinės sveikatos tarnybos į savo veiklą įtrauktų informaciją, švietimą ir patarimų teikimą atsakingo seksualinio elgesio ir veiksmingos lytiniu keliu plintančių ligų, taip pat ŽIV, prevencijos klausimais; |
| --- | --- |

14.

išreiškia susirūpinimą, kad Jungtinių Tautų jungtinės ŽIV/AIDS prevencijos programos (UNAIDS) pranešime pabrėžiama, kad daugelyje šalių, taip pat tose, kuriose epidemija daro didelį poveikį, žinios apie saugius lytinius santykius ir ŽIV tebėra nepakankamos; atsižvelgdamas į tai, ragina, kad reprodukcinės ir lytinės sveikatos tarnybos į savo veiklą įtrauktų informaciją, švietimą ir patarimų teikimą atsakingo seksualinio elgesio ir veiksmingos lytiniu keliu plintančių ligų, taip pat ŽIV, prevencijos klausimais;

| 15. | pritaria tam, kad į Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą buvo įtraukti ŽIV/AIDS moksliniai tyrimai ir ragina remti vakcinų ir mikrobicidų, besivystančioms šalims tinkamų diagnostikos ir kontrolės priemonių, epidemijos plitimo būdų bei socialinių ir elgesio tendencijų mokslinius tyrimus; pabrėžia tai, kad moterims turi būti sudaryta galimybė dalyvauti visuose klinikiniuose tyrimuose, įskaitant vakcinų bandymus; |
| --- | --- |

15.

pritaria tam, kad į Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą buvo įtraukti ŽIV/AIDS moksliniai tyrimai ir ragina remti vakcinų ir mikrobicidų, besivystančioms šalims tinkamų diagnostikos ir kontrolės priemonių, epidemijos plitimo būdų bei socialinių ir elgesio tendencijų mokslinius tyrimus; pabrėžia tai, kad moterims turi būti sudaryta galimybė dalyvauti visuose klinikiniuose tyrimuose, įskaitant vakcinų bandymus;

| 16. | ragina investuoti į moterų taikomų prevencijos būdų pvz., mikrobicidų, moteriškų prezervatyvų ir prievartos aukų poekspozicinės profilaktikos plėtrą; |
| --- | --- |

16.

ragina investuoti į moterų taikomų prevencijos būdų pvz., mikrobicidų, moteriškų prezervatyvų ir prievartos aukų poekspozicinės profilaktikos plėtrą;

Prieiga prie vaistų

| 17. | ragina vyriausybes pasinaudoti visomis joms pagal Susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS) prieinamomis galimybėmis, pvz., privalomomis licencijomis, o PSO ir PPO bei jų narius ragina peržiūrėti visą TRIPS susitarimą, siekiant pagerinti prieigą prie vaistų; |
| --- | --- |

17.

ragina vyriausybes pasinaudoti visomis joms pagal Susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS) prieinamomis galimybėmis, pvz., privalomomis licencijomis, o PSO ir PPO bei jų narius ragina peržiūrėti visą TRIPS susitarimą, siekiant pagerinti prieigą prie vaistų;

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad praėjus penkeriems metams po to, kai buvo priimta Dohos deklaracija, tapo aišku, kad jos įgyvendinti nepavyko, nes PPO iki šiol negavo jokio pranešimo iš jokios būtinuosius vaistus eksportuojančios ar importuojančios šalies bei ji negavo jokio iš pranešimo, kaip numatyta 2003 m. rugpjūčio 30 d. sprendime; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad praėjus penkeriems metams po to, kai buvo priimta Dohos deklaracija, tapo aišku, kad jos įgyvendinti nepavyko, nes PPO iki šiol negavo jokio pranešimo iš jokios būtinuosius vaistus eksportuojančios ar importuojančios šalies bei ji negavo jokio iš pranešimo, kaip numatyta 2003 m. rugpjūčio 30 d. sprendime;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su besivystančiomis šalimis PPO imtis būtinų žingsnių siekiant pakeisti TRIPS susitarimą ir jo straipsnį, paremtą 2003 m. rugpjūčio 30 d. sprendimu, ypač siekiant atsisakyti sudėtingų ir daug laiko reikalaujančių privalomųjų licencijų suteikimo procedūrinių etapų; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su besivystančiomis šalimis PPO imtis būtinų žingsnių siekiant pakeisti TRIPS susitarimą ir jo straipsnį, paremtą 2003 m. rugpjūčio 30 d. sprendimu, ypač siekiant atsisakyti sudėtingų ir daug laiko reikalaujančių privalomųjų licencijų suteikimo procedūrinių etapų;

| 20. | tuo tarpu drąsina ir ragina visas valstybes nares, kurios susiduria su didelio masto epidemija, nedelsiant pasinaudoti TRIPS susitarimo 30 straipsniu ir gauti būtinus vaistus nemokant patento mokesčių teisių savininkui; |
| --- | --- |

20.

tuo tarpu drąsina ir ragina visas valstybes nares, kurios susiduria su didelio masto epidemija, nedelsiant pasinaudoti TRIPS susitarimo 30 straipsniu ir gauti būtinus vaistus nemokant patento mokesčių teisių savininkui;

| 21. | ragina Komisiją ES įnašą į pasaulinį kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze fondą padidinti iki 1 mlrd. EUR, kaip Europos Parlamentas aiškiai pareikalavo pirmiau minėtoje savo 2004 m. gruodžio 2 d. rezoliucijoje, ir ragina visas valstybes nares bei G8 grupės nares 2007 m. iki 7 mlrd. EUR, o 2008 m. - iki 8 mlrd. EUR padidinti savo įnašą siekiant užtikrinti, kad UNAIDS turėtų pakankamai lėšų, kurios yra būtinos mažinant epidemijų mastą; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ES įnašą į pasaulinį kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze fondą padidinti iki 1 mlrd. EUR, kaip Europos Parlamentas aiškiai pareikalavo pirmiau minėtoje savo 2004 m. gruodžio 2 d. rezoliucijoje, ir ragina visas valstybes nares bei G8 grupės nares 2007 m. iki 7 mlrd. EUR, o 2008 m. - iki 8 mlrd. EUR padidinti savo įnašą siekiant užtikrinti, kad UNAIDS turėtų pakankamai lėšų, kurios yra būtinos mažinant epidemijų mastą;

| 22. | pritaria 2005 m. JT Pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime, kuriame buvo raginama iki 2010 m. užtikrinti visuotinę prieigą prie ŽIV/AIDS prevencijos paslaugų, gydymo ir slaugos, prisiimtiems įsipareigojimams; tačiau mano, kad reikia sukurti aiškų visuotinės prieigos finansavimo planą ir nustatyti tarptautinius ir tarpinės pažangos tikslus; |
| --- | --- |

22.

pritaria 2005 m. JT Pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime, kuriame buvo raginama iki 2010 m. užtikrinti visuotinę prieigą prie ŽIV/AIDS prevencijos paslaugų, gydymo ir slaugos, prisiimtiems įsipareigojimams; tačiau mano, kad reikia sukurti aiškų visuotinės prieigos finansavimo planą ir nustatyti tarptautinius ir tarpinės pažangos tikslus;

| 23. | ragina ES paaiškinti, kad ji nereikalaus, kad TRIPS-plius priemonės būtų įtrauktos į Ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) ir kad besivystančioms šalims bus užtikrinta laisvė savo nuožiūra naudoti TRIPS teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

23.

ragina ES paaiškinti, kad ji nereikalaus, kad TRIPS-plius priemonės būtų įtrauktos į Ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) ir kad besivystančioms šalims bus užtikrinta laisvė savo nuožiūra naudoti TRIPS teikiamas galimybes;

| 24. | pabrėžia, kad geros visuomenės sveikatos paslaugos, įskaitant mokslinių tyrimų sąlygas, yra būtinos siekiant kovoti su epidemija ir nepritaria tam, kad būtų taikomos sąlygos, nulemsiančios šių paslaugų liberalizavimą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad geros visuomenės sveikatos paslaugos, įskaitant mokslinių tyrimų sąlygas, yra būtinos siekiant kovoti su epidemija ir nepritaria tam, kad būtų taikomos sąlygos, nulemsiančios šių paslaugų liberalizavimą;

| 25. | ragina daugiau investicijų skirti pediatrinių vaistų kūrimui ir tobulinimui; |
| --- | --- |

25.

ragina daugiau investicijų skirti pediatrinių vaistų kūrimui ir tobulinimui;

| 26. | ragina remti regioninės ir valstybinės nepatentuotų vaistų pramonės augimą paveiktose zonose siekiant pagerinti prieigą prie įperkamų vaistų; |
| --- | --- |

26.

ragina remti regioninės ir valstybinės nepatentuotų vaistų pramonės augimą paveiktose zonose siekiant pagerinti prieigą prie įperkamų vaistų;

*

- *

| 27. | paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES ir AKR regiono vyriausybėms, TVF, Jungtinių Valstijų vyriausybei, JT Generaliniam Sekretoriui ir UNAIDS, JT Vystymo Programai ir JT Gyventojų Fondui. |
| --- | --- |

27.

paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES ir AKR regiono vyriausybėms, TVF, Jungtinių Valstijų vyriausybei, JT Generaliniam Sekretoriui ir UNAIDS, JT Vystymo Programai ir JT Gyventojų Fondui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0321.

(2)  OL C 208 E, 2005 8 25, p. 58.

(3)  Jungtinių Tautų ŽIV/AIDS prevencijos programa.

P6_TA(2006)0527

Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 Europos veiksmų planas

Europos Parlamento rezoliucija dėl neįgaliųjų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (2006/2105(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (COM(2005)0604) (Veiksmų negalios srityje planas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006-2007 m. Europos veiksmų planas (COM(2005)0604) (Veiksmų negalios srityje planas),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (CESE 591/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (CESE 591/2006),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 13 straipsnį ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį dėl kovos su diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl visų formų ir rūšių negalios, ir atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį bei Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 14 straipsnį, pagal kurį draudžiama visų formų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 13 straipsnį ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį dėl kovos su diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl visų formų ir rūšių negalios, ir atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį bei Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 14 straipsnį, pagal kurį draudžiama visų formų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 26 straipsnį dėl neįgaliųjų integracijos ir jų teisės pasinaudoti šiam tikslui užtikrinti sukurtomis priemonėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 26 straipsnį dėl neįgaliųjų integracijos ir jų teisės pasinaudoti šiam tikslui užtikrinti sukurtomis priemonėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/85/EB dėl specialiųjų nuostatų dėl transporto priemonių, naudojamų keleiviams vežti ir, be vairuotojo vietos, turinčių daugiau kaip aštuonias sėdimas vietas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/85/EB dėl specialiųjų nuostatų dėl transporto priemonių, naudojamų keleiviams vežti ir, be vairuotojo vietos, turinčių daugiau kaip aštuonias sėdimas vietas (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą 2001/903/EB dėl 2003 m. paskelbimo neįgalių žmonių metais Europoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimą 2001/903/EB dėl 2003 m. paskelbimo neįgalių žmonių metais Europoje (3),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgaliųjų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgaliųjų teisių,

| — | atsižvelgdamas į savo 1988 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl kurčiųjų gestų kalbos (4), 1998 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl gestų kalbos (5) ir 2001 m. balandžio 4 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos be kliūčių neįgaliesiems link (6) ir savo 2001 m. lapkričio 15 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl 2003 m. paskelbimo Europos neįgalių žmonių metais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1988 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl kurčiųjų gestų kalbos (4), 1998 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl gestų kalbos (5) ir 2001 m. balandžio 4 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos be kliūčių neįgaliesiems link (6) ir savo 2001 m. lapkričio 15 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl 2003 m. paskelbimo Europos neįgalių žmonių metais (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Gyventojų psichikos sveikatos gerinimas. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas“ (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Gyventojų psichikos sveikatos gerinimas. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas“ (COM(2005)0484),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones (A6-0351/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones (A6-0351/2006),

| A. | kadangi diskriminacijos panaikinimas ir žmogaus teisių skatinimas turi būti pagrindinis Bendrijos strategijos, skirtos neįgaliesiems, siekis, kaip numatyta EB sutarties 13 straipsnyje bei Europos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsniuose, |
| --- | --- |

A.

kadangi diskriminacijos panaikinimas ir žmogaus teisių skatinimas turi būti pagrindinis Bendrijos strategijos, skirtos neįgaliesiems, siekis, kaip numatyta EB sutarties 13 straipsnyje bei Europos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsniuose,

| B. | kadangi 2000 m. Europos Sąjungai pirmininkavusi Portugalija primygtinai reikalavo, kad nebūtų nustatyta vadinamoji „diskriminacijos hierarchija“ ir kad po 2000 m. priimtos direktyvos, numatančios visapusę nediskriminaciją dėl rasės, būtų remiami išsamūs prieš diskriminaciją nukreipti teisės aktai, grindžiami EB sutarties 13 straipsniu; ir kadangi buvusi Komisijos narė, atsakinga už užimtumo ir socialinius reikalus, paskelbė apie Komisijos ketinimą 2003 m. pasiūlyti tokius išsamius prieš diskriminaciją nukreiptus teisės aktus dėl neįgaliųjų, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2000 m. Europos Sąjungai pirmininkavusi Portugalija primygtinai reikalavo, kad nebūtų nustatyta vadinamoji „diskriminacijos hierarchija“ ir kad po 2000 m. priimtos direktyvos, numatančios visapusę nediskriminaciją dėl rasės, būtų remiami išsamūs prieš diskriminaciją nukreipti teisės aktai, grindžiami EB sutarties 13 straipsniu; ir kadangi buvusi Komisijos narė, atsakinga už užimtumo ir socialinius reikalus, paskelbė apie Komisijos ketinimą 2003 m. pasiūlyti tokius išsamius prieš diskriminaciją nukreiptus teisės aktus dėl neįgaliųjų,

| C. | kadangi Jungtinių Tautų ad hoc grupė patvirtino pasiūlymą dėl Tarptautinės konvencijos dėl neįgaliųjų teisių, kurią tikimasi patvirtinti 2006 m. lapkričio mėnesį JT Generalinėje Asamblėjoje, ir kadangi Komisijos veiksmai dabar turi atitikti šioje konvencijoje nustatytus principus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Jungtinių Tautų ad hoc grupė patvirtino pasiūlymą dėl Tarptautinės konvencijos dėl neįgaliųjų teisių, kurią tikimasi patvirtinti 2006 m. lapkričio mėnesį JT Generalinėje Asamblėjoje, ir kadangi Komisijos veiksmai dabar turi atitikti šioje konvencijoje nustatytus principus,

| D. | kadangi nedarbo lygis tarp neįgaliųjų išlieka nepriimtinai didelis, |
| --- | --- |

D.

kadangi nedarbo lygis tarp neįgaliųjų išlieka nepriimtinai didelis,

| E. | kadangi užimtumas yra viena pagrindinių socialinio integravimo sąlygų, |
| --- | --- |

E.

kadangi užimtumas yra viena pagrindinių socialinio integravimo sąlygų,

| F. | kadangi dauguma neįgaliųjų, ypač asmenys su sunkia negalia, negali rinktis tradicinių darbų ir kadangi dėl to būtina sukurti platų užimtumo galimybių spektrą, įskaitant garantuotą ir padedamąjį užimtumą, |
| --- | --- |

F.

kadangi dauguma neįgaliųjų, ypač asmenys su sunkia negalia, negali rinktis tradicinių darbų ir kadangi dėl to būtina sukurti platų užimtumo galimybių spektrą, įskaitant garantuotą ir padedamąjį užimtumą,

| G. | kadangi asmenys, siekdami išnaudoti savo galimybes darbo rinkoje, privalo įgyti, išlaikyti ir nuolat atnaujinti kvalifikaciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi asmenys, siekdami išnaudoti savo galimybes darbo rinkoje, privalo įgyti, išlaikyti ir nuolat atnaujinti kvalifikaciją,

| H. | kadangi reikia ir toliau siekti atsisakyti negalios medicininio modelio ir, atsižvelgiant į tikruosius kiekvieno asmens reabilitacijos poreikius, siekti sukurti socialinį modelį ir teisėmis grindžiamą požiūrį (arba atitinkamomis teisėmis grindžiamą požiūrį), kurie būtų grindžiami lygybės, lygybės prieš įstatymą ir lygių galimybių principais bei juos skatintų, |
| --- | --- |

H.

kadangi reikia ir toliau siekti atsisakyti negalios medicininio modelio ir, atsižvelgiant į tikruosius kiekvieno asmens reabilitacijos poreikius, siekti sukurti socialinį modelį ir teisėmis grindžiamą požiūrį (arba atitinkamomis teisėmis grindžiamą požiūrį), kurie būtų grindžiami lygybės, lygybės prieš įstatymą ir lygių galimybių principais bei juos skatintų,

| I. | kadangi per didelis negalios vertinimas tik medicininiu aspektu kol kas neleido visiškai įvertinti negalios socialinių aspektų ir teisių, ir ne tik teisės gauti pašalpas, garantavimo aspektų, ir kadangi būtina laipsniškai atsisakyti tokio riboto negalios suvokimo, |
| --- | --- |

I.

kadangi per didelis negalios vertinimas tik medicininiu aspektu kol kas neleido visiškai įvertinti negalios socialinių aspektų ir teisių, ir ne tik teisės gauti pašalpas, garantavimo aspektų, ir kadangi būtina laipsniškai atsisakyti tokio riboto negalios suvokimo,

| J. | kadangi daug vyresnio amžiaus asmenų artimiausiu metu taps neįgaliaisiais, o daug neįgaliųjų taps vyresni, |
| --- | --- |

J.

kadangi daug vyresnio amžiaus asmenų artimiausiu metu taps neįgaliaisiais, o daug neįgaliųjų taps vyresni,

| K. | kadangi taikant tokį teisėmis grindžiamą požiūrį būtinas neįgaliųjų ir jų atitinkamų organizacijų dalyvavimas, |
| --- | --- |

K.

kadangi taikant tokį teisėmis grindžiamą požiūrį būtinas neįgaliųjų ir jų atitinkamų organizacijų dalyvavimas,

| L. | kadangi paslaugų kokybės klausimas, kaip vienas iš horizontaliųjų punktų, turi būti įtrauktas į Veiksmų planą negalios srityje, |
| --- | --- |

L.

kadangi paslaugų kokybės klausimas, kaip vienas iš horizontaliųjų punktų, turi būti įtrauktas į Veiksmų planą negalios srityje,

| M. | kadangi Komisijos komunikate „Lygios galimybės neįgaliesiems: Europos veiksmų planas“ (COM(2003)0650) palankiai vertinamos paskesnės Europos neįgaliųjų metų (2003 m.) priemonės ir kadangi svarbu daryti nuolatinę pažangą gerinant neįgalių europiečių teises ir sąlygas, kaip buvo teigiama Europos metais, |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisijos komunikate „Lygios galimybės neįgaliesiems: Europos veiksmų planas“ (COM(2003)0650) palankiai vertinamos paskesnės Europos neįgaliųjų metų (2003 m.) priemonės ir kadangi svarbu daryti nuolatinę pažangą gerinant neįgalių europiečių teises ir sąlygas, kaip buvo teigiama Europos metais,

| N. | kadangi 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2006 dėl neįgaliųjų ir ribotos judėsenos asmenų teisių keliaujant oru (8) yra pirmasis EB teisės aktas, kuriuo siekiama tiesiogiai pagerinti neįgaliųjų europiečių teises ir sąlygas, |
| --- | --- |

N.

kadangi 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2006 dėl neįgaliųjų ir ribotos judėsenos asmenų teisių keliaujant oru (8) yra pirmasis EB teisės aktas, kuriuo siekiama tiesiogiai pagerinti neįgaliųjų europiečių teises ir sąlygas,

| O. | kadangi Komisijos pasiūlymas įgyvendinti neįgaliųjų nepriklausomo gyvenimo idėją buvo pagrindinis neįgaliųjų, daugiausia gyvenančių globos įstaigose ir sutelktų Europos tinklo dėl nepriklausomo gyvenimo, dviejų istorinių „laisvės kelionių“ į Parlamentą reikalavimas, o šią idėją patvirtinusi Komisija parodė puikų pavyzdį, kaip Europos Sąjunga gali atsižvelgti į piliečių reikalavimus, |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisijos pasiūlymas įgyvendinti neįgaliųjų nepriklausomo gyvenimo idėją buvo pagrindinis neįgaliųjų, daugiausia gyvenančių globos įstaigose ir sutelktų Europos tinklo dėl nepriklausomo gyvenimo, dviejų istorinių „laisvės kelionių“ į Parlamentą reikalavimas, o šią idėją patvirtinusi Komisija parodė puikų pavyzdį, kaip Europos Sąjunga gali atsižvelgti į piliečių reikalavimus,

| P. | kadangi nedovanotina, kad naudojant Europos regioninės plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų lėšas vis dar kuriama neįgaliesiems nepasiekiama infrastruktūra, |
| --- | --- |

P.

kadangi nedovanotina, kad naudojant Europos regioninės plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų lėšas vis dar kuriama neįgaliesiems nepasiekiama infrastruktūra,

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares, kurios nesiėmė būtinų priemonių iki 15 ES valstybių narių nustatytos 2003 m. gruodžio 2 d. datos ir 10 ES valstybių narių nustatytos 2004 m. gegužės 1 d. (kai kurios iš 15 ES valstybių narių prašė pratęsimo) galutinės datos, veiksmingai įgyvendinti Tarybos direktyvą 2000/78/EB, kuri duoda teisinį pagrindą nediskriminaciniam užimtumo traktavimui, ir džiaugiasi priemonėmis, kurių ėmėsi valstybės narės; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją ir valstybes nares, kurios nesiėmė būtinų priemonių iki 15 ES valstybių narių nustatytos 2003 m. gruodžio 2 d. datos ir 10 ES valstybių narių nustatytos 2004 m. gegužės 1 d. (kai kurios iš 15 ES valstybių narių prašė pratęsimo) galutinės datos, veiksmingai įgyvendinti Tarybos direktyvą 2000/78/EB, kuri duoda teisinį pagrindą nediskriminaciniam užimtumo traktavimui, ir džiaugiasi priemonėmis, kurių ėmėsi valstybės narės;

| 2. | pabrėžia, kad kiekvienam ES piliečiui turi būti garantuota prieiga prie prekių ir paslaugų be diskriminacijos, todėl ragina Komisiją išleisti specialią direktyvą dėl negalios pagal EB sutarties 13 straipsnį; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad kiekvienam ES piliečiui turi būti garantuota prieiga prie prekių ir paslaugų be diskriminacijos, todėl ragina Komisiją išleisti specialią direktyvą dėl negalios pagal EB sutarties 13 straipsnį;

| 3. | ragina valstybes nares savo nacionalinėje teisėje panaikinti visus veikiančius įstatymus, kuriais diskriminuojami neįgalieji ir kurie neatitinka Amsterdamo sutarties 13 straipsnio; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares savo nacionalinėje teisėje panaikinti visus veikiančius įstatymus, kuriais diskriminuojami neįgalieji ir kurie neatitinka Amsterdamo sutarties 13 straipsnio;

| 4. | mano, kad Direktyvą 2001/85/EB reikia stiprinti, siekiant ją suderinti su dabartiniais Bendrijos teisės aktais dėl neįgalių keleivių naudojimosi oro transportu; remia ir skatina Komisiją ilgainiui teisės aktuose išplėsti tas pačias neįgaliųjų teises naudotis visų rūšių transportu; primena, kad lygios galimybės naudotis viešuoju transportu yra labai svarbus aspektas neįgaliesiems keliaujant į darbo vietą ir išlaikant socialinius ir šeimos ryšius;· taip pat džiaugiasi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2006, kuris yra pirmasis būtent neįgaliesiems skirtas reglamentas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Direktyvą 2001/85/EB reikia stiprinti, siekiant ją suderinti su dabartiniais Bendrijos teisės aktais dėl neįgalių keleivių naudojimosi oro transportu; remia ir skatina Komisiją ilgainiui teisės aktuose išplėsti tas pačias neįgaliųjų teises naudotis visų rūšių transportu; primena, kad lygios galimybės naudotis viešuoju transportu yra labai svarbus aspektas neįgaliesiems keliaujant į darbo vietą ir išlaikant socialinius ir šeimos ryšius;· taip pat džiaugiasi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2006, kuris yra pirmasis būtent neįgaliesiems skirtas reglamentas;

| 5. | džiaugiasi, kad laipsniškai pašalinta daugelis diskriminacijos formų, kurias patiria neįgalieji naudodamiesi oro, žemės ar jūsų transportu, ir ragina dėti pastangas, siekiant išvengti naujų ir šiuo metu nesančių diskriminacijos formų sukūrimo rizikos, pvz., finansinės diskriminacijos; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi, kad laipsniškai pašalinta daugelis diskriminacijos formų, kurias patiria neįgalieji naudodamiesi oro, žemės ar jūsų transportu, ir ragina dėti pastangas, siekiant išvengti naujų ir šiuo metu nesančių diskriminacijos formų sukūrimo rizikos, pvz., finansinės diskriminacijos;

| 6. | džiaugiasi Komisijos pastangomis gerinant prieigą prie informacijos ir komunikacijų technologijų, tačiau pastebi, kad daugiau nei 80 proc. viešųjų tinklaviečių, įskaitant Europos institucijų tinklavietes, apskritai yra neprieinamos neįgaliesiems; mano, kad prieiga prie informacijos ir komunikacijos technologijų gali veiksmingai prisidėti prie aukšto neįgaliųjų nedarbo lygio sumažinimo; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi Komisijos pastangomis gerinant prieigą prie informacijos ir komunikacijų technologijų, tačiau pastebi, kad daugiau nei 80 proc. viešųjų tinklaviečių, įskaitant Europos institucijų tinklavietes, apskritai yra neprieinamos neįgaliesiems; mano, kad prieiga prie informacijos ir komunikacijos technologijų gali veiksmingai prisidėti prie aukšto neįgaliųjų nedarbo lygio sumažinimo;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagal savo kompetenciją skatinti neįgaliuosius aktyviai dalyvauti veikloje, susijusioje su švietimu, profesiniu rengimu, elektroniniu mokymusi, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, kultūra, sportu, laisvalaikiu, informacine visuomene ir žiniasklaida; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares pagal savo kompetenciją skatinti neįgaliuosius aktyviai dalyvauti veikloje, susijusioje su švietimu, profesiniu rengimu, elektroniniu mokymusi, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, kultūra, sportu, laisvalaikiu, informacine visuomene ir žiniasklaida;

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas, kad internetas, ypač valstybės institucijų, švietimo ir profesinio rengimo tinklavietės, būtų lengviau prieinama neįgaliesiems; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas, kad internetas, ypač valstybės institucijų, švietimo ir profesinio rengimo tinklavietės, būtų lengviau prieinama neįgaliesiems;

| 9. | ragina valstybes nares imtis specialių veiksmų, kuriais neįgaliesiems būtų užtikrinta prieiga prie visų viešųjų tinklaviečių; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares imtis specialių veiksmų, kuriais neįgaliesiems būtų užtikrinta prieiga prie visų viešųjų tinklaviečių;

| 10. | ragina daugiau padaryti infrastruktūros srityje siekiant esamą ir naują neįgaliųjų aplinką padaryti patogią neįgaliesiems, jau standartinių pastatų dizaino, visos namo įrangos planavimo ir administracinio tvirtinimo metu pabrėžiant neįgaliesiems tinkamos prieigos svarbą bei pašalinant architektūrines kliūtis; ragina Komisiją atlikti visas savo su tuo susijusias pareigas, įgyvendinant 2007-2013 m. laikotarpio struktūrinių fondų reglamentavimą ir ragina Europos institucijas imtis būtinų priemonių darant jų pastatus prieinamus visiems; |
| --- | --- |

10.

ragina daugiau padaryti infrastruktūros srityje siekiant esamą ir naują neįgaliųjų aplinką padaryti patogią neįgaliesiems, jau standartinių pastatų dizaino, visos namo įrangos planavimo ir administracinio tvirtinimo metu pabrėžiant neįgaliesiems tinkamos prieigos svarbą bei pašalinant architektūrines kliūtis; ragina Komisiją atlikti visas savo su tuo susijusias pareigas, įgyvendinant 2007-2013 m. laikotarpio struktūrinių fondų reglamentavimą ir ragina Europos institucijas imtis būtinų priemonių darant jų pastatus prieinamus visiems;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių ir ten, kur būtina, įdiegti modernias technologijas, siekiant sudaryti sąlygas neįgaliesiems patekti į kultūros infrastruktūras ir dalyvauti kultūrinėje veikloje; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių ir ten, kur būtina, įdiegti modernias technologijas, siekiant sudaryti sąlygas neįgaliesiems patekti į kultūros infrastruktūras ir dalyvauti kultūrinėje veikloje;

| 12. | pabrėžia, kad būtina imtis priemonių, kurios skatintų neįgaliųjų meninę raišką bei kūrybiškumą ir užtikrintų vienodas galimybes kurti ir realizuoti kūrinius bei dalyvauti kultūrinių mainų programose; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad būtina imtis priemonių, kurios skatintų neįgaliųjų meninę raišką bei kūrybiškumą ir užtikrintų vienodas galimybes kurti ir realizuoti kūrinius bei dalyvauti kultūrinių mainų programose;

| 13. | pabrėžia, kad būtina pradėti informacijos kampanijas, siekiant užtikrinti, kad darbdaviai neturėtų jokio išankstinio požiūrio į neįgalius darbuotojus, ypač klaidingų išankstinių nuostatų dėl įdarbinimo finansinių išlaidų ir kandidatų sugebėjimų; pabrėžia, kad daugiau turi būti daroma keičiantis geriausia praktika ir didinant darbdavių pareigų ir atsakomybės suvokimo lygį ir prireikus skatinant tinkamą nediskriminacijos taisyklių stiprinimą pasitelkiant valstybių narių teismus, ypač dėl Direktyvos 2000/78/EB; siūlo, kad negalia būtų traktuojama kaip nauja paslauga verslui, siekiant asmenų, kurių darbo vietoje yra negalios rizika, užimtumo garantijos (kaip prevencijos formos) ar naujos integracijos į užimtumą (kaip reabilitacijos formos); |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad būtina pradėti informacijos kampanijas, siekiant užtikrinti, kad darbdaviai neturėtų jokio išankstinio požiūrio į neįgalius darbuotojus, ypač klaidingų išankstinių nuostatų dėl įdarbinimo finansinių išlaidų ir kandidatų sugebėjimų; pabrėžia, kad daugiau turi būti daroma keičiantis geriausia praktika ir didinant darbdavių pareigų ir atsakomybės suvokimo lygį ir prireikus skatinant tinkamą nediskriminacijos taisyklių stiprinimą pasitelkiant valstybių narių teismus, ypač dėl Direktyvos 2000/78/EB; siūlo, kad negalia būtų traktuojama kaip nauja paslauga verslui, siekiant asmenų, kurių darbo vietoje yra negalios rizika, užimtumo garantijos (kaip prevencijos formos) ar naujos integracijos į užimtumą (kaip reabilitacijos formos);

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti būtinas sąlygas, kuriomis remiantis būtų galima išvengti neįgaliųjų patekimo į „pašalpos spąstus“ ir ankstyvo išėjimo į pensiją, bei neįgaliesiems sukurti užimtumo garantiją; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti būtinas sąlygas, kuriomis remiantis būtų galima išvengti neįgaliųjų patekimo į „pašalpos spąstus“ ir ankstyvo išėjimo į pensiją, bei neįgaliesiems sukurti užimtumo garantiją;

| 15. | primygtinai ragina valstybes nares skatinti taikyti neįgaliųjų teises ir apsaugą pagal Direktyvą 2000/78/EB ir ragina profesines sąjungas daryti visa, kas yra jų galioje, informuojant profesinių sąjungų narius apie jų teises pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina valstybes nares skatinti taikyti neįgaliųjų teises ir apsaugą pagal Direktyvą 2000/78/EB ir ragina profesines sąjungas daryti visa, kas yra jų galioje, informuojant profesinių sąjungų narius apie jų teises pagal šią direktyvą;

| 16. | primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų įtraukiant neįgaliųjų problemas į užimtumo teisėkūrą ir kitur, ypač į Europos užimtumo strategiją, į viešųjų pirkimų procedūras, į Europos socialinį fondą, į mokymosi visą gyvenimą sistemą, ir finansuojant atskirus mokymo kursus ir profesinį mokymą pabrėžti neįgaliųjų teises pagal Lisabonos strategiją; |
| --- | --- |

16.

primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų įtraukiant neįgaliųjų problemas į užimtumo teisėkūrą ir kitur, ypač į Europos užimtumo strategiją, į viešųjų pirkimų procedūras, į Europos socialinį fondą, į mokymosi visą gyvenimą sistemą, ir finansuojant atskirus mokymo kursus ir profesinį mokymą pabrėžti neįgaliųjų teises pagal Lisabonos strategiją;

| 17. | ragina Komisiją skatinti neįgaliuosius dalyvauti naujose 2007-2013 m. biudžetinio laikotarpio daugiametėse programose („Kultūra“, „Visą gyvenimą trunkantis mokymasis“, „Veiklus jaunimas“, „MEDIA 2007“, „Aktyvių piliečių Europa“ ir t. t.); |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją skatinti neįgaliuosius dalyvauti naujose 2007-2013 m. biudžetinio laikotarpio daugiametėse programose („Kultūra“, „Visą gyvenimą trunkantis mokymasis“, „Veiklus jaunimas“, „MEDIA 2007“, „Aktyvių piliečių Europa“ ir t. t.);

| 18. | ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į problemas, su kuriomis susiduria neįgalių vaikų tėvai, kurie dažnai priversti likti už darbo rinkos ribų, ir skatinti politiką, skirtą tokiems tėvams paremti ir suteikti jiems pagalbą; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į problemas, su kuriomis susiduria neįgalių vaikų tėvai, kurie dažnai priversti likti už darbo rinkos ribų, ir skatinti politiką, skirtą tokiems tėvams paremti ir suteikti jiems pagalbą;

| 19. | džiaugiasi Komisijos ketinimu Europos socialiniame fonde (ESF) atsižvelgti į personalo, padedančio neįgaliesiems namuose, globos įstaigoje ar taikant abiejų priemonių derinį, mokymo poreikius; |
| --- | --- |

19.

džiaugiasi Komisijos ketinimu Europos socialiniame fonde (ESF) atsižvelgti į personalo, padedančio neįgaliesiems namuose, globos įstaigoje ar taikant abiejų priemonių derinį, mokymo poreikius;

| 20. | džiaugiasi su neįgaliaisiais susijusia ESF nuostata; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi su neįgaliaisiais susijusia ESF nuostata;

| 21. | ragina valstybes nares kiek įmanoma daugiau vartoti, skatinti ir platinti ženklų kalbą pagal pirmiau minėtą 1988 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares kiek įmanoma daugiau vartoti, skatinti ir platinti ženklų kalbą pagal pirmiau minėtą 1988 m. birželio 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją;

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant rizikos pramonėje prevencijos schemas ir programas, svarbu atsižvelgti į tam tikras su neįgaliaisiais susijusias aplinkybes; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant rizikos pramonėje prevencijos schemas ir programas, svarbu atsižvelgti į tam tikras su neįgaliaisiais susijusias aplinkybes;

| 23. | ragina valstybes nares naudoti ekonomines ir socialines priemones, siekiant neįgaliesiems suteikti didesnę priežiūrą, kaip kartų solidarumo išraišką; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares naudoti ekonomines ir socialines priemones, siekiant neįgaliesiems suteikti didesnę priežiūrą, kaip kartų solidarumo išraišką;

| 24. | primygtinai ragina Komisiją dirbti su valstybėmis narėmis, siekiant, kur tik įmanoma, didinti neįgaliųjų integraciją į bendrąją švietimo sistemą nuo ankstyvo amžiaus ir kartu pripažįstant, kad tam tikrais atvejais būtinos specialiosios mokyklos, ir pripažįstant tėvų teisę pasirinkti, kokią mokyklą turėtų lankyti jų vaikai; skatinti neįgaliųjų prieigą prie visų lygmenų švietimo ir mokymo bei prie naujų technologijų, atsižvelgiant į jų įgūdžius ir norus. Ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis pradėti tyrimus ir konsultacijas dėl galimybės nustatyti teisę visiems neįgaliems vaikams ir jų šeimoms būti priimtiems į bendrąją švietimo sistemą, jei jie to norės; pripažįsta ir skatina indėlį, kurį neįgalieji gali įnešti į Europos ekonomiką, tuo pat metu didindami savo pačių nepriklausomumą; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina Komisiją dirbti su valstybėmis narėmis, siekiant, kur tik įmanoma, didinti neįgaliųjų integraciją į bendrąją švietimo sistemą nuo ankstyvo amžiaus ir kartu pripažįstant, kad tam tikrais atvejais būtinos specialiosios mokyklos, ir pripažįstant tėvų teisę pasirinkti, kokią mokyklą turėtų lankyti jų vaikai; skatinti neįgaliųjų prieigą prie visų lygmenų švietimo ir mokymo bei prie naujų technologijų, atsižvelgiant į jų įgūdžius ir norus. Ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis pradėti tyrimus ir konsultacijas dėl galimybės nustatyti teisę visiems neįgaliems vaikams ir jų šeimoms būti priimtiems į bendrąją švietimo sistemą, jei jie to norės; pripažįsta ir skatina indėlį, kurį neįgalieji gali įnešti į Europos ekonomiką, tuo pat metu didindami savo pačių nepriklausomumą;

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagal savo kompetenciją įgyvendinti 2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl elektroninio prieinamumo, kad būtų pagerinta neįgaliųjų prieiga prie žinių visuomenės (9), 2003 m. gegužės 5 d. Rezoliuciją dėl lygių galimybių neįgaliems mokiniams ir studentams švietimo ir mokymo srityje (10) ir 2003 m. gegužės 6 d. Rezoliuciją dėl neįgaliųjų galimybių patekti į kultūros infrastruktūrą ir dalyvauti kultūrinėje veikloje (11); |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją ir valstybes nares pagal savo kompetenciją įgyvendinti 2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl elektroninio prieinamumo, kad būtų pagerinta neįgaliųjų prieiga prie žinių visuomenės (9), 2003 m. gegužės 5 d. Rezoliuciją dėl lygių galimybių neįgaliems mokiniams ir studentams švietimo ir mokymo srityje (10) ir 2003 m. gegužės 6 d. Rezoliuciją dėl neįgaliųjų galimybių patekti į kultūros infrastruktūrą ir dalyvauti kultūrinėje veikloje (11);

| 26. | ragina Europos Sąjungą tęsti darbus, pradėtus Europos neįgalių žmonių metais (2003) ir Europos švietimo per sportą metais (2004), ir toliau stengiantis panaikinti neįgaliųjų socialinę atskirtį; siūlo atliekant Europos lygių galimybių visiems metų (2007) darbus ypatingą dėmesį skirti negaliai; |
| --- | --- |

26.

ragina Europos Sąjungą tęsti darbus, pradėtus Europos neįgalių žmonių metais (2003) ir Europos švietimo per sportą metais (2004), ir toliau stengiantis panaikinti neįgaliųjų socialinę atskirtį; siūlo atliekant Europos lygių galimybių visiems metų (2007) darbus ypatingą dėmesį skirti negaliai;

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti neįgaliųjų judumui palengvinti švietimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti neįgaliųjų judumui palengvinti švietimo ir mokymo srityje;

| 28. | pabrėžia svarbų sporto, kaip veiksnio, gerinančio neįgaliųjų gyvenimo kokybę, didinančio savigarbą, nepriklausomumą ir socialinę integraciją, vaidmenį; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia svarbų sporto, kaip veiksnio, gerinančio neįgaliųjų gyvenimo kokybę, didinančio savigarbą, nepriklausomumą ir socialinę integraciją, vaidmenį;

| 29. | ragina valstybes nares gerinti sporto įrangos prieinamumą, kad būtų pašalintos kliūtys jauniems neįgaliesiems įsitraukti į sportinę veiklą, sukurtos jiems sąlygos aktyviau sportuoti, taip pat skatinti neįgaliesiems skirtų sporto renginių ir varžybų, pavyzdžiui, parolimpinių žaidynių, organizavimą; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares gerinti sporto įrangos prieinamumą, kad būtų pašalintos kliūtys jauniems neįgaliesiems įsitraukti į sportinę veiklą, sukurtos jiems sąlygos aktyviau sportuoti, taip pat skatinti neįgaliesiems skirtų sporto renginių ir varžybų, pavyzdžiui, parolimpinių žaidynių, organizavimą;

| 30. | pabrėžia, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į specialią paramą, kuri reikalinga mokinių mokymosi poreikiams patenkinti, privalo neįgalius mokinius įtraukti į bendrąją švietimo sistemą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į specialią paramą, kuri reikalinga mokinių mokymosi poreikiams patenkinti, privalo neįgalius mokinius įtraukti į bendrąją švietimo sistemą;

| 31. | primena, kad Europos institucijų rengiami dokumentai visuomet turi būti prireikus pateikiami prieinamu formatu, ypač tokia forma, kuri būtų prieinama akliesiems ir silpnaregiams bei asmenims, kurie turi mokymosi sunkumų; pabrėžia, kad turi būti naudojama paprasta ir aiški kalba ir kiek įmanoma vengiama specialiosios kalbos; |
| --- | --- |

31.

primena, kad Europos institucijų rengiami dokumentai visuomet turi būti prireikus pateikiami prieinamu formatu, ypač tokia forma, kuri būtų prieinama akliesiems ir silpnaregiams bei asmenims, kurie turi mokymosi sunkumų; pabrėžia, kad turi būti naudojama paprasta ir aiški kalba ir kiek įmanoma vengiama specialiosios kalbos;

| 32. | pabrėžia, kad yra įvairių negalios formų: judėjimo, regos, klausos sutrikimų, psichikos sveikatos problemų, chroniškų ligų ir mokymosi sutrikimų; pabrėžia faktą, kad asmenys turintys kelias negalias, susiduria su išskirtiniais sunkumais, nes jie gali patirti keleriopą diskriminaciją, ir kad didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas neįgaliems pagyvenusiems asmenims ir neįgalioms moterims; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad yra įvairių negalios formų: judėjimo, regos, klausos sutrikimų, psichikos sveikatos problemų, chroniškų ligų ir mokymosi sutrikimų; pabrėžia faktą, kad asmenys turintys kelias negalias, susiduria su išskirtiniais sunkumais, nes jie gali patirti keleriopą diskriminaciją, ir kad didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas neįgaliems pagyvenusiems asmenims ir neįgalioms moterims;

| 33. | pažymi, kad kai yra įvairios negalios rūšys, kurios sudaro nemažą dalį vaikų ir suaugusiųjų negalios atvejų, būtina asmeninė priežiūra; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad kai yra įvairios negalios rūšys, kurios sudaro nemažą dalį vaikų ir suaugusiųjų negalios atvejų, būtina asmeninė priežiūra;

| 34. | pažymi, kad būtina atkreipti ypatingą dėmesį į neįgaliuosius, kurie jau ir taip yra diskriminuojami, pvz., pagyvenę žmonės, moterys ir vaikai; ragina Komisiją remti programas, kuriomis siekiama vaikų negalią nustatyti ankstyvame amžiuje ir taip laipsniškai palengvinti tokių vaikų socialinę ir užimtumo integraciją; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad būtina atkreipti ypatingą dėmesį į neįgaliuosius, kurie jau ir taip yra diskriminuojami, pvz., pagyvenę žmonės, moterys ir vaikai; ragina Komisiją remti programas, kuriomis siekiama vaikų negalią nustatyti ankstyvame amžiuje ir taip laipsniškai palengvinti tokių vaikų socialinę ir užimtumo integraciją;

| 35. | pabrėžia didesnį visuomenės ir psichiškai neįgaliųjų bendravimą skatinančių iniciatyvų būtinybę, kad būtų nustota niekinti asmenis, turinčius psichikos sveikatos problemų; prašo būtinos paramos asmenų su didele negalia šeimoms; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia didesnį visuomenės ir psichiškai neįgaliųjų bendravimą skatinančių iniciatyvų būtinybę, kad būtų nustota niekinti asmenis, turinčius psichikos sveikatos problemų; prašo būtinos paramos asmenų su didele negalia šeimoms;

| 36. | pabrėžia ypatingą žiniasklaidos vaidmenį šalinant stereotipus ir išankstines nuostatas neįgaliųjų atžvilgiu ir šviečiant visuomenę problemų, su kuriomis jie susiduria kasdieniame gyvenime, klausimais; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia ypatingą žiniasklaidos vaidmenį šalinant stereotipus ir išankstines nuostatas neįgaliųjų atžvilgiu ir šviečiant visuomenę problemų, su kuriomis jie susiduria kasdieniame gyvenime, klausimais;

| 37. | ragina valstybes nares ir Komisiją, ypač įgyvendinant programą „MEDIA 2007“, skatinti kurti ir skleisti kino filmus bei televizijos programas, kurios pagerintų neįgaliųjų įvaizdį; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares ir Komisiją, ypač įgyvendinant programą „MEDIA 2007“, skatinti kurti ir skleisti kino filmus bei televizijos programas, kurios pagerintų neįgaliųjų įvaizdį;

| 38. | ragina valstybes nares paspartinti visų skaitmeninės televizijos galimybių, pavyzdžiui, patobulintų subtitrų, garso komentarų ar komentarų kurčnebylių kalba, atitinkančių specialius neįgaliųjų poreikius, naudojimą ir kartu paspartinti visuotinį subtitrų ir gestų kalbos vartojimą skaitmeninėje televizijoje; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares paspartinti visų skaitmeninės televizijos galimybių, pavyzdžiui, patobulintų subtitrų, garso komentarų ar komentarų kurčnebylių kalba, atitinkančių specialius neįgaliųjų poreikius, naudojimą ir kartu paspartinti visuotinį subtitrų ir gestų kalbos vartojimą skaitmeninėje televizijoje;

| 39. | ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti neįgalioms moterims, kurios susiduria su daugialype diskriminacija - reiškiniu, kai problemos gali būti sprendžiamas tik taikant lyčių aspekto įtraukimo priemones ir pozityvios veiklos priemones, sukurtas bendradarbiaujant su neįgaliomis moterimis ir su suinteresuotomis pilietinės visuomenės šalimis; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti neįgalioms moterims, kurios susiduria su daugialype diskriminacija - reiškiniu, kai problemos gali būti sprendžiamas tik taikant lyčių aspekto įtraukimo priemones ir pozityvios veiklos priemones, sukurtas bendradarbiaujant su neįgaliomis moterimis ir su suinteresuotomis pilietinės visuomenės šalimis;

| 40. | ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių, skirtų kovai su visų formų smurtu prieš neįgaliuosius, ypač moteris, pagyvenusius žmones ir vaikus, kurie dažnai tampa psichologinio, fizinio ir seksualinio smurto aukomis; pažymi, kad beveik 80 proc. neįgalių moterų kenčia nuo smurto ir kad rizika joms patirti seksualinį smurtą yra didesnė nei kitoms moterims; nurodo, kad smurto ne tik dažnai pasitaiko neįgalių moterų gyvenime, bet jis dažnai yra jų negalios priežastis; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių, skirtų kovai su visų formų smurtu prieš neįgaliuosius, ypač moteris, pagyvenusius žmones ir vaikus, kurie dažnai tampa psichologinio, fizinio ir seksualinio smurto aukomis; pažymi, kad beveik 80 proc. neįgalių moterų kenčia nuo smurto ir kad rizika joms patirti seksualinį smurtą yra didesnė nei kitoms moterims; nurodo, kad smurto ne tik dažnai pasitaiko neįgalių moterų gyvenime, bet jis dažnai yra jų negalios priežastis;

| 41. | palankiai vertina neįgaliųjų institucinio izoliavimo mažinimą; pažymi, kad šiam procesui reikalingas tinkamas bendruomenės pagrindu veikiančių kokybiškų paslaugų, kurios palengvintų nepriklausomą gyvenimą, teisę į pagalbą ir visavertį dalyvavimą visuomenės reikaluose visose valstybėse narėse, lygis; ragina skirti ypatingą dėmesį galimoms priėjimą prie paslaugų, kurios teikiamos pasitelkiant privalomą politiką, ir universalios prieigos principo rėmimą trukdančioms kliūtims; rekomenduoja, kad valstybių narių vyriausybės sutelktų dėmesį į neįgaliųjų integravimą į visuomenę ir užimtumą skatinančių paslaugų dabartinę paramą; pabrėžia viešosios politikos stiprinimo poreikį, siekiant užtikrinti, kad lygių teisių principas veiktų praktiškai; ragina Komisiją sukurti ir (arba) pripažinti Europos socialinių paslaugų kokybės rodiklius; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina neįgaliųjų institucinio izoliavimo mažinimą; pažymi, kad šiam procesui reikalingas tinkamas bendruomenės pagrindu veikiančių kokybiškų paslaugų, kurios palengvintų nepriklausomą gyvenimą, teisę į pagalbą ir visavertį dalyvavimą visuomenės reikaluose visose valstybėse narėse, lygis; ragina skirti ypatingą dėmesį galimoms priėjimą prie paslaugų, kurios teikiamos pasitelkiant privalomą politiką, ir universalios prieigos principo rėmimą trukdančioms kliūtims; rekomenduoja, kad valstybių narių vyriausybės sutelktų dėmesį į neįgaliųjų integravimą į visuomenę ir užimtumą skatinančių paslaugų dabartinę paramą; pabrėžia viešosios politikos stiprinimo poreikį, siekiant užtikrinti, kad lygių teisių principas veiktų praktiškai; ragina Komisiją sukurti ir (arba) pripažinti Europos socialinių paslaugų kokybės rodiklius;

| 42. | džiaugiasi Komisijos ketinimu kito Veiksmų plano dėl negalios etapo metu sukurti Bendrijos socialinės priežiūros politikos kryptis, prie kurių kūrimo tinkamai prisidėtų paslaugų teikėjai, vis dėlto primygtinai reikalauja, kad dėl su tuo susijusių tyrimų, mokymų, konferencijų ir kitų iniciatyvų sprendimus nuolat priimtų vartotojai, ir ragina Komisiją imtis aiškios pačių neįgaliųjų dalyvavimo visoje tokioje veikloje priežiūros; |
| --- | --- |

42.

džiaugiasi Komisijos ketinimu kito Veiksmų plano dėl negalios etapo metu sukurti Bendrijos socialinės priežiūros politikos kryptis, prie kurių kūrimo tinkamai prisidėtų paslaugų teikėjai, vis dėlto primygtinai reikalauja, kad dėl su tuo susijusių tyrimų, mokymų, konferencijų ir kitų iniciatyvų sprendimus nuolat priimtų vartotojai, ir ragina Komisiją imtis aiškios pačių neįgaliųjų dalyvavimo visoje tokioje veikloje priežiūros;

| 43. | ragina Komisiją, siekiant, kad būtų laikomasi žmogaus teisių, ir siekiant visaverčio dalyvavimo visuomenėje, vykstančių diskusijų dėl socialinių visuotinės svarbos paslaugų metu atsižvelgti į paslaugų vaidmenį; todėl mano, kad būtinas aktyvus vartotojų dalyvavimas nustatant kokybiškas paslaugas; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją, siekiant, kad būtų laikomasi žmogaus teisių, ir siekiant visaverčio dalyvavimo visuomenėje, vykstančių diskusijų dėl socialinių visuotinės svarbos paslaugų metu atsižvelgti į paslaugų vaidmenį; todėl mano, kad būtinas aktyvus vartotojų dalyvavimas nustatant kokybiškas paslaugas;

| 44. | ragina valstybes nares įdiegti susitarimus, kurie užtikrintų aiškų ir skaidrų neįgaliesiems teikiamų visų paslaugų valdymą ir atitiktį paramos kokybės reikalavimams, tokias paslaugas teikiant namuose, globos įstaigose ar derinant abi priemones; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares įdiegti susitarimus, kurie užtikrintų aiškų ir skaidrų neįgaliesiems teikiamų visų paslaugų valdymą ir atitiktį paramos kokybės reikalavimams, tokias paslaugas teikiant namuose, globos įstaigose ar derinant abi priemones;

| 45. | pabrėžia, kad taikydamos bet kurį pagalbos neįgaliesiems metodą - pagalbos namuose, globos įstaigoje ar abiejų metodų derinį, visos valstybės narės privalo įdiegti susitarimus, kurie užkirstų kelią netinkamai priežiūrai (slopinamųjų preparatų naudojimui, fiziniam ir psichologiniam smurtui ir kt.), laikydamosi subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad taikydamos bet kurį pagalbos neįgaliesiems metodą - pagalbos namuose, globos įstaigoje ar abiejų metodų derinį, visos valstybės narės privalo įdiegti susitarimus, kurie užkirstų kelią netinkamai priežiūrai (slopinamųjų preparatų naudojimui, fiziniam ir psichologiniam smurtui ir kt.), laikydamosi subsidiarumo principo;

| 46. | ragina Komisiją siekti Europos chartijos dėl pagalbos neįgaliesiems kokybės, siekiant užtikrinti aukštą integracijos ir dalyvavimo taikant bet kurį pagalbos metodą - namuose, globos įstaigoje ar taikant abiejų metodų derinį, lygį; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją siekti Europos chartijos dėl pagalbos neįgaliesiems kokybės, siekiant užtikrinti aukštą integracijos ir dalyvavimo taikant bet kurį pagalbos metodą - namuose, globos įstaigoje ar taikant abiejų metodų derinį, lygį;

| 47. | ragina Komisiją toliau skatinti bei įvertinti gairių dėl negalios teikiant ES vystymo pagalbą įgyvendinimą; ragina Europos iniciatyvoje dėl demokratijos ir žmogaus teisių išlaikyti ir išplėsti ES paramą neįgaliųjų teises skatinantiems projektams visame pasaulyje; pabrėžia, kad ES metinio pranešimo dėl žmogaus teisių skyrius, kuriame aptariamos neįgaliųjų teisės, ateityje turi būti išsamesnis; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją toliau skatinti bei įvertinti gairių dėl negalios teikiant ES vystymo pagalbą įgyvendinimą; ragina Europos iniciatyvoje dėl demokratijos ir žmogaus teisių išlaikyti ir išplėsti ES paramą neįgaliųjų teises skatinantiems projektams visame pasaulyje; pabrėžia, kad ES metinio pranešimo dėl žmogaus teisių skyrius, kuriame aptariamos neįgaliųjų teisės, ateityje turi būti išsamesnis;

| 48. | išreiškia susirūpinimą, kad Komisija, vertindama atitiktį Kopenhagos kriterijams ES plėtros metu, nepakankamai apsvarstė neįgaliųjų žmogaus teises; ragina Komisiją dėti dvigubai daugiau pastangų šioje srityje ir neįgaliesiems, ir jų organizacijoms šalyse kandidatėse užtikrinti visas galimybes pasiekti per Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonę (ISPA) teikiamą Bendrijos paramą; |
| --- | --- |

48.

išreiškia susirūpinimą, kad Komisija, vertindama atitiktį Kopenhagos kriterijams ES plėtros metu, nepakankamai apsvarstė neįgaliųjų žmogaus teises; ragina Komisiją dėti dvigubai daugiau pastangų šioje srityje ir neįgaliesiems, ir jų organizacijoms šalyse kandidatėse užtikrinti visas galimybes pasiekti per Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonę (ISPA) teikiamą Bendrijos paramą;

| 49. | ragina Tarybą ir Komisiją įgyvendinti Veiksmų planą negalios srityje ir Parlamentui pateikti pasiektos pažangos ataskaitą; prašo aukšto lygio atstovų grupę dėl negalios peržiūrėti ir prireikus atnaujinti Devynis paslaugų tinkamumo neįgaliesiems principus; |
| --- | --- |

49.

ragina Tarybą ir Komisiją įgyvendinti Veiksmų planą negalios srityje ir Parlamentui pateikti pasiektos pažangos ataskaitą; prašo aukšto lygio atstovų grupę dėl negalios peržiūrėti ir prireikus atnaujinti Devynis paslaugų tinkamumo neįgaliesiems principus;

| 50. | džiaugiasi Komisijos ketinimu nuo specialaus užimtumo skatinimo (2004-2005 m.) pereiti prie „aktyvaus integravimo“ pabrėžimo ir dėl to ragina išlaikant pusiausvyrą pabrėžti visas sritis, kuriose dalyvauja neįgalieji, ir nustatyti specialias gaires, kuriomis vadovaujantis būtų įgyvendinamas šis Veiksmų plano dėl negalios etapas; |
| --- | --- |

50.

džiaugiasi Komisijos ketinimu nuo specialaus užimtumo skatinimo (2004-2005 m.) pereiti prie „aktyvaus integravimo“ pabrėžimo ir dėl to ragina išlaikant pusiausvyrą pabrėžti visas sritis, kuriose dalyvauja neįgalieji, ir nustatyti specialias gaires, kuriomis vadovaujantis būtų įgyvendinamas šis Veiksmų plano dėl negalios etapas;

| 51. | pripažįsta svarbų NVO, pelno nesiekiančių visuomeninių organizacijų ir neįgaliųjų asociacijų vaidmenį neįgaliųjų teisių plėtros ir įgyvendinimo procese ir pabrėžia, kad Komisija turi imtis ryžtingesnių veiksmų konsultuodamasi su neįgaliaisiais ir neįgaliųjų organizacijomis, kad politikos kryptyse dėl neįgaliųjų būtų užtikrinamas aktyvesnis asmenų, sudarančių šio sektoriaus dalį, grupių dalyvavimas; |
| --- | --- |

51.

pripažįsta svarbų NVO, pelno nesiekiančių visuomeninių organizacijų ir neįgaliųjų asociacijų vaidmenį neįgaliųjų teisių plėtros ir įgyvendinimo procese ir pabrėžia, kad Komisija turi imtis ryžtingesnių veiksmų konsultuodamasi su neįgaliaisiais ir neįgaliųjų organizacijomis, kad politikos kryptyse dėl neįgaliųjų būtų užtikrinamas aktyvesnis asmenų, sudarančių šio sektoriaus dalį, grupių dalyvavimas;

| 52. | džiaugiasi Europos negalios forumo ir kitų Europos neįgaliųjų tinklų atliekamu svarbiu vaidmeniu ir ragina Komisiją atidžiai prižiūrėti finansinės paramos teikimą šioms organizacijoms, kartu išlaikant jų nepriklausomumą, kad būtų išlaikytas ir stiprus ir energingas pilietinis dialogas su neįgaliaisiais Europos lygiu; |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi Europos negalios forumo ir kitų Europos neįgaliųjų tinklų atliekamu svarbiu vaidmeniu ir ragina Komisiją atidžiai prižiūrėti finansinės paramos teikimą šioms organizacijoms, kartu išlaikant jų nepriklausomumą, kad būtų išlaikytas ir stiprus ir energingas pilietinis dialogas su neįgaliaisiais Europos lygiu;

| 53. | ragina valstybes nares kartu su įmonėmis, socialiniais partneriais ir kitomis kompetentingomis institucijomis intensyviau ištirti darbų pasiūlymo neįgaliesiems būdus; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares kartu su įmonėmis, socialiniais partneriais ir kitomis kompetentingomis institucijomis intensyviau ištirti darbų pasiūlymo neįgaliesiems būdus;

| 54. | ragina duomenų, ypač susijusių su įvairiomis problemomis, kurias patiria asmenys, turintys kelias sveikatos problemas, rinkimą visose valstybėse narėse padaryti nuoseklesnį, išnaudojant sistemas, kuriomis galima pagerinti Europos ir nacionalinės statistikos turinį ir kokybę; todėl ragina Komisiją į ES gyventojų pajamų ir gyvenimo sąlygų statistiką (ES-SILC) kaip vieną iš rodiklių įtraukti negalią; |
| --- | --- |

54.

ragina duomenų, ypač susijusių su įvairiomis problemomis, kurias patiria asmenys, turintys kelias sveikatos problemas, rinkimą visose valstybėse narėse padaryti nuoseklesnį, išnaudojant sistemas, kuriomis galima pagerinti Europos ir nacionalinės statistikos turinį ir kokybę; todėl ragina Komisiją į ES gyventojų pajamų ir gyvenimo sąlygų statistiką (ES-SILC) kaip vieną iš rodiklių įtraukti negalią;

| 55. | ragina sukurti bendrą Europos negalios apibrėžimą; |
| --- | --- |

55.

ragina sukurti bendrą Europos negalios apibrėžimą;

| 56. | džiaugiasi 2006 m. liepos 11 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimu Chacón Navas byloje Nr. 13/05 (12) dėl bendros EB negalios apibrėžties; mano, kad tai gerokai sustiprins ir pagerins neįgaliųjų teises ir pagalbą jiems visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

56.

džiaugiasi 2006 m. liepos 11 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimu Chacón Navas byloje Nr. 13/05 (12) dėl bendros EB negalios apibrėžties; mano, kad tai gerokai sustiprins ir pagerins neįgaliųjų teises ir pagalbą jiems visose valstybėse narėse;

| 57. | džiaugiasi susitarimu dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl neįgaliųjų teisių projekto; sveikina Komisiją, valstybes nares ir Europos neįgaliųjų organizacijas dėl bendromis pastangomis pasiekto tokio rezultato; ragina ES imtis visuotinės kampanijos, kuria būtų siekiama Europoje ir visame pasaulyje užtikrinti greitą šios konvencijos pasirašymą ir ratifikavimą po to, kai dėl jos bus priimtas susitarimas; |
| --- | --- |

57.

džiaugiasi susitarimu dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl neįgaliųjų teisių projekto; sveikina Komisiją, valstybes nares ir Europos neįgaliųjų organizacijas dėl bendromis pastangomis pasiekto tokio rezultato; ragina ES imtis visuotinės kampanijos, kuria būtų siekiama Europoje ir visame pasaulyje užtikrinti greitą šios konvencijos pasirašymą ir ratifikavimą po to, kai dėl jos bus priimtas susitarimas;

| 58. | Pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog ES lygmeniu būtų skatinama laikytis JT siūlomoje Visapusėje ir integruotoje neįgaliųjų teisių ir orumo apsaugos ir skatinimo konvencijoje numatytų principų; |
| --- | --- |

58.

Pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog ES lygmeniu būtų skatinama laikytis JT siūlomoje Visapusėje ir integruotoje neįgaliųjų teisių ir orumo apsaugos ir skatinimo konvencijoje numatytų principų;

| 59. | džiaugiasi Jungtinių Tautų konvencijos dėl neįgaliųjų teisių priėmimu; mano, kad tai bus pagrindų konvencija, kuria galima pagerinti neįgaliųjų gyvenimą visame pasaulyje; primena, kad Jungtinių Tautų konvencijoje dėl neįgaliųjų teisių, kuri yra teisiškai įpareigojanti tose valstybėse narėse, kurios šią konvenciją jau pasirašė, nurodoma, kad negalia susijusi su žmogaus teisėmis, kurias būtina ginti; |
| --- | --- |

59.

džiaugiasi Jungtinių Tautų konvencijos dėl neįgaliųjų teisių priėmimu; mano, kad tai bus pagrindų konvencija, kuria galima pagerinti neįgaliųjų gyvenimą visame pasaulyje; primena, kad Jungtinių Tautų konvencijoje dėl neįgaliųjų teisių, kuri yra teisiškai įpareigojanti tose valstybėse narėse, kurios šią konvenciją jau pasirašė, nurodoma, kad negalia susijusi su žmogaus teisėmis, kurias būtina ginti;

| 60. | ragina Komisiją aiškiai savo dokumentuose nurodyti projektus, kurie buvo pradėti pagal Veiksmų planą negalios srityje; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją aiškiai savo dokumentuose nurodyti projektus, kurie buvo pradėti pagal Veiksmų planą negalios srityje;

| 61. | ragina Komisiją kitais Veiksmų planą negalios srityje etapais daugiau dėmesio skirti lyčių aspektui ir konkrečiai informacijai apie neįgalias moteris bei neįgalių vaikų tėvus; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją kitais Veiksmų planą negalios srityje etapais daugiau dėmesio skirti lyčių aspektui ir konkrečiai informacijai apie neįgalias moteris bei neįgalių vaikų tėvus;

| 62. | remia 2005 m. ES pirmininkavusios Jungtinės Karalystės raginimą rengti metinius valstybių narių ministrų, atsakingų už negalios klausimus, susitikimus; |
| --- | --- |

62.

remia 2005 m. ES pirmininkavusios Jungtinės Karalystės raginimą rengti metinius valstybių narių ministrų, atsakingų už negalios klausimus, susitikimus;

| 63. | ragina Komisiją, atlikus tinkamą priežiūrą, kartą per dvejus metus persvarstyti ir paskelbti ataskaitą, kurioje būtų aptariama neįgaliųjų labui atskirose ES valstybėse narėse įvairiuose susijusiuose sektoriuose vykdoma politikos ir geriausios praktikos pažanga; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją, atlikus tinkamą priežiūrą, kartą per dvejus metus persvarstyti ir paskelbti ataskaitą, kurioje būtų aptariama neįgaliųjų labui atskirose ES valstybėse narėse įvairiuose susijusiuose sektoriuose vykdoma politikos ir geriausios praktikos pažanga;

| 64. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų tęsiama su negalia susijusi veikla ir Europos lygių galimybių metais (2007 m.), taip pat ragina siekti, kad nebūtų paprasčiausiai kartojami Europos neįgaliųjų metų (2003 m.) laimėjimai; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų tęsiama su negalia susijusi veikla ir Europos lygių galimybių metais (2007 m.), taip pat ragina siekti, kad nebūtų paprasčiausiai kartojami Europos neįgaliųjų metų (2003 m.) laimėjimai;

| 65. | ragina dėti daugiau pastangų siekiant padėti vyresniems neįgaliesiems ir palengvinti jų integraciją arba pakartotinę integraciją į darbo rinką ir sumažinti ankstyvą neįgaliųjų pasitraukimą į pensiją; pažymi, kad, atsižvelgiant į demografinę kaitą, labai auga neįgalių pagyvenusių asmenų skaičius; mano, kad neįgaliems pagyvenusiems asmenims ypač būtina suteikti visuminę globą ir intensyvesnę socialinę reabilitaciją; ragina Komisiją ištirti, kas šioje srityje daroma valstybėse narėse, kad būtų galima garantuoti asmenų poreikius tenkinančią priežiūrą; rekomenduoja, kad tokio tyrimo rezultatai būtų paskelbti geriausios praktikos palyginimo būdu; |
| --- | --- |

65.

ragina dėti daugiau pastangų siekiant padėti vyresniems neįgaliesiems ir palengvinti jų integraciją arba pakartotinę integraciją į darbo rinką ir sumažinti ankstyvą neįgaliųjų pasitraukimą į pensiją; pažymi, kad, atsižvelgiant į demografinę kaitą, labai auga neįgalių pagyvenusių asmenų skaičius; mano, kad neįgaliems pagyvenusiems asmenims ypač būtina suteikti visuminę globą ir intensyvesnę socialinę reabilitaciją; ragina Komisiją ištirti, kas šioje srityje daroma valstybėse narėse, kad būtų galima garantuoti asmenų poreikius tenkinančią priežiūrą; rekomenduoja, kad tokio tyrimo rezultatai būtų paskelbti geriausios praktikos palyginimo būdu;

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, siekiančių narystės šalių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

66.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, siekiančių narystės šalių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(2)  OL L 42, 2002 2 13, p. 1.

(3)  OL L 335, 2001 12 19, p. 15.

(4)  OL C 187, 1988 7 18, p. 236.

(5)  OL C 379, 1998 12 7, p. 66.

(6)  OL C 21 E, 2002 1 24, p. 246.

(7)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 599.

(8)  OL L 204, 2006 7 26, p. 1.

(9)  OL C 39, 2003 2 18, p. 5.

(10)  OL C 134, 2003 6 7, p. 6.

(11)  OL C 134, 2003 6 7, p. 7.

(12)  OL C 69, 2005 3 19, p. 8 (dar neskelbtas Teisingumo Teismo praktikos rinkinyje).

P6_TA(2006)0528

Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui

Europos Parlamento rezoliucija dėl meto judėti sparčiau kuriant verslią Europą ir skatinant augimą (2006/2138(INI))

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Augimą ir užimtumą skatinanti šiuolaikiška MVĮ politika“ (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Augimą ir užimtumą skatinanti šiuolaikiška MVĮ politika“ (COM(2005)0551),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Metas judėti sparčiau. Naujoji partnerystė vystymosi ir užimtumo labui“ (COM(2006)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Metas judėti sparčiau. Naujoji partnerystė vystymosi ir užimtumo labui“ (COM(2006)0030),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas - sėkmingai tęsti naujai pradėjus“ (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas - sėkmingai tęsti naujai pradėjus“ (COM(2006)0117),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonoje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai, 2001 m. kovo 23-24 d. Stokholme posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai, 2002 m. kovo 15-16 d. Barselonoje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai ir 2005 m. kovo 22-23 d., 2005 m. gruodžio 15-16 d. ir 2006 m. kovo 23-24 d. Briuselyje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusių valstybių pateiktas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23-24 d. Lisabonoje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai, 2001 m. kovo 23-24 d. Stokholme posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai, 2002 m. kovo 15-16 d. Barselonoje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai ir 2005 m. kovo 22-23 d., 2005 m. gruodžio 15-16 d. ir 2006 m. kovo 23-24 d. Briuselyje posėdžiavusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusių valstybių pateiktas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 15-16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos sprendimą sujungti Lisabonos strategiją su tvariosios plėtros strategija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 15-16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos sprendimą sujungti Lisabonos strategiją su tvariosios plėtros strategija,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 27 d. Hampton Courte vykusio neformalaus valstybių vadovų susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 27 d. Hampton Courte vykusio neformalaus valstybių vadovų susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją 2005/601/EB dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių 2005-2008 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją 2005/601/EB dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių 2005-2008 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui. Nauja Lisabonos strategijos pradžia“ (COM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui. Nauja Lisabonos strategijos pradžia“ (COM(2005)0024),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Integruotos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairės (2005-2008)“ (COM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Integruotos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairės (2005-2008)“ (COM(2005)0141),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti. Bendrijos Lisabonos programa“ (COM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti. Bendrijos Lisabonos programa“ (COM(2005)0330),

| — | atsižvelgdamas į valstybių narių pateiktas 25 nacionalinių reformų programas (NRP) ir į minėto komunikato „Metas judėti sparčiau. Naujoji partnerystė vystymosi ir užimtumo labui“ 2-oje dalyje Komisijos pateiktą šių nacionalinių reformų programų vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į valstybių narių pateiktas 25 nacionalinių reformų programas (NRP) ir į minėto komunikato „Metas judėti sparčiau. Naujoji partnerystė vystymosi ir užimtumo labui“ 2-oje dalyje Komisijos pateiktą šių nacionalinių reformų programų vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias Europos regioninės plėtros fondų, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas (2) ir į Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti: Bendrijos strateginės gairės 2007-2013 m.“ (COM(2005)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias Europos regioninės plėtros fondų, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas (2) ir į Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti: Bendrijos strateginės gairės 2007-2013 m.“ (COM(2005)0299),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007-2013) (COM(2005)0119) ir į Parlamento 2006 m. birželio 15 d. poziciją dėl jo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007-2013) (COM(2005)0119) ir į Parlamento 2006 m. birželio 15 d. poziciją dėl jo (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris“ (COM(2005)0488) ir kartu paskelbtus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SEC(2005)1253 ir SEC(2005)1289), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris“ (COM(2005)0488) ir kartu paskelbtus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SEC(2005)1253 ir SEC(2005)1289),

| — | atsižvelgdamas Europos inovacijų 2005 m. suvestinę - lyginamąją naujovių diegimo analizę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Europos inovacijų 2005 m. suvestinę - lyginamąją naujovių diegimo analizę,

| — | atsižvelgdamas į nepriklausomų ekspertų grupės, kuri buvo sudaryta po Hampton Courte vykusio aukščiausio lygio vadovų susitikimo, 2006 m. sausio mėn. parengtą mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir naujovių diegimo ataskaitą „Kuriant naujovių Europą“ („Aho ataskaitą“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nepriklausomų ekspertų grupės, kuri buvo sudaryta po Hampton Courte vykusio aukščiausio lygio vadovų susitikimo, 2006 m. sausio mėn. parengtą mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir naujovių diegimo ataskaitą „Kuriant naujovių Europą“ („Aho ataskaitą“),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Žinių pritaikymas. Įvairialypė ES naujovių strategija“ (COM(2006)0502), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Žinių pritaikymas. Įvairialypė ES naujovių strategija“ (COM(2006)0502),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 7 d. Komisijos rekomendaciją 94/1069/EB dėl mažų ir vidutinių įmonių perkėlimo (MVĮ) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 7 d. Komisijos rekomendaciją 94/1069/EB dėl mažų ir vidutinių įmonių perkėlimo (MVĮ) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės mėn. „Geriausios procedūros“ projekto ekspertų grupės galutinę ataskaitą dėl mažų ir vidutinių įmonių perkėlimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės mėn. „Geriausios procedūros“ projekto ekspertų grupės galutinę ataskaitą dėl mažų ir vidutinių įmonių perkėlimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos viešosios nuomonės tyrimų padalinio Flash Eurobarometer 2004 m. balandžio mėn. apklausą Nr. 160 dėl verslumo ir birželio mėn. analitinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos viešosios nuomonės tyrimų padalinio Flash Eurobarometer 2004 m. balandžio mėn. apklausą Nr. 160 dėl verslumo ir birželio mėn. analitinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į rizikos kapitalo klausimu sudarytos darbo grupės, į kurią įeina Jungtinių Valstijų prekybos departamento, Tarptautinės prekybos administracijos ir Europos Komisijos įmonių ir pramonės generalinio direktorato atstovai, 2005 m. spalio mėn. galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rizikos kapitalo klausimu sudarytos darbo grupės, į kurią įeina Jungtinių Valstijų prekybos departamento, Tarptautinės prekybos administracijos ir Europos Komisijos įmonių ir pramonės generalinio direktorato atstovai, 2005 m. spalio mėn. galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigiama Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa (2007-2013) (COM(2005)0121), ir į Parlamento 2006 m. birželio 1 d. poziciją dėl jo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo įsteigiama Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa (2007-2013) (COM(2005)0121), ir į Parlamento 2006 m. birželio 1 d. poziciją dėl jo (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Reglamentavimo aplinkos supaprastinimo strategija“ (COM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Reglamentavimo aplinkos supaprastinimo strategija“ (COM(2005)0535),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“ (COM(2006)0033), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą. Verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“ (COM(2006)0033),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl energijos vartojimo efektyvumo, arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos (COM(2005)0265) ir į Parlamento 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl jos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl energijos vartojimo efektyvumo, arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos (COM(2005)0265) ir į Parlamento 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl jos (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Biomasės naudojimo veiksmų planas“ (COM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Biomasės naudojimo veiksmų planas“ (COM(2005)0628),

| — | atsižvelgdamas į i2010 iniciatyvą, ypač į i2010 e. valdžios veiksmų planą: e. vyriausybės plėtros spartinimas Europoje visų labui (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į i2010 iniciatyvą, ypač į i2010 e. valdžios veiksmų planą: e. vyriausybės plėtros spartinimas Europoje visų labui (COM(2006)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos (COM(2006)0105), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos (COM(2006)0105),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Europos žinių visuomenės augimui ir užimtumui skatinti (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Europos žinių visuomenės augimui ir užimtumui skatinti (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl indėlio 2006 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, kiek tai susiję su Lisabonos strategija (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl indėlio 2006 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, kiek tai susiję su Lisabonos strategija (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo. Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo. Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0384/2006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0384/2006),

| A. | kadangi, siekdama išvengti tolesnio lėto ilgalaikio ekonomikos augimo, ES turi strategiškai priderinti savo poziciją prie besikeičiančių naujos pasaulio ekonomikos sąlygų ir prie didėjančio pasaulio rinkų kūrimosi tempo, |
| --- | --- |

A.

kadangi, siekdama išvengti tolesnio lėto ilgalaikio ekonomikos augimo, ES turi strategiškai priderinti savo poziciją prie besikeičiančių naujos pasaulio ekonomikos sąlygų ir prie didėjančio pasaulio rinkų kūrimosi tempo,

| B. | kadangi, siekdamos užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą, ES ir valstybės narės turi panaikinti skirtumus, kurie Europos Sąjungoje egzistuoja tarp mokslinių tyrimų ir rinkų, |
| --- | --- |

B.

kadangi, siekdamos užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą, ES ir valstybės narės turi panaikinti skirtumus, kurie Europos Sąjungoje egzistuoja tarp mokslinių tyrimų ir rinkų,

| C. | kadangi prieiga prie pasaulio rinkų MVĮ suteikia galimybę atrasti naujas rinkas, patirti mažesnes mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) sąnaudas, turėti geresnę prieigą prie finansavimo, taip pat siekti masto ekonomijos ir pasinaudoti technologijų privalumais bei rizikos pasidalijimo galimybėmis, |
| --- | --- |

C.

kadangi prieiga prie pasaulio rinkų MVĮ suteikia galimybę atrasti naujas rinkas, patirti mažesnes mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) sąnaudas, turėti geresnę prieigą prie finansavimo, taip pat siekti masto ekonomijos ir pasinaudoti technologijų privalumais bei rizikos pasidalijimo galimybėmis,

| D. | kadangi pažanga ES siekiant Lisabonos strategijos tikslų yra nevienoda ir pastebimi dideli bendro technologinės plėtros lygio bei valstybių narių pasiekimų lygio skirtumai, |
| --- | --- |

D.

kadangi pažanga ES siekiant Lisabonos strategijos tikslų yra nevienoda ir pastebimi dideli bendro technologinės plėtros lygio bei valstybių narių pasiekimų lygio skirtumai,

| E. | kadangi dėl teisės aktų supaprastinimo proceso iškyla didelių problemų, susijusių su teisiniu tekstų keitimu, ir šiam procesui įgyvendinti reikia mechanizmų ar procedūrų, pagal kurias būtų autentifikuojamas toks keitimas, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl teisės aktų supaprastinimo proceso iškyla didelių problemų, susijusių su teisiniu tekstų keitimu, ir šiam procesui įgyvendinti reikia mechanizmų ar procedūrų, pagal kurias būtų autentifikuojamas toks keitimas,

| F. | kadangi neįgyvendinti svarbūs EB teisės aktai ir dėl to esantis rinkos susiskaldymas užkerta kelią ekonomikos augimui ir konkurencijai, o tai sudarys sąlygas masto ekonomijai, kuri būtina siekiant itin konkurencingos ES ekonomikos, |
| --- | --- |

F.

kadangi neįgyvendinti svarbūs EB teisės aktai ir dėl to esantis rinkos susiskaldymas užkerta kelią ekonomikos augimui ir konkurencijai, o tai sudarys sąlygas masto ekonomijai, kuri būtina siekiant itin konkurencingos ES ekonomikos,

| G. | kadangi ES ekonomika turi būti pertvarkyta į atnaujintą žiniomis grindžiamą ekonomiką, kadangi naujų žinių kūrimas, perdavimas ir taikymas yra pagrindinė ekonomikos augimo ir tvaraus konkurencinio pranašumo sąlyga, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ekonomika turi būti pertvarkyta į atnaujintą žiniomis grindžiamą ekonomiką, kadangi naujų žinių kūrimas, perdavimas ir taikymas yra pagrindinė ekonomikos augimo ir tvaraus konkurencinio pranašumo sąlyga,

| H. | kadangi valstybės narės ir toliau turi spręsti su socialiniais ir demografiniais pokyčiais ir tvariais socialiniais modeliais susijusias problemas, ir panaudoti šią patirtį naujovėms, paslaugoms ir produktams kurti, |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybės narės ir toliau turi spręsti su socialiniais ir demografiniais pokyčiais ir tvariais socialiniais modeliais susijusias problemas, ir panaudoti šią patirtį naujovėms, paslaugoms ir produktams kurti,

| I. | kadangi gerai finansuojami moksliniai tyrimai ir plėtra sąlygoja naujoves, ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir kompetencija grindžiamus mokslinius tyrimus, |
| --- | --- |

I.

kadangi gerai finansuojami moksliniai tyrimai ir plėtra sąlygoja naujoves, ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir kompetencija grindžiamus mokslinius tyrimus,

| J. | kadangi ES turi užtikrinti dinamišką verslo kultūrą skatindama aktyvią politiką, pvz., mokymąsi visą gyvenimą, įgūdžių įgijimą, asmeninę profesinę priežiūrą, darbo vietų suteikimą jaunimui ir profesinį mokymą, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES turi užtikrinti dinamišką verslo kultūrą skatindama aktyvią politiką, pvz., mokymąsi visą gyvenimą, įgūdžių įgijimą, asmeninę profesinę priežiūrą, darbo vietų suteikimą jaunimui ir profesinį mokymą,

| K. | kadangi Europos žinių ir komunikacijos visuomenėje turi būti pastebimiau ir aktyviau skatinamas verslumas ir mokymosi kultūra, |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos žinių ir komunikacijos visuomenėje turi būti pastebimiau ir aktyviau skatinamas verslumas ir mokymosi kultūra,

| L. | kadangi MVĮ priskiriama 70 proc. viso užimtumo ir kadangi tik 44 proc. MVĮ diegia naujoves savo įmonėse, |
| --- | --- |

L.

kadangi MVĮ priskiriama 70 proc. viso užimtumo ir kadangi tik 44 proc. MVĮ diegia naujoves savo įmonėse,

| M. | kadangi MVĮ yra ekonominės ir socialinės sanglaudos pagrindas, nes jos visoje ES įdarbina daugiau nei 75 mln. žmonių, o tam tikruose pramonės sektoriuose sukuria net iki 80 proc. darbo vietų; kadangi, atsižvelgiant į vaidmenį, kurį MVĮ atlieka ekonomikos raidos ir naujovių požiūriais, ir į jų užimamą rinkos dalį, MVĮ turi būti visapusiškai remiamos, |
| --- | --- |

M.

kadangi MVĮ yra ekonominės ir socialinės sanglaudos pagrindas, nes jos visoje ES įdarbina daugiau nei 75 mln. žmonių, o tam tikruose pramonės sektoriuose sukuria net iki 80 proc. darbo vietų; kadangi, atsižvelgiant į vaidmenį, kurį MVĮ atlieka ekonomikos raidos ir naujovių požiūriais, ir į jų užimamą rinkos dalį, MVĮ turi būti visapusiškai remiamos,

| N. | kadangi valstybės narės turi sukurti tokią aplinką, kuri skatintų privataus sektoriaus plėtrą, ir tenkinti konkrečius MVĮ poreikius, įskaitant verslui palankią aplinką ir taisykles, atitinkamas pagrindines infrastruktūros paslaugas, prieigą prie trumpalaikio ir ilgalaikio finansavimo esant prieinamoms palūkanų normoms, akcinį ir rizikos kapitalą, patariamąją pagalbą ir žinias apie rinkos galimybes, |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybės narės turi sukurti tokią aplinką, kuri skatintų privataus sektoriaus plėtrą, ir tenkinti konkrečius MVĮ poreikius, įskaitant verslui palankią aplinką ir taisykles, atitinkamas pagrindines infrastruktūros paslaugas, prieigą prie trumpalaikio ir ilgalaikio finansavimo esant prieinamoms palūkanų normoms, akcinį ir rizikos kapitalą, patariamąją pagalbą ir žinias apie rinkos galimybes,

| O. | kadangi privataus ir viešojo sektorių partnerystė yra naudinga priemonė siekiant viešųjų paslaugų kokybės ir finansinio tvarumo, |
| --- | --- |

O.

kadangi privataus ir viešojo sektorių partnerystė yra naudinga priemonė siekiant viešųjų paslaugų kokybės ir finansinio tvarumo,

| P. | kadangi MVĮ gali turėti silpnus verslumo įgūdžius ir nepakankamai gerai naudotis informacijos bei ryšių technologijomis bei apskaita, taip pat gali turėti problemų, susijusių su kalba, gamybos valdymu, verslo planavimu, lėšų trūkumu ir gebėjimų stoka norint pasiekti tinkamą dydį, |
| --- | --- |

P.

kadangi MVĮ gali turėti silpnus verslumo įgūdžius ir nepakankamai gerai naudotis informacijos bei ryšių technologijomis bei apskaita, taip pat gali turėti problemų, susijusių su kalba, gamybos valdymu, verslo planavimu, lėšų trūkumu ir gebėjimų stoka norint pasiekti tinkamą dydį,

| Q. | kadangi MVĮ tarpininkaujačioms ir atstovaujačioms organizacijoms būtinai reikalinga parama, atsižvelgiant į jų su informacija susijusių veiksmų esminę prigimtį, MVĮ skiriamą paramą ir paskesnes priemones, ypač skiriamas mažiausioms iš jų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi MVĮ tarpininkaujačioms ir atstovaujačioms organizacijoms būtinai reikalinga parama, atsižvelgiant į jų su informacija susijusių veiksmų esminę prigimtį, MVĮ skiriamą paramą ir paskesnes priemones, ypač skiriamas mažiausioms iš jų,

| R. | kadangi MVĮ susijusios su tarpvalstybinėmis ir pasaulio rinkomis ir tai įgavo strateginę reikšmę jų tolesnei plėtrai, |
| --- | --- |

R.

kadangi MVĮ susijusios su tarpvalstybinėmis ir pasaulio rinkomis ir tai įgavo strateginę reikšmę jų tolesnei plėtrai,

| S. | kadangi viena iš pagrindinių kliūčių sėkmingam verslumui, naujovėms ir produktų plėtrai kyla dėl to, kad visose kapitalo grandinės pakopose trūksta prieinamo finansavimo formų įvairovės, |
| --- | --- |

S.

kadangi viena iš pagrindinių kliūčių sėkmingam verslumui, naujovėms ir produktų plėtrai kyla dėl to, kad visose kapitalo grandinės pakopose trūksta prieinamo finansavimo formų įvairovės,

| T. | kadangi ES turėtų remti naujų į rinką orientuotos akademinės aplinkos steigiamųjų projektų rengimą (pasiruošimą juos rengti) siekiant šiems projektams padėti įgyti didesnę svarbą ir vertę, bei pritraukti didesnes pradines investicijas iš rizikos kapitalo bendrovių, |
| --- | --- |

T.

kadangi ES turėtų remti naujų į rinką orientuotos akademinės aplinkos steigiamųjų projektų rengimą (pasiruošimą juos rengti) siekiant šiems projektams padėti įgyti didesnę svarbą ir vertę, bei pritraukti didesnes pradines investicijas iš rizikos kapitalo bendrovių,

| U. | kadangi patentavimas ES kainuoja 46 700 eurų ir yra labai brangus, palygti su JAV (10 250 eurų) ir Japonija (5 460 eurų), ir kadangi skubiai reikalingas Bendrijos patentas, |
| --- | --- |

U.

kadangi patentavimas ES kainuoja 46 700 eurų ir yra labai brangus, palygti su JAV (10 250 eurų) ir Japonija (5 460 eurų), ir kadangi skubiai reikalingas Bendrijos patentas,

| V. | kadangi nacionalinės reformų programos turi padėti darniai tenkinti MVĮ ir didelių įmonių poreikius, |
| --- | --- |

V.

kadangi nacionalinės reformų programos turi padėti darniai tenkinti MVĮ ir didelių įmonių poreikius,

| W. | kadangi 23 mln. MVĮ Europoje iš tikrųjų atspindi didelę įvairovę su verslumu susijusių situacijų, į kurias turi būti atsižvelgiama nustatant ir įgyvendinant Bendrijos politiką, visų pirma pagal nacionalinių reformų programų (NRP) sistemą, ypač kiek tai yra susiję su mikroįmonių ir amatininkų dirbtuvių, kurios surado 95 proc. Europos MVĮ, specifiškumu, |
| --- | --- |

W.

kadangi 23 mln. MVĮ Europoje iš tikrųjų atspindi didelę įvairovę su verslumu susijusių situacijų, į kurias turi būti atsižvelgiama nustatant ir įgyvendinant Bendrijos politiką, visų pirma pagal nacionalinių reformų programų (NRP) sistemą, ypač kiek tai yra susiję su mikroįmonių ir amatininkų dirbtuvių, kurios surado 95 proc. Europos MVĮ, specifiškumu,

| X. | kadangi aiškios valstybės pagalbos taisyklės galėtų paskatinti nepalankioje padėtyje esančių bendruomenių ir regionų ekonomikos vystymąsi ir įmonių naujoves, |
| --- | --- |

X.

kadangi aiškios valstybės pagalbos taisyklės galėtų paskatinti nepalankioje padėtyje esančių bendruomenių ir regionų ekonomikos vystymąsi ir įmonių naujoves,

| Y. | kadangi šeimos įmonėms priskiriama apytikriai du trečdaliai ES užimtumo, |
| --- | --- |

Y.

kadangi šeimos įmonėms priskiriama apytikriai du trečdaliai ES užimtumo,

| Z. | kadangi reikia pabrėžti vaidmenį ir plėtrą esamų ES programų, pvz., Leonardo da Vinci, kurios tarptautinės partnerystės pagrindu (įmonių, mokymo įstaigų, ryšių institucijų) skatina judumą, naujoves ir mokymo kokybę, |
| --- | --- |

Z.

kadangi reikia pabrėžti vaidmenį ir plėtrą esamų ES programų, pvz., Leonardo da Vinci, kurios tarptautinės partnerystės pagrindu (įmonių, mokymo įstaigų, ryšių institucijų) skatina judumą, naujoves ir mokymo kokybę,

ES - sėkmingai konkuruoja pasaulio rinkoje

| 1. | primena valstybėms narėms, kad vienintelis kelias sėkmingai konkuruoti pasaulio rinkoje - sukurti žiniomis grindžiamą ir tobulėti siekiančią europinę visuomenę; |
| --- | --- |

1.

primena valstybėms narėms, kad vienintelis kelias sėkmingai konkuruoti pasaulio rinkoje - sukurti žiniomis grindžiamą ir tobulėti siekiančią europinę visuomenę;

| 2. | pripažįsta, kad svarbu skatinti naujovėms pirmenybę teikiančią kultūrą ir kad tai turėtų prasiskverbti į visas nacionalinių konkurencingumo strategijų sritis ir jose įsitvirtinti; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad svarbu skatinti naujovėms pirmenybę teikiančią kultūrą ir kad tai turėtų prasiskverbti į visas nacionalinių konkurencingumo strategijų sritis ir jose įsitvirtinti;

| 3. | pabrėžia tai, kad vis dažniau organizacinė jėga bus grindžiama ne pagrindine kompetencija, bet svarbiausiais kompetentingais asmenimis; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia tai, kad vis dažniau organizacinė jėga bus grindžiama ne pagrindine kompetencija, bet svarbiausiais kompetentingais asmenimis;

| 4. | ragina valstybes nares nuo pat mokymo pradžios skatinti verslumą ir sustiprinti paramą visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares nuo pat mokymo pradžios skatinti verslumą ir sustiprinti paramą visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi;

| 5. | atkreipia dėmesį į švietimo ir mokymo sistemų kokybės ir veiksmingumo gerinimą veiksmingai sutelkiant reikiamus išteklius, ypač didinant privačias investicijas į aukštąjį mokslą ir tęstinį mokymą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į švietimo ir mokymo sistemų kokybės ir veiksmingumo gerinimą veiksmingai sutelkiant reikiamus išteklius, ypač didinant privačias investicijas į aukštąjį mokslą ir tęstinį mokymą;

| 6. | ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant pašalinti šalių prekybą reglamentuojančių įstatymų teisinius skirtumus tam, kad būtų užtikrinta atvira ir konkurencinga rinka; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant pašalinti šalių prekybą reglamentuojančių įstatymų teisinius skirtumus tam, kad būtų užtikrinta atvira ir konkurencinga rinka;

| 7. | pabrėžia, kad viena vertus, reikia stiprinti bendradarbiavimą tarp susiduriančių su tokiomis pat problemomis ir iššūkiais regionų, siekiant paskatinti kurti įmonių tinklus tuose regionuose, ir kad, kita vertus, reikia stiprinti ir kelioms valstybėms priklausančius regionus, siekiant paskatinti vystyti ir suderinti įvairią politiką, tarnaujančią tų regionų reikmėms; pabrėžia MVĮ grupių, veikiančių šalia technologijų parkų, viešųjų laboratorijų arba universitetų, svarbą, nes jos sukuria dinamišką aplinką Europoje, leidžiančią panaudoti mokslo žinias ir sukurti žiniomis grindžiamas darbo vietas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad viena vertus, reikia stiprinti bendradarbiavimą tarp susiduriančių su tokiomis pat problemomis ir iššūkiais regionų, siekiant paskatinti kurti įmonių tinklus tuose regionuose, ir kad, kita vertus, reikia stiprinti ir kelioms valstybėms priklausančius regionus, siekiant paskatinti vystyti ir suderinti įvairią politiką, tarnaujančią tų regionų reikmėms; pabrėžia MVĮ grupių, veikiančių šalia technologijų parkų, viešųjų laboratorijų arba universitetų, svarbą, nes jos sukuria dinamišką aplinką Europoje, leidžiančią panaudoti mokslo žinias ir sukurti žiniomis grindžiamas darbo vietas;

| 8. | pabrėžia poreikį pripažinti konkrečią situaciją ir paskatinti pramoninių grupių ir zonų plėtrą, pasitelkus Europos programas, į kurių specifines charakteristikas būtų atsižvelgta ir būtų suteikta joms atitinkama parama; ragina Komisiją skatinti pažangiosios praktikos pavyzdžių mainus tarp valstybių narių, steigiant įmonių grupes ir ieškant, kaip pagerinti ryšius tarp įmonių ir universitetų, kur abi šalys turėtų didelę vertę skatinant naujoves ir kuriant įmones; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia poreikį pripažinti konkrečią situaciją ir paskatinti pramoninių grupių ir zonų plėtrą, pasitelkus Europos programas, į kurių specifines charakteristikas būtų atsižvelgta ir būtų suteikta joms atitinkama parama; ragina Komisiją skatinti pažangiosios praktikos pavyzdžių mainus tarp valstybių narių, steigiant įmonių grupes ir ieškant, kaip pagerinti ryšius tarp įmonių ir universitetų, kur abi šalys turėtų didelę vertę skatinant naujoves ir kuriant įmones;

| 9. | ragina paspartinti transatlantinius ekonominius santykius siekiant sukurti didesnę, nei bendra Europos rinka, laisvosios prekybos zoną; |
| --- | --- |

9.

ragina paspartinti transatlantinius ekonominius santykius siekiant sukurti didesnę, nei bendra Europos rinka, laisvosios prekybos zoną;

| 10. | ragina valstybes nares labiau atverti rinkas ir taikyti esamus teisės aktus, skirtus šiam tikslui, ir taip visame pasaulyje pagerinti ryšius ir Europos konkurencingumą; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares labiau atverti rinkas ir taikyti esamus teisės aktus, skirtus šiam tikslui, ir taip visame pasaulyje pagerinti ryšius ir Europos konkurencingumą;

| 11. | ragina valstybes nares patobulinti ir integruoti paslaugų sektorių ir taip paskatinti šio sektoriaus darbo produktyvumo augimą; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares patobulinti ir integruoti paslaugų sektorių ir taip paskatinti šio sektoriaus darbo produktyvumo augimą;

| 12. | pripažįsta, kad Europai reikia iš tiesų integruotos energetikos politikos, kuri padėtų užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir minimalią žalą aplinkai; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad Europai reikia iš tiesų integruotos energetikos politikos, kuri padėtų užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir minimalią žalą aplinkai;

| 13. | pabrėžia tai, kad teisės aktų supaprastinimas yra pagrindinis tikslas, tačiau jį sunku pasiekti, ir kad kai kuriais aspektais tai iš dalies gali būti palyginta su kodifikavimu; reikalauja, kad Komisija prisidėtų prie supaprastinimo pateikdama pasiūlymą dėl paprasto mechanizmo, pagal kurį būtų autentifikuojamas teisinis Europos teisės aktų pakeitimų, padarytų siekiant supaprastinti tuos aktus, taisymas, ir pasiūlytų valstybėms narėms įdiegti analogišką mechanizmą atsižvelgiant į tai, ko reikia kiekvienai jų, ir tai būtų kiekvienai valstybei narei paskatinimas pradėti šį procesą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia tai, kad teisės aktų supaprastinimas yra pagrindinis tikslas, tačiau jį sunku pasiekti, ir kad kai kuriais aspektais tai iš dalies gali būti palyginta su kodifikavimu; reikalauja, kad Komisija prisidėtų prie supaprastinimo pateikdama pasiūlymą dėl paprasto mechanizmo, pagal kurį būtų autentifikuojamas teisinis Europos teisės aktų pakeitimų, padarytų siekiant supaprastinti tuos aktus, taisymas, ir pasiūlytų valstybėms narėms įdiegti analogišką mechanizmą atsižvelgiant į tai, ko reikia kiekvienai jų, ir tai būtų kiekvienai valstybei narei paskatinimas pradėti šį procesą;

Leiskime reikštis Europos gyventojų kūrybiškumui

| 14. | pabrėžia, kad reikia, jog valstybės narės pagyvintų žinių sritį, mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą; mano, kad moksliniai tyrimai yra gyvybiškai svarbi naujovių diegimo ir ekonomikos augimo prielaida; įsitikinęs, kad svarbu sukurti Europos žiniomis grindžiamą visuomenę, panaudojant mokymąsi visą gyvenimą, kalbų mokymąsi ir informacines ir ryšių technologijas (IRT) įgūdžių stokai ir nedarbui mažinti, taip pagerinant darbuotojų judumą ES teritorijoje; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad reikia, jog valstybės narės pagyvintų žinių sritį, mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą; mano, kad moksliniai tyrimai yra gyvybiškai svarbi naujovių diegimo ir ekonomikos augimo prielaida; įsitikinęs, kad svarbu sukurti Europos žiniomis grindžiamą visuomenę, panaudojant mokymąsi visą gyvenimą, kalbų mokymąsi ir informacines ir ryšių technologijas (IRT) įgūdžių stokai ir nedarbui mažinti, taip pagerinant darbuotojų judumą ES teritorijoje;

| 15. | pabrėžia, kad informacijos ir komunikacijos technologijos, e. mokymasis ir e. verslas yra svarbiausi elementai gerinant MVĮ konkurencingumą; įsitikinęs, kad taip pat turėtų būti skatinami projektai, kuriais remiamas tokių galimybių MVĮ suteikimas; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad informacijos ir komunikacijos technologijos, e. mokymasis ir e. verslas yra svarbiausi elementai gerinant MVĮ konkurencingumą; įsitikinęs, kad taip pat turėtų būti skatinami projektai, kuriais remiamas tokių galimybių MVĮ suteikimas;

| 16. | remia plačiausią „Svarbiausi visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimai“ naudojimą, siekiant patenkinti Europos studentų poreikius, ypač užtikrinant lygybę ir pasinaudojimo galimybę toms žmonių grupėms, kurioms reikia paramos dėl jų turimų žinių, pvz., žmones, turinčius žemo lygio pagrindinius įgūdžius, nebaigusiems mokyklos žmonėms, ilgalaikiams bedarbiams, migrantams ir neįgaliesiems; |
| --- | --- |

16.

remia plačiausią „Svarbiausi visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimai“ naudojimą, siekiant patenkinti Europos studentų poreikius, ypač užtikrinant lygybę ir pasinaudojimo galimybę toms žmonių grupėms, kurioms reikia paramos dėl jų turimų žinių, pvz., žmones, turinčius žemo lygio pagrindinius įgūdžius, nebaigusiems mokyklos žmonėms, ilgalaikiams bedarbiams, migrantams ir neįgaliesiems;

| 17. | pabrėžia, kad vienintelis kelias turėti ES VMĮ ir pramonės rinką - tai panaikinti skirtumus, kurie ES egzistuoja tarp mokslinių tyrimų ir rinkodaros naujovių procesų, paslaugų ir produktų; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad vienintelis kelias turėti ES VMĮ ir pramonės rinką - tai panaikinti skirtumus, kurie ES egzistuoja tarp mokslinių tyrimų ir rinkodaros naujovių procesų, paslaugų ir produktų;

| 18. | pabrėžia, kad reikia atvirų naujovių taikymo modelių, kurie būtų ne tokie linijiniai, dinamiškesni ir sukurtų pridėtinę vertę įmonėms; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikia atvirų naujovių taikymo modelių, kurie būtų ne tokie linijiniai, dinamiškesni ir sukurtų pridėtinę vertę įmonėms;

| 19. | ragina valstybes nares plačiau naudoti ne tik kompiuterius, bet ir programinės įrangos paketus, nes šios protinį darbą palengvinti skirtos priemonės gali padėti veiksmingiau atlikti įvairias administravimo užduotis; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares plačiau naudoti ne tik kompiuterius, bet ir programinės įrangos paketus, nes šios protinį darbą palengvinti skirtos priemonės gali padėti veiksmingiau atlikti įvairias administravimo užduotis;

| 20. | pabrėžia naudotojui palankaus Bendrijos patento ir glaudesnių ryšių su Europos, JAV ir Japonijos ir kitų šalių patentų sistemomis poreikį siekiant geriau apsaugoti Europos įmones ir idėjas, ypač skatinant MVĮ jas taikyti; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia naudotojui palankaus Bendrijos patento ir glaudesnių ryšių su Europos, JAV ir Japonijos ir kitų šalių patentų sistemomis poreikį siekiant geriau apsaugoti Europos įmones ir idėjas, ypač skatinant MVĮ jas taikyti;

| 21. | palankiai vertina ES patekimo į rinką strategijos tikslus ir ragina ES dėti daugiau pastangų, kad MVĮ bendrija būtų skatinama naudotis jos duomenų baze ir kad ji būtų nuolat atnaujinama; rekomenduoja valstybėms narėms, regioninėms ir vietos institucijoms įsteigti viešus „vienos stotelės informacinius langelius“ ir skatinti naudoti vyriausybinių paslaugų internetines funkcijas (e. valdžia); |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina ES patekimo į rinką strategijos tikslus ir ragina ES dėti daugiau pastangų, kad MVĮ bendrija būtų skatinama naudotis jos duomenų baze ir kad ji būtų nuolat atnaujinama; rekomenduoja valstybėms narėms, regioninėms ir vietos institucijoms įsteigti viešus „vienos stotelės informacinius langelius“ ir skatinti naudoti vyriausybinių paslaugų internetines funkcijas (e. valdžia);

| 22. | ragina Komisiją per savo Europos informacijos centrų (EIC) tinklą skatinti platesnę prieigą prie tarptautinių rinkų; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją per savo Europos informacijos centrų (EIC) tinklą skatinti platesnę prieigą prie tarptautinių rinkų;

| 23. | ragina Komisiją reformuoti ir padidinti dabartinį EIC tinklą, įtraukiant įvairias verslo paramos agentūras, veikiančias valstybių narių tinkluose, kurios gali teikti visapusiškas ir patikimas paslaugas MVĮ; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją reformuoti ir padidinti dabartinį EIC tinklą, įtraukiant įvairias verslo paramos agentūras, veikiančias valstybių narių tinkluose, kurios gali teikti visapusiškas ir patikimas paslaugas MVĮ;

| 24. | pabrėžia, kad Europos informacijos centrų (EIC) tinklą svarbu įvertinti, patobulinti ir pertvarkyti veiklos ir veiksmų efektyvumo požiūriais, siekiant, kad jis galėtų veikti tikslingiau ir greičiau. EIC turėtų būti pertvarkyti į įvairioms problemoms spręsti skirtus universalius centrus, kurie padėtų MVĮ, susiduriančioms su kliūtimis vidaus rinkoje ir turėtų tapti tikrais MVĮ ir valstybių narių tarpininkais, kurie padėtų spręsti kiekvieną problemą kuo praktiškiau ir pragmatiškiau taikant Bendrijos teisę; pripažįsta, kad norint pasiekti šiuos tikslus EIC reikės didesnio finansavimo; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad Europos informacijos centrų (EIC) tinklą svarbu įvertinti, patobulinti ir pertvarkyti veiklos ir veiksmų efektyvumo požiūriais, siekiant, kad jis galėtų veikti tikslingiau ir greičiau. EIC turėtų būti pertvarkyti į įvairioms problemoms spręsti skirtus universalius centrus, kurie padėtų MVĮ, susiduriančioms su kliūtimis vidaus rinkoje ir turėtų tapti tikrais MVĮ ir valstybių narių tarpininkais, kurie padėtų spręsti kiekvieną problemą kuo praktiškiau ir pragmatiškiau taikant Bendrijos teisę; pripažįsta, kad norint pasiekti šiuos tikslus EIC reikės didesnio finansavimo;

| 25. | ragina Komisiją aktyviai siekti, kad EIC būtų pastebimesni, ir pabrėžia, kad visos MVĮ, neatsižvelgiant į tai, ar jos priklauso EIC funkciją atliekančioms organizacijoms, turėtų turėti galimybę lengvai ir nemokamai naudotis EIC teikiama informacija, paslaugomis ir konsultacijomis; ragina Komisiją užtikrinti, kad į EIC sudaromas MVĮ darbo grupes patektų ir tos MVĮ, kurios nepriklauso vadovaujančiajai organizacijai; mano, jog Komisijai itin svarbu kelti ambicingus tikslus, norint skatinti visas MVĮ (ne tik priklausančias vadovaujančiajai organizacijai) naudotis EIC paslaugomis ir siekti, kad EIC būtų pastebimesni; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją aktyviai siekti, kad EIC būtų pastebimesni, ir pabrėžia, kad visos MVĮ, neatsižvelgiant į tai, ar jos priklauso EIC funkciją atliekančioms organizacijoms, turėtų turėti galimybę lengvai ir nemokamai naudotis EIC teikiama informacija, paslaugomis ir konsultacijomis; ragina Komisiją užtikrinti, kad į EIC sudaromas MVĮ darbo grupes patektų ir tos MVĮ, kurios nepriklauso vadovaujančiajai organizacijai; mano, jog Komisijai itin svarbu kelti ambicingus tikslus, norint skatinti visas MVĮ (ne tik priklausančias vadovaujančiajai organizacijai) naudotis EIC paslaugomis ir siekti, kad EIC būtų pastebimesni;

| 26. | mano, kad turėtų būti stengiamasi sujungti visus Europos Sąjungos valdomus ir MVĮ poreikiams pritaikytus tinklus (pvz., Europos informacijos centrai ir Naujovių perdavimo centrai); mano, kad tokios įstaigos, pvz., galėtų būti įtraukiamos į profesines MVĮ asociacijas; |
| --- | --- |

26.

mano, kad turėtų būti stengiamasi sujungti visus Europos Sąjungos valdomus ir MVĮ poreikiams pritaikytus tinklus (pvz., Europos informacijos centrai ir Naujovių perdavimo centrai); mano, kad tokios įstaigos, pvz., galėtų būti įtraukiamos į profesines MVĮ asociacijas;

Konkurencijos variklis: sėkmingos konkurencijos prielaidos ir MVĮ

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares, kai yra galimybė, taikyti principą „pirmiausia pagalvok apie mažiausias“, kurio pagrindu veikia Europos mažų įmonių chartija, siekiant suteikti galimybes mikroįmonėms ir amatininkų dirbtuvėms, ypač siekiant realizuoti jų augimo ir plėtros potencialą ir vietos lygmeniu ir eksporto rinkose; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares, kai yra galimybė, taikyti principą „pirmiausia pagalvok apie mažiausias“, kurio pagrindu veikia Europos mažų įmonių chartija, siekiant suteikti galimybes mikroįmonėms ir amatininkų dirbtuvėms, ypač siekiant realizuoti jų augimo ir plėtros potencialą ir vietos lygmeniu ir eksporto rinkose;

| 28. | ragina valstybes nares vertinti dedamas pastangas, remti finansavimo rizikos prisiėmimo ir verslo veiklos socialinę naudą ir šitaip gerinti požiūrį į verslo veiklą ir individualią atsakomybę; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares vertinti dedamas pastangas, remti finansavimo rizikos prisiėmimo ir verslo veiklos socialinę naudą ir šitaip gerinti požiūrį į verslo veiklą ir individualią atsakomybę;

| 29. | pabrėžia, kad technologijų pažanga ir tobulinimas žiniomis pagrįstoje visuomenėje yra be galo svarbūs siekiant konkurencinio pranašumo; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad technologijų pažanga ir tobulinimas žiniomis pagrįstoje visuomenėje yra be galo svarbūs siekiant konkurencinio pranašumo;

| 30. | mano, kad svarbu skirti didesnį vaidmenį ne tik informacijos teikimui MVĮ ir labai mažoms įmonėms, bet ir pažangiosios patirties perdavimui šioms įmonėms; taigi mano, kad prioritetinė sritis yra su verslu susijusių žinių (įskaitant žinias, kurių reikia teikiant paraiškas) perdavimas; |
| --- | --- |

30.

mano, kad svarbu skirti didesnį vaidmenį ne tik informacijos teikimui MVĮ ir labai mažoms įmonėms, bet ir pažangiosios patirties perdavimui šioms įmonėms; taigi mano, kad prioritetinė sritis yra su verslu susijusių žinių (įskaitant žinias, kurių reikia teikiant paraiškas) perdavimas;

| 31. | ragina valstybes nares remti sėkmingus elektroninio verslo modelius siekiant palengvinti informacijos ir komunikacijos technologijų įsisavinimą; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares remti sėkmingus elektroninio verslo modelius siekiant palengvinti informacijos ir komunikacijos technologijų įsisavinimą;

| 32. | ragina valstybes nares nustatyti bendrus standartus arba sudaryti savanoriškus susitarimus srityse, kuriose jų stoka trukdo augti MVĮ; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares nustatyti bendrus standartus arba sudaryti savanoriškus susitarimus srityse, kuriose jų stoka trukdo augti MVĮ;

| 33. | ragina valstybes nares suaktyvinti Europos verslą šiais būdais: mažinti biurokratiją, gerinti reglamentavimo kokybę, mažinti administravimo naštą, daugiau MVĮ įtraukti į konsultavimosi procesą ir įmonių naudai paprastinti mokesčių įstatymų laikymosi procedūras ir racionalizuoti administracinius procesus bei socialinės apsaugos programas, skirtas darbuotojams ir darbdaviams; prašo valstybių narių pašalinti administracines kliūtis tarptautiniam bendradarbiavimui tarp MVĮ, pramonės, mokslinių tyrimų institutų ir universitetų; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares suaktyvinti Europos verslą šiais būdais: mažinti biurokratiją, gerinti reglamentavimo kokybę, mažinti administravimo naštą, daugiau MVĮ įtraukti į konsultavimosi procesą ir įmonių naudai paprastinti mokesčių įstatymų laikymosi procedūras ir racionalizuoti administracinius procesus bei socialinės apsaugos programas, skirtas darbuotojams ir darbdaviams; prašo valstybių narių pašalinti administracines kliūtis tarptautiniam bendradarbiavimui tarp MVĮ, pramonės, mokslinių tyrimų institutų ir universitetų;

| 34. | skatina valstybes nares apsvarstyti ir taikyti atitinkamas iniciatyvas, pagal kurias būtų skiriama daugiau paramos siekiant, kad padidėtų šiuo metu pernelyg mažas veiklą pradedančių įmonių skaičius ir pateikti specialius pagalbos planus, kurie paskatintų augimą darbo ir darbo vietų požiūriu; pritaria naujam komunikatui dėl verslo perdavimo: „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas - sėkmingai tęsti naujai pradėjus“, kuris susijęs su būdingų pavojų, su kuriais susiduria verslininkai, sumažinimu; pabrėžia, kad sėkimngas verslo perdavimas yra vis svarbesnis, atsižvelgiant į tai, kad gyventojai Europoje sensta, ir į tai, kad daugiau nei vien trečioji Europos verslininkų išeis į pensiją per ateinančius dešimt metų; todėl ragina valstybes nares tiek pat politinio dėmesio skirti ir verslą pradedančioms įmonėms, ir verslo perdavimui, bei į nacionalinę Lisabonos strategijos įgyvendinimo politiką įtraukti praktines priemones ir nustatyti konkrečius įgyvendinimo terminus; |
| --- | --- |

34.

skatina valstybes nares apsvarstyti ir taikyti atitinkamas iniciatyvas, pagal kurias būtų skiriama daugiau paramos siekiant, kad padidėtų šiuo metu pernelyg mažas veiklą pradedančių įmonių skaičius ir pateikti specialius pagalbos planus, kurie paskatintų augimą darbo ir darbo vietų požiūriu; pritaria naujam komunikatui dėl verslo perdavimo: „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas - sėkmingai tęsti naujai pradėjus“, kuris susijęs su būdingų pavojų, su kuriais susiduria verslininkai, sumažinimu; pabrėžia, kad sėkimngas verslo perdavimas yra vis svarbesnis, atsižvelgiant į tai, kad gyventojai Europoje sensta, ir į tai, kad daugiau nei vien trečioji Europos verslininkų išeis į pensiją per ateinančius dešimt metų; todėl ragina valstybes nares tiek pat politinio dėmesio skirti ir verslą pradedančioms įmonėms, ir verslo perdavimui, bei į nacionalinę Lisabonos strategijos įgyvendinimo politiką įtraukti praktines priemones ir nustatyti konkrečius įgyvendinimo terminus;

| 35. | pritaria pasiūlymams, kuriais siekiama palengvinti naujų įmonių kūrimą, sutrumpinti tų įmonių kūrimo terminus ir sumažinti sąnaudas, atkreipdamas dėmesį į tai, kad jei mokesčių iniciatyvos nekelia problemų, sąvoka „mažesnės paskolų palūkanos“ savaime nedera su Bendrijos teisės aktais, kuriais, priešingai, siekiama vienodų rinkos sąlygų; siūlo remti atitinkamas priemones, pvz., mokesčių lengvatas ir lankstų įmonių teisės taikymą, siekiant palengvinti pratęsti įmonių darbą, o ypač perduodant įmones trečiosioms šalims arba darbuotojams; |
| --- | --- |

35.

pritaria pasiūlymams, kuriais siekiama palengvinti naujų įmonių kūrimą, sutrumpinti tų įmonių kūrimo terminus ir sumažinti sąnaudas, atkreipdamas dėmesį į tai, kad jei mokesčių iniciatyvos nekelia problemų, sąvoka „mažesnės paskolų palūkanos“ savaime nedera su Bendrijos teisės aktais, kuriais, priešingai, siekiama vienodų rinkos sąlygų; siūlo remti atitinkamas priemones, pvz., mokesčių lengvatas ir lankstų įmonių teisės taikymą, siekiant palengvinti pratęsti įmonių darbą, o ypač perduodant įmones trečiosioms šalims arba darbuotojams;

Šiuolaikiška socialinės apsaugos sistema ir darbo rinka

| 36. | ragina valstybes nares keisti visuotinę dinamiką ir demografinius modelius, taip kad jie būtų labiau subalansuoti, ir šitaip patikrinti neveiksmingus socialinius modelius jų finansinio tvarumo požiūriu; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares keisti visuotinę dinamiką ir demografinius modelius, taip kad jie būtų labiau subalansuoti, ir šitaip patikrinti neveiksmingus socialinius modelius jų finansinio tvarumo požiūriu;

| 37. | ragina valstybes nares priimti pragmatiškus strateginius sprendimus, kuriais, atsižvelgiant į gerėjančius sveikatos apsaugos standartus, būtų nustatytas didesnis pensijinis amžius, ir parengta labiau į šeimą orientuotą politiką, pagal kurią būtų skatinama gimdyti daugiau vaikų ir būtų užtikrinama vaikų priežiūra; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares priimti pragmatiškus strateginius sprendimus, kuriais, atsižvelgiant į gerėjančius sveikatos apsaugos standartus, būtų nustatytas didesnis pensijinis amžius, ir parengta labiau į šeimą orientuotą politiką, pagal kurią būtų skatinama gimdyti daugiau vaikų ir būtų užtikrinama vaikų priežiūra;

| 38. | pabrėžia būtinybę itin padėti moterims verslininkėms pasinaudoti finansavimo galimybe ir patekti į verslo tinklus; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia būtinybę itin padėti moterims verslininkėms pasinaudoti finansavimo galimybe ir patekti į verslo tinklus;

| 39. | pabrėžia, kad reikia, jog valstybės narės visoje Europoje siektų visapusiškos vadinamosios elektroninės integracijos; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad reikia, jog valstybės narės visoje Europoje siektų visapusiškos vadinamosios elektroninės integracijos;

| 40. | pabrėžia, kad siekiant spręsti klausimus, susijusius su kintančiais socialiniais modeliais ir visuomenės senėjimu, reikalinga prisitaikyti gebanti darbo rinka; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad siekiant spręsti klausimus, susijusius su kintančiais socialiniais modeliais ir visuomenės senėjimu, reikalinga prisitaikyti gebanti darbo rinka;

| 41. | primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad ne su atlyginimu susijusios išlaidos yra pagrindinės kliūtys, su kuriomis susiduria individualios įmonės, dėl kurių šios įmonės negali samdyti daugiau darbuotojų; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti proporcingumo ir lankstumo principus, kai svarstomi ES užimtumo teisės aktai, atkreipiant dėmesį į faktą, kad Europoje yra didelis nedarba, ypač tarp jaunimo; |
| --- | --- |

41.

primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad ne su atlyginimu susijusios išlaidos yra pagrindinės kliūtys, su kuriomis susiduria individualios įmonės, dėl kurių šios įmonės negali samdyti daugiau darbuotojų; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti proporcingumo ir lankstumo principus, kai svarstomi ES užimtumo teisės aktai, atkreipiant dėmesį į faktą, kad Europoje yra didelis nedarba, ypač tarp jaunimo;

| 42. | mano, kad, siekiant padidinti našumą ir darbuotojų galimybes įsidarbinti, būtina padidinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą; pripažįsta, kad reikia mokymo programų ir veiklos (įskaitant mokymą vietoje), kurios būtų specialiai orientuotos į MVĮ verslumą; pabrėžia būtinybę suteikti atitinkamą profesinį mokymą (mokymą apie naujas technologijas) vyresniems darbuotojams ir neįgaliesiems, kad jie galėtų išlaikyti darbo vietas arba lengviau susirasti darbą ir patenkinti darbdavių poreikius; |
| --- | --- |

42.

mano, kad, siekiant padidinti našumą ir darbuotojų galimybes įsidarbinti, būtina padidinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą; pripažįsta, kad reikia mokymo programų ir veiklos (įskaitant mokymą vietoje), kurios būtų specialiai orientuotos į MVĮ verslumą; pabrėžia būtinybę suteikti atitinkamą profesinį mokymą (mokymą apie naujas technologijas) vyresniems darbuotojams ir neįgaliesiems, kad jie galėtų išlaikyti darbo vietas arba lengviau susirasti darbą ir patenkinti darbdavių poreikius;

| 43. | siūlo į vidurinio mokymo programą įtraukti verslo pagrindų mokymą ir remia bendradarbiavimą MVĮ tose mokymo srityse, kuriose MVĮ gali suteikti praktikos patarimų ir informacijos; remia universitetų politiką, įskaitant tokį jų mokymo programų turinį, kuriuo remiantis būtų patenkinami ūkio poreikiai; |
| --- | --- |

43.

siūlo į vidurinio mokymo programą įtraukti verslo pagrindų mokymą ir remia bendradarbiavimą MVĮ tose mokymo srityse, kuriose MVĮ gali suteikti praktikos patarimų ir informacijos; remia universitetų politiką, įskaitant tokį jų mokymo programų turinį, kuriuo remiantis būtų patenkinami ūkio poreikiai;

| 44. | pabrėžia, kad reikia skatinti MVĮ, kurios tausoja aplinką, atsižvelgdamos į įmonių socialinę atsakomybę ir ES tvaraus vystymosi strategiją; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad reikia skatinti MVĮ, kurios tausoja aplinką, atsižvelgdamos į įmonių socialinę atsakomybę ir ES tvaraus vystymosi strategiją;

| 45. | vertina tai, kad Komisija siekia dialogo su MVĮ ir joms atstovaujančiomis organizacijomis bei skatina nuolatinį konsultavimąsi su jomis, ir prašo sistemingai įgyvendinti šį metodą praktikoje įtraukiant Europos įmones, taip pat per jų profesines organizacijas, ne tik į Bendrijos programų įgyvendinimą, bet ir jų rengimą; pažymi, kad dabartinis konsultavimosi būdas sukelia problemų MVĮ: nustatyto aštuonių savaičių laiko nepakanka, kad MVĮ atstovaujančios organizacijos surinktų nuomones ir jas pateiktų; prašo Komisijos skubiai įvertinti šį apribojimą; |
| --- | --- |

45.

vertina tai, kad Komisija siekia dialogo su MVĮ ir joms atstovaujančiomis organizacijomis bei skatina nuolatinį konsultavimąsi su jomis, ir prašo sistemingai įgyvendinti šį metodą praktikoje įtraukiant Europos įmones, taip pat per jų profesines organizacijas, ne tik į Bendrijos programų įgyvendinimą, bet ir jų rengimą; pažymi, kad dabartinis konsultavimosi būdas sukelia problemų MVĮ: nustatyto aštuonių savaičių laiko nepakanka, kad MVĮ atstovaujančios organizacijos surinktų nuomones ir jas pateiktų; prašo Komisijos skubiai įvertinti šį apribojimą;

| 46. | teigia, kad visos MVĮ rėmimo priemonės turėtų būti taikomos ir savarankiškai dirbantiems asmenims, ypač tas, kurios susiję su skirtingomis socialinės apsaugos sistemomis ir jų skiriamomis išmokomis bei nelaimingų atsitikimų darbe prevencija; |
| --- | --- |

46.

teigia, kad visos MVĮ rėmimo priemonės turėtų būti taikomos ir savarankiškai dirbantiems asmenims, ypač tas, kurios susiję su skirtingomis socialinės apsaugos sistemomis ir jų skiriamomis išmokomis bei nelaimingų atsitikimų darbe prevencija;

| 47. | rekomenduoja valstybėms narėms kuo labiau stengtis sukurti tokią teisinę aplinką, kuri užtikrintų MVĮ lanksčias įdarbinimo galimybes, tačiau nepažeistų socialinės apsaugos nuostatų; |
| --- | --- |

47.

rekomenduoja valstybėms narėms kuo labiau stengtis sukurti tokią teisinę aplinką, kuri užtikrintų MVĮ lanksčias įdarbinimo galimybes, tačiau nepažeistų socialinės apsaugos nuostatų;

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sukurti vidaus rinką, ir ragina valstybes nares padėti siekti šio bendro tikslo skatinat laisvą darbuotojų judėjimą; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sukurti vidaus rinką, ir ragina valstybes nares padėti siekti šio bendro tikslo skatinat laisvą darbuotojų judėjimą;

| 49. | primena, kad pastangos skatinti verslumą itin svarbios, ypač vykstant demografiniams pokyčiams, dėl kurių trečdalis Europos verslininkų per kitus dešimt metų išeis į pensiją; ragina Komisiją palengvinti valstybių narių keitimąsi šios srities pažangiąja patirtimi, pvz., apsvarstyti vyresnio amžiaus žmonėms skirtas „sidabrinės verslininkystės“ programas, taip pat tai, kaip geriau skatinti jaunimą steigti įmones, ir ypač skatinti moterų verslumą, galbūt ieškant būdų, kaip geriau suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą; |
| --- | --- |

49.

primena, kad pastangos skatinti verslumą itin svarbios, ypač vykstant demografiniams pokyčiams, dėl kurių trečdalis Europos verslininkų per kitus dešimt metų išeis į pensiją; ragina Komisiją palengvinti valstybių narių keitimąsi šios srities pažangiąja patirtimi, pvz., apsvarstyti vyresnio amžiaus žmonėms skirtas „sidabrinės verslininkystės“ programas, taip pat tai, kaip geriau skatinti jaunimą steigti įmones, ir ypač skatinti moterų verslumą, galbūt ieškant būdų, kaip geriau suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą;

Finansinis tvarumas

| 50. | ragina valstybes nares gerbti biudžeto drausmės principą siekiant užtikrinti tinkamus valstybės finansus; |
| --- | --- |

50.

ragina valstybes nares gerbti biudžeto drausmės principą siekiant užtikrinti tinkamus valstybės finansus;

| 51. | ragina persvarstyti viešųjų paslaugų modelius, jų finansavimą ir valdymą, įskaitant diskusijas dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės (VPP) vaidmens ir naudos; |
| --- | --- |

51.

ragina persvarstyti viešųjų paslaugų modelius, jų finansavimą ir valdymą, įskaitant diskusijas dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės (VPP) vaidmens ir naudos;

| 52. | ragina valstybes nares skatinti VPP kaip tinkamiausią modelį, leidžiantį teikti verslo paslaugas MVĮ, įskaitant rizikos kapitalo fondų kūrimą, ir taip pasiekti pakankamo lygio poveikį, siekiant labiau įtraukti privatų sektorių; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares skatinti VPP kaip tinkamiausią modelį, leidžiantį teikti verslo paslaugas MVĮ, įskaitant rizikos kapitalo fondų kūrimą, ir taip pasiekti pakankamo lygio poveikį, siekiant labiau įtraukti privatų sektorių;

| 53. | ragina valstybes nares gerinti MVĮ galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, nes esama padėtis labai stabdo augimą; primena Komisijai ir valstybėms narėms apie retkarčiais pasitaikančius iškreiptus viešųjų pirkimų direktyvos rezultatus, kurie, pvz., leido kai kurioms perkančiosioms organizacijoms prašyti mokesčio iš būsimų tiekėjų už pirkimų paraiškų tvarkymą; pažymi, kad tokie mokesčiai gali būti nepakeliami mažoms įmonėms ir, todėl ragina Komisiją apsvarstyti šį klausimą, kai vėliau šiais metais bus ruošiamas jos direktyvinis dokumentas dėl peržiūrėtų viešųjų pirkimų direktyvų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares gerinti MVĮ galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, nes esama padėtis labai stabdo augimą; primena Komisijai ir valstybėms narėms apie retkarčiais pasitaikančius iškreiptus viešųjų pirkimų direktyvos rezultatus, kurie, pvz., leido kai kurioms perkančiosioms organizacijoms prašyti mokesčio iš būsimų tiekėjų už pirkimų paraiškų tvarkymą; pažymi, kad tokie mokesčiai gali būti nepakeliami mažoms įmonėms ir, todėl ragina Komisiją apsvarstyti šį klausimą, kai vėliau šiais metais bus ruošiamas jos direktyvinis dokumentas dėl peržiūrėtų viešųjų pirkimų direktyvų įgyvendinimo;

| 54. | mano, kad ekologines naujoves galima stimuliuoti naudojant viešųjų biudžetų perkamąjį pajėgumą, kadangi viešųjų pirkimų „ekologiškumo didinimas“ galėtų padėti sukurti pakankamą pajėgumą tiek, kad aplinkosaugai palankios įmonės galėtų įeiti į rinką didesniu mastu, tai būtų tai, kas duotų naudos Europos MVĮ, kurios yra labai aktyvios šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

54.

mano, kad ekologines naujoves galima stimuliuoti naudojant viešųjų biudžetų perkamąjį pajėgumą, kadangi viešųjų pirkimų „ekologiškumo didinimas“ galėtų padėti sukurti pakankamą pajėgumą tiek, kad aplinkosaugai palankios įmonės galėtų įeiti į rinką didesniu mastu, tai būtų tai, kas duotų naudos Europos MVĮ, kurios yra labai aktyvios šiame sektoriuje;

| 55. | ragina naudotis fiskalinėmis paskatomis, siekiant skatinti investicijas į rizikos kapitalą, naudoti išteklius, kuriais galima pasinaudoti per Europos investicijų fondą ir struktūrinius fondus, kurie prisidėtų kuriant vietinio rizikos kapitalo investicijų pagrindą; |
| --- | --- |

55.

ragina naudotis fiskalinėmis paskatomis, siekiant skatinti investicijas į rizikos kapitalą, naudoti išteklius, kuriais galima pasinaudoti per Europos investicijų fondą ir struktūrinius fondus, kurie prisidėtų kuriant vietinio rizikos kapitalo investicijų pagrindą;

| 56. | mano, jog, turint mintyje finansavimą ir su verslu susijusią riziką, MVĮ turi gauti visapusišką ir patikimą informaciją apie galimus rizikos paskirstymo būdus; |
| --- | --- |

56.

mano, jog, turint mintyje finansavimą ir su verslu susijusią riziką, MVĮ turi gauti visapusišką ir patikimą informaciją apie galimus rizikos paskirstymo būdus;

| 57. | mano, kad MVĮ turi būti svarbiausia Europos ekonomikos dalimi ir kad siekiant išnaudoti jų potencialą MTP srityje turi būti racionalizuota ES Septintoji pagrindų programa, siekiant palengvinti mažesnių mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimą, skiriant finansavimą MVĮ ir mažų įmonių bei laboratorijų grupėms; |
| --- | --- |

57.

mano, kad MVĮ turi būti svarbiausia Europos ekonomikos dalimi ir kad siekiant išnaudoti jų potencialą MTP srityje turi būti racionalizuota ES Septintoji pagrindų programa, siekiant palengvinti mažesnių mokslinių tyrimų įstaigų dalyvavimą, skiriant finansavimą MVĮ ir mažų įmonių bei laboratorijų grupėms;

| 58. | palankiai vertina Briuselyje 2006 m. kovo mėn. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime išreikštą požiūrį, kad verslui, ypač MVĮ, reikia palengvinti ir išplėsti galimybes gauti Europos investicijų banko paskolas; |
| --- | --- |

58.

palankiai vertina Briuselyje 2006 m. kovo mėn. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime išreikštą požiūrį, kad verslui, ypač MVĮ, reikia palengvinti ir išplėsti galimybes gauti Europos investicijų banko paskolas;

NRP įgyvendinimas

| 59. | ragina visas valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į jų NRP numatytas MVĮ skirtas priemones. Atsižvelgiant į tai, kad sėkmė priklausys nuo to, kaip plačiai ir aktyviai MVĮ verslo organizacijos bus įtrauktos į konsultacijas, nes jos gali patikrinti priemonių veiksmingumą; |
| --- | --- |

59.

ragina visas valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į jų NRP numatytas MVĮ skirtas priemones. Atsižvelgiant į tai, kad sėkmė priklausys nuo to, kaip plačiai ir aktyviai MVĮ verslo organizacijos bus įtrauktos į konsultacijas, nes jos gali patikrinti priemonių veiksmingumą;

| 60. | apgailestauja, kad atsisakoma konkrečių skaitmeninių rodiklių, kurie buvo naudojami pateikiant ataskaitą dėl Europos mažųjų įmonių chartijos, ir ragina Komisiją pasiūlyti galimybę valstybėms narėms ruošiant metines NRP ataskaitas rengti dvišalius susitikimus (įskaitant suinteresuotas šalis) dėl konkrečių MVĮ priemonių įgyvendinimo eigos; |
| --- | --- |

60.

apgailestauja, kad atsisakoma konkrečių skaitmeninių rodiklių, kurie buvo naudojami pateikiant ataskaitą dėl Europos mažųjų įmonių chartijos, ir ragina Komisiją pasiūlyti galimybę valstybėms narėms ruošiant metines NRP ataskaitas rengti dvišalius susitikimus (įskaitant suinteresuotas šalis) dėl konkrečių MVĮ priemonių įgyvendinimo eigos;

| 61. | apgailestauja, kad valstybių narių nacionalinėse reformų programose trūksta suderinamumo; |
| --- | --- |

61.

apgailestauja, kad valstybių narių nacionalinėse reformų programose trūksta suderinamumo;

| 62. | pabrėžia, kad svarbu pateikti ataskaitas ir informuoti apie visų NRP sėkmes ir nesėkmes; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad svarbu pateikti ataskaitas ir informuoti apie visų NRP sėkmes ir nesėkmes;

| 63. | ragina valstybes nares geriau išaiškinti, kaip jos ketina įgyvendinti savo NRP numatytus tikslus; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares geriau išaiškinti, kaip jos ketina įgyvendinti savo NRP numatytus tikslus;

*

- *

| 64. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

64.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 205, 2005 8 6, p. 28.

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0265.

(4)  OL L 385, 1994 12 31, p. 14.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0230.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0243.

(7)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 599.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0022.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0079.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0092.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0110.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0301.

---