# Europeiska unionens C 317E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 317E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | fyrtionionde årgången23 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 317E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

fyrtionionde årgången23 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Måndag, 11 december 2006 |
| 2006/C 317E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 1 |
| Återupptagande av sessionen | 1 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 1 |
| Parlamentets sammansättning (observatörer) | 1 |
| Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet | 1 |
| Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet | 2 |
| Inkomna dokument | 3 |
| Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen) | 8 |
| Skriftliga förklaringar och frågor för muntligt besvarande (inkomna dokument) | 8 |
| Framställningar | 8 |
| Avtalstexter översända av rådet | 11 |
| Beslut om vissa dokument | 12 |
| Arbetsplan | 12 |
| Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt | 13 |
| En europeisk kemikaliemyndighet ***II – Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II (debatt) | 13 |
| Gemenskapens tullkodex ***I – Programmet Tull 2013 ***I (debatt) | 14 |
| Förebyggande av skador och främjande av säkerhet * (debatt) | 14 |
| Utgifter inom veterinärområdet * (debatt) | 15 |
| Banansektorn * (debatt) | 15 |
| Avyttring av foderblandningar ***I (debatt) | 15 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 16 |
| Avslutande av sammanträdet | 16 |
| NÄRVAROLISTA | 17 |
| | Tisdag, 12 december 2006 |
| 2006/C 317E/02 | PROTOKOLL | 19 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 19 |
| Öppnande av sammanträdet | 19 |
| Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag) | 19 |
| Inkomna dokument | 20 |
| Anslagsöverföringar | 22 |
| Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (ingivna resolutionsförslag) | 24 |
| Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (ingivna resolutionsförslag) | 24 |
| Beslut om brådskande förfarande | 25 |
| Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II – Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier * (debatt) | 26 |
| Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III (debatt) | 26 |
| Välkomsthälsning | 27 |
| Omröstning | 27 |
| Nominering av den bulgariska kommissionsledamoten (omröstning) | 27 |
| Nominering av den rumänska kommissionsledamoten (omröstning) | 27 |
| Utdelande av Sacharovpriset (högtidligt möte) | 27 |
| Föredragningslista | 28 |
| Omröstning (fortsättning) | 28 |
| Nominering av revisionsrättens bulgariska ledamot (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 28 |
| Nominering av revisionsrättens rumänska ledamot (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 28 |
| Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 29 |
| Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007–2013) ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 29 |
| Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 29 |
| Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 30 |
| Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 30 |
| Programmet Tull 2013 ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 30 |
| En papperslös miljö för tullen och handeln ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 30 |
| Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 31 |
| Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 31 |
| Utgifter inom veterinärområdet * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 31 |
| Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III (omröstning) | 32 |
| Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II (omröstning) | 32 |
| Gemenskapens tullkodex ***I (omröstning) | 32 |
| Avyttring av foderblandningar ***I (omröstning) | 32 |
| Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet***I (omröstning) | 33 |
| Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***I (omröstning) | 33 |
| Förebyggande av skador och främjande av säkerhet * (omröstning) | 34 |
| Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier * (omröstning) | 34 |
| Röstförklaringar | 34 |
| Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster | 35 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 35 |
| Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I (debatt) | 35 |
| Rådets årsrapport om de mänskliga rättigheterna (debatt) | 36 |
| Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) – Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * – Förslag till ändringsbudget nr 6/2006 (debatt) | 36 |
| Föredragningslista | 37 |
| Frågestund (frågor till kommissionen) | 37 |
| Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I (debatt) | 38 |
| Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (debatt) | 39 |
| Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I (debatt) | 39 |
| Parlamentets sammansättning | 40 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 40 |
| Avslutande av sammanträdet | 40 |
| NÄRVAROLISTA | 41 |
| BILAGA | 43 |
| BILAGA II | 50 |
| ANTAGNA TEXTER | 58 |
| P6_TA(2006)0529Nominering av den bulgariska kommissionsledamotenEuropaparlamentets beslut om godkännande av nomineringen av Republiken Bulgariens utnämnda kandidat Meglena Kuneva till ny ledamot av kommissionen | 58 |
| P6_TA(2006)0530Nominering av den rumänska kommissionsledamotenEuropaparlamentets beslut om godkännande av nomineringen av Rumäniens utnämnda kandidat Leonard Orban till ny ledamot av kommissionen | 59 |
| P6_TA(2006)0531Utnämnande av den bulgariska ledamoten av revisionsrättenEuropaparlamentets beslut om nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (C6-0411/2006 – 2006/0811(CNS)) | 59 |
| P6_TA(2006)0532Utnämnande av den rumänska ledamoten av revisionsrättenEuropaparlamentets beslut om nomineringen av Ovidiu Ispir till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (C6-0410/2006 – 2006/0812(CNS)) | 60 |
| P6_TA(2006)0533Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (KOM(2006)0178 – C6-0358/2006 – 2006/0063(CNS)) | 60 |
| P6_TA(2006)0534Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (13241/1/2006 – C6-0420/2006 – 2005/0042B(COD)) | 61 |
| P6_TA(2006)0535Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (14224/4/2006 – C6-0432/2006 – 2004/0270B(COD)) | 62 |
| P6_TA(2006)0536Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 – C6-0421/2006 – 2005/0223(COD)) | 62 |
| P6_TA(2006)0537Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (9577/1/2006 – C6-0313/2006 – 2004/0117(COD)) | 63 |
| P6_TA(2006)0538Programmet Tull 2013 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 – 2006/0075(COD)) | 64 |
| P6_TC1-COD(2006)0075Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) | 64 |
| P6_TA(2006)0539En papperslös miljö för tullen och handeln ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2005)0609 – C6-0420/2005 – 2005/0247(COD)) | 74 |
| P6_TA(2006)0540Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD)) | 74 |
| P6_TC1-COD(2006)0112Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien | 75 |
| P6_TA(2006)0541Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar *Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller andra tillgångar som härrör från brott (7259/2006 – C6-0122/2006 – 2006/0805(CNS)) | 76 |
| P6_TA(2006)0542Utgifter inom veterinärområdet*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet ((KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS)) | 78 |
| P6_TA(2006)0543Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar och försämring (PE-CONS 3658/2006 – C6-0382/2006 – 2003/0210(COD)) | 81 |
| P6_TA(2006)0544Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11944/2/2006 – C6-0357/2006 – 2004/0220(COD)) | 82 |
| P6_TA(2006)0545Gemenskapens tullkodex ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD)) | 82 |
| P6_TC1-COD(2005)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) | 83 |
| BILAGA | 159 |
| P6_TA(2006)0546Avyttring av foderblandningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar (KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD)) | 166 |
| P6_TC1-COD(2006)0117Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar | 166 |
| P6_TA(2006)0547Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005)0088 – C6-0084/2005 – 2005/0016(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2005)0016Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet | 169 |
| BILAGA IGEMENSAM MODUL FÖR STATISTIK ÖVER UTLÄNDSKA DOTTERBOLAG I DET LAND SOM SAMMANSTÄLLER UPPGIFTERNA (INWARD) | 174 |
| BILAGA IIGEMENSAM MODUL FÖR STATISTIK ÖVER DOTTERBOLAG I UTLANDET (OUTWARD) | 176 |
| BILAGA IIINIVÅER FÖR GEOGRAFISK FÖRDELNING OCH FÖRDELNING EFTER VERKSAMHET | 177 |
| P6_TA(2006)0548Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) (KOM(2006)0354 – C6-0206/2006 – 2006/0116(COD)) | 185 |
| P6_TC1-COD(2006)0116Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen | 185 |
| P6_TA(2006)0549Förebyggande av skador och främjande av säkerhet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet (KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS)) | 199 |
| P6_TA(2006)0550Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS)) | 205 |
| P6_TA(2006)0551Aktiva substanser i läkemedelSkriftlig förklaring om aktiva substanser i läkemedel | 213 |
| | Onsdag, 13 december 2006 |
| 2006/C 317E/03 | PROTOKOLLS | 215 |
| AMMANTRÄDETS | 215 |
| Öppnande av sammanträdet | 215 |
| Inkomna dokument | 215 |
| Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner | 215 |
| Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 – De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (debatt) | 215 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 216 |
| Föredragningslista | 216 |
| Uttalande av talmannen | 216 |
| Omröstning | 216 |
| En europeisk kemikaliemyndighet ***II (omröstning) | 217 |
| Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II (omröstning) | 217 |
| Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas domstol * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 217 |
| Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 218 |
| Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 218 |
| Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 218 |
| Förslag till ändringsbudget nr 6/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 218 |
| Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I (omröstning) | 219 |
| Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I (omröstning) | 219 |
| Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I (omröstning) | 219 |
| Finansiella bidrag till den internationella fonden för Irland (2007-2010) * (omröstning) | 220 |
| Banansektorn * (omröstning) | 220 |
| Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster * (omröstning) | 220 |
| Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (omröstning) | 220 |
| Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (omröstning) | 221 |
| Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) (omröstning) | 221 |
| Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 (omröstning) | 222 |
| De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (omröstning) | 222 |
| Röstförklaringar | 222 |
| Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster | 223 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 223 |
| Skydd av personuppgifter (debatt) | 223 |
| Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (debatt) | 224 |
| Välkomsthälsning | 224 |
| Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten) | 224 |
| Välkomsthälsning | 224 |
| Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten) | 224 |
| Välkomsthälsning | 224 |
| Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten) | 225 |
| Frågestund (frågor till rådet) | 225 |
| Körkort (omarbetning) ***II (debatt) | 226 |
| Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (debatt) | 226 |
| Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * – Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (debatt) | 227 |
| Våldsamma videospel (debatt) | 227 |
| Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (debatt) | 227 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 228 |
| Avslutande av sammanträdet | 228 |
| NÄRVAROLISTA | 229 |
| BILAG | 231 |
| BILAGA II | 252 |
| ANTAGNA TEXTER | 365 |
| P6_TA(2006)0552En europeisk kemikaliemyndighet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (7524/8/2006 – C6-0267/2006 – 2003/0256(COD)) | 365 |
| P6_TC2-COD(2003)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG | 365 |
| BILAGA | 366 |
| P6_TA(2006)0553Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (7525/3/2006 – C6-0268/2006 – 2003/0257(COD)) | 368 |
| P6_TA(2006)0554Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas domstol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler vad gäller språkanvändning i syfte att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15712/2006 – C6-0434/2006 – 2006/0813(CNS)) | 368 |
| P6_TA(2006)0555Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt vad gäller språkanvändning för att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15715/2006 – C6-0435/2006 – 2006/0814(CNS)) | 369 |
| P6_TA(2006)0556Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 – C6-0422/2006 – 2005/0203(COD)) | 369 |
| P6_TA(2006)0557Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma inställning inför antagandet av rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14259/2006 – C6-0431/2006 – 2005/0090(CNS)) | 370 |
| BILAGA | 371 |
| P6_TA(2006)0558Förslag till ändringsbudget nr 6/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III - kommissionen (15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD)) | 406 |
| P6_TA(2006)0559Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD)) | 407 |
| P6_TC1-COD(2005)0260Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television | 408 |
| P6_TA(2006)0560Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2006)0091 – C6-0082/2006 – 2006/0033(COD)) | 432 |
| P6_TC1-COD(2006)0033Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 432 |
| P6_TA(2006)0561Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EG (KOM(2005)0683 – C6-0007/2006 – 2005/0282(COD)) | 440 |
| P6_TC1-COD(2005)0282Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon | 441 |
| BILAGA IGRÄNSVÄRDEN FÖR UTSLÄPP | 455 |
| BILAGA IIÄNDRINGAR AV DIREKTIV 70/156/EEG | 456 |
| P6_TA(2006)0562Finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (KOM(2006)0564 – C6-0423/2006 – 2006/0194(CNS)) | 458 |
| P6_TA(2006)0563Banansektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn (KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS)) | 459 |
| P6_TA(2006)0564Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2002/38/EG vad avser tillämpningstiden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 – 2006/0245(CNS)) | 467 |
| P6_TA(2006)0565Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007Europaparlamentets lagstiftningsresolution Europaparlamentets resolution om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 | 467 |
| P6_TA(2006)0566Toppmötet mellan EU och RysslandEuropaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006 | 474 |
| P6_TA(2006)0567Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper)Europaparlamentets resolution om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förtydligandet av vissa definitioner | 478 |
| P6_TA(2006)0568Strategi för utvidgningsprocessen och de största utmaningarna 2006-2007Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2006/2252(INI)) | 480 |
| P6_TA(2006)0569De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstaterEuropaparlamentets resolution om institutionella aspekter på Europeiska unionens förmåga att integrera nya medlemsstater (2006/2226(INI)) | 485 |
| | Torsdag, 14 december 2006 |
| 2006/C 317E/04 | PROTOKOLL | 491 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 491 |
| Öppnande av sammanträdet | 491 |
| Inkomna dokument | 491 |
| Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok – Biomassa och biobränsle – Kärnsäkerhetsstöd * (debatt) | 492 |
| Parentation | 493 |
| Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet | 493 |
| Omröstning | 495 |
| Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning) | 495 |
| Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning) | 497 |
| Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 497 |
| Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 498 |
| Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version)***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 498 |
| Statistikmeddelande om fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 498 |
| Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 498 |
| Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 499 |
| Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 499 |
| Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 499 |
| Förebygga narkotikakonsumtion och informera allmänheten (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 499 |
| Civilrätt (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 500 |
| Europeiska flyktingfonden ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 500 |
| Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 500 |
| Inrättande av en europeisk fond för integrering av tredjelandsmedborgare (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 501 |
| Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 501 |
| Utskottens sammansättning (omröstning) | 501 |
| Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (omröstning) | 501 |
| Körkort (omarbetning) ***II (omröstning) | 502 |
| Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordning (omröstning) | 502 |
| Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (omröstning) | 502 |
| Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***I (omröstning) | 502 |
| Inrättande av en europeisk fond för återvändande (2008-2013) ***I (omröstning) | 503 |
| Läkemedel för pediatrisk användning ***I (omröstning) | 503 |
| Europeiskt småmålsförfarande ***I (omröstning) | 503 |
| Grundläggande rättigheter och medborgarskap (2007-2013) * (omröstning) | 504 |
| Straffrätt (2007-2013) * (omröstning) | 504 |
| Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) * (omröstning) | 504 |
| Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * (omröstning) | 505 |
| Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (omröstning) | 505 |
| Kärnsäkerhetsstöd * (omröstning) | 505 |
| Visering för passering av de yttre gränserna * (omröstning) | 506 |
| Sacharovpriset (omröstning) | 506 |
| Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (omröstning) | 506 |
| Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (omröstning) | 507 |
| Biomassa och biobränsle (omröstning) | 507 |
| Röstförklaringar | 507 |
| Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster | 508 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 508 |
| Haagkonventionen om finansiella instrument (debatt) | 508 |
| Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt) | 509 |
| Situationen på Fidjiöarna | 509 |
| FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti | 509 |
| Burma | 509 |
| Omröstning | 509 |
| Situationen på Fidjiöarna (omröstning) | 510 |
| FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (omröstning) | 510 |
| Burma (omröstning) | 510 |
| Haagkonventionen om finansiella instrument (omröstning) | 511 |
| Utskottens och delegationernas sammansättning | 511 |
| Valprövning | 511 |
| Beslut om vissa dokument | 511 |
| Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen) | 512 |
| Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden | 513 |
| Datum för nästa sammanträdesperiod | 513 |
| Avbrytande av sessionen | 513 |
| NÄRVAROLISTA | 514 |
| BILAGA I | 516 |
| BILAGA II | 546 |
| ANTAGNA TEXTER | 588 |
| P6_TA(2006)0570Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt)Europaparlamentets resolution om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) (15637/2006 – C6-0442/2006 – 2006/2018(BUD) – 2006/2018B(BUD)) och ändringsskrivelserna nr 1/2007 (SEK(2006)0762), nr 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) och nr 3/2007 (15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 | 588 |
| BILAGA | 595 |
| P6_TA(2006)0571Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 – C6-0185/2006 – 2006/0099(COD)) | 598 |
| P6_TA(2006)0572Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version) (KOM(2006)0432 – C6-0261/2006 – 2006/0146(COD)) | 599 |
| P6_TA(2006)0573Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version) (KOM(2006)0477 – C6-0290/2006 – 2006/0159(COD)) | 600 |
| P6_TA(2006)0574Avlämnande av statistik från fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 – C6-0301/2006 – 2006/0164(COD)) | 600 |
| P6_TA(2006)0575Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om fastställande av gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) (KOM(2006)0315 – C6-0236/2006 – 2006/0104(CNS)) | 601 |
| P6_TA(2006)0576Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 – C6-0308/2006 – 2006/0094(CNS)) | 602 |
| P6_TA(2006)0577Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 – C6-0373/2006 – 2006/0111(CNS)) | 602 |
| P6_TA(2006)0578Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0677 – C6-0424/2006 – 2006/0226(CNS)) | 603 |
| P6_TA(2006)0579Förebyggande av narkotikamissbruk och information (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet Förebyggande av narkotikamissbruk och information som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2006)0230 – C6-0095/2005 – 2005/0037B(COD)) | 604 |
| P6_TC1-COD(2005)0037BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet Förebyggande av narkotikamissbruk och information som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa | 604 |
| P6_TA(2006)0580Civilrätt (2207-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2005)0122 – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD)) | 612 |
| P6_TC1-COD(2005)0040Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa | 613 |
| P6_TA(2006)0581Europeiska flyktingfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (KOM(2005)0123 – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD)) | 621 |
| P6_TC1-COD(2005)0046Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG | 621 |
| P6_TA(2006)0582Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 (KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD)) | 650 |
| P6_TC1-COD(2006)0046Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov | 650 |
| P6_TA(2006)0583Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet 'Solidaritet och hantering av migrationsströmmar' (KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS)) | 652 |
| BILAGA | 652 |
| P6_TA(2006)0584Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering (2007–2013)*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Säkerhet och skydd av friheter (KOM(2005)0124 – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS)) | 678 |
| P6_TA(2006)0585Utskottens sammansättningEuropaparlamentets beslut om antal ledamöter i utskotten | 688 |
| P6_TA(2006)0586Europeiska jämställdhetsinstitutet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (10351/1/2006 – C6-0314/2006 – 2005/0017(COD)) | 689 |
| P6_TC2-COD(2005)0017Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut | 690 |
| P6_TA(2006)0587Körkort ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (9010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD)) | 701 |
| P6_TC2-COD(2003)0252Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/ .../EG om körkort (omarbetning) | 702 |
| BILAGA IBESTÄMMELSER FÖR KÖRKORT ENLIGT GEMENSKAPSMODELLEN | 714 |
| BILAGA II | 724 |
| BILAGA IIIMINIMIKRAV I FRÅGA OM FYSISK OCH PSYKISK LÄMPLIGHET ATT FÖRA MOTORDRIVNA FORDON | 734 |
| BILAGA IVMINIMIKRAV PÅ PERSONER SOM FUNGERAR SOM PRÖVARE VID KÖRPROV | 739 |
| BILAGA VMINIMIKRAV PÅ UTBILDNING AV FÖRARE OCH FÖRARPROV FÖR KOMBINATIONER ENLIGT ARTIKEL 4.4 B ANDRA STYCKET | 742 |
| BILAGA VIMINIMIKRAV PÅ UTBILDNING AV FÖRARE OCH FÖRARPROV FÖR MOTORCYKLAR I KATEGORI A (STEGVIS TILLTRÄDE) | 743 |
| BILAGA VII | 743 |
| BILAGA VIIIJÄMFÖRELSETABELL | 744 |
| P6_TA(2006)0588Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordningEuropaparlamentets beslut om att ändra artikel 81 i Europaparlamentets arbetsordning (genomförandebestämmelser) (2006/2211(REG)) | 747 |
| P6_TA(2006)0589Ändring av arbetsordningen (kvestorer och utskottspresidium)Europaparlamentets beslut om att ändra artikel 15 och artikel 182.1 i Europaparlamentets arbetsordning – val av kvestorer och utskottspresidium (2006/2287(REG)) | 749 |
| P6_TA(2006)0590Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna handlingsprogrammet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)) | 749 |
| P6_TC1-COD(2005)0047Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av fonden för yttre gränser för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar | 750 |
| P6_TA(2006)0591Europeiska återvändandefonden (2008-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (KOM(2005)0123 – C6-0126/2005 – 2005/0049(COD)) | 782 |
| P6_TC1-COD(2005)0049Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar | 783 |
| P6_TA(2006)0592Läkemedel för pediatrisk användning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning .../2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2006)0640 – C6-0356/2006 – 2006/0207(COD)) | 812 |
| P6_TC1-COD(2006)0207Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av förordning (EG) nr ... 2006 om de läkemedel som används inom pediatrik | 812 |
| P6_TA(2006)0593Europeiskt småmålsförfarande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 – C6-0082/2005 – 2005/0020(COD)) | 814 |
| P6_TC1-COD(2005)0020Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande | 814 |
| BILAGA I | 826 |
| | 832 |
| BILAGA II | 833 |
| BILAGA III | 835 |
| BILAGA IV | 837 |
| P6_TA(2006)0594Grundläggande rättigheter och medborgarskap (2007-2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2005)0122 – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS)) | 838 |
| BILAGA | 839 |
| P6_TA(2006)0595Straffrätt (2007-2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Straffrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2005)0122 – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS)) | 847 |
| BILAGA | 847 |
| P6_TA(2006)0596Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet Förebyggande och bekämpande av brott för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Säkerhet och skydd av friheter (KOM(2005)0124 – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS)) | 856 |
| P6_TA(2006)0597Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 – C6-0296/2006 – 2006/0125(CNS)) | 862 |
| P6_TA(2006)0598Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (beslut) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 – C6-0297/2006 – 2006/0126(CNS)) | 863 |
| P6_TA(2006)0599Kärnsäkerhetsstöd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (9037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)) | 863 |
| P6_TA(2006)0600Visering för passering av de yttre gränserna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2006)0084 – C6-0256/2006 – 2006/0022(CNS)) | 869 |
| P6_TA(2006)0601Uppföljning av SakharovprisetEuropaparlamentets resolution om uppföljning av Sacharovpriset | 871 |
| P6_TA(2006)0602Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbeteEuropaparlamentets rekommendation till rådet om utvecklingen i förhandlingarna rörande rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI)) | 872 |
| P6_TA(2006)0603Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjningEuropaparlamentets resolution om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI)) | 876 |
| P6_TA(2006)0604Biomassa och biobränsleEuropaparlamentets resolution om en strategi för biomassa och biobränsle (2006/2082(INI)) | 890 |
| P6_TA(2006)0605FijiEuropaparlamentets resolution om situationen i Fiji | 898 |
| P6_TA(2006)0606FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och HaitiEuropaparlamentets resolution om FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och Haiti | 899 |
| P6_TA(2006)0607Situationen i BurmaEuropaparlamentets resolution om situationen i Burma | 902 |
| P6_TA(2006)0608Haagkonventionen om värdepapperEuropaparlamentets resolution om konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper | 904 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

EUROPAPARLAMENTET

Måndag, 11 december 2006

2006/C 317E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

1

Återupptagande av sessionen

1

Justering av protokollet från föregående sammanträde

1

Parlamentets sammansättning (observatörer)

1

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

1

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

2

Inkomna dokument

3

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

8

Skriftliga förklaringar och frågor för muntligt besvarande (inkomna dokument)

8

Framställningar

8

Avtalstexter översända av rådet

11

Beslut om vissa dokument

12

Arbetsplan

12

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

13

En europeisk kemikaliemyndighet ***II – Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II (debatt)

13

Gemenskapens tullkodex ***I – Programmet Tull 2013 ***I (debatt)

14

Förebyggande av skador och främjande av säkerhet * (debatt)

14

Utgifter inom veterinärområdet * (debatt)

15

Banansektorn * (debatt)

15

Avyttring av foderblandningar ***I (debatt)

15

Föredragningslista för nästa sammanträde

16

Avslutande av sammanträdet

16

NÄRVAROLISTA

17

Tisdag, 12 december 2006

2006/C 317E/02

PROTOKOLL

19

SAMMANTRÄDETS GÅNG

19

Öppnande av sammanträdet

19

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

19

Inkomna dokument

20

Anslagsöverföringar

22

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (ingivna resolutionsförslag)

24

Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (ingivna resolutionsförslag)

24

Beslut om brådskande förfarande

25

Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II – Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier * (debatt)

26

Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III (debatt)

26

Välkomsthälsning

27

Omröstning

27

Nominering av den bulgariska kommissionsledamoten (omröstning)

27

Nominering av den rumänska kommissionsledamoten (omröstning)

27

Utdelande av Sacharovpriset (högtidligt möte)

27

Föredragningslista

28

Omröstning (fortsättning)

28

Nominering av revisionsrättens bulgariska ledamot (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

28

Nominering av revisionsrättens rumänska ledamot (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

28

Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

29

Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007–2013) ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

29

Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

29

Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

30

Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

30

Programmet Tull 2013 ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

30

En papperslös miljö för tullen och handeln ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

30

Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

31

Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

31

Utgifter inom veterinärområdet * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

31

Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III (omröstning)

32

Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II (omröstning)

32

Gemenskapens tullkodex ***I (omröstning)

32

Avyttring av foderblandningar ***I (omröstning)

32

Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet***I (omröstning)

33

Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***I (omröstning)

33

Förebyggande av skador och främjande av säkerhet * (omröstning)

34

Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier * (omröstning)

34

Röstförklaringar

34

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

35

Justering av protokollet från föregående sammanträde

35

Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I (debatt)

35

Rådets årsrapport om de mänskliga rättigheterna (debatt)

36

Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) – Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * – Förslag till ändringsbudget nr 6/2006 (debatt)

36

Föredragningslista

37

Frågestund (frågor till kommissionen)

37

Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I (debatt)

38

Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (debatt)

39

Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I (debatt)

39

Parlamentets sammansättning

40

Föredragningslista för nästa sammanträde

40

Avslutande av sammanträdet

40

NÄRVAROLISTA

41

BILAGA

43

BILAGA II

50

ANTAGNA TEXTER

58

P6_TA(2006)0529Nominering av den bulgariska kommissionsledamotenEuropaparlamentets beslut om godkännande av nomineringen av Republiken Bulgariens utnämnda kandidat Meglena Kuneva till ny ledamot av kommissionen

58

P6_TA(2006)0530Nominering av den rumänska kommissionsledamotenEuropaparlamentets beslut om godkännande av nomineringen av Rumäniens utnämnda kandidat Leonard Orban till ny ledamot av kommissionen

59

P6_TA(2006)0531Utnämnande av den bulgariska ledamoten av revisionsrättenEuropaparlamentets beslut om nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (C6-0411/2006 – 2006/0811(CNS))

59

P6_TA(2006)0532Utnämnande av den rumänska ledamoten av revisionsrättenEuropaparlamentets beslut om nomineringen av Ovidiu Ispir till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (C6-0410/2006 – 2006/0812(CNS))

60

P6_TA(2006)0533Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (KOM(2006)0178 – C6-0358/2006 – 2006/0063(CNS))

60

P6_TA(2006)0534Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (13241/1/2006 – C6-0420/2006 – 2005/0042B(COD))

61

P6_TA(2006)0535Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (14224/4/2006 – C6-0432/2006 – 2004/0270B(COD))

62

P6_TA(2006)0536Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 – C6-0421/2006 – 2005/0223(COD))

62

P6_TA(2006)0537Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (9577/1/2006 – C6-0313/2006 – 2004/0117(COD))

63

P6_TA(2006)0538Programmet Tull 2013 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 – 2006/0075(COD))

64

P6_TC1-COD(2006)0075Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013)

64

P6_TA(2006)0539En papperslös miljö för tullen och handeln ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2005)0609 – C6-0420/2005 – 2005/0247(COD))

74

P6_TA(2006)0540Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD))

74

P6_TC1-COD(2006)0112Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien

75

P6_TA(2006)0541Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar *Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller andra tillgångar som härrör från brott (7259/2006 – C6-0122/2006 – 2006/0805(CNS))

76

P6_TA(2006)0542Utgifter inom veterinärområdet*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet ((KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS))

78

P6_TA(2006)0543Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar och försämring (PE-CONS 3658/2006 – C6-0382/2006 – 2003/0210(COD))

81

P6_TA(2006)0544Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11944/2/2006 – C6-0357/2006 – 2004/0220(COD))

82

P6_TA(2006)0545Gemenskapens tullkodex ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD))

82

P6_TC1-COD(2005)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex)

83

BILAGA

159

P6_TA(2006)0546Avyttring av foderblandningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar (KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD))

166

P6_TC1-COD(2006)0117Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar

nr .../2007/EG

166

P6_TA(2006)0547Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005)0088 – C6-0084/2005 – 2005/0016(COD))

168

P6_TC1-COD(2005)0016Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet

(EG) nr .../2007

169

BILAGA IGEMENSAM MODUL FÖR STATISTIK ÖVER UTLÄNDSKA DOTTERBOLAG I DET LAND SOM SAMMANSTÄLLER UPPGIFTERNA (INWARD)

174

BILAGA IIGEMENSAM MODUL FÖR STATISTIK ÖVER DOTTERBOLAG I UTLANDET (OUTWARD)

176

BILAGA IIINIVÅER FÖR GEOGRAFISK FÖRDELNING OCH FÖRDELNING EFTER VERKSAMHET

177

P6_TA(2006)0548Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) (KOM(2006)0354 – C6-0206/2006 – 2006/0116(COD))

185

P6_TC1-COD(2006)0116Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen

185

P6_TA(2006)0549Förebyggande av skador och främjande av säkerhet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet (KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS))

199

P6_TA(2006)0550Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS))

205

P6_TA(2006)0551Aktiva substanser i läkemedelSkriftlig förklaring om aktiva substanser i läkemedel

213

Onsdag, 13 december 2006

2006/C 317E/03

PROTOKOLLS

215

AMMANTRÄDETS

215

Öppnande av sammanträdet

215

Inkomna dokument

215

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

215

Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 – De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (debatt)

215

De politiska gruppernas sammansättning

216

Föredragningslista

216

Uttalande av talmannen

216

Omröstning

216

En europeisk kemikaliemyndighet ***II (omröstning)

217

Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II (omröstning)

217

Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas domstol * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

217

Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

218

Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

218

Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

218

Förslag till ändringsbudget nr 6/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

218

Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I (omröstning)

219

Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I (omröstning)

219

Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I (omröstning)

219

Finansiella bidrag till den internationella fonden för Irland (2007-2010) * (omröstning)

220

Banansektorn * (omröstning)

220

Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster * (omröstning)

220

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (omröstning)

220

Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (omröstning)

221

Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) (omröstning)

221

Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 (omröstning)

222

De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (omröstning)

222

Röstförklaringar

222

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

223

Justering av protokollet från föregående sammanträde

223

Skydd av personuppgifter (debatt)

223

Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (debatt)

224

Välkomsthälsning

224

Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

224

Välkomsthälsning

224

Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

224

Välkomsthälsning

224

Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

225

Frågestund (frågor till rådet)

225

Körkort (omarbetning) ***II (debatt)

226

Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (debatt)

226

Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * – Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (debatt)

227

Våldsamma videospel (debatt)

227

Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (debatt)

227

Föredragningslista för nästa sammanträde

228

Avslutande av sammanträdet

228

NÄRVAROLISTA

229

BILAG

231

BILAGA II

252

ANTAGNA TEXTER

365

P6_TA(2006)0552En europeisk kemikaliemyndighet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (7524/8/2006 – C6-0267/2006 – 2003/0256(COD))

365

P6_TC2-COD(2003)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG

365

BILAGA

366

P6_TA(2006)0553Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (7525/3/2006 – C6-0268/2006 – 2003/0257(COD))

368

P6_TA(2006)0554Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas domstol *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler vad gäller språkanvändning i syfte att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15712/2006 – C6-0434/2006 – 2006/0813(CNS))

368

P6_TA(2006)0555Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt vad gäller språkanvändning för att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15715/2006 – C6-0435/2006 – 2006/0814(CNS))

369

P6_TA(2006)0556Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 – C6-0422/2006 – 2005/0203(COD))

369

P6_TA(2006)0557Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma inställning inför antagandet av rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14259/2006 – C6-0431/2006 – 2005/0090(CNS))

370

BILAGA

371

P6_TA(2006)0558Förslag till ändringsbudget nr 6/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III - kommissionen (15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD))

406

P6_TA(2006)0559Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD))

407

P6_TC1-COD(2005)0260Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television

2007/.../EG

408

P6_TA(2006)0560Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2006)0091 – C6-0082/2006 – 2006/0033(COD))

432

P6_TC1-COD(2006)0033Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

432

P6_TA(2006)0561Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EG (KOM(2005)0683 – C6-0007/2006 – 2005/0282(COD))

440

P6_TC1-COD(2005)0282Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

441

BILAGA IGRÄNSVÄRDEN FÖR UTSLÄPP

455

BILAGA IIÄNDRINGAR AV DIREKTIV 70/156/EEG

456

P6_TA(2006)0562Finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (KOM(2006)0564 – C6-0423/2006 – 2006/0194(CNS))

458

P6_TA(2006)0563Banansektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn (KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS))

459

P6_TA(2006)0564Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2002/38/EG vad avser tillämpningstiden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 – 2006/0245(CNS))

467

P6_TA(2006)0565Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007Europaparlamentets lagstiftningsresolution Europaparlamentets resolution om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007

467

P6_TA(2006)0566Toppmötet mellan EU och RysslandEuropaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006

474

P6_TA(2006)0567Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper)Europaparlamentets resolution om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förtydligandet av vissa definitioner

478

P6_TA(2006)0568Strategi för utvidgningsprocessen och de största utmaningarna 2006-2007Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2006/2252(INI))

480

P6_TA(2006)0569De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstaterEuropaparlamentets resolution om institutionella aspekter på Europeiska unionens förmåga att integrera nya medlemsstater (2006/2226(INI))

485

Torsdag, 14 december 2006

2006/C 317E/04

PROTOKOLL

491

SAMMANTRÄDETS GÅNG

491

Öppnande av sammanträdet

491

Inkomna dokument

491

Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok – Biomassa och biobränsle – Kärnsäkerhetsstöd * (debatt)

492

Parentation

493

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

493

Omröstning

495

Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning)

495

Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning)

497

Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

497

Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

498

Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version)***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

498

Statistikmeddelande om fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

498

Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

498

Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

499

Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

499

Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

499

Förebygga narkotikakonsumtion och informera allmänheten (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

499

Civilrätt (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

500

Europeiska flyktingfonden ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

500

Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

500

Inrättande av en europeisk fond för integrering av tredjelandsmedborgare (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

501

Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

501

Utskottens sammansättning (omröstning)

501

Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (omröstning)

501

Körkort (omarbetning) ***II (omröstning)

502

Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordning (omröstning)

502

Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (omröstning)

502

Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***I (omröstning)

502

Inrättande av en europeisk fond för återvändande (2008-2013) ***I (omröstning)

503

Läkemedel för pediatrisk användning ***I (omröstning)

503

Europeiskt småmålsförfarande ***I (omröstning)

503

Grundläggande rättigheter och medborgarskap (2007-2013) * (omröstning)

504

Straffrätt (2007-2013) * (omröstning)

504

Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) * (omröstning)

504

Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * (omröstning)

505

Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (omröstning)

505

Kärnsäkerhetsstöd * (omröstning)

505

Visering för passering av de yttre gränserna * (omröstning)

506

Sacharovpriset (omröstning)

506

Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (omröstning)

506

Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (omröstning)

507

Biomassa och biobränsle (omröstning)

507

Röstförklaringar

507

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

508

Justering av protokollet från föregående sammanträde

508

Haagkonventionen om finansiella instrument (debatt)

508

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

509

Situationen på Fidjiöarna

509

FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

509

Burma

509

Omröstning

509

Situationen på Fidjiöarna (omröstning)

510

FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (omröstning)

510

Burma (omröstning)

510

Haagkonventionen om finansiella instrument (omröstning)

511

Utskottens och delegationernas sammansättning

511

Valprövning

511

Beslut om vissa dokument

511

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

512

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

513

Datum för nästa sammanträdesperiod

513

Avbrytande av sessionen

513

NÄRVAROLISTA

514

BILAGA I

516

BILAGA II

546

ANTAGNA TEXTER

588

P6_TA(2006)0570Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt)Europaparlamentets resolution om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) (15637/2006 – C6-0442/2006 – 2006/2018(BUD) – 2006/2018B(BUD)) och ändringsskrivelserna nr 1/2007 (SEK(2006)0762), nr 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) och nr 3/2007 (15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007

588

BILAGA

595

P6_TA(2006)0571Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 – C6-0185/2006 – 2006/0099(COD))

598

P6_TA(2006)0572Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version) (KOM(2006)0432 – C6-0261/2006 – 2006/0146(COD))

599

P6_TA(2006)0573Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version) (KOM(2006)0477 – C6-0290/2006 – 2006/0159(COD))

600

P6_TA(2006)0574Avlämnande av statistik från fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 – C6-0301/2006 – 2006/0164(COD))

600

P6_TA(2006)0575Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om fastställande av gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) (KOM(2006)0315 – C6-0236/2006 – 2006/0104(CNS))

601

P6_TA(2006)0576Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 – C6-0308/2006 – 2006/0094(CNS))

602

P6_TA(2006)0577Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 – C6-0373/2006 – 2006/0111(CNS))

602

P6_TA(2006)0578Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0677 – C6-0424/2006 – 2006/0226(CNS))

603

P6_TA(2006)0579Förebyggande av narkotikamissbruk och information (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet Förebyggande av narkotikamissbruk och information som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2006)0230 – C6-0095/2005 – 2005/0037B(COD))

604

P6_TC1-COD(2005)0037BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet Förebyggande av narkotikamissbruk och information som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa

nr .../2007/EG

604

P6_TA(2006)0580Civilrätt (2207-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2005)0122 – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD))

612

P6_TC1-COD(2005)0040Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av det särskilda programmet Civilrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa

nr .../2007/EG

613

P6_TA(2006)0581Europeiska flyktingfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (KOM(2005)0123 – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD))

621

P6_TC1-COD(2005)0046Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG

621

P6_TA(2006)0582Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 (KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD))

650

P6_TC1-COD(2006)0046Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov

650

P6_TA(2006)0583Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet 'Solidaritet och hantering av migrationsströmmar' (KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS))

652

BILAGA

652

P6_TA(2006)0584Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering (2007–2013)*Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Säkerhet och skydd av friheter (KOM(2005)0124 – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS))

678

P6_TA(2006)0585Utskottens sammansättningEuropaparlamentets beslut om antal ledamöter i utskotten

688

P6_TA(2006)0586Europeiska jämställdhetsinstitutet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (10351/1/2006 – C6-0314/2006 – 2005/0017(COD))

689

P6_TC2-COD(2005)0017Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut

690

P6_TA(2006)0587Körkort ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (9010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD))

701

P6_TC2-COD(2003)0252Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/ .../EG om körkort (omarbetning)

702

BILAGA IBESTÄMMELSER FÖR KÖRKORT ENLIGT GEMENSKAPSMODELLEN

714

BILAGA II

724

BILAGA IIIMINIMIKRAV I FRÅGA OM FYSISK OCH PSYKISK LÄMPLIGHET ATT FÖRA MOTORDRIVNA FORDON

734

BILAGA IVMINIMIKRAV PÅ PERSONER SOM FUNGERAR SOM PRÖVARE VID KÖRPROV

739

BILAGA VMINIMIKRAV PÅ UTBILDNING AV FÖRARE OCH FÖRARPROV FÖR KOMBINATIONER ENLIGT ARTIKEL 4.4 B ANDRA STYCKET

742

BILAGA VIMINIMIKRAV PÅ UTBILDNING AV FÖRARE OCH FÖRARPROV FÖR MOTORCYKLAR I KATEGORI A (STEGVIS TILLTRÄDE)

743

BILAGA VII

743

BILAGA VIIIJÄMFÖRELSETABELL

744

P6_TA(2006)0588Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordningEuropaparlamentets beslut om att ändra artikel 81 i Europaparlamentets arbetsordning (genomförandebestämmelser) (2006/2211(REG))

747

P6_TA(2006)0589Ändring av arbetsordningen (kvestorer och utskottspresidium)Europaparlamentets beslut om att ändra artikel 15 och artikel 182.1 i Europaparlamentets arbetsordning – val av kvestorer och utskottspresidium (2006/2287(REG))

749

P6_TA(2006)0590Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna handlingsprogrammet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD))

749

P6_TC1-COD(2005)0047Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av fonden för yttre gränser för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar

750

P6_TA(2006)0591Europeiska återvändandefonden (2008-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (KOM(2005)0123 – C6-0126/2005 – 2005/0049(COD))

782

P6_TC1-COD(2005)0049Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar

nr .../2007/EG

783

P6_TA(2006)0592Läkemedel för pediatrisk användning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning .../2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2006)0640 – C6-0356/2006 – 2006/0207(COD))

812

P6_TC1-COD(2006)0207Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av förordning (EG) nr ... 2006 om de läkemedel som används inom pediatrik

812

P6_TA(2006)0593Europeiskt småmålsförfarande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 – C6-0082/2005 – 2005/0020(COD))

814

P6_TC1-COD(2005)0020Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande

(EG) nr .../2007

814

BILAGA I

826

832

BILAGA II

833

BILAGA III

835

BILAGA IV

837

P6_TA(2006)0594Grundläggande rättigheter och medborgarskap (2007-2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2005)0122 – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS))

838

BILAGA

839

P6_TA(2006)0595Straffrätt (2007-2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Straffrätt för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (KOM(2005)0122 – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS))

847

BILAGA

847

P6_TA(2006)0596Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet Förebyggande och bekämpande av brott för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Säkerhet och skydd av friheter (KOM(2005)0124 – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS))

856

P6_TA(2006)0597Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 – C6-0296/2006 – 2006/0125(CNS))

862

P6_TA(2006)0598Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (beslut) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 – C6-0297/2006 – 2006/0126(CNS))

863

P6_TA(2006)0599Kärnsäkerhetsstöd *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (9037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS))

863

P6_TA(2006)0600Visering för passering av de yttre gränserna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2006)0084 – C6-0256/2006 – 2006/0022(CNS))

869

P6_TA(2006)0601Uppföljning av SakharovprisetEuropaparlamentets resolution om uppföljning av Sacharovpriset

871

P6_TA(2006)0602Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbeteEuropaparlamentets rekommendation till rådet om utvecklingen i förhandlingarna rörande rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI))

872

P6_TA(2006)0603Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjningEuropaparlamentets resolution om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI))

876

P6_TA(2006)0604Biomassa och biobränsleEuropaparlamentets resolution om en strategi för biomassa och biobränsle (2006/2082(INI))

890

P6_TA(2006)0605FijiEuropaparlamentets resolution om situationen i Fiji

898

P6_TA(2006)0606FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och HaitiEuropaparlamentets resolution om FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

899

P6_TA(2006)0607Situationen i BurmaEuropaparlamentets resolution om situationen i Burma

902

P6_TA(2006)0608Haagkonventionen om värdepapperEuropaparlamentets resolution om konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper

904

---

| | II   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | måndagen den 18 december 2006 |
| 2006/C 317E/05 | PROTOKOLL | 906 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 906 |
| Återupptagande av sessionen | 906 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 906 |
| Inkomna dokument | 906 |
| Välkomsthälsning | 906 |
| Undertecknande av REACH och sjunde ramprogrammet för forskning | 907 |
| Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2006 — Arbetet under det gångna halvåret under det finländska ordförandeskapet (debatt) | 907 |
| Datum för nästa sammanträdesperiod | 907 |
| Avbrytande av sessionen | 907 |
| NÄRVAROLISTA | 908 |

II   Förberedande rättsakter

EUROPAPARLAMENTET

måndagen den 18 december 2006

2006/C 317E/05

PROTOKOLL

906

SAMMANTRÄDETS GÅNG

906

Återupptagande av sessionen

906

Justering av protokollet från föregående sammanträde

906

Inkomna dokument

906

Välkomsthälsning

906

Undertecknande av REACH och sjunde ramprogrammet för forskning

907

Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2006 — Arbetet under det gångna halvåret under det finländska ordförandeskapet (debatt)

907

Datum för nästa sammanträdesperiod

907

Avbrytande av sessionen

907

NÄRVAROLISTA

908

---

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 317E/06 | | s32 |

2006/C 317E/06

s32

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

EUROPAPARLAMENTET

Måndag, 11 december 2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 317/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 317 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.00.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

Talare: Margrietus van den Berg yttrade sig om kommissionens uttalande om aids (punkt 4 i protokollet av den 30.11.2006).

punkt 4 i protokollet av den 30.11.2006

3.   Parlamentets sammansättning (observatörer)

(observatörer)

Talmannen i Bulgariens nationalförsamling hade låtit meddela att Konstantin Dimitrov utsetts till observatör i Europaparlamentet från och med den 1.12.2006, istället för Dimitar Abadjiev.

4.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Giuseppe Gargani hade begärt att hans parlamentariska immunitet skulle fastställas inom ramen för ett domstolsförfarande inför en domstol i Rom.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

5.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning på tisdagen tillsammans med rådets ordförande skulle underteckna följande enligt medbeslutandeförfarandet antagna rättsakter:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (3667/1/2006 – C6-0462/2006 – 2004/0001(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden (3667/1/2006 – C6-0462/2006 – 2004/0001(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (3658/4/2006 – C6-0454/2006 – 2003/0210(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (3658/4/2006 – C6-0454/2006 – 2003/0210(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (3623/6/2006 – C6-0446/2006 – 2004/0217(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (3623/6/2006 – C6-0446/2006 – 2004/0217(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007-2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (3657/1/2006 – C6-0456/2006 – 2005/0041(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007-2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (3657/1/2006 – C6-0456/2006 – 2005/0041(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet Kultur (2007-2013) (3656/1/2006 – C6-0455/2006 – 2004/0150(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet Kultur (2007-2013) (3656/1/2006 – C6-0455/2006 – 2004/0150(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 82/714/EEG (3629/1/2006 – C6-0448/2006 – 1997/0335(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv 82/714/EEG (3629/1/2006 – C6-0448/2006 – 1997/0335(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (3632/1/2006 – C6-0447/2006 – 2000/0069(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (3632/1/2006 – C6-0447/2006 – 2000/0069(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (3659/2/2006 – C6-0463/2006 – 2004/0055(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (3659/2/2006 – C6-0463/2006 – 2004/0055(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för 30:e gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (perfluoroktansulfonat) (3660/1/2006 – C6-0458/2006 – 2005/0244(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för 30:e gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (perfluoroktansulfonat) (3660/1/2006 – C6-0458/2006 – 2005/0244(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (omarbetning) (3648/1/2006 – C6-0449/2006 – 2005/0166(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (omarbetning) (3648/1/2006 – C6-0449/2006 – 2005/0166(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (kodifierad version) (3635/3/2006 – C6-0452/2006 – 2003/0207(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (kodifierad version) (3635/3/2006 – C6-0452/2006 – 2003/0207(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av gemensamma regler för vissa godstransporter på väg (kodifierad version) (3637/1/2006 – C6-0453/2006 – 2004/0017(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av gemensamma regler för vissa godstransporter på väg (kodifierad version) (3637/1/2006 – C6-0453/2006 – 2004/0017(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (kodifierad version) (3638/3/2006 – C6-0461/2006 – 2003/0094(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (kodifierad version) (3638/3/2006 – C6-0461/2006 – 2003/0094(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitetskrav för skaldjursvatten (kodifierad version) (3640/2/2006 – C6-0450/2006 – 2006/0067(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitetskrav för skaldjursvatten (kodifierad version) (3640/2/2006 – C6-0450/2006 – 2006/0067(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om vilseledande och jämförande reklam (kodifierad version) (3641/1/2006 – C6-0459/2006 – 2006/0070(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om vilseledande och jämförande reklam (kodifierad version) (3641/1/2006 – C6-0459/2006 – 2006/0070(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (kodifierad version) (3643/2/2006 – C6-0460/2006 – 2006/0071(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (kodifierad version) (3643/2/2006 – C6-0460/2006 – 2006/0071(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (kodifierad version) (3642/1/2006 – C6-0451/2006 – 2006/0073(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (kodifierad version) (3642/1/2006 – C6-0451/2006 – 2006/0073(COD))

6.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott






  1.1) | betänkanden:






  — | * Betänkande om rådets gemensamma inställning inför antagandet av rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (KOM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)) – utskottet BUDG
  Föredragande: Ingeborg Gräßle (A6-0447/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om rådets gemensamma inställning inför antagandet av rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (KOM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)) – utskottet BUDG

Föredragande: Ingeborg Gräßle (A6-0447/2006).

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006 (15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD)) – utskottet BUDG
  Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0444/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006 (15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD)) – utskottet BUDG

Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0444/2006).

| — | * Betänkande om nomineringen av Ovidiu Ispir till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (N6-0038/2006 – C6-0410/2006 – 2006/0812(CNS)) – utskottet CONT
  Föredragande: Szabolcs Fazakas (A6-0443/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om nomineringen av Ovidiu Ispir till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (N6-0038/2006 – C6-0410/2006 – 2006/0812(CNS)) – utskottet CONT

Föredragande: Szabolcs Fazakas (A6-0443/2006).

| — | * Betänkande om nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (N6-0037/2006 – C6-0411/2006 – 2006/0811(CNS)) – utskottet CONT
  Föredragande: José Javier Pomés Ruiz (A6-0442/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (N6-0037/2006 – C6-0411/2006 – 2006/0811(CNS)) – utskottet CONT

Föredragande: José Javier Pomés Ruiz (A6-0442/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2002/38/EG vad avser tillämpningstiden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 – 2006/0245(CNS)) – utskottet ECON
  Föredragande: Zsolt László Becsey (A6-0440/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2002/38/EG vad avser tillämpningstiden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 – 2006/0245(CNS)) – utskottet ECON

Föredragande: Zsolt László Becsey (A6-0440/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[01]] – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0437/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[01]] – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD)) – utskottet LIBE

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0437/2006).

| — | Betänkande om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2006/2252(INI)) – utskottet AFET
  Föredragande: Elmar Brok (A6-0436/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2006/2252(INI)) – utskottet AFET

Föredragande: Elmar Brok (A6-0436/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (KOM(2006)0564 – C6-0423/2006 – 2006/0194(CNS)) – utskottet REGI
  Föredragande: Jim Higgins (A6-0432/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (KOM(2006)0564 – C6-0423/2006 – 2006/0194(CNS)) – utskottet REGI

Föredragande: Jim Higgins (A6-0432/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2006)0084 – C6-0256/2006 – 2006/0022(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Ioannis Varvitsiotis (A6-0431/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2006)0084 – C6-0256/2006 – 2006/0022(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Ioannis Varvitsiotis (A6-0431/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS)) – utskottet INTA
  Föredragande: David Martin (A6-0430/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS)) – utskottet INTA

Föredragande: David Martin (A6-0430/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD)) – utskottet IMCO
  Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0429/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD)) – utskottet IMCO

Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0429/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 – 2006/0075(COD)) – utskottet IMCO
  Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0428/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 – 2006/0075(COD)) – utskottet IMCO

Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0428/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna handlingsprogrammet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[02]] – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0427/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna handlingsprogrammet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[02]] – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)) – utskottet LIBE

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0427/2006).

| — | Betänkande om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI)) – utskottet ITRE
  Föredragande: Eluned Morgan (A6-0426/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI)) – utskottet ITRE

Föredragande: Eluned Morgan (A6-0426/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[04]] – C6-0126/2005 – 2005/0049(COD)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0425/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[04]] – C6-0126/2005 – 2005/0049(COD)) – utskottet LIBE

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0425/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD)) – utskottet BUDG
  Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0424/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD)) – utskottet BUDG

Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0424/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (KOM(2006)0178 – C6-0358/2006 – 2006/0063(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Jean-Marie Cavada (A6-0423/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (KOM(2006)0178 – C6-0358/2006 – 2006/0063(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Jean-Marie Cavada (A6-0423/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn (KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS)) – utskottet AGRI
  Föredragande: Jean-Claude Fruteau (A6-0422/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn (KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS)) – utskottet AGRI

Föredragande: Jean-Claude Fruteau (A6-0422/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[03]] – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0419/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 [[03]] – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0419/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 – C6-0373/2006 – 2006/0111(CNS)) – utskottet ITRE
  Föredragande: Giles Chichester (A6-0418/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 – C6-0373/2006 – 2006/0111(CNS)) – utskottet ITRE

Föredragande: Giles Chichester (A6-0418/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 (KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD)) – utskottet TRAN
  Föredragande: Fernand Le Rachinel (A6-0417/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 (KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD)) – utskottet TRAN

Föredragande: Fernand Le Rachinel (A6-0417/2006).

| — | Betänkande om diskriminering av kvinnor och flickor inom utbildning (2006/2135(INI)) – utskottet FEMM
  Föredragande: Věra Flasarová (A6-0416/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om diskriminering av kvinnor och flickor inom utbildning (2006/2135(INI)) – utskottet FEMM

Föredragande: Věra Flasarová (A6-0416/2006).

| — | Betänkande om att ändra artikel 81 i Europaparlamentets arbetsordning, Genomförandebestämmelser (2006/2211(REG)) – utskottet AFCO
  Föredragande: Richard Corbett (A6-0415/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om att ändra artikel 81 i Europaparlamentets arbetsordning, Genomförandebestämmelser (2006/2211(REG)) – utskottet AFCO

Föredragande: Richard Corbett (A6-0415/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [[02]] – C6-0297/2006 – 2006/0126(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Carlos Coelho (A6-0413/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [[02]] – C6-0297/2006 – 2006/0126(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Carlos Coelho (A6-0413/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0677 – C6-0424/2006 – 2006/0226(CNS)) – utskottet AGRI
  Föredragande: Joseph Daul (A6-0412/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0677 – C6-0424/2006 – 2006/0226(CNS)) – utskottet AGRI

Föredragande: Joseph Daul (A6-0412/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar (KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD)) – utskottet AGRI
  Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0411/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar (KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD)) – utskottet AGRI

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0411/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [[01]] – C6-0296/2006 – 2006/0125(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Carlos Coelho (A6-0410/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [[01]] – C6-0296/2006 – 2006/0125(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Carlos Coelho (A6-0410/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet (KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS)) – utskottet AGRI
  Föredragande: Ilda Figueiredo (A6-0409/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet (KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS)) – utskottet AGRI

Föredragande: Ilda Figueiredo (A6-0409/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2005)0609 – C6-0420/2005 – 2005/0247(COD)) – utskottet IMCO
  Föredragande: Christopher Heaton-Harris (A6-0407/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2005)0609 – C6-0420/2005 – 2005/0247(COD)) – utskottet IMCO

Föredragande: Christopher Heaton-Harris (A6-0407/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 – C6-0308/2006 – 2006/0094(CNS)) – utskottet TRAN
  Föredragande: Paolo Costa (A6-0406/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 – C6-0308/2006 – 2006/0094(CNS)) – utskottet TRAN

Föredragande: Paolo Costa (A6-0406/2006).

| — | Betänkande med rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI)) – utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0405/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om preskriptionstider vid fall av kroppsskador och dödsolyckor vid gränsöverskridande tvister (2006/2014(INI)) – utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0405/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr .../... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (KOM(2006)0607 – C6-0338/2006 – 2006/0195(COD)) – utskottet ENVI
  Föredragande: Adriana Poli Bortone (A6-0404/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr .../... om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (KOM(2006)0607 – C6-0338/2006 – 2006/0195(COD)) – utskottet ENVI

Föredragande: Adriana Poli Bortone (A6-0404/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning EG nr.../... om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (KOM(2006)0606 – C6-0337/2006 – 2006/0193(COD)) – utskottet ENVI
  Föredragande: Karin Scheele (A6-0403/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning EG nr.../... om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (KOM(2006)0606 – C6-0337/2006 – 2006/0193(COD)) – utskottet ENVI

Föredragande: Karin Scheele (A6-0403/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD)) – utskottet CULT
  Föredragande: Ruth Hieronymi (A6-0399/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD)) – utskottet CULT

Föredragande: Ruth Hieronymi (A6-0399/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet (KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS)) – utskottet ENVI
  Föredragande: Kathy Sinnott (A6-0398/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet (KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS)) – utskottet ENVI

Föredragande: Kathy Sinnott (A6-0398/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)) – utskottet ITRE
  Föredragande: Esko Seppänen (A6-0397/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)) – utskottet ITRE

Föredragande: Esko Seppänen (A6-0397/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning .../2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2006)0640 – C6-0356/2006 – 2006/0207(COD)) – utskottet ENVI
  Föredragande: Françoise Grossetête (A6-0396/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning .../2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2006)0640 – C6-0356/2006 – 2006/0207(COD)) – utskottet ENVI

Föredragande: Françoise Grossetête (A6-0396/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (KOM(2005)0124 [[01]] – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Romano Maria La Russa (A6-0390/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (KOM(2005)0124 [[01]] – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Romano Maria La Russa (A6-0390/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (KOM(2005)0124 [[02]] – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Romano Maria La Russa (A6-0389/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (KOM(2005)0124 [[02]] – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Romano Maria La Russa (A6-0389/2006).

| — | * Betänkande om Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller andra tillgångar som härrör från brott (07259/2006 – C6-0122/2006 – 2006/0805(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Mihael Brejc (A6-0388/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller andra tillgångar som härrör från brott (07259/2006 – C6-0122/2006 – 2006/0805(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Mihael Brejc (A6-0388/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 – C6-0082/2005 – 2005/0020(COD)) – utskottet JURI
  Föredragande: Hans-Peter Mayer (A6-0387/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 – C6-0082/2005 – 2005/0020(COD)) – utskottet JURI

Föredragande: Hans-Peter Mayer (A6-0387/2006).

| 1.2) | Andrabehandlingsrekommendationer:






  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11944/2/2006 – C6-0357/2006 – 2004/0220(COD)) – utskottet DEVE
  Föredragande: Gay Mitchell (A6-0448/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

Andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11944/2/2006 – C6-0357/2006 – 2004/0220(COD)) – utskottet DEVE

Föredragande: Gay Mitchell (A6-0448/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (14224/4/2006 – C6-0432/2006 – 2004/0270B(COD)) – utskottet ENVI
  Föredragande: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0445/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (14224/4/2006 – C6-0432/2006 – 2004/0270B(COD)) – utskottet ENVI

Föredragande: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0445/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 – C6-0422/2006 – 2005/0203(COD)) – utskottet CULT
  Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0435/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 – C6-0422/2006 – 2005/0203(COD)) – utskottet CULT

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0435/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (09577/1/2006 – C6-0313/2006 – 2004/0117(COD)) – utskottet CULT
  Föredragande: Marielle De Sarnez (A6-0433/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (09577/1/2006 – C6-0313/2006 – 2004/0117(COD)) – utskottet CULT

Föredragande: Marielle De Sarnez (A6-0433/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (09010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD)) – utskottet TRAN
  Föredragande: Mathieu Grosch (A6-0414/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (09010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD)) – utskottet TRAN

Föredragande: Mathieu Grosch (A6-0414/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (13241/1/2006 – C6-0420/2006 – 2005/0042B(COD)) – utskottet IMCO
  Föredragande: Marianne Thyssen (A6-0408/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (13241/1/2006 – C6-0420/2006 – 2005/0042B(COD)) – utskottet IMCO

Föredragande: Marianne Thyssen (A6-0408/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 – C6-0421/2006 – 2005/0223(COD)) – utskottet PECH
  Föredragande: Philippe Morillon (A6-0400/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 – C6-0421/2006 – 2005/0223(COD)) – utskottet PECH

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0400/2006).

| 2) | Från ledamöterna






  2.1) | Muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0448/2006).






  — | Rådet
  Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Moraes Claude, Ludford Sarah, Karim Sajjad, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Corbett Richard, López-Istúriz White Antonio, Posselt Bernd, Belder Bastiaan, Beglitis Panagiotis, Hutchinson Alain, Evans Robert, Chmielewski Zdzisław Kazimierz, Goudin Hélène, Holm Jens, Rübig Paul, Papadimoulis Dimitrios, Carlshamre Maria, Mitchell Gay, Sonik Bogusław, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Clark Derek Roland, Leichtfried Jörg, Toussas Georgios, Pafilis Athanasios, Mastenbroek Edith, Manolakou Diamanto, Kauppi Piia-Noora, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Casaca Paulo, Andrikienė Laima Liucija |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Från ledamöterna

2.1)

Muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0448/2006).

—

Rådet

Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Moraes Claude, Ludford Sarah, Karim Sajjad, Budreikaitė Danutė, Doyle Avril, Corbett Richard, López-Istúriz White Antonio, Posselt Bernd, Belder Bastiaan, Beglitis Panagiotis, Hutchinson Alain, Evans Robert, Chmielewski Zdzisław Kazimierz, Goudin Hélène, Holm Jens, Rübig Paul, Papadimoulis Dimitrios, Carlshamre Maria, Mitchell Gay, Sonik Bogusław, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Clark Derek Roland, Leichtfried Jörg, Toussas Georgios, Pafilis Athanasios, Mastenbroek Edith, Manolakou Diamanto, Kauppi Piia-Noora, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Casaca Paulo, Andrikienė Laima Liucija

| — | Kommissionen
  Davies Chris, Crowley Brian, Riera Madurell Teresa, Manolakou Diamanto, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, van Nistelrooij Lambert, Posselt Bernd, Bushill-Matthews Philip, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, Lundgren Nils, Toussas Georgios, Cercas Alejandro, Tarabella Marc, Ludford Sarah, Karim Sajjad, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, Mitchell Gay, Paleckis Justas Vincas, McAvan Linda, Aylward Liam, Ebner Michl, Doyle Avril, Belet Ivo, Bowis John, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Gklavakis Ioannis, Medina Ortega Manuel, Moraes Claude, Bowles Sharon, Mavrommatis Manolis, Meyer Pleite Willy, Batzeli Katerina, Van Hecke Johan, McGuinness Mairead, López-Istúriz White Antonio, Karatzaferis Georgios, Hutchinson Alain, Evans Robert, Holm Jens, Rübig Paul, Vanhecke Frank, Carlshamre Maria, Higgins Jim, Vaidere Inese, Montoro Romero Cristobal, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Martin David, De Sarnez Marielle, Newton Dunn Bill, Schmidt Olle, Carnero González Carlos, Weber Manfred, Matsis Yiannakis, Casaca Paulo, Pafilis Athanasios, Gaľa Milan, Kauppi Piia-Noora, Rack Reinhard |
| --- | --- |

—

Kommissionen

Davies Chris, Crowley Brian, Riera Madurell Teresa, Manolakou Diamanto, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Andrikienė Laima Liucija, van Nistelrooij Lambert, Posselt Bernd, Bushill-Matthews Philip, Papadimoulis Dimitrios, De Rossa Proinsias, Lundgren Nils, Toussas Georgios, Cercas Alejandro, Tarabella Marc, Ludford Sarah, Karim Sajjad, Beglitis Panagiotis, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, Mitchell Gay, Paleckis Justas Vincas, McAvan Linda, Aylward Liam, Ebner Michl, Doyle Avril, Belet Ivo, Bowis John, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Gklavakis Ioannis, Medina Ortega Manuel, Moraes Claude, Bowles Sharon, Mavrommatis Manolis, Meyer Pleite Willy, Batzeli Katerina, Van Hecke Johan, McGuinness Mairead, López-Istúriz White Antonio, Karatzaferis Georgios, Hutchinson Alain, Evans Robert, Holm Jens, Rübig Paul, Vanhecke Frank, Carlshamre Maria, Higgins Jim, Vaidere Inese, Montoro Romero Cristobal, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Martin David, De Sarnez Marielle, Newton Dunn Bill, Schmidt Olle, Carnero González Carlos, Weber Manfred, Matsis Yiannakis, Casaca Paulo, Pafilis Athanasios, Gaľa Milan, Kauppi Piia-Noora, Rack Reinhard

| 2.2) | Resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)






  — | Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om främjande av försäljning av julgranar med ursprungsintyg från godkända plantskolor och med märkningen FSC (Forest Stewardship Council) (B6-0629/2006).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AGRI |

2.2)

Resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)

—

Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om främjande av försäljning av julgranar med ursprungsintyg från godkända plantskolor och med märkningen FSC (Forest Stewardship Council) (B6-0629/2006).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ENVI

rådgivande utskott

:

AGRI

| — | Adriana Poli Bortone. Förslag till resolution om restriktiva bestämmelser om försäljning av leksaksvapen (B6-0627/2006).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | CULT, LIBE |

—

Adriana Poli Bortone. Förslag till resolution om restriktiva bestämmelser om försäljning av leksaksvapen (B6-0627/2006).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

IMCO

rådgivande utskott

:

CULT, LIBE

| — | Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om förbudet mot polygami i Europa (B6-0626/2006).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | FEMM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | LIBE |

—

Cristiana Muscardini. Förslag till resolution om förbudet mot polygami i Europa (B6-0626/2006).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

FEMM

rådgivande utskott

:

LIBE

| 3) | från Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén






  — | ***III Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar och försämring (03658/2006 – C6-0382/2006 – 2003/0210(COD)) – Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén
  Föredragande: Christa Klaß (A6-0446/2006). |
| --- | --- | --- |

3)

från Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén

—

***III Betänkande om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar och försämring (03658/2006 – C6-0382/2006 – 2003/0210(COD)) – Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén

Föredragande: Christa Klaß (A6-0446/2006).

7.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 55, 56, 57, 58, 59, 60, 62, 63/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

8.   Skriftliga förklaringar och frågor för muntligt besvarande (inkomna dokument)

(inkomna dokument)

Talmannen hade mottagit följande dokument från ledamöterna:

| 1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):






  — | (O-0120/2006) Pervenche Berès, Wolf Klinz, Enrique Barón Crespo, Monica Frassoni, Magda Kósáné Kovács, Louis Grech, Adeline Hazan, Alain Lipietz, Antolín Sánchez Presedo, Benoît Hamon, Rosa Miguélez Ramos, Bernard Poignant, Donata Gottardi, Catherine Trautmann, Gianni Pittella, Henri Weber, Inés Ayala Sender, Jean Louis Cottigny, Jean-Luc Bennahmias, Marc Tarabella, Jean-Paul Gauzès, Kader Arif, Marie-Arlette Carlotti, Martine Roure, Nicola Zingaretti, Yannick Vaugrenard, Harlem Désir, Gilles Savary, Guy Bono, Janelly Fourtou, Rosa Díez González, Michel Rocard, Marie-Line Reynaud, Bernadette Vergnaud, Béatrice Patrie, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Jean-Claude Fruteau och Csaba Sándor Tabajdi, till kommissionen: Konsekvenser av undertecknande av Haagkonventionen om finansiella instrument (B6-0447/2006). |
| --- | --- | --- |

1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

(O-0120/2006) Pervenche Berès, Wolf Klinz, Enrique Barón Crespo, Monica Frassoni, Magda Kósáné Kovács, Louis Grech, Adeline Hazan, Alain Lipietz, Antolín Sánchez Presedo, Benoît Hamon, Rosa Miguélez Ramos, Bernard Poignant, Donata Gottardi, Catherine Trautmann, Gianni Pittella, Henri Weber, Inés Ayala Sender, Jean Louis Cottigny, Jean-Luc Bennahmias, Marc Tarabella, Jean-Paul Gauzès, Kader Arif, Marie-Arlette Carlotti, Martine Roure, Nicola Zingaretti, Yannick Vaugrenard, Harlem Désir, Gilles Savary, Guy Bono, Janelly Fourtou, Rosa Díez González, Michel Rocard, Marie-Line Reynaud, Bernadette Vergnaud, Béatrice Patrie, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Jean-Claude Fruteau och Csaba Sándor Tabajdi, till kommissionen: Konsekvenser av undertecknande av Haagkonventionen om finansiella instrument (B6-0447/2006).

| 2) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):






  — | Daniel Strož, om behovet av att så snart som möjligt ansluta de så kallade nya EU-medlemsstaterna till Schengens informationssystem (SIS I for all) (88/2006), |
| --- | --- | --- |

2)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

—

Daniel Strož, om behovet av att så snart som möjligt ansluta de så kallade nya EU-medlemsstaterna till Schengens informationssystem (SIS I for all) (88/2006),

| — | Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta och Sylvia-Yvonne Kaufmann, om de amerikanska myndigheternas vägran att bevilja visum åt anhållna personers familjer (89/2006), |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta och Sylvia-Yvonne Kaufmann, om de amerikanska myndigheternas vägran att bevilja visum åt anhållna personers familjer (89/2006),

| — | Caroline Lucas, Michl Ebner, Luigi Cocilovo och Jean Lambert, om brott mot mänskliga rättigheter och västra Papua Nya Guineas nationella status (90/2006), |
| --- | --- |

—

Caroline Lucas, Michl Ebner, Luigi Cocilovo och Jean Lambert, om brott mot mänskliga rättigheter och västra Papua Nya Guineas nationella status (90/2006),

| — | Daniel Strož, om risken för auktoritära och odemokratiska metoder på det politiska området i Tjeckien (91/2006). |
| --- | --- |

—

Daniel Strož, om risken för auktoritära och odemokratiska metoder på det politiska området i Tjeckien (91/2006).

9.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 22.11.2006

| | Edith Keßler-Ghattas (nr 715/2006), |
| --- | --- |

Edith Keßler-Ghattas (nr 715/2006),

| | Rolf Jürgens (nr 716/2006), |
| --- | --- |

Rolf Jürgens (nr 716/2006),

| | Hansjürgen Pingel (Steinmann, Pingel & Partner) (nr 717/2006), |
| --- | --- |

Hansjürgen Pingel (Steinmann, Pingel & Partner) (nr 717/2006),

| | Namnet konfidentiellt (nr 718/2006), |
| --- | --- |

Namnet konfidentiellt (nr 718/2006),

| | Julia Ovchinski (Dr. Gorev, Engelmann und Kollegen) (nr 719/2006), |
| --- | --- |

Julia Ovchinski (Dr. Gorev, Engelmann und Kollegen) (nr 719/2006),

| | Argirios Tsorakis (nr 720/2006), |
| --- | --- |

Argirios Tsorakis (nr 720/2006),

| | Janko Sribar (nr 721/2006), |
| --- | --- |

Janko Sribar (nr 721/2006),

| | Anja Neumann (nr 722/2006), |
| --- | --- |

Anja Neumann (nr 722/2006),

| | Anke Dorothea Junghänel (Kanzlei für Internationale Rechtsangelegenheiten und Mediation) (nr 723/2006), |
| --- | --- |

Anke Dorothea Junghänel (Kanzlei für Internationale Rechtsangelegenheiten und Mediation) (nr 723/2006),

| | Giorgio Bortini (nr 724/2006), |
| --- | --- |

Giorgio Bortini (nr 724/2006),

| | Carlton Panton (nr 725/2006), |
| --- | --- |

Carlton Panton (nr 725/2006),

| | Joseph Komla (nr 726/2006), |
| --- | --- |

Joseph Komla (nr 726/2006),

| | Istvan Farkas (National Society of Conservationists) (nr 727/2006), |
| --- | --- |

Istvan Farkas (National Society of Conservationists) (nr 727/2006),

| | Nicolas Antonio Moya Garcia (nr 728/2006), |
| --- | --- |

Nicolas Antonio Moya Garcia (nr 728/2006),

| | Sofia Patino Fontan (nr 729/2006), |
| --- | --- |

Sofia Patino Fontan (nr 729/2006),

| | Matthew Horrobin (nr 730/2006), |
| --- | --- |

Matthew Horrobin (nr 730/2006),

| | Candido Gomes (nr 731/2006), |
| --- | --- |

Candido Gomes (nr 731/2006),

| | Steve Tinmurth (nr 732/2006), |
| --- | --- |

Steve Tinmurth (nr 732/2006),

| | James McGinley (nr 733/2006), |
| --- | --- |

James McGinley (nr 733/2006),

| | Antony Wheatley (nr 734/2006), |
| --- | --- |

Antony Wheatley (nr 734/2006),

| | Yves Chanel (nr 736/2006), |
| --- | --- |

Yves Chanel (nr 736/2006),

| | Virginia Vessa (nr 737/2006), |
| --- | --- |

Virginia Vessa (nr 737/2006),

| | Vanessa Doddi (nr 738/2006), |
| --- | --- |

Vanessa Doddi (nr 738/2006),

| | Alexander Van Brabant (Vandervennet, Valcke & Van Brabant) (nr 739/2006), |
| --- | --- |

Alexander Van Brabant (Vandervennet, Valcke & Van Brabant) (nr 739/2006),

| | Ronald Bracke (nr 740/2006), |
| --- | --- |

Ronald Bracke (nr 740/2006),

| | Maria Elisabeth Glastra Van Loon (nr 741/2006), |
| --- | --- |

Maria Elisabeth Glastra Van Loon (nr 741/2006),

| | Eduardo Jaime Ribeiro (nr 742/2006), |
| --- | --- |

Eduardo Jaime Ribeiro (nr 742/2006),

| | Axel Hansson (nr 743/2006), |
| --- | --- |

Axel Hansson (nr 743/2006),

| | Robert Krzak (Zieloni 2004, Koło Poznańskie) (nr 744/2006), |
| --- | --- |

Robert Krzak (Zieloni 2004, Koło Poznańskie) (nr 744/2006),

| | Marta Brzozowska (Polskie Towarzystwo Ochrony Ptaków) (nr 745/2006), |
| --- | --- |

Marta Brzozowska (Polskie Towarzystwo Ochrony Ptaków) (nr 745/2006),

| | Manfred Wilpert (nr 746/2006), |
| --- | --- |

Manfred Wilpert (nr 746/2006),

| | Ernst Reichert (nr 747/2006), |
| --- | --- |

Ernst Reichert (nr 747/2006),

| | Siegfried Schwan (nr 748/2006), |
| --- | --- |

Siegfried Schwan (nr 748/2006),

| | Günter Fröhlich (nr 749/2006), |
| --- | --- |

Günter Fröhlich (nr 749/2006),

| | Rudak (Dr. Gorev, Engelmann und Kollegen) (nr 750/2006), |
| --- | --- |

Rudak (Dr. Gorev, Engelmann und Kollegen) (nr 750/2006),

| | Börner (Dr. Gorev, Engelmann und Kollegen) (nr 751/2006), |
| --- | --- |

Börner (Dr. Gorev, Engelmann und Kollegen) (nr 751/2006),

| | Tomas Eckhardt (nr 752/2006), |
| --- | --- |

Tomas Eckhardt (nr 752/2006),

| | Giorgio Bortini (nr 753/2006), |
| --- | --- |

Giorgio Bortini (nr 753/2006),

| | Bruno Köhler (MANNdat e.V.) (nr 754/2006), |
| --- | --- |

Bruno Köhler (MANNdat e.V.) (nr 754/2006),

| | Nasik Bedjanian (nr 755/2006), |
| --- | --- |

Nasik Bedjanian (nr 755/2006),

| | Raimondo Righi (nr 756/2006), |
| --- | --- |

Raimondo Righi (nr 756/2006),

| | André Felsch (nr 757/2006), |
| --- | --- |

André Felsch (nr 757/2006),

| | Manuela Álvarez González (Asociación asturiana contra el acoso psicológico en el trabajo) (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 758/2006), |
| --- | --- |

Manuela Álvarez González (Asociación asturiana contra el acoso psicológico en el trabajo) (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 758/2006),

| | Dennis Davis (nr 759/2006), |
| --- | --- |

Dennis Davis (nr 759/2006),

| | Rosa Maria Hennecke-Gramatzki (nr 760/2006), |
| --- | --- |

Rosa Maria Hennecke-Gramatzki (nr 760/2006),

| | Juan Pundik Knapheis (Filium – Asociación para la Prevención del Maltrato al Niño) (nr 761/2006), |
| --- | --- |

Juan Pundik Knapheis (Filium – Asociación para la Prevención del Maltrato al Niño) (nr 761/2006),

| | Manuel Guazo Calderón (Ecologistas en acción Cantabria) (nr 762/2006), |
| --- | --- |

Manuel Guazo Calderón (Ecologistas en acción Cantabria) (nr 762/2006),

| | Ana Maria Gallego Barros (nr 763/2006), |
| --- | --- |

Ana Maria Gallego Barros (nr 763/2006),

| | Philippe Riglet (nr 764/2006), |
| --- | --- |

Philippe Riglet (nr 764/2006),

| | Marie Josephe Folliet Desages (nr 765/2006), |
| --- | --- |

Marie Josephe Folliet Desages (nr 765/2006),

| | Atanas Tchobanov (nr 766/2006), |
| --- | --- |

Atanas Tchobanov (nr 766/2006),

| | Lorenzino Antonini (nr 767/2006), |
| --- | --- |

Lorenzino Antonini (nr 767/2006),

| | Maria Elisa Horta e Valle (nr 768/2006), |
| --- | --- |

Maria Elisa Horta e Valle (nr 768/2006),

| | Maia (nr 769/2006), |
| --- | --- |

Maia (nr 769/2006),

| | José Domingos Sousa (nr 770/2006), |
| --- | --- |

José Domingos Sousa (nr 770/2006),

| | Carlos Correia de Matos (nr 771/2006), |
| --- | --- |

Carlos Correia de Matos (nr 771/2006),

| | Özcan Kaldoyo (nr 772/2006), |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (nr 772/2006),

Den 08.12.2006

| | Rafael Simancas Simancas (Grupo Parlamentario Socialista) (med ytterligare 5 underskrifter) (nr 773/2006), |
| --- | --- |

Rafael Simancas Simancas (Grupo Parlamentario Socialista) (med ytterligare 5 underskrifter) (nr 773/2006),

| | Margit Parey (med ytterligare 1 underskrift) (nr 774/2006), |
| --- | --- |

Margit Parey (med ytterligare 1 underskrift) (nr 774/2006),

| | Chris Papoudaris (nr 775/2006), |
| --- | --- |

Chris Papoudaris (nr 775/2006),

| | Chris Papoudaris (nr 776/2006), |
| --- | --- |

Chris Papoudaris (nr 776/2006),

| | Chris Papoudaris (nr 777/2006), |
| --- | --- |

Chris Papoudaris (nr 777/2006),

| | Shimon Philipp (nr 778/2006), |
| --- | --- |

Shimon Philipp (nr 778/2006),

| | Rudolf Weβbecher (nr 779/2006), |
| --- | --- |

Rudolf Weβbecher (nr 779/2006),

| | Jürgen Meyer (nr 780/2006), |
| --- | --- |

Jürgen Meyer (nr 780/2006),

| | Marcus van der Lippe (nr 781/2006), |
| --- | --- |

Marcus van der Lippe (nr 781/2006),

| | Wolfgang Bötsch (Gassner, Stockmann & Kollegen RAE) (nr 782/2006), |
| --- | --- |

Wolfgang Bötsch (Gassner, Stockmann & Kollegen RAE) (nr 782/2006),

| | Wolfgang Depcik (nr 783/2006), |
| --- | --- |

Wolfgang Depcik (nr 783/2006),

| | Gergő Bárány (med ytterligare 1 underskrift) (nr 784/2006), |
| --- | --- |

Gergő Bárány (med ytterligare 1 underskrift) (nr 784/2006),

| | Florian Lempert (nr 785/2006), |
| --- | --- |

Florian Lempert (nr 785/2006),

| | Giorgio Bortini (nr 786/2006), |
| --- | --- |

Giorgio Bortini (nr 786/2006),

| | Monika Budde (nr 787/2006), |
| --- | --- |

Monika Budde (nr 787/2006),

| | Sophie Popp (nr 788/2006), |
| --- | --- |

Sophie Popp (nr 788/2006),

| | Rinngelmann (Dr. Gorev – Engelmann und Kollegen) (nr 789/2006), |
| --- | --- |

Rinngelmann (Dr. Gorev – Engelmann und Kollegen) (nr 789/2006),

| | J. Müller Warthemann (nr 790/2006), |
| --- | --- |

J. Müller Warthemann (nr 790/2006),

| | Alfred Buss (NABU) (nr 791/2006), |
| --- | --- |

Alfred Buss (NABU) (nr 791/2006),

| | Giannis Aivaliotis (nr 792/2006), |
| --- | --- |

Giannis Aivaliotis (nr 792/2006),

| | Nicolas Kasnakidis (Panhellenic Union of the Unemployed) (nr 793/2006), |
| --- | --- |

Nicolas Kasnakidis (Panhellenic Union of the Unemployed) (nr 793/2006),

| | Athanasios Zoboilis (nr 794/2006), |
| --- | --- |

Athanasios Zoboilis (nr 794/2006),

| | Pericles Kolioulis (nr 795/2006), |
| --- | --- |

Pericles Kolioulis (nr 795/2006),

| | Agisliaos Papachristou (nr 796/2006), |
| --- | --- |

Agisliaos Papachristou (nr 796/2006),

| | Paraskevas Luludakis (Comité des automobilistes européens victimes économiques des autorités grecques) (nr 797/2006), |
| --- | --- |

Paraskevas Luludakis (Comité des automobilistes européens victimes économiques des autorités grecques) (nr 797/2006),

| | Ron Sarel (nr 798/2006), |
| --- | --- |

Ron Sarel (nr 798/2006),

| | Antonio Graziano (La Stazione di Partenza) (nr 799/2006), |
| --- | --- |

Antonio Graziano (La Stazione di Partenza) (nr 799/2006),

| | Joaquin Martinez Gonzalez (Fundacion Docete Omnes) (nr 800/2006), |
| --- | --- |

Joaquin Martinez Gonzalez (Fundacion Docete Omnes) (nr 800/2006),

| | Tiago Pérez Glez-Arís (Foro Social pola Defensa do Pobo) (nr 801/2006), |
| --- | --- |

Tiago Pérez Glez-Arís (Foro Social pola Defensa do Pobo) (nr 801/2006),

| | Julio Rodríguez Cermeño (”Vocal de Emigración” Asociación de pensionistas y jubilados ”a Dársena”) (nr 802/2006), |
| --- | --- |

Julio Rodríguez Cermeño (”Vocal de Emigración” Asociación de pensionistas y jubilados ”a Dársena”) (nr 802/2006),

| | Julia Martinez Fernandez (Ecologistas en acción – región murciana) (nr 803/2006), |
| --- | --- |

Julia Martinez Fernandez (Ecologistas en acción – región murciana) (nr 803/2006),

| | Raúl Urquiaga Cela (Plataforma Jarama Vivo) (nr 804/2006), |
| --- | --- |

Raúl Urquiaga Cela (Plataforma Jarama Vivo) (nr 804/2006),

| | Ana Rosa Montilla Díaz (med ytterligare 7 underskrifter) (nr 805/2006), |
| --- | --- |

Ana Rosa Montilla Díaz (med ytterligare 7 underskrifter) (nr 805/2006),

| | Moraia Grau Lopez (nr 806/2006), |
| --- | --- |

Moraia Grau Lopez (nr 806/2006),

| | Maria Dolores Serrano Fuentes (nr 807/2006), |
| --- | --- |

Maria Dolores Serrano Fuentes (nr 807/2006),

| | Pedro Domínguez Gento (nr 808/2006), |
| --- | --- |

Pedro Domínguez Gento (nr 808/2006),

| | Emile Carp (La Maison Protestante) (med ytterligare 87 underskrifter) (nr 809/2006), |
| --- | --- |

Emile Carp (La Maison Protestante) (med ytterligare 87 underskrifter) (nr 809/2006),

| | Brigitte Elise Ghislaine Vehauwaert (nr 810/2006), |
| --- | --- |

Brigitte Elise Ghislaine Vehauwaert (nr 810/2006),

| | Namnet konfidentiellt (nr 811/2006), |
| --- | --- |

Namnet konfidentiellt (nr 811/2006),

| | Francesco Candido (Comitato nr Acqua Rossa – Melendugno) (nr 812/2006), |
| --- | --- |

Francesco Candido (Comitato nr Acqua Rossa – Melendugno) (nr 812/2006),

| | Pasquale De Feo (nr 813/2006), |
| --- | --- |

Pasquale De Feo (nr 813/2006),

| | Roberto Marcoccio (nr 814/2006), |
| --- | --- |

Roberto Marcoccio (nr 814/2006),

| | Marco da Prato (nr 815/2006), |
| --- | --- |

Marco da Prato (nr 815/2006),

| | Claudio Pacileo (med ytterligare 6 underskrifter) (nr 816/2006), |
| --- | --- |

Claudio Pacileo (med ytterligare 6 underskrifter) (nr 816/2006),

| | Maurizio Tani (nr 817/2006), |
| --- | --- |

Maurizio Tani (nr 817/2006),

| | Serge Jung (Ensemble pour Cap-d'Ail) (nr 818/2006), |
| --- | --- |

Serge Jung (Ensemble pour Cap-d'Ail) (nr 818/2006),

| | Thomas Elfgren (nr 819/2006), |
| --- | --- |

Thomas Elfgren (nr 819/2006),

| | Heinz Schneider (nr 820/2006), |
| --- | --- |

Heinz Schneider (nr 820/2006),

| | Michelangelo La Spina (nr 821/2006), |
| --- | --- |

Michelangelo La Spina (nr 821/2006),

| | Angels Casas (nr 822/2006), |
| --- | --- |

Angels Casas (nr 822/2006),

| | Philippe Lambert (nr 823/2006), |
| --- | --- |

Philippe Lambert (nr 823/2006),

| | Namnet konfidentiellt (nr 824/2006), |
| --- | --- |

Namnet konfidentiellt (nr 824/2006),

| | Thomas Long (nr 825/2006), |
| --- | --- |

Thomas Long (nr 825/2006),

| | Philip Munro (nr 826/2006), |
| --- | --- |

Philip Munro (nr 826/2006),

| | Zdeněk Mášek (nr 827/2006), |
| --- | --- |

Zdeněk Mášek (nr 827/2006),

| | Niall Gilligan (nr 828/2006), |
| --- | --- |

Niall Gilligan (nr 828/2006),

| | Emmanuel Miliarakis (Coordinating Committee in Support for a Liberated Cyprus) (med ytterligare 2 764 underskrifter) (nr 829/2006), |
| --- | --- |

Emmanuel Miliarakis (Coordinating Committee in Support for a Liberated Cyprus) (med ytterligare 2 764 underskrifter) (nr 829/2006),

| | Tobias King (nr 830/2006), |
| --- | --- |

Tobias King (nr 830/2006),

| | Tracey McCillen (UK Sport Association For People with Learning Disability) (nr 831/2006), |
| --- | --- |

Tracey McCillen (UK Sport Association For People with Learning Disability) (nr 831/2006),

| | John Robert Gransby (nr 832/2006), |
| --- | --- |

John Robert Gransby (nr 832/2006),

| | Sofia Partino Fontan (nr 833/2006), |
| --- | --- |

Sofia Partino Fontan (nr 833/2006),

| | Family Solidarity (med ytterligare 13 underskrifter) (nr 834/2006), |
| --- | --- |

Family Solidarity (med ytterligare 13 underskrifter) (nr 834/2006),

| | Peter Williams (nr 835/2006), |
| --- | --- |

Peter Williams (nr 835/2006),

| | Whiting van der Veen (nr 836/2006), |
| --- | --- |

Whiting van der Veen (nr 836/2006),

| | Gabriel Sengo (Arameans of Aram-Naharaim Foundation) (nr 837/2006), |
| --- | --- |

Gabriel Sengo (Arameans of Aram-Naharaim Foundation) (nr 837/2006),

| | Massimo Paradella (Organisation Internationale pour la Protection des Animaux) (med ytterligare 7 225 underskrifter) (nr 838/2006), |
| --- | --- |

Massimo Paradella (Organisation Internationale pour la Protection des Animaux) (med ytterligare 7 225 underskrifter) (nr 838/2006),

| | Scott Barrie (The Scottish Parliament) (med ytterligare 4 underskrifter) (nr 839/2006), |
| --- | --- |

Scott Barrie (The Scottish Parliament) (med ytterligare 4 underskrifter) (nr 839/2006),

| | Raimond Ojaste (nr 840/2006), |
| --- | --- |

Raimond Ojaste (nr 840/2006),

| | Attila Ádám (Magyar Polgári Demokráciáért Alapítvány) (nr 841/2006), |
| --- | --- |

Attila Ádám (Magyar Polgári Demokráciáért Alapítvány) (nr 841/2006),

| | Gints Kārkliņš (nr 842/2006), |
| --- | --- |

Gints Kārkliņš (nr 842/2006),

| | Adam Krutysza (nr 843/2006), |
| --- | --- |

Adam Krutysza (nr 843/2006),

| | Stanisław Rajczakowski (nr 844/2006), |
| --- | --- |

Stanisław Rajczakowski (nr 844/2006),

| | Krystyna Kaczor (nr 845/2006), |
| --- | --- |

Krystyna Kaczor (nr 845/2006),

| | Tomasz Grzybkowski (nr 846/2006), |
| --- | --- |

Tomasz Grzybkowski (nr 846/2006),

| | Janusz Wilczyński (nr 847/2006), |
| --- | --- |

Janusz Wilczyński (nr 847/2006),

| | Mirosław Kraszewski (nr 848/2006), |
| --- | --- |

Mirosław Kraszewski (nr 848/2006),

| | Brygida i Tadeusz Pokrzeptowicz (med ytterligare 4 underskrifter) (nr 849/2006), |
| --- | --- |

Brygida i Tadeusz Pokrzeptowicz (med ytterligare 4 underskrifter) (nr 849/2006),

| | TAO AFI + A&D (European Commission Staff Association) (med ytterligare 1 000 underskrifter) (nr 850/2006), |
| --- | --- |

TAO AFI + A&D (European Commission Staff Association) (med ytterligare 1 000 underskrifter) (nr 850/2006),

| | Marie-Jöelle Chaillol (nr 851/2006), |
| --- | --- |

Marie-Jöelle Chaillol (nr 851/2006),

| | August Eßer (nr 852/2006), |
| --- | --- |

August Eßer (nr 852/2006),

| | Renata Cempura Klimek (nr 853/2006), |
| --- | --- |

Renata Cempura Klimek (nr 853/2006),

| | Hans-Eike Weitz (nr 854/2006), |
| --- | --- |

Hans-Eike Weitz (nr 854/2006),

| | Heribert Süttmann (nr 855/2006), |
| --- | --- |

Heribert Süttmann (nr 855/2006),

| | Ellen Wilmes (nr 856/2006), |
| --- | --- |

Ellen Wilmes (nr 856/2006),

| | Francisco Murcia Puchades (Federacion de promotores inmobiliarios y agentes urbanizadores de la comunidad Valenciana) (nr 857/2006), |
| --- | --- |

Francisco Murcia Puchades (Federacion de promotores inmobiliarios y agentes urbanizadores de la comunidad Valenciana) (nr 857/2006),

| | Andres Martinez Espinosa (Junta Central de Usuarios del Vinalopó, l'Alacanti y Consorcio de Aguas de la Marina Baja) (nr 858/2006), |
| --- | --- |

Andres Martinez Espinosa (Junta Central de Usuarios del Vinalopó, l'Alacanti y Consorcio de Aguas de la Marina Baja) (nr 858/2006),

| | Gema Amor Pérez (Generalitat Valenciana) (nr 859/2006), |
| --- | --- |

Gema Amor Pérez (Generalitat Valenciana) (nr 859/2006),

| | Matteo Cornelius Sullivan (Partito della Alternativa Monarchica) (med ytterligare 3 underskrifter) (nr 860/2006), |
| --- | --- |

Matteo Cornelius Sullivan (Partito della Alternativa Monarchica) (med ytterligare 3 underskrifter) (nr 860/2006),

| | Jose Vitorino (nr 861/2006). |
| --- | --- |

Jose Vitorino (nr 861/2006).

10.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt en vidimerad kopia av följande dokument:

| — | protokoll om ändring av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, i fråga om tullkvoter för socker och sockerprodukter med ursprung i Kroatien eller gemenskapen. |
| --- | --- |

—

protokoll om ändring av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, i fråga om tullkvoter för socker och sockerprodukter med ursprung i Kroatien eller gemenskapen.

11.   Beslut om vissa dokument

Beslut om att utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 202 i arbetsordningen

utskottet AFCO

| — | Ändring av artiklarna 15 och 182.1 i arbetsordningen: val av kvestorer och utskottspresidium (2006/2287(REG)) |
| --- | --- |

—

Ändring av artiklarna 15 och 182.1 i arbetsordningen: val av kvestorer och utskottspresidium (2006/2287(REG))

12.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna den 11–14.12.2006 och den 18.12.2006 (PE 381.846 PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits (artikel 132 i arbetsordningen):

Begäran från kommissionen om tillämpning av brådskande förfarande (artikel 134 i arbetsordningen) på följande förslag:

Tio förslag till beslut om finansieringen av området för frihet, säkerhet och rättvisa (punkterna 93 och 112–120 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista).

punkterna 93 och 112–120 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista).

Rådet ansåg att det var absolut nödvändigt att parlamentet gav sitt godkännande före årets utgång för att den nödvändiga finansieringen skulle kunna tryggas. I annat fall skulle programmen inte kunna inledas den 1 januari 2007, något som skulle ha mycket allvarliga konsekvenser för utvecklingen av området för frihet, säkerhet och rättvisa.

Parlamentet skulle ta ställning till denna begäran om brådskande förfarande i början av nästa dags sammanträde.

Sammanträdena den 11.12.2006-14.12.2006

Sammanträdena den 11.12.2006-14.12.2006

måndagen

måndagen

| — | begäran från Verts/ALE-gruppen om att debatten om betänkande Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0411/2006) (punkt 9 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle föras upp som sista punkt på föredragningslistan. |
| --- | --- |

—

begäran från Verts/ALE-gruppen om att debatten om betänkande Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0411/2006) (punkt 9 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle föras upp som sista punkt på föredragningslistan.

punkt 9 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista)

Parlamentet godkände denna begäran.

tisdagen

tisdagen

| — | begäran från PSE-gruppen, med stöd från PPE-DE- och ALDE-grupperna, om att betänkande Erna Hennicot-Schoepges (A6-0435/2006) skulle tas upp till omröstning utan debatt. |
| --- | --- |

—

begäran från PSE-gruppen, med stöd från PPE-DE- och ALDE-grupperna, om att betänkande Erna Hennicot-Schoepges (A6-0435/2006) skulle tas upp till omröstning utan debatt.

Parlamentet godkände denna begäran.

Denna punkt skulle tas upp under onsdagens omröstning.

Talare: Philip Bushill-Matthews påpekade att den engelska och den franska versionen av det slutgiltiga förslaget till föredragningslista skilde sig åt i fråga om den tid som avsatts för frågestunden. (Talmannen svarade att den franska versionen var korrekt.) Bernd Posselt yttrade sig om det faktum att frågestunden kortats ned.

onsdagen

onsdagen

| — | begäran från ALDE-gruppen, med stöd från PPE-DE-, PSE-, Verts/ALE- och UEN-grupperna, om att omröstning skulle hållas om ett förslag till resolution om förslaget om genomförandeåtgärder för rådets direktiv 85/611/EG av den 20 december 1985, om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i värdepapper (fondföretag), vad gäller fondföretags investeringar. |
| --- | --- |

—

begäran från ALDE-gruppen, med stöd från PPE-DE-, PSE-, Verts/ALE- och UEN-grupperna, om att omröstning skulle hållas om ett förslag till resolution om förslaget om genomförandeåtgärder för rådets direktiv 85/611/EG av den 20 december 1985, om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i värdepapper (fondföretag), vad gäller fondföretags investeringar.

Parlamentet godkände denna begäran.

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: tisdagen den 12.12.2006, kl. 12.00.

torsdagen

torsdagen

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 115 i arbetsordningen):

| — | begäran från PPE-DE-gruppen om att punkten ”Frigivning av vårdpersonal i Libyen” (punkt 106 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av en punkt ”Myanmar (Burma)”. |
| --- | --- |

—

begäran från PPE-DE-gruppen om att punkten ”Frigivning av vårdpersonal i Libyen” (punkt 106 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av en punkt ”Myanmar (Burma)”.

punkt 106 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista)

Talare: Hannes Swoboda för PSE-gruppen yttrade sig om denna begäran, Simon Busutti motiverade begäran och Hannes Swoboda yttrade sig på nytt.

Parlamentet godkände denna begäran.

Sammanträdet den 18.12.2006

Sammanträdet den 18.12.2006

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

13.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Zita Pleštinská, Kyriacos Triantaphyllides, Bruno Gollnisch, Marianne Mikko, Georgios Papastamkos, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Proinsias De Rossa, James Nicholson, Brian Crowley, Jan Tadeusz Masiel, Caroline Lucas, Mary Lou McDonald, Józef Pinior, Richard Corbett, Bernadette Bourzai, Avril Doyle, Luís Queiró, Chris Davies, Ioannis Gklavakis, Carlos José Iturgaiz Angulo, Milan Gaľa, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Georgios Karatzaferis, Andrzej Jan Szejna, Witold Tomczak, Jörg Leichtfried, Ryszard Czarnecki, Marios Matsakis, Gerard Batten, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Françoise Castex, Danutė Budreikaitė, Mairead McGuinness, Margarita Starkevičiūtė, Zbigniew Zaleski och Czesław Adam Siekierski.

14.   En europeisk kemikaliemyndighet ***II – Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II (debatt)

(debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG [07524/8/2006 — C6-0267/2006 — 2003/0256(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0352/2006).

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet [07525/3/2006 – C6-0268/2006 – 2003/0257(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0345/2006).

Guido Sacconi redogjorde för sina andrabehandlingsrekommendationer.

Talare: Mauri Pekkarinen (rådets tjänstgörande ordförande), Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande) och Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: Ria Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Dagmar Roth-Behrendt för PSE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Chris Davies för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Hartmut Nassauer, Riitta Myller, Lena Ek, Caroline Lucas, Jens Holm, Urszula Krupa, Karl-Heinz Florenz, Linda McAvan, Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Diamanto Manolakou, Jan Tadeusz Masiel, Hélène Goudin, John Bowis, Anne Ferreira, Anne Laperrouze, Satu Hassi, Dimitrios Papadimoulis, Konrad Szymański, Vladimír Železný, Marianne Thyssen, Dorette Corbey, Marie Anne Isler Béguin, Bairbre de Brún (som inledde sin anförande på iriska, varpå talmannen påpekade att det inte förekom tolkning från det språket i kammaren), Georgios Karatzaferis, Werner Langen, Gyula Hegyi, Miloslav Ransdorf, Godfrey Bloom, Bogusław Sonik, Åsa Westlund, Jens-Peter Bonde, Avril Doyle, Karin Scheele, Antonios Trakatellis, Adam Gierek, Richard Seeber, Marie-Noëlle Lienemann, Péter Olajos, Dan Jørgensen och Thomas Ulmer.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Andres Tarand, Erna Hennicot-Schoepges, Proinsias De Rossa, Evangelia Tzampazi, Zuzana Roithová, Genowefa Grabowska, Libor Rouček, Edit Herczog, Guido Sacconi, Mauri Pekkarinen, Günter Verheugen och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.1 i protokollet av den 13.12.2006 och punkt 8.2 i protokollet av den 13.12.2006.

punkt 8.1 i protokollet av den 13.12.2006 och punkt 8.2 i protokollet av den 13.12.2006.

15.   Gemenskapens tullkodex ***I – Programmet Tull 2013 ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) [KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0429/2006).

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) [KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 – 2006/0075(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0428/2006).

Talare: László Kovács (ledamot av kommissionen).

Janelly Fourtou redogjorde för sina betänkanden.

Talare: Jean-Pierre Audy (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Andreas Schwab för PPE-DE-gruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Henrik Lax för ALDE-gruppen, Adam Bielan för UEN-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, Zita Pleštinská, Francisco Assis, Seán Ó Neachtain, Konstantinos Hatzidakis, Maria Matsouka, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk och László Kovács.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.15 i protokollet av den 12.12.2006 och punkt 14.8 i protokollet av den 12.12.2006.

punkt 14.15 i protokollet av den 12.12.2006 och punkt 14.8 i protokollet av den 12.12.2006.

16.   Förebyggande av skador och främjande av säkerhet * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet [KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Kathy Sinnott (A6-0398/2006).

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Kathy Sinnott redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Antonios Trakatellis för PPE-DE-gruppen, Edite Estrela för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Horst Schnellhardt och Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.19 i protokollet av den 12.12.2006.

punkt 14.19 i protokollet av den 12.12.2006.

17.   Utgifter inom veterinärområdet * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet [KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Ilda Figueiredo (A6-0409/2006).

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Ilda Figueiredo redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Mairead McGuinness för PPE-DE-gruppen, Heinz Kindermann för PSE-gruppen, Agnes Schierhuber, Bogdan Golik och Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.12 i protokollet av den 12.12.2006.

punkt 14.12 i protokollet av den 12.12.2006.

18.   Banansektorn * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn [KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Jean-Claude Fruteau (A6-0422/2006).

Talare: Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen).

Jean-Claude Fruteau redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Salvador Garriga Polledo (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Pedro Guerreiro (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Carmen Fraga Estévez för PPE-DE-gruppen, Manuel Medina Ortega för PSE-gruppen, Witold Tomczak för IND/DEM-gruppen, Emanuel Jardim Fernandes, Sérgio Marques, Czesław Adam Siekierski och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.12 i protokollet av den 13.12.2006.

punkt 8.12 i protokollet av den 13.12.2006.

19.   Avyttring av foderblandningar ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar [KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0411/2006).

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Talare: Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, Heinz Kindermann för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDE-gruppen, Agnes Schierhuber, Marc Tarabella, Elisabeth Jeggle, Thijs Berman och Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.16 i protokollet av den 12.12.2006.

punkt 14.16 i protokollet av den 12.12.2006.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 381.846/OJ/OJMA).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Dagmar Roth-Behrendt

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Agnoletto, Aita, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, Ek, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleštinská, Podkański, Pöttering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer

Athanasiu, Bărbuleţiu, Becşenescu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Konstantin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Paşcu, Podgorean, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Sofianski, Szabó, Ţicău, Ţîrle

---

Tisdag, 12 december 2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 317/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 317/19

---

PROTOKOLL

(2006/C 317 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | Situationen på Fidjiöarna






  — | Pasqualina Napoletano och Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, om situationen på Fidjiöarna (B6-0646/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

Situationen på Fidjiöarna

—

Pasqualina Napoletano och Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, om situationen på Fidjiöarna (B6-0646/2006),

| — | Nirj Deva, Geoffrey Van Orden, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om statskuppen på Fidjiöarna (B6-0649/2006), |
| --- | --- |

—

Nirj Deva, Geoffrey Van Orden, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om statskuppen på Fidjiöarna (B6-0649/2006),

| — | Tobias Pflüger för GUE/NGL-gruppen, om situationen på Fidjiöarna efter statskuppen (B6-0652/2006), |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger för GUE/NGL-gruppen, om situationen på Fidjiöarna efter statskuppen (B6-0652/2006),

| — | Margrete Auken och Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, om Fidjiöarna (B6-0660/2006), |
| --- | --- |

—

Margrete Auken och Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, om Fidjiöarna (B6-0660/2006),

| — | Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Marcin Libicki, Ryszard Czarnecki och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om statskuppen på Fidjiöarna (B6-0662/2006), |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Marcin Libicki, Ryszard Czarnecki och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om statskuppen på Fidjiöarna (B6-0662/2006),

| — | István Szent-Iványi och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om situationen på Fidjiöarna (B6-0663/2006). |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om situationen på Fidjiöarna (B6-0663/2006).

| II. | FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti






  — | Michael Gahler, Maria Martens, José Javier Pomés Ruiz, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0648/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

—

Michael Gahler, Maria Martens, José Javier Pomés Ruiz, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0648/2006),

| — | Luisa Morgantini och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0653/2006), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0653/2006),

| — | Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Marcin Libicki, Adam Bielan, Michał Tomasz Kamiński och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0654/2006), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Marcin Libicki, Adam Bielan, Michał Tomasz Kamiński och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0654/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Marie-Arlette Carlotti, Miguel Angel Martínez Martínez, María Sornosa Martínez och Pierre Schapira för PSE-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0656/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Marie-Arlette Carlotti, Miguel Angel Martínez Martínez, María Sornosa Martínez och Pierre Schapira för PSE-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0656/2006),

| — | Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Hiltrud Breyer och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0659/2006). |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken, Hiltrud Breyer och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (B6-0659/2006).

| III. | Burma






  — | Geoffrey Van Orden, Thomas Mann, Bernd Posselt, Simon Coveney och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om situationen i Burma (B6-0647/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

Burma

—

Geoffrey Van Orden, Thomas Mann, Bernd Posselt, Simon Coveney och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om situationen i Burma (B6-0647/2006),

| — | Vittorio Agnoletto och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om Burma (B6-0651/2006), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om Burma (B6-0651/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen, om situationen i Burma (B6-0655/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen, om situationen i Burma (B6-0655/2006),

| — | Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om situationen i Burma (B6-0657/2006), |
| --- | --- |

—

Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, om situationen i Burma (B6-0657/2006),

| — | Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, om Burma/Myanmar (B6-0658/2006), |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, om Burma/Myanmar (B6-0658/2006),

| — | Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Burma (Myanmar) (B6-0661/2006). |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Burma (Myanmar) (B6-0661/2006).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | Från rådet och kommissionen






  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 71/304/EEG av den 26 juli 1971 om att upphäva begränsningar av friheten att tillhandahålla tjänster inom sektorn offentliga bygg- och anläggningsarbeten och vid tilldelningen av offentliga bygg- och anläggningskontrakt till entreprenörer verksamma genom agenturer eller filialer (KOM(2006)0748 – C6-0440/2006 –2006/0249(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | JURI |

1)

Från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 71/304/EEG av den 26 juli 1971 om att upphäva begränsningar av friheten att tillhandahålla tjänster inom sektorn offentliga bygg- och anläggningsarbeten och vid tilldelningen av offentliga bygg- och anläggningskontrakt till entreprenörer verksamma genom agenturer eller filialer (KOM(2006)0748 – C6-0440/2006 –2006/0249(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

IMCO

rådgivande utskott

:

JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 –2006/0246(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | EMPL, ITRE, INTA, IMCO |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier (KOM(2006)0745 – C6-0439/2006 –2006/0246(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ENVI

rådgivande utskott

:

EMPL, ITRE, INTA, IMCO

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006)0422 – C6-0438/2006 –2006/0141(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (KOM(2006)0422 – C6-0438/2006 –2006/0141(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ITRE

rådgivande utskott

:

AFET, BUDG

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/38/EG vad beträffar tillämpningsperioden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 –2006/0245(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/38/EG vad beträffar tillämpningsperioden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 –2006/0245(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ECON

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens statistiska program 2008-2012 (KOM(2006)0687 – C6-0427/2006 –2006/0229(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens statistiska program 2008-2012 (KOM(2006)0687 – C6-0427/2006 –2006/0229(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ECON

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Europeiska unionens råd: Reviderad ändringsskrivelse nr 2 till förslaget till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (15783/2006 –C6-0444/2006 –2006/2018(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Europeiska unionens råd: Reviderad ändringsskrivelse nr 2 till förslaget till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (15783/2006 –C6-0444/2006 –2006/2018(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| — | Europeiska unionens råd: Ändringsskrivelse nr 3 till förslaget till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (15636/2006 –C6-0443/2006 –2006/2018(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Europeiska unionens råd: Ändringsskrivelse nr 3 till förslaget till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (15636/2006 –C6-0443/2006 –2006/2018(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| — | Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007, tillsammans med ändringar och ändringsförslag (15637/2006 –C6-0442/2006 –2006/2018(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007, tillsammans med ändringar och ändringsförslag (15637/2006 –C6-0442/2006 –2006/2018(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| — | Förslag till ändringsbudget nr 6 för budgetåret 2006 – Avsnitt III – Kommissionen (15635/2006 –C6-0441/2006 –2006/2265(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till ändringsbudget nr 6 för budgetåret 2006 – Avsnitt III – Kommissionen (15635/2006 –C6-0441/2006 –2006/2265(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| 2) | Från parlamentets utskott






  2.1) | Betänkanden:






  — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Report on amendment of Rules 15 and 182(1) of Parliament's Rules of Procedure – Election of Quaestors and committee bureaux (2006/2287(REG)) – utskottet AFCO
  Föredragande: Jo Leinen (A6-0464/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Från parlamentets utskott

2.1)

Betänkanden:

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Report on amendment of Rules 15 and 182(1) of Parliament's Rules of Procedure – Election of Quaestors and committee bureaux (2006/2287(REG)) – utskottet AFCO

Föredragande: Jo Leinen (A6-0464/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler vad gäller språkanvändning i syfte att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15712/2006 –C6-0434/2006 –2006/0813(CNS)) – utskottet JURI
  Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0463/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler vad gäller språkanvändning i syfte att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15712/2006 –C6-0434/2006 –2006/0813(CNS)) – utskottet JURI

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0463/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt vad gäller språkanvändning för att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15715/2006 –C6-0435/2006 –2006/0814(CNS)) – utskottet JURI
  Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0462/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt vad gäller språkanvändning för att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15715/2006 –C6-0435/2006 –2006/0814(CNS)) – utskottet JURI

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0462/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om fastställande av gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) (KOM(2006)0315 – C6-0236/2006 –2006/0104(CNS)) – utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0461/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om fastställande av gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) (KOM(2006)0315 – C6-0236/2006 –2006/0104(CNS)) – utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0461/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 – C6-0301/2006 –2006/0164(COD)) – utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0460/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 – C6-0301/2006 –2006/0164(COD)) – utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0460/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version) (KOM(2006)0432 – C6-0261/2006 –2006/0146(COD)) – utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0459/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version) (KOM(2006)0432 – C6-0261/2006 –2006/0146(COD)) – utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0459/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 – C6-0185/2006 –2006/0099(COD)) – utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0458/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 – C6-0185/2006 –2006/0099(COD)) – utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0458/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version) (KOM(2006)0477 – C6-0290/2006 –2006/0159(COD)) – utskottet JURI
  Föredragande: Diana Wallis (A6-0457/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version) (KOM(2006)0477 – C6-0290/2006 –2006/0159(COD)) – utskottet JURI

Föredragande: Diana Wallis (A6-0457/2006).

| — | Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om utvecklingen i förhandlingarna rörande rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Martine Roure (A6-0456/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om utvecklingen i förhandlingarna rörande rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI)) – utskottet LIBE

Föredragande: Martine Roure (A6-0456/2006).

| — | ***I Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2006)0230 [[02]] – C6-0464/2006 –2005/0037B(COD)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Inger Segelström (A6-0454/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2006)0230 [[02]] – C6-0464/2006 –2005/0037B(COD)) – utskottet LIBE

Föredragande: Inger Segelström (A6-0454/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Straffrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 [[03]] – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Inger Segelström (A6-0453/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Straffrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 [[03]] – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Inger Segelström (A6-0453/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Civilrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 [[04]] – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Inger Segelström (A6-0452/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Civilrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 [[04]] – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD)) – utskottet LIBE

Föredragande: Inger Segelström (A6-0452/2006).

| — | Betänkande om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) och ändringsskrivelserna nr 1/2007, 2/2007 och 3/2007 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 – Avsnitt I – Europaparlamentet; Avsnitt II – Rådet; Avsnitt III – Kommissionen; Avsnitt IV – Domstolen; Avsnitt V – Revisionsrätten; Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén; Avsnitt VII – Regionkommittén; Avsnitt VIII (A) – Europeiska ombudsmannen; Avsnitt VIII (B) – Europeiska datatillsynsmannen (15637/2006 –C6-0442/2006 –2006/2018(BUD)) – utskottet BUDG
  Medföredragande: James Elles och Louis Grech (A6-0451/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) och ändringsskrivelserna nr 1/2007, 2/2007 och 3/2007 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 – Avsnitt I – Europaparlamentet; Avsnitt II – Rådet; Avsnitt III – Kommissionen; Avsnitt IV – Domstolen; Avsnitt V – Revisionsrätten; Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén; Avsnitt VII – Regionkommittén; Avsnitt VIII (A) – Europeiska ombudsmannen; Avsnitt VIII (B) – Europeiska datatillsynsmannen (15637/2006 –C6-0442/2006 –2006/2018(BUD)) – utskottet BUDG

Medföredragande: James Elles och Louis Grech (A6-0451/2006).

| 2.2) | Andrabehandlingsrekommendationer:






  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (Text av betydelse för EES) (10351/1/2006 –C6-0314/2006 –2005/0017(COD)) – utskottet FEMM
  Föredragande: Lissy Gröner och Amalia Sartori (A6-0455/2006). |
| --- | --- | --- |

2.2)

Andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (Text av betydelse för EES) (10351/1/2006 –C6-0314/2006 –2005/0017(COD)) – utskottet FEMM

Föredragande: Lissy Gröner och Amalia Sartori (A6-0455/2006).

| 3) | Från förlikningskommittén






  — | Gemensamt utkast som har godkänts av den förlikningskommitté om Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (03658/2006 – C6-0382/2006 –2003/0210(COD)) |
| --- | --- | --- |

3)

Från förlikningskommittén

—

Gemensamt utkast som har godkänts av den förlikningskommitté om Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (03658/2006 – C6-0382/2006 –2003/0210(COD))

4.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 42/2006 (C6-0352/2006 –SEK(2006)1282).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, förutsatt att inga åtaganden ingicks före det slutliga antagandet av de nödvändiga rättsakterna.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 47/2006 (C6-0353/2006 –SEK(2006)1288).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 48/2006 (C6-0368/2006 –SEK(2006)1349).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 50/2006 (C6-0369/2006 –SEK(2006)1351).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 51/2006 (C6-0405/2006 –SEK(2006)1352).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 54/2006 (C6-0406/2006 –SEK(2006)1355).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 55/2006 (C6-0416/2006 –SEK(2006)1399).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 56/2006 (C6-0407/2006 –SEK(2006)1400).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 58/2006 (C6-0425/2006 –SEK(2006)1402).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

5.   Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (ingivna resolutionsförslag)

Uttalande av kommissionen: Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007

Debatten hölls den 14.11.2006 (punkt 15 i protokollet av den 14.11.2006).

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Pierre Jonckheer, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (B6-0630/2006), |
| --- | --- |

—

Pierre Jonckheer, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (B6-0630/2006),

| — | Silvana Koch-Mehrin för ALDE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (B6-0634/2006), |
| --- | --- |

—

Silvana Koch-Mehrin för ALDE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2007 (B6-0634/2006),

| — | Brian Crowley, Roberta Angelilli, Guntars Krasts, Gintaras Didžiokas och Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0635/2006), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Roberta Angelilli, Guntars Krasts, Gintaras Didžiokas och Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0635/2006),

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0637/2006/rev), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0637/2006/rev),

| — | Françoise Grossetête och Hans-Gert Pöttering för PPE-DE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0640/2006), |
| --- | --- |

—

Françoise Grossetête och Hans-Gert Pöttering för PPE-DE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0640/2006),

| — | Martin Schulz och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0642/2006). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (B6-0642/2006).

Omröstning: punkt 8.14 i protokollet av den 13.12.2006.

6.   Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (ingivna resolutionsförslag)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen

Debatten hölls den 29.11.2006 (punkt 13 i protokollet av den 29.11.2006).

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Milan Horáček, Bart Staes och Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0631/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Milan Horáček, Bart Staes och Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0631/2006),

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Jacek Saryusz-Wolski för PPE-DE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0633/2006), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis och Jacek Saryusz-Wolski för PPE-DE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0633/2006),

| — | Konrad Szymański, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Hanna Foltyn-Kubicka, Wojciech Roszkowski och Ryszard Czarnecki, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0636/2006), |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Hanna Foltyn-Kubicka, Wojciech Roszkowski och Ryszard Czarnecki, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0636/2006),

| — | Esko Seppänen och Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0638/2006), |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen och Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0638/2006),

| — | Paavo Väyrynen och Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0639/2006), |
| --- | --- |

—

Paavo Väyrynen och Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0639/2006),

| — | Hannes Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0641/2006). |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, om toppmötet mellan EU och Ryssland (B6-0641/2006).

Omröstning: punkt 8.15 i protokollet av den 13.12.2006.

7.   Beslut om brådskande förfarande

Begäran från kommissionen om tillämpning av brådskande förfarande (artikel 134 i arbetsordningen) på följande förslag:

| — | ***I Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och informaiton” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2006)0230 – C6 0095/2005 – 2005/0037B(COD)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

***I Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och informaiton” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2006)0230 – C6 0095/2005 – 2005/0037B(COD)] – utskottet LIBE

| — | * Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS)]
  Föredragande: Inger Segelström – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

- Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS)]

Föredragande: Inger Segelström – utskottet LIBE

| — | * Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

- Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS)] – utskottet LIBE

| — | ***I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

***I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD)] – utskottet LIBE

| — | *** I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

*** I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD)] – utskottet LIBE

| — | ***I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

***I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)] – utskottet LIBE

| — | * Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

- Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS)] – utskottet LIBE

| — | ***I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0126/2005 – 2005/0045(COD)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

***I Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0126/2005 – 2005/0045(COD)] – utskottet LIBE

| — | * Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” [KOM(2005)0124 – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

- Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” [KOM(2005)0124 – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS)] – utskottet LIBE

| — | * Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” [KOM(2005)0124 – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS)] – utskottet LIBE |
| --- | --- |

—

- Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” [KOM(2005)0124 – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS)] – utskottet LIBE

Talare: Jean-Marie Cavada (ordförande för utskottet LIBE) och Ewa Klamt för PPE-DE-gruppen.

Det beslutades att brådskande förfarande skulle tillämpas.

Dessa punkter skulle tas upp under omröstningen torsdagen den 14.12.2006 kl. 12.00.

Tidsfristen för ingivande av ändringsförslag skulle löpa ut onsdagen den 13.12.2006 kl. 10.00.

8.   Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II – Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier * (debatt)

(debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete [11944/2/2006 –C6-0357/2006 –2004/0220(COD)] – Utskottet för utveckling.

Föredragande: Gay Mitchell (A6-0448/2006).

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier [11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS)] – Utskottet för internationell handel.

Föredragande: David Martin (A6-0430/2006).

Gay Mitchell redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

David Martin redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Syed Kamall för PPE-DE-gruppen, Margrietus van den Berg för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Hélène Goudin för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Thierry Cornillet, Witold Tomczak, Andreas Mölzer, Nirj Deva, Marie-Arlette Carlotti, Toomas Savi och Georgios Papastamkos.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: Erika Mann, Jana Hybášková, Proinsias De Rossa, Justas Vincas Paleckis, Eoin Ryan och Benita Ferrero-Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.14 i protokollet av den 12.12.2006 och punkt 14.20 i protokollet av den 12.12.2006.

9.   Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III (debatt)

(debatt)

Betänkande om det gemensamma utkastet, godkänt av förlikningskommittén, om Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring [(PE-CONS 03658/2006 –C6-0382/2006 –2003/0210(COD)] – .Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén

Föredragande: Christa Klaß (A6-0446/2006).

Christa Klaß redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: Péter Olajos för PPE-DE-gruppen, María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Leopold Józef Rutowicz för UEN-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Jim Allister, grupplös, Richard Seeber, Karin Scheele, Anne Laperrouze, Carl Schlyter, Kathy Sinnott och Proinsias De Rossa.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.13 i protokollet av den 12.12.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.00 och återupptogs kl. 11.30.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

10.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Afghanistans parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av hans excellens Mohammad Yonus Qanoni, talman i Afghanistans nationalförsamling.

11.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

11.1.   Nominering av den bulgariska kommissionsledamoten (omröstning)

FÖRSLAG TILL BESLUT B6-0644/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

Följande yttrade sig om nomineringen av den bulgariska respektive den rumänska kommissionsledamoten: José Manuel Barroso (kommissionens ordförande), Hans-Gert Pöttering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Jeffrey Titford för IND/DEM-gruppen, och Bruno Gollnisch, grupplös.

Antogs (P6_TA(2006)0529)

11.2.   Nominering av den rumänska kommissionsledamoten (omröstning)

FÖRSLAG TILL BESLUT B6-0645/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

Antogs (P6_TA(2006)0530)

12.   Utdelande av Sacharovpriset (högtidligt möte)

(Kl. 12.00–12.30 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av utdelningen av Sacharovpriset till Aljaksandr Milinkevitj, ledare för den demokratiska oppositionen i Vitryssland.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

13.   Föredragningslista

Talmannen föreslog att de två första punkterna på föredragningslistan för eftermiddagen onsdagen den 13.12.2006 skulle byta plats med varandra, det vill säga att man skulle börja kl. 15.00 med rådet och kommissionens uttalanden om skydd av personuppgifter och sedan fortsätta med prioriteringsdebatten om förberedelserna inför Europeiska rådets möte.

Parlamentet gav sitt samtycke till detta förslag.

Talmannen meddelade att betänkandet av Jo Leinen om ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) A6-0464/2006) hade antagits i utskottet den 11.12.2006.

Han påminde om att omröstning om denna punkt skulle hållas torsdagen den 14.12.2006 och att fristen för att lämna in ändringsförslag hade fastställts till onsdagen den 13.12.2006 kl. 10.00.

*

- *

Talare: Hannes Swoboda och Richard Corbett yttrade sig om arbetets organisation.

14.   Omröstning (fortsättning)

14.1.   Nominering av revisionsrättens bulgariska ledamot (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten [C6-0411/2006 –2006/0811(CNS)] – Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: José Javier Pomés Ruiz (A6-0442/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

(Sluten omröstning. Förteckning över dem som deltagit i omröstningen: bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0531)

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen yttrade sig Bruno Gollnisch om tillämpningen av artikel 150.6 i arbetsordningen. (Talmannen svarade att endast de delar som togs upp till omröstning måste finnas tillgängliga på samtliga språk.)

14.2.   Nominering av revisionsrättens rumänska ledamot (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om nomineringen av Ovidiu Ispir till uppdraget som ledamot av revisionsrätten [C6-0410/2006 –2006/0812(CNS)] – Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Szabolcs Fazakas (A6-0443/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

(Sluten omröstning. Förteckning över dem som deltagit i omröstningen: bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”, punkt 4)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0532)

14.3.   Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser [KOM(2006)0178 – C6-0358/2006 –2006/0063(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Jean-Marie Cavada (A6-0423/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0533)

14.4.   Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007–2013) ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007–2013) [13241/1/2006 –C6-0420/2006 –2005/0042(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Marianne Thyssen (A6-0408/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Marianne Thyssen (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0534)

14.5.   Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati [14224/4/2006 –C6-0432/2006 –2004/0270(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0445/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0535)

14.6.   Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 [14283/1/2006 –C6-0421/2006 –2005/0223(COD)] – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0400/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0536)

14.7.   Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster [09577/1/2006 –C6-0313/2006 –2004/0117(COD)] – Utskottet för kultur och utbildning.

Föredragande: Marielle De Sarnez (A6-0433/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0537)

14.8.   Programmet Tull 2013 ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) [KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 –2006/0075(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0428/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0538)

14.9.   En papperslös miljö för tullen och handeln ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln [KOM(2005)0609 – C6-0420/2005 – 2005/0247(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Christopher Heaton-Harris (A6-0407/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0539)

14.10.   Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien [KOM(2006)0344 – C6-0217/2006 –2006/0112(COD)] – Budgetutskottet.

Föredragande: Janusz Lewandowski (A6-0424/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0540)

14.11.   Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om initiativet från Republiken Österrike, Konungariket Belgien och Republiken Finland inför antagandet av rådets beslut om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller andra tillgångar som härrör från brott [07259/2006 – C6-0122/2006 –2006/0805(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Mihael Brejc (A6-0388/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

INITIATIV, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0541)

14.12.   Utgifter inom veterinärområdet * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet [KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 –2006/0098(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Ilda Figueiredo (A6-0409/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0542)

14.13.   Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om det gemensamma utkastet, godkänt av förlikningskommittén, om Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring [(PE-CONS 03658/2006 ––C6-0382/2006 –2003/0210(COD)] – Europaparlamentets delegation till förlikningskommittén

Föredragande: Christa Klaß (A6-0446/2006).

(Enkel majoritet erfordrades för godkännande)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

GEMENSAMT UTKAST

Antogs (P6_TA(2006)0543)

14.14.   Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II (omröstning)

(omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete [11944/2/2006 –C6-0357/2006 –2004/0220(COD)] – Utskottet för utveckling.

Föredragande: Gay Mitchell (A6-0448/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0544)

14.15.   Gemenskapens tullkodex ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) [KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Janelly Fourtou (A6-0429/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0545)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0545)

14.16.   Avyttring av foderblandningar ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar [KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 –2006/0117(COD)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0411/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0546)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0546)

14.17.   Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet [KOM(2005)0088 – C6-0084/2005 – 2005/0016(COD)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Wolf Klinz (A6-0332/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 19)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0547)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0547)

14.18.   Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) [KOM(2006)0354 – C6-0206/2006 –2006/0116(COD)] – Utskottet för utrikesfrågor

Medföredragande: Hélène Flautre och Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006).

Debatten hade hållits den 29.11.2006 (punkt 16 i protokollet av den 29.11.2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 20)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0548)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0548)

Inlägg om omröstningen:

Hélène Flautre (föredragande) och Edward McMillan-Scott (föredragande).

Hélène Flautre hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 147, vilket beaktades.

14.19.   Förebyggande av skador och främjande av säkerhet * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet [KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 –2006/0106(CNS)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Kathy Sinnott (A6-0398/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 21)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0549)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0549)

Inlägg om omröstningen:

Kathy Sinnott (föredragande).

14.20.   Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier [11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS)] – Utskottet för internationell handel.

Föredragande: David Martin (A6-0430/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 22)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0550)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0550)

15.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Marianne Thyssen – A6-0408/2006:

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Betänkande Christa Klaß – A6-0446/2006:

| — | Andreas Mölzer och Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer och Richard Seeber

Betänkande Gay Mitchell – A6-0448/2006:

| — | Vytautas Landsbergis |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis

16.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Astrid Lulling hade låtit meddela att hennes omröstningsapparat inte hade fungerat vid omröstningen om betänkandet av Szabolcs Fazakas – A6-0443/2006.

Panagiotis Beglitis och Aloyzas Sakalas hade låtit meddela att deras omröstningsapparater inte hade fungerat vid omröstningen om nomineringen av de två kommissionsledamöterna.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.05 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

17.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

18.   Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television [KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD)] – Utskottet för kultur och utbildning.

Föredragande: Ruth Hieronymi (A6-0399/2006).

Talare: Viviane Reding (ledamot av kommissionen).

Ruth Hieronymi redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Karsten Friedrich Hoppenstedt (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Heide Rühle (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Jean-Marie Cavada (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Lissy Gröner (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Erna Hennicot-Schoepges för PPE-DE-gruppen, Henri Weber för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, Helga Trüpel för Verts/ALE-gruppen, Umberto Guidoni för GUE/NGL-gruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Roger Helmer, grupplös, József Szájer, Catherine Trautmann, Karin Resetarits, Miguel Portas, Johannes Blokland, Syed Kamall, Christa Prets, Sharon Bowles, Giusto Catania, Manolis Mavrommatis, Åsa Westlund, Patrizia Toia och Marie-Hélène Descamps.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Anna Hedh, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Luis Herrero-Tejedor och Viviane Reding.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.8 i protokollet av den 13.12.2006.

19.   Rådets årsrapport om de mänskliga rättigheterna (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Rådets årsrapport om de mänskliga rättigheterna

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Gerardo Galeote för PPE-DE-gruppen, Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Hanna Foltyn-Kubicka för UEN-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Simon Coveney, Józef Pinior, Marios Matsakis, Eoin Ryan, Richard Howitt, Jan Tadeusz Masiel, Paula Lehtomäki och Benita Ferrero-Waldner.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Marios Matsakis.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Edward McMillan-Scott, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Gerardo Galeote för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Marco Cappato och Marco Pannella för ALDE-gruppen, Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto, Gabriele Zimmer, Jens Holm, Erik Meijer, Luisa Morgantini och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Inese Vaidere, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om uppföljningen av Sacharovpriset (B6-0650/2006). |
| --- | --- |

—

Edward McMillan-Scott, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra och Gerardo Galeote för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Marco Cappato och Marco Pannella för ALDE-gruppen, Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto, Gabriele Zimmer, Jens Holm, Erik Meijer, Luisa Morgantini och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Inese Vaidere, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen, om uppföljningen av Sacharovpriset (B6-0650/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.33 i protokollet av den 14.12.2006.

20.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) – Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * – Förslag till ändringsbudget nr 6/2006 (debatt)

(debatt)

Betänkande om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) (15637/2006 – C6-0442/2006 – 2006/2018(BUD)) ändringsskrivelserna nr 1/2007 (SEK(2006)0762) – 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) – 3/2007 (15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007

| | Avsnitt I, Europaparlamentet |
| --- | --- |

Avsnitt I, Europaparlamentet

| | Avsnitt II, Rådet |
| --- | --- |

Avsnitt II, Rådet

| | Avsnitt III, Kommissionen |
| --- | --- |

Avsnitt III, Kommissionen

| | Avsnitt IV, Domstolen |
| --- | --- |

Avsnitt IV, Domstolen

| | Avsnitt V, Revisionsrätten |
| --- | --- |

Avsnitt V, Revisionsrätten

| | Avsnitt VI, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

Avsnitt VI, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| | Avsnitt VII, Regionkommittén |
| --- | --- |

Avsnitt VII, Regionkommittén

| | Avsnitt VIII(A), Ombudsmannen |
| --- | --- |

Avsnitt VIII(A), Ombudsmannen

| | Avsnitt VIII(B), Europeiska datatillsynsmannen – Budgetutskottet. Medföredragande: James Elles och Louis Grech (A6-0451/2006).
  Betänkande om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [KOM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)] – Budgetutskottet. |
| --- | --- |

Avsnitt VIII(B), Europeiska datatillsynsmannen – Budgetutskottet. Medföredragande: James Elles och Louis Grech (A6-0451/2006).

Betänkande om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [KOM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)] – Budgetutskottet.

Föredragande: Ingeborg Gräßle (A6-0447/2006).

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006

Avsnitt III – kommissionen [15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD)] – Budgetutskottet.

Föredragande: Gianni Pittella (A6-0444/2006).

James Elles och Louis Grech redogjorde för sitt betänkande (A6-0451/2006).

Ingeborg Gräßle redogjorde för sitt betänkande (A6-0447/2006).

Talare: Ulla-Maj Wideroos (rådets tjänstgörande ordförande) och Dalia Grybauskaitė (ledamot av kommissionen).

Talare: Borut Pahor (föredragande av yttrande från utskottet CONT), Ville Itälä för PPE-DE-gruppen, Catherine Guy-Quint för PSE-gruppen, Anne E. Jensen för ALDE-gruppen, Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk för UEN-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen och Sergej Kozlík, grupplös.

Gianni Pittella redogjorde för sitt betänkande (A6-0444/2006).

Talare: Salvador Garriga Polledo, Jutta Haug, Kyösti Virrankoski, Hans-Peter Martin, Janusz Lewandowski, Neena Gill, Markus Ferber, Paulo Casaca och Antonis Samaras.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: Vladimír Maňka, Jean-Claude Martinez, Ingeborg Gräßle, Catherine Guy-Quint, Paul Rübig, Richard Corbett, som berömde talmannen för hennes sätt att leda debatten, samt Dalia Grybauskaitė.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: 14.12.2006 och 13.12.2006.

21.   Föredragningslista

Talmanskonferensen har lagt fram ett förslag till beslut om antalet ledamöter i utskotten (B6-0664/2006).

Denna punkt skulle gå till omröstning torsdagen den 14.12.2006. Tidsfristen för ingivande av ändringsförslag fastställdes till onsdagen den 13.12.2006 kl. 12.00.

(Sammanträdet avbröts kl. 18.25, i avvaktan på frågestunden, och återupptogs kl. 18.30.)

22.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0448/2006).

Första delen

Fråga 37 (Sharon Bowles): Arbetstagare från Rumänien och Bulgarien.

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Sharon Bowles, Richard Corbett och Alexander Stubb.

Fråga 38 (David Martin): Skattefri försäljning inom ramen för de nya förordningarna om luftfartssäkerhet.

Joe Borg (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från David Martin, Reinhard Rack och Jörg Leichtfried.

Fråga 39 (Reinhard Rack): Ersättning för förseningar i flygtrafiken.

Joe Borg besvarade frågan samt följdfrågor från Reinhard Rack, Robert Evans och Richard Seeber.

Andra delen

Fråga 40 (Chris Davies): Gemenskapsåtgärder för att få ett slut på kasseringen av bifångster.

Joe Borg besvarade frågan samt följdfrågor från Chris Davies och Jim Allister.

Fråga 41 hade dragits tillbaka.

Fråga 42 (Teresa Riera Madurell): Åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av rekommendationerna i betänkandet om kvinnor och fiske.

Joe Borg besvarade frågan samt en följdfråga från Teresa Riera Madurell.

Frågorna 43-45 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 46 (Lambert van Nistelrooij): Ekonomiska och innovativa möjligheter i samband med den demografiska förändringen.

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Lambert van Nistelrooij, Danutė Budreikaitė och Andreas Mölzer.

Fråga 47 (Bernd Posselt): Befolkningsutveckling och vårdlön.

Vladimír Špidla besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Frågorna 48-53 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 54 (Marc Tarabella): Den misslyckade konsumentpolitiken på den inre marknaden.

Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Marc Tarabella.

Fråga 55 (Sarah Ludford): Genmodifierat (GM) ris.

Markos Kyprianou besvarade frågan samt en följdfråga från Sarah Ludford.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.50 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

23.   Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter [KOM(2006)0091 – C6-0082/2006 –2006/0033(COD)] – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Roselyne Bachelot-Narquin (A6-0385/2006).

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Roselyne Bachelot-Narquin redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Giulietto Chiesa (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Esko Seppänen (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Vladimír Remek (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Jamila Madeira (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Ria Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Jean Louis Cottigny för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, José Albino Silva Peneda, Jan Andersson, Ona Juknevičienė, Pierre Jonckheer, Csaba Őry, Alejandro Cercas, Danutė Budreikaitė, Thomas Mann, Donata Gottardi, Philip Bushill-Matthews, Brigitte Douay, Iles Braghetto, Gábor Harangozó, Konstantinos Hatzidakis, Nikolaos Vakalis, Ivo Belet och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.9 i protokollet av den 13.12.2006.

24.   Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (debatt)

(debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut [10351/1/2006 – C6-0314/2006 –2005/0017(COD)] – Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Medföredragande: Lissy Gröner och Amalia Sartori (A6-0455/2006).

Lissy Gröner och Amalia Sartori redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Anna Záborská för PPE-DE-gruppen, Zita Gurmai för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Britta Thomsen, Bairbre de Brún, Johannes Blokland, Teresa Riera Madurell, Pia Elda Locatelli, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Anna Hedh och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.18 i protokollet av den 14.12.2006.

25.   Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EG [KOM(2005)0683 – C6-0007/2006 –2005/0282(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Matthias Groote (A6-0301/2006).

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Matthias Groote redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ivo Belet (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Anja Weisgerber (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Bogusław Liberadzki (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Martin Callanan för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, Jens Holm för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Jacques Toubon, Péter Olajos, Zita Pleštinská, Richard Seeber, Karsten Friedrich Hoppenstedt och Günter Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.10 i protokollet av den 13.12.2006.

26.   Parlamentets sammansättning

Ole Krarup hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 01.01.2007.

I enlighet med artikel 4.1 i arbetsordningen fastställde parlamentet att denna plats var vakant från och med detta datum och skulle underrätta den berörda nationella myndigheten om detta.

27.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 381.846/OJME).

28.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.35.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Antonios Trakatellis

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer

Athanasiu, Bărbuleţiu, Becşenescu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Paşcu, Podgorean, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vigenin

---

BILAGA

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Nominering av den bulgariska kommissionsledamoten

Förslag till beslut: B6-0644/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag till beslut | ONU | + | 583, 21, 28 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: förslag till beslut

ONU

+

583, 21, 28

Omröstning med namnupprop: artikel 99.4 i arbetsordningen

2.   Nominering av den rumänska kommissionsledamoten

Förslag till beslut: B6-0645/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag till beslut | ONU | + | 595, 16, 29 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: förslag till beslut

ONU

+

595, 16, 29

Omröstning med namnupprop: artikel 99.4 i arbetsordningen

3.   Nominering av revisionsrättens bulgariska ledamot

Betänkande: José Javier POMÉS RUÍZ (A6-0442/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag till beslut | | + | sluten omröstning (artikel 162.1)
  561, 32, 38 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: förslag till beslut

+

sluten omröstning (artikel 162.1)

561, 32, 38

4.   Nominering av revisionsrättens rumänska ledamot

Betänkande: Szabolcs FAZAKAS (A6-0443/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag till beslut | | + | sluten omröstning (artikel 162.1)
  356, 229, 51 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: förslag till beslut

+

sluten omröstning (artikel 162.1)

356, 229, 51

5.   Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *

Betänkande: Jean-Marie CAVADA (A6-0423/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Marianne THYSSEN (A6-0408/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

7.   Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6-0445/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

8.   Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***II

Betänkande: Philippe MORILLON (A6-0400/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

9.   Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Marielle DE SARNEZ (A6-0433/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

10.   Programmet Tull 2013 ***I

Betänkande: Janelly FOURTOU (A6-0428/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

11.   En papperslös miljö för tullen och handeln ***I

Betänkande: Christopher HEATON-HARRIS (A6-0407/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

12.   Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***I

Betänkande: Janusz LEWANDOWSKI (A6-0424/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar *

Betänkande: Mihael BREJC (A6-0388/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

14.   Utgifter inom veterinärområdet *

Betänkande: Ilda FIGUEIREDO (A6-0409/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

15.   Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III

Betänkande: Christa KLAß (A6-0446/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: gemensamt förslag | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: gemensamt förslag

+

16.   Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II

Andrabehandlingsrekommendation:
  (kvalificerad majoritet erfordras)

Gay MITCHELL (A6-0448/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i dess helhet | 2, 3, 1 | MITCHELL m.fl. | | - | |
| Gemensam ståndpunkt | | Förklarades godkänd |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

texten i dess helhet

2, 3, 1

MITCHELL m.fl.

-

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

17.   Gemenskapens tullkodex ***I

Betänkande: Janelly FOURTOU (A6-0429/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-13
  15-17
  20-23
  25-26
  28-33
  36-56 | utskottet | | + | |
| artikel 11, efter punkt 2 | 14 | utskottet | | + | |
| 57 | PPE-DE | | T | |
| artikel 15 | 18 | utskottet | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 125 | 58 | PPE-DE | EO | - | 281, 337, 16 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-13

15-17

20-23

25-26

28-33

36-56

utskottet

+

artikel 11, efter punkt 2

14

utskottet

+

57

PPE-DE

T

artikel 15

18

utskottet

+

19

utskottet

↓

efter artikel 125

58

PPE-DE

EO

-

281, 337, 16

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Då ändringsförslagen 24, 27, 34 och 35 inte berörde samtliga språkversioner togs de inte upp till omröstning (artikel 151.1d i arbetsordningen).

18.   Avyttring av foderblandningar ***I

Betänkande: Friedrich-Wilhelm GRAEFE ZU BARINGDORF (A6-0411/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk. | - | |
| efter skäl 1 | 5=
  11=
  14= | ALDE
  PPE-DE
  Verts/ALE | | + | |
| 1 | utskottet | | ↓ | |
| 16 | Verts/ALE | | - | |
| 7=
  13= | ALDE
  PPE-DE | | + | |
| efter skäl 2 | 8 | ALDE | | - | |
| efter skäl 3 | 3 | utskottet | | - | |
| 9=
  12=
  15= | ALDE
  PPE-DE
  Verts/ALE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

2

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk.

-

efter skäl 1

5=

11=

14=

ALDE

PPE-DE

Verts/ALE

+

1

utskottet

↓

16

Verts/ALE

-

7=

13=

ALDE

PPE-DE

+

efter skäl 2

8

ALDE

-

efter skäl 3

3

utskottet

-

9=

12=

15=

ALDE

PPE-DE

Verts/ALE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslagen 6 och 10 var otillåtliga.

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE ÄF 2 och 4

PPE-DE: ÄF 4

ALDE: ÄF 4

19.   Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet ***I

Betänkande: Wolf KLINZ (ex-Letta) (A6-0332/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 —




  kompromiss | 16-49 | ALDE | | + | |
| block 2 –




  ändringsförslag från ansvarigt utskott | 1-2
  4-15 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 615, 13, 20 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 —

kompromiss

16-49

ALDE

+

block 2 –

ändringsförslag från ansvarigt utskott

1-2

4-15

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

615, 13, 20

Då ändringsförslag 3 inte berörde samtliga språkversioner togs det inte upp till omröstning (artikel 151.1d i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

20.   Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***I

Betänkande: Hélène FLAUTRE/Edward MCMILLAN-SCOTT (A6-0376/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 –




  kompromisspaket | 101-109
  111-116
  118-145
  146
  147 | Verts/ALE, PPE-DE
  Verts/ALE
  Verts/ALE | | + | ÄF 147


  ändrat muntligen |
| block 2 | 1-100 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 2, punkt 1, led a | 148 | PPE-DE | | T | |
| 117 | Verts/ALE, PPE-DE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 –

kompromisspaket

101-109

111-116

118-145

146

147

Verts/ALE, PPE-DE

Verts/ALE

Verts/ALE

+

ÄF 147

ändrat muntligen

block 2

1-100

utskottet

↓

artikel 2, punkt 1, led a

148

PPE-DE

T

117

Verts/ALE, PPE-DE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 110 hade dragits tillbaka

Övrigt

Flautre lade fram följande muntliga ändringsförslag till ändringsförslag 147:

Målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter måste i allt högre grad införlivas i alla befintliga finansieringsinstrument för externt bistånd. Gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning kommer emellertid att ha en särskild kompletterande roll vid sidan om dessa, eftersom det är övergripande till sin natur och inte är beroende av samtycke från tredjeländernas regeringar och andra myndigheter. Detta möjliggör samarbete med det civila samhället när det gäller känsliga människorätts- och demokratifrågor, inbegripet migranters åtnjutande av mänskliga rättigheter samt asylsökandes och internflyktingars rättigheter, och ger den flexibilitet som krävs för anpassning till föränderliga omständigheter eller stöd till nytänkande. Vidare skapas kapacitet inom gemenskapen att formulera och stödja särskilda mål och åtgärder på internationell nivå som inte är bundna till vare sig särskilda geografiska områden eller särskilda kriser, något som kan kräva samarbete över nationsgränserna eller inbegripa insatser såväl inom gemenskapen som i en rad tredjeländer. Förordningen tillhandahåller den nödvändiga ramen för insatser som kräver konsekvens i politiken, ett enhetligt förvaltningssystem och gemensamma verksamhetsnormer, t.ex. stöd till EU:s valövervakningsuppdrag.

21.   Förebyggande av skador och främjande av säkerhet *

Förebyggande av skador och främjande av säkerhet *

Betänkande: Kathy SINNOTT (A6-0398/2006)

Betänkande: Kathy SINNOTT (A6-0398/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-3
  5-28 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 4 | utskottet | särsk. | + | |
| rekommendation till kommissionen, efter punkt 3 | 29 | ALDE | | T | |
| efter skäl 5 | 30 | ALDE | | T | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-3

5-28

utskottet

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

4

utskottet

utskottet

särsk.

+

rekommendation till kommissionen, efter punkt 3

29

ALDE

T

efter skäl 5

30

ALDE

T

omröstning: ändrat förslag

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM ÄF 4

22.   Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier *

Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier *

Betänkande: David MARTIN (A6-0430/2006)

Betänkande: David MARTIN (A6-0430/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-32 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-32

utskottet

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   B6-0644/2006 – Nominering av den bulgariska kommissionsledamoten

Beslut

Ja-röster: 583

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Albertini, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 21

ALDE: Mohácsi

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Roth-Behrendt

UEN: Camre

Verts/ALE: Beer

Nedlagda röster: 28

GUE/NGL: Manolakou, Pflüger, Rizzo, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, Tomczak

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Mann Thomas

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí, Onesta

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Michael Gahler, Panagiotis Beglitis, Aloyzas Sakalas

2.   B6-0645/2006 – Nominering av den rumänska kommissionsledamoten

Beslut

Ja-röster: 595

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 16

GUE/NGL: Henin, Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Nedlagda röster: 29

GUE/NGL: Manolakou, Pflüger, Rizzo, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, Tomczak

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Klamt, Lauk, Mann Thomas

PSE: Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Onesta

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Panagiotis Beglitis, Aloyzas Sakalas

3.   Betänkande Pomés Ruiz A6-0442/2006 – sluten omröstning

Beslut

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Tarand, Titley, Van Lancker,Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

4.   Betänkande Fazakas A6-0443/2006 – sluten omröstning

Beslut

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gobbo, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

5.   Betänkande Klinz A6-0332/2006

Resolution

Ja-röster: 615

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 13

IND/DEM: Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Nattrass, Piotrowski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Mote

Nedlagda röster: 20

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Krupa, Louis

NI: Allister, Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gobbo, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0529

Nominering av den bulgariska kommissionsledamoten

Europaparlamentets beslut om godkännande av nomineringen av Republiken Bulgariens utnämnda kandidat Meglena Kuneva till ny ledamot av kommissionen

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av akten om villkoren för Republiken Bulgariens anslutning, särskilt artikel 45, |
| --- | --- |

—

med beaktande av akten om villkoren för Republiken Bulgariens anslutning, särskilt artikel 45,

| — | med beaktande av den kandidat som utnämnts av det anslutande landet för att nomineras till ledamot av kommissionen, i detta fall Meglena Kuneva, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kandidat som utnämnts av det anslutande landet för att nomineras till ledamot av kommissionen, i detta fall Meglena Kuneva,

| — | med beaktande av utfrågningen av den berörda kandidaten den 27 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av den berörda kandidaten den 27 november 2006,

| — | med beaktande av rådets avsikt att enligt överenskommelse med kommissionens ordförande utse den nya ledamoten av kommissionen från och med anslutningsdagen, det vill säga den 1 januari 2007, i enlighet med rådets skrivelse av den 31 oktober 2006 till Europaparlamentets talman, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets avsikt att enligt överenskommelse med kommissionens ordförande utse den nya ledamoten av kommissionen från och med anslutningsdagen, det vill säga den 1 januari 2007, i enlighet med rådets skrivelse av den 31 oktober 2006 till Europaparlamentets talman,

| — | med beaktande av protokollet om utvidgningen av Europeiska unionen som fogats till EU-fördraget och fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna, särskilt dess artikel 4.4, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om utvidgningen av Europeiska unionen som fogats till EU-fördraget och fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna, särskilt dess artikel 4.4,

| — | med beaktande av artikel 99 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentet erinrar om bestämmelserna i artikel 214.2 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet erinrar om bestämmelserna i artikel 214.2 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| B. | Parlamentet har beaktat dels resultatet av utfrågningen av den utnämnda kommissionsledamoten från Republiken Bulgarien, vilket sammanfattas i den utvärdering som det behöriga parlamentsutskottets ordförande överlämnat till Europaparlamentets talman, dels talmanskonferensens rekommendation. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet har beaktat dels resultatet av utfrågningen av den utnämnda kommissionsledamoten från Republiken Bulgarien, vilket sammanfattas i den utvärdering som det behöriga parlamentsutskottets ordförande överlämnat till Europaparlamentets talman, dels talmanskonferensens rekommendation.

| C. | Det förfarande som avses i artikel 4.2 och 4.3 i det ovannämnda protokollet om utvidgningen beträffande sammansättningen av den nya kommissionen måste inledas från och med november 2009 inom ramen för den europeiska konstitutionella processen. |
| --- | --- |

C.

Det förfarande som avses i artikel 4.2 och 4.3 i det ovannämnda protokollet om utvidgningen beträffande sammansättningen av den nya kommissionen måste inledas från och med november 2009 inom ramen för den europeiska konstitutionella processen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner nomineringen av den nya ledamoten av kommissionen, Meglena Kuneva, för det mandat som återstår fram till den 31 oktober 2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner nomineringen av den nya ledamoten av kommissionen, Meglena Kuneva, för det mandat som återstår fram till den 31 oktober 2009.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

P6_TA(2006)0530

Nominering av den rumänska kommissionsledamoten

Europaparlamentets beslut om godkännande av nomineringen av Rumäniens utnämnda kandidat Leonard Orban till ny ledamot av kommissionen

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av akten om villkoren för Rumäniens anslutning, särskilt artikel 45, |
| --- | --- |

—

med beaktande av akten om villkoren för Rumäniens anslutning, särskilt artikel 45,

| — | med beaktande av den kandidat som utnämnts av det anslutande landet för att nomineras till ledamot av kommissionen, i detta fall Leonard Orban, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kandidat som utnämnts av det anslutande landet för att nomineras till ledamot av kommissionen, i detta fall Leonard Orban,

| — | med beaktande av utfrågningen av den berörda kandidaten den 27 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av den berörda kandidaten den 27 november 2006,

| — | med beaktande av rådets avsikt att enligt överenskommelse med kommissionens ordförande utse den nya ledamoten av kommissionen från och med anslutningsdagen, det vill säga den 1 januari 2007, i enlighet med rådets skrivelse av den 31 oktober 2006 till Europaparlamentets talman, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets avsikt att enligt överenskommelse med kommissionens ordförande utse den nya ledamoten av kommissionen från och med anslutningsdagen, det vill säga den 1 januari 2007, i enlighet med rådets skrivelse av den 31 oktober 2006 till Europaparlamentets talman,

| — | med beaktande av protokollet om utvidgningen av Europeiska unionen som fogats till EU-fördraget och fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna, särskilt dess artikel 4.4, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om utvidgningen av Europeiska unionen som fogats till EU-fördraget och fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna, särskilt dess artikel 4.4,

| — | med beaktande av artikel 99 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentet erinrar om bestämmelserna i artikel 214.2 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet erinrar om bestämmelserna i artikel 214.2 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| B. | Parlamentet har beaktat dels resultatet av utfrågningen av den utnämnda kommissionsledamoten från Rumänien, vilket sammanfattas i den utvärdering som det behöriga parlamentsutskottets ordförande överlämnat till Europaparlamentets talman, dels talmanskonferensens rekommendation. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet har beaktat dels resultatet av utfrågningen av den utnämnda kommissionsledamoten från Rumänien, vilket sammanfattas i den utvärdering som det behöriga parlamentsutskottets ordförande överlämnat till Europaparlamentets talman, dels talmanskonferensens rekommendation.

| C. | Det förfarande som avses i artikel 4.2 och 4.3 i det ovannämnda protokollet om utvidgningen beträffande sammansättningen av den nya kommissionen måste inledas från och med november 2009 inom ramen för den europeiska konstitutionella processen. |
| --- | --- |

C.

Det förfarande som avses i artikel 4.2 och 4.3 i det ovannämnda protokollet om utvidgningen beträffande sammansättningen av den nya kommissionen måste inledas från och med november 2009 inom ramen för den europeiska konstitutionella processen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner nomineringen av den nya ledamoten av kommissionen, Leonard Orban, för det mandat som återstår fram till den 31 oktober 2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner nomineringen av den nya ledamoten av kommissionen, Leonard Orban, för det mandat som återstår fram till den 31 oktober 2009.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

P6_TA(2006)0531

Utnämnande av den bulgariska ledamoten av revisionsrätten

Europaparlamentets beslut om nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (C6-0411/2006 – 2006/0811(CNS))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 247.3 i EG-fördraget och artikel 160b.3 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0411/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 247.3 i EG-fördraget och artikel 160b.3 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0411/2006),

| — | med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträde den 28 november 2006 höll en utfrågning med rådets kandidat till revisionsrätten och bedömde den nominerades kvalifikationer mot bakgrund av de kriterier som anges i artiklarna 247.2 i EG-fördraget och 160b.2 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträde den 28 november 2006 höll en utfrågning med rådets kandidat till revisionsrätten och bedömde den nominerades kvalifikationer mot bakgrund av de kriterier som anges i artiklarna 247.2 i EG-fördraget och 160b.2 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av artikel 101 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 101 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkande från budgetkontrollutskottet (A6-0442/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande från budgetkontrollutskottet (A6-0442/2006).

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker nomineringen av Nadezhda Sandolova till uppdraget som ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska gemenskapernas övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska gemenskapernas övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

P6_TA(2006)0532

Utnämnande av den rumänska ledamoten av revisionsrätten

Europaparlamentets beslut om nomineringen av Ovidiu Ispir till uppdraget som ledamot av revisionsrätten (C6-0410/2006 – 2006/0812(CNS))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 247.3 i EG-fördraget och artikel 160b.3 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0410/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 247.3 i EG-fördraget och artikel 160b.3 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0410/2006),

| — | med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträde den 28 november 2006 utfrågade den av rådet föreslagna kandidaten till posten som ledamot av revisionsrätten och bedömde kandidatens meriter utifrån de kriterier som fastställts genom artikel 247.2 i EG-fördraget och artikel 160b.2 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträde den 28 november 2006 utfrågade den av rådet föreslagna kandidaten till posten som ledamot av revisionsrätten och bedömde kandidatens meriter utifrån de kriterier som fastställts genom artikel 247.2 i EG-fördraget och artikel 160b.2 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av artikel 101 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 101 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0443/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0443/2006).

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Ovidiu Ispir till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Ovidiu Ispir till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska gemenskapernas övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska gemenskapernas övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

P6_TA(2006)0533

Villkoren för Islands och Norges deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (KOM(2006)0178 – C6-0358/2006 – 2006/0063(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0178) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0178) (1),

| — | med beaktande av artikel 62.2 a, artikel 66 och artikel 300.2 första stycket, första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62.2 a, artikel 66 och artikel 300.2 första stycket, första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0358/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0358/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0423/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0423/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Island och Konungariket Norge parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Island och Konungariket Norge parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0534

Gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (13241/1/2006 – C6-0420/2006 – 2005/0042B(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13241/1/2006 – C6-0420/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13241/1/2006 – C6-0420/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0115) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0115) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0235) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0235) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0408/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0408/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 23.3.2006, P6_TA(2006)0107.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0535

Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (14224/4/2006 – C6-0432/2006 – 2004/0270B(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14224/4/2006 – C6-0432/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14224/4/2006 – C6-0432/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0775) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0775) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0445/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0445/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter, 17.5.2006, P6_TA(2006)0212.

(3)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

P6_TA(2006)0536

Rapportering av uppgifter om landade fiskeriprodukter ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (14283/1/2006 – C6-0421/2006 – 2005/0223(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14283/1/2006 – C6-0421/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14283/1/2006 – C6-0421/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0566) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0566) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A6-0400/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A6-0400/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 15.6.2006, P6_TA(2006)0264.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0537

Skydd av minderåriga och människans värdighet och konkurrenskraften hos industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (9577/1/2006 – C6-0313/2006 – 2004/0117(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9577/1/2006 – C6-0313/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9577/1/2006 – C6-0313/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0341), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0341),

| — | med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2006)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2006)0031),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur och utbildning (A6-0433/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur och utbildning (A6-0433/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 217.

P6_TA(2006)0538

Programmet Tull 2013 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013) (KOM(2006)0201 – C6-0158/2006 – 2006/0075(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0201) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0201) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0158/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0158/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A6-0428/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A6-0428/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det anslag som anges i lagstiftningsförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 1a i den nya fleråriga budgetramen, och påpekar att det årliga beloppet kommer att bestämmas inom det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det anslag som anges i lagstiftningsförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 1a i den nya fleråriga budgetramen, och påpekar att det årliga beloppet kommer att bestämmas inom det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0075

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Ett av de viktigaste målen för gemenskapen under de kommande åren är att skapa tillväxt och sysselsättning, så som det också fastlagts i den omstartade Lissabonstrategin. De tidigare programmen på tullområdet, särskilt Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (3) (nedan kallat ”Tull 2007-programmet”), har avsevärt bidragit till det målet och förverkligandet av tullpolitikens övergripande mål. Det är därför lämpligt att fortsätta den verksamhet som inletts under dessa program. Ett nytt program (nedan kallat ”programmet”) bör inrättas för en period på sex år, så att dess giltighetsperiod anpassas till giltighetsperioden för den fleråriga finansieringsram som ingår i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4). |
| --- | --- |

(1)

Ett av de viktigaste målen för gemenskapen under de kommande åren är att skapa tillväxt och sysselsättning, så som det också fastlagts i den omstartade Lissabonstrategin. De tidigare programmen på tullområdet, särskilt Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (3) (nedan kallat ”Tull 2007-programmet”), har avsevärt bidragit till det målet och förverkligandet av tullpolitikens övergripande mål. Det är därför lämpligt att fortsätta den verksamhet som inletts under dessa program. Ett nytt program (nedan kallat ”programmet”) bör inrättas för en period på sex år, så att dess giltighetsperiod anpassas till giltighetsperioden för den fleråriga finansieringsram som ingår i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4).

| (2) | Tullförvaltningarna har en avgörande roll att spela när det gäller att skydda gemenskapens intressen, särskilt dess ekonomiska intressen. Genom deras verksamhet får gemenskapens medborgare och ekonomiska aktörer dessutom ett likvärdigt skydd oberoende av var i gemenskapens tullområde tullklareringsformaliteter genomförs. I detta sammanhang har de strategier som fastställs av gruppen för tullpolicyfrågor syftat till att säkerställa att de nationella tullförvaltningarna fungerar lika effektivt och ändamålsenligt, och möter krav som förändringar i tullmiljön kan medföra, som om de vore en enda tullförvaltning. Därför är det viktigt att detta program är förenligt med och bidrar till den allmänna tullpolitiken, och att gruppen för tullpolicyfrågor, bestående av kommissionen och cheferna för medlemsstaternas tullförvaltningar eller företrädare för dessa, stöds enligt programmet. Genomförandet av programmet bör samordnas och organiseras av kommissionen och medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma strategi som utarbetas av gruppen för tullpolicyfrågor. |
| --- | --- |

(2)

Tullförvaltningarna har en avgörande roll att spela när det gäller att skydda gemenskapens intressen, särskilt dess ekonomiska intressen. Genom deras verksamhet får gemenskapens medborgare och ekonomiska aktörer dessutom ett likvärdigt skydd oberoende av var i gemenskapens tullområde tullklareringsformaliteter genomförs. I detta sammanhang har de strategier som fastställs av gruppen för tullpolicyfrågor syftat till att säkerställa att de nationella tullförvaltningarna fungerar lika effektivt och ändamålsenligt, och möter krav som förändringar i tullmiljön kan medföra, som om de vore en enda tullförvaltning. Därför är det viktigt att detta program är förenligt med och bidrar till den allmänna tullpolitiken, och att gruppen för tullpolicyfrågor, bestående av kommissionen och cheferna för medlemsstaternas tullförvaltningar eller företrädare för dessa, stöds enligt programmet. Genomförandet av programmet bör samordnas och organiseras av kommissionen och medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma strategi som utarbetas av gruppen för tullpolicyfrågor.

| (3) | På tullområdet behöver prioritet ges åt att förbättra kontroller och bedrägeribekämpning, minimera de ekonomiska aktörernas kostnader för att följa tullagstiftningen, säkerställa en effektiv förvaltning av varukontrollen vid de yttre gränserna och skydda Europeiska unionens medborgare med avseende på trygghet och säkerhet i den internationella leveranskedjan. Gemenskapen bör därför ha möjlighet att inom ramen för sina befogenheter understödja de åtgärder som vidtas av medlemsstaternas tullförvaltningar, och alla möjligheter till administrativt samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd som gemenskapsreglerna ger utrymme för bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

(3)

På tullområdet behöver prioritet ges åt att förbättra kontroller och bedrägeribekämpning, minimera de ekonomiska aktörernas kostnader för att följa tullagstiftningen, säkerställa en effektiv förvaltning av varukontrollen vid de yttre gränserna och skydda Europeiska unionens medborgare med avseende på trygghet och säkerhet i den internationella leveranskedjan. Gemenskapen bör därför ha möjlighet att inom ramen för sina befogenheter understödja de åtgärder som vidtas av medlemsstaternas tullförvaltningar, och alla möjligheter till administrativt samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd som gemenskapsreglerna ger utrymme för bör utnyttjas till fullo.

| (4) | För att stödja kandidatländernas anslutningsprocess bör dessa länders tullförvaltningar få den hjälp de behöver så att de från och med dagen för ländernas anslutning kan påta sig alla de uppgifter som krävs enligt gemenskapslagstiftningen, inbegripet uppgiften att förvalta de framtida yttre gränserna. Därför bör detta program vara öppet för kandidatländer och potentiella kandidatläder. |
| --- | --- |

(4)

För att stödja kandidatländernas anslutningsprocess bör dessa länders tullförvaltningar få den hjälp de behöver så att de från och med dagen för ländernas anslutning kan påta sig alla de uppgifter som krävs enligt gemenskapslagstiftningen, inbegripet uppgiften att förvalta de framtida yttre gränserna. Därför bör detta program vara öppet för kandidatländer och potentiella kandidatläder.

| (5) | För att främja tullreformer i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken är det lämpligt att på vissa villkor ge dem möjlighet att delta i utvalda delar av programmets verksamheter. |
| --- | --- |

(5)

För att främja tullreformer i de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken är det lämpligt att på vissa villkor ge dem möjlighet att delta i utvalda delar av programmets verksamheter.

| (6) | Handelns tilltagande globalisering, utvecklingen av nya marknader och förändringar när det gäller det sätt på och den hastighet med vilken varor förflyttas ställer krav på ökade kontakter mellan gemenskapens tullförvaltningar och med ekonomiska, juridiska och vetenskapliga kretsar eller andra aktörer som är verksamma på utrikeshandelns område. Programmet bör ge dem som representerar dessa kretsar eller enheter möjlighet att delta i programverksamheter där så är lämpligt. |
| --- | --- |

(6)

Handelns tilltagande globalisering, utvecklingen av nya marknader och förändringar när det gäller det sätt på och den hastighet med vilken varor förflyttas ställer krav på ökade kontakter mellan gemenskapens tullförvaltningar och med ekonomiska, juridiska och vetenskapliga kretsar eller andra aktörer som är verksamma på utrikeshandelns område. Programmet bör ge dem som representerar dessa kretsar eller enheter möjlighet att delta i programverksamheter där så är lämpligt.

| (7) | De transeuropeiska datoriserade system för säker kommunikation och säkert informationsutbyte som har finansierats genom Tull 2007 är av avgörande betydelse för tullens arbete i gemenskapen och för informationsutbytet mellan tullförvaltningarna och de bör därför även fortsättningsvis få stöd inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

(7)

De transeuropeiska datoriserade system för säker kommunikation och säkert informationsutbyte som har finansierats genom Tull 2007 är av avgörande betydelse för tullens arbete i gemenskapen och för informationsutbytet mellan tullförvaltningarna och de bör därför även fortsättningsvis få stöd inom ramen för programmet.

| (8) | Erfarenheterna från tidigare tullprogram visar att åtgärden att sammanföra tjänstemän från olika nationella förvaltningar inom ramen för yrkesrelaterade verksamheter, med utnyttjande av sådana metoder som metod- och resultatjämförelser, projektgrupper, seminarier, workshopar, arbetsbesök, utbildningsverksamhet och övervakningsåtgärder, bidrar till stor del till att målen med dessa program uppnås. Dessa verksamheter bör därför fortsätta, samtidigt som det bör ges möjlighet att utveckla nya metoder då detta krävs för att ännu mer effektivt bemöta behov som kan uppstå. |
| --- | --- |

(8)

Erfarenheterna från tidigare tullprogram visar att åtgärden att sammanföra tjänstemän från olika nationella förvaltningar inom ramen för yrkesrelaterade verksamheter, med utnyttjande av sådana metoder som metod- och resultatjämförelser, projektgrupper, seminarier, workshopar, arbetsbesök, utbildningsverksamhet och övervakningsåtgärder, bidrar till stor del till att målen med dessa program uppnås. Dessa verksamheter bör därför fortsätta, samtidigt som det bör ges möjlighet att utveckla nya metoder då detta krävs för att ännu mer effektivt bemöta behov som kan uppstå.

| (9) | Tulltjänstemännen behöver en tillräcklig nivå av språklig kompetens för att kunna samarbeta och delta i programmet. Det bör vara de deltagande länderna som ansvarar för att deras tjänstemän får den nödvändiga språkutbildningen. |
| --- | --- |

(9)

Tulltjänstemännen behöver en tillräcklig nivå av språklig kompetens för att kunna samarbeta och delta i programmet. Det bör vara de deltagande länderna som ansvarar för att deras tjänstemän får den nödvändiga språkutbildningen.

| (10) | Utvärderingen av Tull 2007 efter halva programtiden har bekräftat att informationsdelning och kunskapsutbyte mellan förvaltningarna och mellan förvaltningarna och kommissionen, liksom konsolideringen av kunskap som byggs upp i samband med programverksamheterna, behöver organiseras på ett mera strukturerat sätt. Särskild uppmärksamhet bör därför inom ramen för programmet ägnas åt informationsdelning och kunskapshantering. |
| --- | --- |

(10)

Utvärderingen av Tull 2007 efter halva programtiden har bekräftat att informationsdelning och kunskapsutbyte mellan förvaltningarna och mellan förvaltningarna och kommissionen, liksom konsolideringen av kunskap som byggs upp i samband med programverksamheterna, behöver organiseras på ett mera strukturerat sätt. Särskild uppmärksamhet bör därför inom ramen för programmet ägnas åt informationsdelning och kunskapshantering.

| (11) | Även om huvudansvaret för att målen för programmet uppnås ligger på de deltagande länderna, behövs gemenskapsåtgärder för att samordna programverksamheten och för att tillhandahålla en infrastruktur och ge de impulser som behövs. |
| --- | --- |

(11)

Även om huvudansvaret för att målen för programmet uppnås ligger på de deltagande länderna, behövs gemenskapsåtgärder för att samordna programverksamheten och för att tillhandahålla en infrastruktur och ge de impulser som behövs.

| (12) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (13) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör det särskilda beloppet för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

(13)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör det särskilda beloppet för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Ett flerårigt åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2013), nedan kallat ”programmet”, som är inriktat på att understödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder för att säkerställa att den inre marknaden fungerar effektivt på tullområdet skall inrättas för perioden 1 januari 2008–31 december 2013.

2.   Programmet skall omfatta följande verksamheter:

| a) | System för kommunikation och informationsutbyte. |
| --- | --- |

a)

System för kommunikation och informationsutbyte.

| b) | Metod- och resultatjämförelser. |
| --- | --- |

b)

Metod- och resultatjämförelser.

| c) | Seminarier och workshopar. |
| --- | --- |

c)

Seminarier och workshopar.

| d) | Projektgrupper och styrgrupper. |
| --- | --- |

d)

Projektgrupper och styrgrupper.

| e) | Arbetsbesök. |
| --- | --- |

e)

Arbetsbesök.

| f) | Utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

f)

Utbildningsverksamhet.

| g) | Övervakningssåtgärder. |
| --- | --- |

g)

Övervakningssåtgärder.

| h) | Andra verksamheter som krävs för att programmets mål skall uppnås. |
| --- | --- |

h)

Andra verksamheter som krävs för att programmets mål skall uppnås.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

| 1. | ”förvaltningar”: de offentliga myndigheter och andra organ som ansvarar för tullförvaltning och tullrelaterad verksamhet i de deltagande länderna, |
| --- | --- |

1.

”förvaltningar”: de offentliga myndigheter och andra organ som ansvarar för tullförvaltning och tullrelaterad verksamhet i de deltagande länderna,

| 2. | ”tjänsteman”: en anställd vid en förvaltning. |
| --- | --- |

2.

”tjänsteman”: en anställd vid en förvaltning.

Artikel 3

Deltagande i programmet

1.   De deltagande länderna är medlemsstaterna och de länder som avses i punkt 2.

2.   Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:

| a) | Kandidatländer som omfattas av en strategi inför anslutningen, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i gällande ramavtal och beslut av associeringsrådet. |
| --- | --- |

a)

Kandidatländer som omfattas av en strategi inför anslutningen, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i gällande ramavtal och beslut av associeringsrådet.

| b) | Potentiella kandidatländer, i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder efter det att ramavtal om deras deltagande i gemenskapens program har upprättats. |
| --- | --- |

b)

Potentiella kandidatländer, i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder efter det att ramavtal om deras deltagande i gemenskapens program har upprättats.

3.   Programmet får också vara öppet för vissa partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, om dessa länder har anpassat sin relevanta lagstiftning och sina berörda förvaltningsmetoder tillräckligt till vad som gäller i gemenskapen, och i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder efter det att ramavtal om deras deltagande i gemenskapens program har upprättats.

4.   Deltagande länder skall företrädas av tjänstemän från den berörda förvaltningen.

Artikel 4

Övergripande mål

1.   Programmet skall utformas så att följande övergripande mål uppnås:

| a) | Säkerställande av att tullens verksamhet tillgodoser den inre marknadens behov, inbegripet i fråga om säkerhet i leveranskedjan och underlättande av handeln, och stödja strategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

a)

Säkerställande av att tullens verksamhet tillgodoser den inre marknadens behov, inbegripet i fråga om säkerhet i leveranskedjan och underlättande av handeln, och stödja strategin för tillväxt och sysselsättning.

| b) | Medlemsstaternas tullförvaltningar skall samverka och utföra sina uppgifter lika effektivt som om de vore en enda förvaltning, och skall se till att kontroller med likvärdiga resultat utförs i samtliga delar av gemenskapens tullområde och att laglig affärsverksamhet får stöd. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaternas tullförvaltningar skall samverka och utföra sina uppgifter lika effektivt som om de vore en enda förvaltning, och skall se till att kontroller med likvärdiga resultat utförs i samtliga delar av gemenskapens tullområde och att laglig affärsverksamhet får stöd.

| c) | Nödvändigt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

c)

Nödvändigt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen.

| d) | Förbättrad säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

d)

Förbättrad säkerhet och trygghet.

| e) | De länder som avses i artikel 3.2 skall förberedas inför anslutning, inbegripet genom utbyte av erfarenheter och kunnande med tullförvaltningarna i dessa länder. |
| --- | --- |

e)

De länder som avses i artikel 3.2 skall förberedas inför anslutning, inbegripet genom utbyte av erfarenheter och kunnande med tullförvaltningarna i dessa länder.

2.   Det gemensamma synsättet i tullpolitiska frågor skall löpande anpassas till nya utvecklingar i partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna i gruppen för tullpolicyfrågor, bestående av kommissionen och cheferna för medlemsstaternas tullförvaltningar eller företrädare för dessa. Kommissionen skall regelbundet informera gruppen om åtgärder som gäller programmets genomförande.

Artikel 5

Särskilda mål

De särskilda målen för programmet skall vara att

| a) | minska den administrativa börda och de kostnader det innebär för de ekonomiska aktörerna att efterleva tullagstiftningen, genom förbättring av standardiseringen och förenklingen av tullsystem och tullkontroller, och upprätthålla ett öppet och tydligt samarbete med handelsaktörerna, |
| --- | --- |

a)

minska den administrativa börda och de kostnader det innebär för de ekonomiska aktörerna att efterleva tullagstiftningen, genom förbättring av standardiseringen och förenklingen av tullsystem och tullkontroller, och upprätthålla ett öppet och tydligt samarbete med handelsaktörerna,

| b) | fastställa, utveckla och tillämpa bästa arbetsmetoder, särskilt på områdena revisionskontroller före och efter klarering, riskanalys, tullkontroller och förenklade förfaranden, |
| --- | --- |

b)

fastställa, utveckla och tillämpa bästa arbetsmetoder, särskilt på områdena revisionskontroller före och efter klarering, riskanalys, tullkontroller och förenklade förfaranden,

| c) | upprätthålla ett system för att mäta medlemsstaternas resultat när det gäller tullförvaltningarnas verksamhet, i syfte att göra dem mer effektiva och verkningsfulla, |
| --- | --- |

c)

upprätthålla ett system för att mäta medlemsstaternas resultat när det gäller tullförvaltningarnas verksamhet, i syfte att göra dem mer effektiva och verkningsfulla,

| d) | understödja åtgärder som syftar till att förhindra oegentligheter, särskilt genom snabb förmedling av riskupplysningar till tullkontor i främsta ledet, |
| --- | --- |

d)

understödja åtgärder som syftar till att förhindra oegentligheter, särskilt genom snabb förmedling av riskupplysningar till tullkontor i främsta ledet,

| e) | säkra en enhetlig och otvetydig klassificering av tulltaxor i gemenskapen, särskilt genom att förbättra samordningen och samarbetet mellan laboratorierna, |
| --- | --- |

e)

säkra en enhetlig och otvetydig klassificering av tulltaxor i gemenskapen, särskilt genom att förbättra samordningen och samarbetet mellan laboratorierna,

| f) | understödja införandet av en EU-övergripande elektronisk tull genom utveckling av driftskompatibla system för kommunikation och informationsutbyte tillsammans med de nödvändiga rättsliga och administrativa förändringarna, |
| --- | --- |

f)

understödja införandet av en EU-övergripande elektronisk tull genom utveckling av driftskompatibla system för kommunikation och informationsutbyte tillsammans med de nödvändiga rättsliga och administrativa förändringarna,

| g) | underhålla de nuvarande kommunikations- och informationssystemen och, i lämpliga fall, utveckla nya system, |
| --- | --- |

g)

underhålla de nuvarande kommunikations- och informationssystemen och, i lämpliga fall, utveckla nya system,

| h) | vidta åtgärder för att understödja tullförvaltningarna i de länder som förbereder sig för anslutning, |
| --- | --- |

h)

vidta åtgärder för att understödja tullförvaltningarna i de länder som förbereder sig för anslutning,

| i) | bidra till att det i tredjeländer utvecklas tullförvaltningar med höga kvalitetsstandarder, |
| --- | --- |

i)

bidra till att det i tredjeländer utvecklas tullförvaltningar med höga kvalitetsstandarder,

| j) | förbättra samarbetet mellan tullförvaltningar i medlemsstaterna och i tredjeländer, särskilt i de partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

j)

förbättra samarbetet mellan tullförvaltningar i medlemsstaterna och i tredjeländer, särskilt i de partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken,

| k) | utveckla och stärka gemensam utbildning. |
| --- | --- |

k)

utveckla och stärka gemensam utbildning.

Artikel 6

Arbetsprogram

Kommissionen skall varje år anta ett arbetsprogram i enlighet med förfarandet i artikel 20.2.

KAPITEL II

PROGRAMVERKSAMHETER

Artikel 7

System för kommunikation och informationsutbyte

1.   Kommissionen och de deltagande länderna skall se till att de system för kommunikation och informationsutbyte som avses i punkt 2 är operativa.

2.   System för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta följande:

| a) | Gemensamma kommunikationsnätet/Gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI). |
| --- | --- |

a)

Gemensamma kommunikationsnätet/Gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI).

| b) | Det datoriserade transiteringssystemet (CTS). |
| --- | --- |

b)

Det datoriserade transiteringssystemet (CTS).

| c) | Tulltaxesystemen, särskilt dataspridningssystemet (DDS), den kombinerade nomenklaturen (KN), Informationssystemet för gemenskapens integrerade tulltaxa (TARIC), Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI), systemet för övervakning och tullkvoter (TQS), informationssystemet Suspensions (Suspensions), Specimen Management System (SMS), informationssystemet för förädlingsförfaranden (ISPP), europeiska tullförteckningen över kemiska ämnen (ECICS) och registreringssystemet för exportörer (REX). |
| --- | --- |

c)

Tulltaxesystemen, särskilt dataspridningssystemet (DDS), den kombinerade nomenklaturen (KN), Informationssystemet för gemenskapens integrerade tulltaxa (TARIC), Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI), systemet för övervakning och tullkvoter (TQS), informationssystemet Suspensions (Suspensions), Specimen Management System (SMS), informationssystemet för förädlingsförfaranden (ISPP), europeiska tullförteckningen över kemiska ämnen (ECICS) och registreringssystemet för exportörer (REX).

| d) | De säkerhetssystem som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (6), inbegripet gemenskapssystemet för riskhantering, systemet för exportkontroll (SCE), systemet för importkontroll (SCI) och systemet för godkända ekonomiska aktörer (AEO). |
| --- | --- |

d)

De säkerhetssystem som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (6), inbegripet gemenskapssystemet för riskhantering, systemet för exportkontroll (SCE), systemet för importkontroll (SCI) och systemet för godkända ekonomiska aktörer (AEO).

| e) | Övriga nya tullrelaterade system för kommunikation och informationsutbyte, inbegripet elektroniska tullsystem, som utarbetas inom ramen för gemenskapens lagstiftning och som omfattas av det arbetsprogram som avses i artikel 6. |
| --- | --- |

e)

Övriga nya tullrelaterade system för kommunikation och informationsutbyte, inbegripet elektroniska tullsystem, som utarbetas inom ramen för gemenskapens lagstiftning och som omfattas av det arbetsprogram som avses i artikel 6.

3.   Gemenskapsdelarna av systemen för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta maskinvara, programvara och nätverkslänkar som är gemensamma för alla deltagande länder. Kommissionen skall för gemenskapens räkning ingå nödvändiga avtal för att säkerställa driften av dessa delar.

4.   De delar som inte är gemenskapsdelar av systemen för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta de nationella databaser som ingår i dessa system, nätverkslänkarna mellan gemenskapsdelarna och de delar som inte är gemenskapsdelar och sådan programvara och maskinvara som varje deltagande land bedömer lämplig för att systemen skall fungera till fullo inom det landets förvaltning. De deltagande länderna skall se till att de delar som inte är gemenskapsdelar är operativa och att de är driftskompatibla med gemenskapsdelarna.

5.   Kommissionen skall i samarbete med de deltagande länderna samordna de aspekter av införandet av och funktionssättet hos gemenskapsdelarna och de delar som inte är gemenskapsdelar av systemen och infrastrukturen enligt punkt 2 som krävs för att se till att dessa system är funktionsdugliga och sammanlänkade samt kontinuerligt förbättras. Kommissionen och de deltagande länderna skall göra allt de kan för att respektera de tidtabeller och tidsfrister som fastställs i detta syfte.

6.   Kommissionen får göra CCN/CSI tillgängligt för andra förvaltningar för tulländamål eller andra ändamål. Ett ekonomiskt bidrag kan krävas för att täcka de relevanta kostnaderna.

Artikel 8

Metod- och resultatjämförelser

Jämförelser av arbetsmetoder, förfaranden och processer, med hjälp av överenskomna indikatorer för att fastställa bästa metoder, får organiseras mellan två eller fler deltagande länder.

Artikel 9

Seminarier och workshopar

Kommissionen och de deltagande länderna skall tillsammans organisera seminarier och workshopar och se till att resultaten av dessa sprids.

Artikel 10

Projektgrupper och styrgrupper

Kommissionen får i samarbete med de deltagande länderna inrätta projektgrupper med ansvar för att under en närmare angiven tid utföra särskilda arbetsuppgifter, och styrgrupper med uppgift att svara för samordningsfunktioner.

Artikel 11

Arbetsbesök

1.   De deltagande länderna skall organisera arbetsbesök för tjänstemän. Arbetsbesöken får inte överstiga en månad. Varje arbetsbesök skall vara inriktat på en särskild yrkesverksamhet och vara tillräckligt förberett och skall efter besökets slut utvärderas av de berörda tjänstemännen och förvaltningarna. Arbetsbesöken får avse deltagande i det löpande arbetet eller vara inriktade på specifika, prioriterade verksamheter.

2.   De deltagande länderna skall ge besökande tjänstemän möjlighet att aktivt delta i värdförvaltningens verksamhet. I detta syfte skall besökande tjänstemän bemyndigas att utföra arbete som sammanhänger med de uppgifter som har anförtrotts dem. De deltagande ländernas behöriga myndigheter får, vid behov och särskilt för att beakta de särskilda kraven i varje deltagande lands rättssystem, begränsa detta bemyndigande.

3.   Under arbetsbesöken skall de besökande tjänstemännens civilrättsliga ansvar för utförandet av arbetsuppgifterna behandlas på samma sätt som när det gäller värdlandets egna tjänstemän. För besökande tjänstemän skall samma yrkesmässiga konfidentialitet som för tjänstemän i värdlandet gälla.

Artikel 12

Utbildningsverksamhet

1.   De deltagande länderna skall i samarbete med kommissionen främja samarbete mellan nationella utbildningsanstalter, särskilt genom att

| a) | fastställa utbildningsnormer, utveckla existerande utbildningsprogram och vid behov utveckla de nuvarande utbildningsmodulerna samt utarbeta nya webbaserade moduler i syfte att skapa en för tjänstemän gemensam grundläggande utbildning som täcker alla regler och förfaranden på tullområdet så att tjänstemännen får den yrkeskompetens och fackkunskap som krävs, |
| --- | --- |

a)

fastställa utbildningsnormer, utveckla existerande utbildningsprogram och vid behov utveckla de nuvarande utbildningsmodulerna samt utarbeta nya webbaserade moduler i syfte att skapa en för tjänstemän gemensam grundläggande utbildning som täcker alla regler och förfaranden på tullområdet så att tjänstemännen får den yrkeskompetens och fackkunskap som krävs,

| b) | vid behov främja tillträdet till utbildningskurser inom tullområdet för tjänstemän från alla deltagande länder i de fall då dessa kurser tillhandahålls av ett deltagande land för de egna tjänstemännen, |
| --- | --- |

b)

vid behov främja tillträdet till utbildningskurser inom tullområdet för tjänstemän från alla deltagande länder i de fall då dessa kurser tillhandahålls av ett deltagande land för de egna tjänstemännen,

| c) | i lämpliga fall tillhandahålla nödvändig infrastruktur och nödvändiga redskap för gemensam webbaserad utbildning i tullfrågor och hantering av tullfrågor. |
| --- | --- |

c)

i lämpliga fall tillhandahålla nödvändig infrastruktur och nödvändiga redskap för gemensam webbaserad utbildning i tullfrågor och hantering av tullfrågor.

2.   De deltagande länderna skall i lämpliga fall integrera de gemensamt utvecklade webbaserade utbildningsmoduler som avses i punkt 1 a i sina nationella utbildningsprogram.

De deltagande länderna skall se till att deras tjänstemän får nödvändig grund- och vidareutbildning för att uppnå den gemensamma yrkeskompetens och fackkunskap som avses i utbildningsprogrammen. De deltagande länderna skall främja den språkutbildning som krävs för att tjänstemännen skall besitta nödvändiga språkkunskaper för att kunna delta i programmet.

Artikel 13

Övervakningsåtgärder

1.   Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna besluta vilka specifika sektorer av gemenskapens tullagstiftning som kan bli föremål för övervakning.

2.   Övervakningen skall genomföras av gemensamma grupper bestående av tulltjänstemän från medlemsstaterna och tjänstemän från kommissionen. Grupperna skall med utgångspunkt i ett givet tema eller på regional basis besöka olika platser i gemenskapens tullområde där tullförvaltningarna fullgör sina arbetsuppgifter. Grupperna skall granska vilka metoder tullen använder på nationell nivå, konstatera vilka svårigheter som eventuellt är förenade med tillämpningen av reglerna och, där så är lämpligt, lämna förslag till anpassning både av gemenskapsreglerna och av arbetsmetoderna i syfte att förbättra effektiviteten i den samlade tullverksamheten. Gruppernas rapporter skall överlämnas till medlemsstaterna och till kommissionen.

Artikel 14

Deltagande i verksamheter inom programmet

Företrädare för internationella organisationer, tredjeländers förvaltningar samt ekonomiska aktörer och deras organisationer får delta i programverksamheter närhelst detta kan bidra till att de mål som avses i artiklarna 4 och 5 uppnås.

Artikel 15

Informationsutbyte

Kommissionen skall i samarbete med de deltagande länderna utveckla ett utbyte av den information som uppstår inom ramen för programverksamheterna.

KAPITEL III

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 16

Budgetram

1.   Finansieringsramen för genomförande av detta program under perioden 1 januari 2008-31 december 2013 skall vara 323 800 000 euro.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för den fleråriga finansieringsramen, i enlighet med punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

Artikel 17

Utgifter

1.   De utgifter som är nödvändiga för genomförandet av programmet skall bäras av gemenskapen och de deltagande länderna i enlighet med punkterna 2–5.

2.   Gemenskapen skall stå för följande utgifter:

| a) | Kostnader för inköp, utveckling, installation, underhåll och löpande drift av de gemenskapsdelar av systemen för kommunikation och informationsutbyte som avses i artikel 7.3. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för inköp, utveckling, installation, underhåll och löpande drift av de gemenskapsdelar av systemen för kommunikation och informationsutbyte som avses i artikel 7.3.

| b) | Kostnader för resor och uppehälle som uppkommer för tjänstemän från de deltagande länderna i samband med verksamheter som avser metod- och resultatjämförelse eller i samband med arbetsbesök, seminarier och workshopar, projektgrupper och styrgrupper samt utbildningsverksamhet och övervakningssåtgärder. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för resor och uppehälle som uppkommer för tjänstemän från de deltagande länderna i samband med verksamheter som avser metod- och resultatjämförelse eller i samband med arbetsbesök, seminarier och workshopar, projektgrupper och styrgrupper samt utbildningsverksamhet och övervakningssåtgärder.

| c) | Kostnader för att organisera seminarier och workshopar. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för att organisera seminarier och workshopar.

| d) | Kostnader för resor och uppehälle som uppkommer i samband med medverkan av externa experter och de deltagare som avses i artikel 14. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för resor och uppehälle som uppkommer i samband med medverkan av externa experter och de deltagare som avses i artikel 14.

| e) | Kostnader för inköp, utveckling, installation och underhåll av utbildningssystem och utbildningsmoduler, i den mån dessa är gemensamma för alla deltagande länder. |
| --- | --- |

e)

Kostnader för inköp, utveckling, installation och underhåll av utbildningssystem och utbildningsmoduler, i den mån dessa är gemensamma för alla deltagande länder.

| f) | Kostnader för sådana andra verksamheter som avses i artikel 1.2 h upp till en andel på högst 5 procent av den totala kostnaden för programmet. |
| --- | --- |

f)

Kostnader för sådana andra verksamheter som avses i artikel 1.2 h upp till en andel på högst 5 procent av den totala kostnaden för programmet.

3.   De deltagande länderna skall stå för följande utgifter:

| a) | Kostnader för inköp, utveckling, installation, underhåll och löpande drift av icke-gemenskapsdelarna av systemen för kommunikation och informationsutbyte enligt artikel 7.4. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för inköp, utveckling, installation, underhåll och löpande drift av icke-gemenskapsdelarna av systemen för kommunikation och informationsutbyte enligt artikel 7.4.

| b) | Kostnader för grundutbildning och vidareutbildning av landets egna tjänstemän, särskilt deras språkutbildning. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för grundutbildning och vidareutbildning av landets egna tjänstemän, särskilt deras språkutbildning.

4.   De deltagande länderna skall samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principen om en sund ekonomisk förvaltning.

Kommissionen skall, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) (nedan kallad ”budgetförordningen”), fastställa regler för betalningen av utgifter och skall underrätta de deltagande länderna om dessa regler.

5.   Finansieringsramen för programmet får också täcka utgifter för förberedelse-, övervaknings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsverksamhet som direkt krävs för programmets förvaltning och för att dess mål skall uppnås, särskilt undersökningar, möten, informationsåtgärder och publikationer, utgifter för datornät för informationsutbyte samt alla övriga utgifter för tekniskt och administrativt stöd som kommissionen kan tänkas anlita för programmets förvaltning.

Artikel 18

Budgetförordningens tillämplighet

Budgetförordningen skall tillämpas för all finansiering som beviljas inom ramen för detta beslut, i enlighet med avdelning VI i budgetförordningen. Sådan finansiering skall särskilt förutsätta att ett skriftligt avtal ingås på förhand med mottagaren i enlighet med artikel 108 i budgetförordningen och på grundval av genomförandebestämmelserna till budgetförordningen, där det framgår att mottagaren godtar att Europeiska revisionsrätten granskar användningen av de beviljade medlen.

Artikel 19

Finansiell kontroll

Finansieringsbeslut och avtal eller kontrakt som följer av detta beslut skall omfattas av finansiell kontroll och, vid behov, revision på platsen av kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), och revisionsrätten. Sådana kontroller kan genomföras utan förvarning.

KAPITEL IV

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 20

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av ”Tull 2013-kommittén” (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den period som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 21

Uppföljning

De deltagande länderna och kommissionen skall tillsammans fortlöpande följa upp programmet.

Artikel 22

Utvärdering efter halva programtiden och efter programmets slut

1.   Programmet skall utvärderas dels efter halva programtiden, dels efter programmets slut; utvärderingarna skall genomföras under kommissionens ansvar på grundval av de rapporter som avses i punkt 2 och annan relevant information. Programmet skall utvärderas mot bakgrund av de mål som anges i artiklarna 4 och 5.

Utvärderingen efter halva programtiden skall omfatta en granskning från måluppfyllelse- och effektivitetssynpunkt av de resultat som erhållits under programmets första hälft samt en prövning av om de mål som ursprungligen fastställdes för programmet fortfarande är relevanta. Dessutom skall anslagsutnyttjandet samt framstegen i uppföljning och genomförande bedömas.

Utvärderingen efter programmets slut skall främst inriktas på att bedöma programverksamheternas måluppfyllelse och effektivitet.

2.   De deltagande länderna skall lämna följande utvärderingsrapporter till kommissionen:

| a) | Före den 1 april 2011 en utvärderingsrapport efter halva programtiden om programmets relevans, måluppfyllelse och effektivitet. |
| --- | --- |

a)

Före den 1 april 2011 en utvärderingsrapport efter halva programtiden om programmets relevans, måluppfyllelse och effektivitet.

| b) | Före den 1 april 2014 en slutgiltig utvärderingsrapport inriktad bland annat på programmets måluppfyllelse och effektivitet. |
| --- | --- |

b)

Före den 1 april 2014 en slutgiltig utvärderingsrapport inriktad bland annat på programmets måluppfyllelse och effektivitet.

3.   På grundval av de rapporter som avses i punkt 2 och annan relevant information skall kommissionen lämna följande utvärderingsrapporter till Europaparlamentet och rådet:

| a) | Före den 1 augusti 2011 en utvärderingsrapport efter halva programtiden samt ett meddelande där den redovisar sin syn på om det är önskvärt att programmet fortsätter. |
| --- | --- |

a)

Före den 1 augusti 2011 en utvärderingsrapport efter halva programtiden samt ett meddelande där den redovisar sin syn på om det är önskvärt att programmet fortsätter.

| b) | Före den 1 augusti 2014 en slutgiltig utvärderingsrapport. |
| --- | --- |

b)

Före den 1 augusti 2014 en slutgiltig utvärderingsrapport.

Dessa rapporter skall överlämnas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén för kännedom.

Artikel 23

Upphävande

Beslut nr 253/2003/EG skall upphöra att gälla den 1 januari 2008.

Finansiella åtaganden som berör verksamhet inom ramen för det beslutet skall emellertid även fortsättningsvis regleras av det beslutet, fram till dess att de fullgjorts.

Artikel 24

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Artikel 25

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2006, s. 78.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2006.

2

(3)  EUT L 36, 12.2.2003, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

3

(4)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

5

(6)  EUT L 117, 4.5.2005, s. 13.

6

(7)  EUT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

7

P6_TA(2006)0539

En papperslös miljö för tullen och handeln ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln (KOM(2005)0609 – C6-0420/2005 – 2005/0247(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0609) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0609) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 135 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0420/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 135 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0420/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0407/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0407/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0540

Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0344 – C6-0217/2006 – 2006/0112(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0344) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0344) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0217/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0217/2006),

| — | med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, och i synnerhet dess artikel 56, |
| --- | --- |

—

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, och i synnerhet dess artikel 56,

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0424/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0424/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0112

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien, särskilt artikel 56,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 571/88 (2) innehåller en bestämmelse om att en återbetalning upp till ett visst högsta belopp per undersökning skall utgå till medlemsstaterna som ett bidrag för deras kostnader. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 571/88 (2) innehåller en bestämmelse om att en återbetalning upp till ett visst högsta belopp per undersökning skall utgå till medlemsstaterna som ett bidrag för deras kostnader.

| (2) | Genomförandet av undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket kräver att både medlemsstaterna och gemenskapen avsätter betydande budgetmedel för att uppfylla gemenskapsinstitutionernas informationsbehov. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandet av undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket kräver att både medlemsstaterna och gemenskapen avsätter betydande budgetmedel för att uppfylla gemenskapsinstitutionernas informationsbehov.

| (3) | Inför Bulgariens och Rumäniens anslutning och med hänsyn till genomförandet av undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket 2007 i dessa nya medlemsstater, bör ett maximalt gemenskapsstöd per undersökning fastställas; denna anpassning är nödvändig på grund av anslutningen och föreskrivs inte i anslutningsakten. |
| --- | --- |

(3)

Inför Bulgariens och Rumäniens anslutning och med hänsyn till genomförandet av undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket 2007 i dessa nya medlemsstater, bör ett maximalt gemenskapsstöd per undersökning fastställas; denna anpassning är nödvändig på grund av anslutningen och föreskrivs inte i anslutningsakten.

| (4) | För återstoden av programmets löptid fastställs det i denna förordning en finansieringsram som utgör den särskilda referens för budgetmyndigheten som avses i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3). |
| --- | --- |

(4)

För återstoden av programmets löptid fastställs det i denna förordning en finansieringsram som utgör den särskilda referens för budgetmyndigheten som avses i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 571/88 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 14.1 skall följande strecksatser läggas till i första stycket:






  ”– | 2 000 000 miljoner euro för Bulgarien |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 14.1 skall följande strecksatser läggas till i första stycket:

”–

2 000 000 miljoner euro för Bulgarien

| – | 2 000 000 euro för Rumänien” |
| --- | --- |

–

2 000 000 euro för Rumänien”

| 2. | I artikel 14.1 skall tredje, fjärde och femte stycket ersättas med följande:
  Finansieringsramen för genomförandet av detta program, inklusive nödvändiga anslag för förvaltningen av Eurofarm-projektet, fastställs till 20 400 000 euro för perioden 2007-2009.
  De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen. |
| --- | --- |

2.

I artikel 14.1 skall tredje, fjärde och femte stycket ersättas med följande:

Finansieringsramen för genomförandet av detta program, inklusive nödvändiga anslag för förvaltningen av Eurofarm-projektet, fastställs till 20 400 000 euro för perioden 2007-2009.

De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.1 skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2006.

1

(2)  EUT L 56, 2.3.1988, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 204/2006 (EUT L 34, 7.2.2006, s. 3).

2

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

3

P6_TA(2006)0541

Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar *

Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ inför antagandet av rådets beslut om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller andra tillgångar som härrör från brott (7259/2006 – C6-0122/2006 – 2006/0805(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ (7259/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ (7259/2006),

| — | med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0122/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0122/2006),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0388/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0388/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Österrikes, Konungariket Belgiens och Republiken Finlands regeringar parlamentets ståndpunkt.

1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får en medlemsstat inom ramen för nationell lagstiftning inrätta eller utse två nationella kontor för återvinning av tillgångar. Om det i en medlemsstat finns fler än två enheter som har samma uppgift, nämligen att underlätta spårning och identifiering av vinning som härrör från brott, får endast två enheter utses till nationella kontaktpunkter.

2.   Varje medlemsstat skall meddela vilken enhet som är ett nationellt kontor för återvinning av tillgångar i den mening som avses i denna artikel. Medlemsstaterna skall skriftligen anmäla denna information samt alla senare ändringar till rådets generalsekretariat. Detta skall inte hindra andra enheter som har till uppgift att underlätta spårning och identifiering av vinning som härrör från brott från att utbyta information enligt artiklarna 3 och 4.

2.   Varje medlemsstat skall meddela vilken enhet som är ett nationellt kontor för återvinning av tillgångar i den mening som avses i denna artikel. Medlemsstaterna skall skriftligen anmäla denna information samt alla senare ändringar till rådets generalsekretariat. Detta skall inte hindra andra enheter som har till uppgift att underlätta spårning och identifiering av vinning som härrör från brott från att utbyta information enligt artiklarna 3 och 4
  med andra medlemsstaters kontor för återvinning av tillgångar
  .

1.   Ett kontor för återvinning av tillgångar kan begära information i det syfte som avses i artikel 1. För detta ändamål skall kontoret använda sig av de förfaranden som föreskrivs i rambeslutet om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater. De skäl som anges i det rambeslutet för vägran att lämna ut information skall gälla.

1.   Ett kontor för återvinning av tillgångar
  eller en enhet i en medlemsstat som har samma uppgift, nämligen att underlätta spårning och identifiering av tillgångar
  kan begära information i det syfte som avses i artikel 1. För detta ändamål skall kontoret använda sig av de förfaranden som föreskrivs i rambeslutet om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater. De skäl som anges i det rambeslutet för vägran att lämna ut information skall gälla.

1.   Kontor för återvinning av tillgångar kan, inom ramen för gällande nationell lagstiftning och utan föregående begäran, utbyta sådan information som de anser nödvändig för att ett annat kontor för återvinning av tillgångar skall kunna utföra sina uppgifter i enlighet med direktivets syften enligt i artikel 1.

1.   Kontor för återvinning av tillgångar
  eller andra enheter i medlemsstaterna som har samma uppgift, nämligen att underlätta spårning och identifiering av tillgångar
  kan, inom ramen för gällande nationell lagstiftning och utan föregående begäran, utbyta sådan information som de anser nödvändig för att ett annat kontor för återvinning av tillgångar skall kunna utföra sina uppgifter i enlighet med direktivets syften enligt i artikel 1.

Artikel 5

Användning av information som mottas enligt detta beslut

1.
     
  Information eller handlingar som erhålls enligt detta beslut får användas vid alla förfaranden som avser frysning, beslagtagande och förverkande av vinning eller andra tillgångar som härrör från brott.

2.
     
  Det översändande kontoret för återvinning av tillgångar får när det översänder information enligt detta beslut fastställa begränsningar och villkor för hur informationen skall användas. Sådana begränsningar och villkor får inte avse användning av informationen för ersättning till brottsoffer i samband med det brott avseende vilket informationen har erhållits.

utgår

P6_TA(2006)0542

Utgifter inom veterinärområdet*

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet ((KOM(2006)0273 – C6-0199/2006 – 2006/0098(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0273) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0273) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0199/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0199/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0409/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0409/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (8a) | Det finns få uppgifter om vilka resultat programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar har gett i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8a)

Det finns få uppgifter om vilka resultat programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar har gett i de olika medlemsstaterna.

| (8b) | Samma sjukdomar betraktas och hanteras på olika sätt i de olika medlemsstaterna, även i medlemsstater som gränsar till varandra, vilket kan påverka effektiviteten hos de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

(8b)

Samma sjukdomar betraktas och hanteras på olika sätt i de olika medlemsstaterna, även i medlemsstater som gränsar till varandra, vilket kan påverka effektiviteten hos de åtgärder som vidtagits.

| (8c) | Särskild uppmärksamhet bör fästas vid nödsituationer som kräver omedelbar och icke programplanerad utbetalning av mycket stora belopp. |
| --- | --- |

(8c)

Särskild uppmärksamhet bör fästas vid nödsituationer som kräver omedelbar och icke programplanerad utbetalning av mycket stora belopp.

| aa) | stöd till åtgärder för spridning av bästa metoder och främjande av möjligheten för två eller flera medlemsstater och gränsregioner att lägga fram gemensamma program, då detta visar sig vara viktigt för att bekämpa, utrota och övervaka smittsamma djursjukdomar, inbegripet zoonoser, |
| --- | --- |

aa)

Listan i bilagan kan ändras i enlighet med förfarandet i artikel 41,
  särskilt med avseende på
  nya sjukdomar som utgör en risk för djurhälsan och indirekt för folkhälsan.

Listan i bilagan
  kan endast uppdateras efter att ett särskilt yttrande getts av Europaparlamentet och rådet. Den
  kan ändras
  i undantagsfall
  i enlighet med förfarandet i artikel 41,
  om ändringen avser
  nya sjukdomar som utgör en risk för djurhälsan och indirekt för folkhälsan.

Medlemsstaterna har emellertid möjlighet att utgående från sina speciella förutsättningar lägga fram nationella program som finansieras av EU och syftar till att bekämpa, utrota och övervaka djursjukdomar inbegripet zoonoser.

Senast den
  31 mars
  varje år skall medlemsstaterna förelägga kommissionen de årliga eller fleråriga program som inleds påföljande år för vilka de önskar få finansiellt stöd från gemenskapen.

Senast den
  30 april
  varje år skall medlemsstaterna förelägga kommissionen de årliga eller fleråriga program som inleds påföljande år för vilka de önskar få finansiellt stöd från gemenskapen.

Program som läggs fram efter den
  31 mars
  skall inte komma i fråga för finansiering påföljande år.

Program som läggs fram efter den
  30 april
  skall inte komma i fråga för finansiering påföljande år.

Nödsituationer som kräver omedelbar och icke programplanerad utbetalning av mycket stora belopp skall alltid accepteras och inte omfattas av de tidsfrister som fastställs i detta beslut.

| (7a) | Artikel 43a skall ersättas med följande:



  Artikel 43a




  Kommissionen skall vart fjärde år för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om djurhälsosituationen och om hur kostnadseffektiv tillämpningen av programmen i de olika medlemsstaterna varit, tillsammans med en förklaring av de kriterier som antagits. |
| --- | --- |

(7a)

Artikel 43a

Kommissionen skall vart fjärde år för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om djurhälsosituationen och om hur kostnadseffektiv tillämpningen av programmen i de olika medlemsstaterna varit, tillsammans med en förklaring av de kriterier som antagits.

Rådets beslut 90/638/EEG skall upphöra att gälla från och med dagen för ikraftträdandet av det beslut där de kriterier som avses i artikel 24.2 tredje stycket i beslut 90/424/EEG och de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 24.10 i det beslutet fastställs.

Rådets beslut 90/638/EEG skall upphöra att gälla från och med dagen för ikraftträdandet av det beslut där de kriterier som avses i artikel 24.2 tredje stycket i beslut 90/424/EEG och de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 24.10 i det beslutet fastställs
  , utan att detta påverkar Europaparlamentets rätt att yttra sig för det fall något av de kriterier som för närvarande är i kraft skulle ändras
  .

| — | Bovin leukos |
| --- | --- |

—

Bovin leukos

| — | Newcastlesjuka |
| --- | --- |

—

Newcastlesjuka

| — | Aujeszkys sjukdom |
| --- | --- |

—

Aujeszkys sjukdom

| — | Brucellos hos svin |
| --- | --- |

—

Brucellos hos svin

| — | BHV1 |
| --- | --- |

—

BHV1

| — | Maedi visna |
| --- | --- |

—

Maedi visna

| — | Paratuberkulos |
| --- | --- |

—

Paratuberkulos

| — | Mycoplasma gallisepticum |
| --- | --- |

—

Mycoplasma gallisepticum

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0543

Skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring ***III

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av grundvatten mot föroreningar och försämring (PE-CONS 3658/2006 – C6-0382/2006 – 2003/0210(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3658/2006 – C6-0382/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3658/2006 – C6-0382/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0550) (2) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0282), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0550) (2) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0282),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (4),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2006)0434) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2006)0434) (5),

| — | med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0446/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0446/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 15.

(2)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

(3)  Antagna texter av den 13.6.2006, P6_TA(2006)0251.

(4)  EUT C 126 E, 30.5.2006, s. 1.

(5)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0544

Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (11944/2/2006 – C6-0357/2006 – 2004/0220(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11944/2/2006 – C6-0357/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11944/2/2006 – C6-0357/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0629) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0629) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0629/2) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0629/2) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för utveckling (A6-0448/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för utveckling (A6-0448/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 18.5.2006, P6_TA(2006)0217.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0545

Gemenskapens tullkodex ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) (KOM(2005)0608 – C6-0419/2005 – 2005/0246(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0608) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0608) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 135 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0419/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 135 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0419/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0429/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0429/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0246

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 26, 95, 133 och 135,

med beaktande av protokoll nr 2 till anslutningsakten för Spanien och Portugal med avseende på Kanarieöarna samt Ceuta och Melilla, särskilt artikel 9.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen bygger på en tullunion. Både de ekonomiska aktörerna och gemenskapens tullmyndigheter har ett intresse av att gällande tullagstiftning samlas i en tullkodex för gemenskapen (nedan kallad ”kodexen”). Med utgångspunkt i den inre marknadens principer bör kodexen innehålla de allmänna regler och förfaranden som behövs för att säkerställa genomförandet av på gemenskapsnivå införda tulltaxebestämmelser och andra bestämmelser inom ramen för gemensam politik som har anknytning till handeln med varor mellan gemenskapen och länder och territorier utanför gemenskapens tullområde, varvid behoven hos denna gemensamma politik bör beaktas. Detta bör inte påverka tillämpningen av sådana särskilda bestämmelser som fastställs på andra områden och som har införts eller kan komma att införas med anknytning till bl.a. lagstiftning om jordbruk, miljö, gemensam handelspolitik, statistik eller egna medel. Tullagstiftningen bör bli bättre anpassad till bestämmelserna om att uppbära
  importavgifter
  utan att de gällande skattereglernas räckvidd ändras. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen bygger på en tullunion. Både de ekonomiska aktörerna och gemenskapens tullmyndigheter har ett intresse av att gällande tullagstiftning samlas i en tullkodex för gemenskapen (nedan kallad ”kodexen”). Med utgångspunkt i den inre marknadens principer bör kodexen innehålla de allmänna regler och förfaranden som behövs för att säkerställa genomförandet av på gemenskapsnivå införda tulltaxebestämmelser och andra bestämmelser inom ramen för gemensam politik som har anknytning till handeln med varor mellan gemenskapen och länder och territorier utanför gemenskapens tullområde, varvid behoven hos denna gemensamma politik bör beaktas. Detta bör inte påverka tillämpningen av sådana särskilda bestämmelser som fastställs på andra områden och som har införts eller kan komma att införas med anknytning till bl.a. lagstiftning om jordbruk, miljö, gemensam handelspolitik, statistik eller egna medel. Tullagstiftningen bör bli bättre anpassad till bestämmelserna om att uppbära
  importavgifter
  utan att de gällande skattereglernas räckvidd ändras.

| (2) | I enlighet med meddelandet från kommissionen Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Handlingsplan 2004-2005
   (3) bör den rättsliga ramen för skyddet av gemenskapernas ekonomiska intressen anpassas. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med meddelandet från kommissionen Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen – Bedrägeribekämpning – Handlingsplan 2004-2005
   (3) bör den rättsliga ramen för skyddet av gemenskapernas ekonomiska intressen anpassas.

| (3) | Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4) hade som syfte att integrera tullförfaranden som hade tillämpats separat i var och en av medlemsstaterna under 1980-talet. Sedan den infördes har den förordningen ändrats i betydande mån flera gånger, i syfte att ta itu med specifika problem som skyddet av ärligt uppsåt eller beaktandet av säkerhetskrav. Kodexen behöver ändras ytterligare till följd av viktiga lagstiftningsändringar under de senaste åren, både på gemenskapsnivå och på internationell nivå, exempelvis med anledning av att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen har upphört att gälla, att en akt om anslutning trädde i kraft den 1 maj 2004 och att internationella konventionen om förenkling och harmonisering av tullförfaranden (nedan kallad ”Kyotokonventionen”), till vilken gemenskapen anslöts genom rådets beslut 2003/231/EG (5), har ändrats. Det är nu tid att effektivisera tullförfarandena och ta hänsyn till det faktum att elektronisk deklaration och behandling nu är huvudregeln och att pappersbaserad deklaration och behandling är undantaget. Av alla dessa skäl räcker det inte med ytterligare ändringar av den nuvarande kodexen. Det behövs i stället en fullständig översyn. |
| --- | --- |

(3)

Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (4) hade som syfte att integrera tullförfaranden som hade tillämpats separat i var och en av medlemsstaterna under 1980-talet. Sedan den infördes har den förordningen ändrats i betydande mån flera gånger, i syfte att ta itu med specifika problem som skyddet av ärligt uppsåt eller beaktandet av säkerhetskrav. Kodexen behöver ändras ytterligare till följd av viktiga lagstiftningsändringar under de senaste åren, både på gemenskapsnivå och på internationell nivå, exempelvis med anledning av att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen har upphört att gälla, att en akt om anslutning trädde i kraft den 1 maj 2004 och att internationella konventionen om förenkling och harmonisering av tullförfaranden (nedan kallad ”Kyotokonventionen”), till vilken gemenskapen anslöts genom rådets beslut 2003/231/EG (5), har ändrats. Det är nu tid att effektivisera tullförfarandena och ta hänsyn till det faktum att elektronisk deklaration och behandling nu är huvudregeln och att pappersbaserad deklaration och behandling är undantaget. Av alla dessa skäl räcker det inte med ytterligare ändringar av den nuvarande kodexen. Det behövs i stället en fullständig översyn.

| (4) | För att underlätta legitim handel och bekämpa bedrägeri krävs det enkla, snabba och standardiserade förfaranden och arbetsmetoder på tullområdet. I linje med meddelandet från kommissionen om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln (6) är det följaktligen lämpligt att förenkla tullagstiftningen, vilket möjliggör användning av moderna verktyg och tekniker, och att ytterligare främja en enhetlig tillämpning av tullagstiftningen, vilket bidrar till att skapa en grundval för effektiva och enkla klareringsförfaranden. Tullförfaranden bör slås samman eller anpassas till varandra, och antalet förfaranden bör minskas så att bara de ekonomiskt berättigade förfarandena kvarstår, med tanke på att öka näringslivets konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(4)

För att underlätta legitim handel och bekämpa bedrägeri krävs det enkla, snabba och standardiserade förfaranden och arbetsmetoder på tullområdet. I linje med meddelandet från kommissionen om en enkel och papperslös miljö för tullen och handeln (6) är det följaktligen lämpligt att förenkla tullagstiftningen, vilket möjliggör användning av moderna verktyg och tekniker, och att ytterligare främja en enhetlig tillämpning av tullagstiftningen, vilket bidrar till att skapa en grundval för effektiva och enkla klareringsförfaranden. Tullförfaranden bör slås samman eller anpassas till varandra, och antalet förfaranden bör minskas så att bara de ekonomiskt berättigade förfarandena kvarstår, med tanke på att öka näringslivets konkurrenskraft.

| (5) | Genom fullbordandet av den inre marknaden, minskningen av hindren för internationell handel och internationella investeringar och det ökade behovet av säkerhet och skydd vid gemenskapens yttre gränser har tullen fått en ny roll och blivit en central del av globaliseringsprocessen och, genom sin roll när det gäller att övervaka och hantera internationell handel, en faktor som starkt kan påverka länders och företags konkurrenskraft. Tullagstiftningen bör därför återspegla den nya ekonomiska verkligheten och tullens nya roll och arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Genom fullbordandet av den inre marknaden, minskningen av hindren för internationell handel och internationella investeringar och det ökade behovet av säkerhet och skydd vid gemenskapens yttre gränser har tullen fått en ny roll och blivit en central del av globaliseringsprocessen och, genom sin roll när det gäller att övervaka och hantera internationell handel, en faktor som starkt kan påverka länders och företags konkurrenskraft. Tullagstiftningen bör därför återspegla den nya ekonomiska verkligheten och tullens nya roll och arbetsuppgifter.

| (6) | Att använda informations- och kommunikationsteknik (nedan kallad ”IT”) är av grundläggande betydelse för att underlätta handeln och samtidigt sörja för effektiva tullkontroller, vilket både minskar företagens kostnader och riskerna för samhället. Därför bör man i lagstiftningen införa principen om att alla tull- och handelstransaktioner skall hanteras elektroniskt och att IT-systemen på tullområdet skall erbjuda de ekonomiska aktörerna samma möjligheter i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(6)

Att använda informations- och kommunikationsteknik (nedan kallad ”IT”) är av grundläggande betydelse för att underlätta handeln och samtidigt sörja för effektiva tullkontroller, vilket både minskar företagens kostnader och riskerna för samhället. Därför bör man i lagstiftningen införa principen om att alla tull- och handelstransaktioner skall hanteras elektroniskt och att IT-systemen på tullområdet skall erbjuda de ekonomiska aktörerna samma möjligheter i varje medlemsstat.

| (7) | Denna användning av informations- och kommunikationsteknik bör åtföljas av en harmonisering och effektivisering av tullkontrollen inom gemenskapens hela territorium som utesluter konkurrensbegränsande beteenden vid olika införsel- och utförselpunkter inom territoriet. |
| --- | --- |

(7)

Denna användning av informations- och kommunikationsteknik bör åtföljas av en harmonisering och effektivisering av tullkontrollen inom gemenskapens hela territorium som utesluter konkurrensbegränsande beteenden vid olika införsel- och utförselpunkter inom territoriet.

| (8) | I syfte att underlätta företagsamhet och samtidigt sörja för att varor som förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde kontrolleras på lämpligt sätt bör, med beaktande av relevanta regler om uppgiftsskydd, de uppgifter som lämnas av ekonomiska aktörer utbytas mellan tullmyndigheterna och med andra organ som är involverade i denna kontroll, såsom polis, gränsmyndigheter och veterinär- och miljöskyddsmyndigheter, så att de ekonomiska aktörerna bara behöver lämna uppgifterna en gång (”single window”) och så att varorna kontrolleras av dessa myndigheter vid samma tidpunkt och på samma plats (”one stop shop”). |
| --- | --- |

(8)

I syfte att underlätta företagsamhet och samtidigt sörja för att varor som förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde kontrolleras på lämpligt sätt bör, med beaktande av relevanta regler om uppgiftsskydd, de uppgifter som lämnas av ekonomiska aktörer utbytas mellan tullmyndigheterna och med andra organ som är involverade i denna kontroll, såsom polis, gränsmyndigheter och veterinär- och miljöskyddsmyndigheter, så att de ekonomiska aktörerna bara behöver lämna uppgifterna en gång (”single window”) och så att varorna kontrolleras av dessa myndigheter vid samma tidpunkt och på samma plats (”one stop shop”).

| (9) | I syfte att underlätta
  verksamheten vid vissa företag
  bör ekonomiska aktörer
  fortsättningsvis
  ha rätt att utse ett ombud för sina kontakter med tullmyndigheterna.
  Dock bör rätten till ombud inte längre kunna begränsas genom någon som helst nationell lagstiftning. Ombudet bör även kunna beviljas status som godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att underlätta
  verksamheten vid vissa företag
  bör ekonomiska aktörer
  fortsättningsvis
  ha rätt att utse ett ombud för sina kontakter med tullmyndigheterna.
  Dock bör rätten till ombud inte längre kunna begränsas genom någon som helst nationell lagstiftning. Ombudet bör även kunna beviljas status som godkänd ekonomisk aktör.

| (10) | Pålitliga ekonomiska aktörer som efterlever reglerna bör som ”godkända ekonomiska aktörer” få möjlighet att i största möjliga utsträckning använda förenklingar och, med beaktande av säkerhets- och skyddsaspekter, omfattas av mindre krävande tullkontroller.
  De kommer därmed att beviljas status som godkända ekonomiska aktörer avseende förenklad tulldeklaration eller som godkända ekonomiska aktörer avseende skydd och säkerhet, var för sig eller kumulativt. |
| --- | --- |

(10)

Pålitliga ekonomiska aktörer som efterlever reglerna bör som ”godkända ekonomiska aktörer” få möjlighet att i största möjliga utsträckning använda förenklingar och, med beaktande av säkerhets- och skyddsaspekter, omfattas av mindre krävande tullkontroller.
  De kommer därmed att beviljas status som godkända ekonomiska aktörer avseende förenklad tulldeklaration eller som godkända ekonomiska aktörer avseende skydd och säkerhet, var för sig eller kumulativt.

| (11) | Alla beslut, dvs. officiella åtgärder av tullmyndigheterna som avser tillämpningen av tullagstiftningen och som har rättslig verkan för en eller flera personer, inklusive bindande besked som utfärdas av sådana myndigheter, bör omfattas av samma regler. Alla sådana beslut bör vara giltiga i hela gemenskapen och bör kunna upphävas, ändras (utom i föreskrivna fall) eller återkallas om de inte är förenliga med tullagstiftningen eller med tolkningen av sådan lagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

Alla beslut, dvs. officiella åtgärder av tullmyndigheterna som avser tillämpningen av tullagstiftningen och som har rättslig verkan för en eller flera personer, inklusive bindande besked som utfärdas av sådana myndigheter, bör omfattas av samma regler. Alla sådana beslut bör vara giltiga i hela gemenskapen och bör kunna upphävas, ändras (utom i föreskrivna fall) eller återkallas om de inte är förenliga med tullagstiftningen eller med tolkningen av sådan lagstiftning.

| (12) | I enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna är det nödvändigt att föreskriva att alla personer har rätt att överklaga varje beslut som fattas av tullmyndigheterna och att alla personer har rätt att bli hörda innan ett beslut som skulle beröra dem negativt fattas. En sådan bestämmelse i kodexen bör också gälla när det är fråga om uppbörd i efterhand och vid beslut som gäller ansökningar om återbetalning eller eftergift. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna är det nödvändigt att föreskriva att alla personer har rätt att överklaga varje beslut som fattas av tullmyndigheterna och att alla personer har rätt att bli hörda innan ett beslut som skulle beröra dem negativt fattas. En sådan bestämmelse i kodexen bör också gälla när det är fråga om uppbörd i efterhand och vid beslut som gäller ansökningar om återbetalning eller eftergift.

| (13) | En effektivisering av tullförfarandena i en elektronisk miljö förutsätter att tullmyndigheterna från olika medlemsstater delar på ansvaret. För att förhindra allvarliga överträdelser av tullregler och därigenom minska risken för bedrägeri och hoten mot skydd och säkerhet och för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen är det nödvändigt att säkerställa effektiva, avskräckande och proportionella påföljder på adekvat nivå på hela den inre marknaden. Detta kan endast uppnås genom gemensamma regler på gemenskapsnivå, som fördelar jurisdiktionen för införande av påföljder och avgränsar dessa påföljder, med fullt iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(13)

En effektivisering av tullförfarandena i en elektronisk miljö förutsätter att tullmyndigheterna från olika medlemsstater delar på ansvaret. För att förhindra allvarliga överträdelser av tullregler och därigenom minska risken för bedrägeri och hoten mot skydd och säkerhet och för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen är det nödvändigt att säkerställa effektiva, avskräckande och proportionella påföljder på adekvat nivå på hela den inre marknaden. Detta kan endast uppnås genom gemensamma regler på gemenskapsnivå, som fördelar jurisdiktionen för införande av påföljder och avgränsar dessa påföljder, med fullt iakttagande av stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| (14) | För att säkra en jämn avvägning mellan å ena sidan tullmyndigheternas behov av att säkerställa en korrekt tillämpning av tullagstiftningen, å andra sidan de ekonomiska aktörernas rätt till rättvis behandling, bör tullmyndigheterna få omfattande kontrollbefogenheter och de ekonomiska aktörerna få rätt att överklaga. |
| --- | --- |

(14)

För att säkra en jämn avvägning mellan å ena sidan tullmyndigheternas behov av att säkerställa en korrekt tillämpning av tullagstiftningen, å andra sidan de ekonomiska aktörernas rätt till rättvis behandling, bör tullmyndigheterna få omfattande kontrollbefogenheter och de ekonomiska aktörerna få rätt att överklaga.

| (15) | För att minimera riskerna för gemenskapen och dess medborgare och handelspartner bör en harmoniserad tillämpning av tullkontroller från medlemsstaternas sida baseras på en gemensam ram för riskhantering och på ett elektroniskt system för dess tillämpning. Inrättandet av en för alla medlemsstater gemensam ram för riskhantering bör inte hindra dem från att kontrollera varor genom slumpvisa kontroller. |
| --- | --- |

(15)

För att minimera riskerna för gemenskapen och dess medborgare och handelspartner bör en harmoniserad tillämpning av tullkontroller från medlemsstaternas sida baseras på en gemensam ram för riskhantering och på ett elektroniskt system för dess tillämpning. Inrättandet av en för alla medlemsstater gemensam ram för riskhantering bör inte hindra dem från att kontrollera varor genom slumpvisa kontroller.

| (16) | Det är nödvändigt att fastställa de faktorer på grundval av vilka import- eller exporttullar och andra åtgärder avseende varuhandel tillämpas. Det bör även införas klara och tydliga bestämmelser för utfärdandet av ursprungsintyg i gemenskapen, när detta krävs för handeln. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att fastställa de faktorer på grundval av vilka import- eller exporttullar och andra åtgärder avseende varuhandel tillämpas. Det bör även införas klara och tydliga bestämmelser för utfärdandet av ursprungsintyg i gemenskapen, när detta krävs för handeln.

| (17) | För att påskynda beslutsprocessen i gemenskapen i fråga om regler om ursprung som medger förmånsbehandling (nedan kallat ”förmånsberättigande ursprung”) bör kommissionen ges befogenhet att anta sådana regler när det rör sig om varor som omfattas av förmånsåtgärder vid handel mellan gemenskapens tullområde och Ceuta och Melilla. |
| --- | --- |

(17)

För att påskynda beslutsprocessen i gemenskapen i fråga om regler om ursprung som medger förmånsbehandling (nedan kallat ”förmånsberättigande ursprung”) bör kommissionen ges befogenhet att anta sådana regler när det rör sig om varor som omfattas av förmånsåtgärder vid handel mellan gemenskapens tullområde och Ceuta och Melilla.

| (18) | Det är önskvärt att sammanföra alla de fall där en tullskuld uppkommer vid import, utom när tullskulden uppkommit efter uppvisande av en tulldeklaration för övergång till fri omsättning eller temporär införsel med partiell tullbefrielse, så att man undviker svårigheter vid fastställandet av den rättsliga grunden för tullskuldens uppkomst. Samma regler bör gälla när en tullskuld uppkommer vid export. |
| --- | --- |

(18)

Det är önskvärt att sammanföra alla de fall där en tullskuld uppkommer vid import, utom när tullskulden uppkommit efter uppvisande av en tulldeklaration för övergång till fri omsättning eller temporär införsel med partiell tullbefrielse, så att man undviker svårigheter vid fastställandet av den rättsliga grunden för tullskuldens uppkomst. Samma regler bör gälla när en tullskuld uppkommer vid export.

| (19) | Eftersom tullmyndigheternas nya roll innebär ett delat ansvar och samarbete mellan tullkontoren inne i länderna och tullkontoren vid gränserna, bör tullskulden i flertalet fall anses uppkomma på den plats där gäldenären är etablerad, eftersom det tullkontor som är behörigt för denna plats är bäst skickat att övervaka den berörda personens verksamhet. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom tullmyndigheternas nya roll innebär ett delat ansvar och samarbete mellan tullkontoren inne i länderna och tullkontoren vid gränserna, bör tullskulden i flertalet fall anses uppkomma på den plats där gäldenären är etablerad, eftersom det tullkontor som är behörigt för denna plats är bäst skickat att övervaka den berörda personens verksamhet.

| (20) | Vidare bör det, i linje med Kyotokonventionen, föreskrivas ett begränsat antal fall där administrativt samarbete mellan medlemsstaterna krävs för att fastställa på vilken plats en tullskuld uppkommit och för att uppbära tull. |
| --- | --- |

(20)

Vidare bör det, i linje med Kyotokonventionen, föreskrivas ett begränsat antal fall där administrativt samarbete mellan medlemsstaterna krävs för att fastställa på vilken plats en tullskuld uppkommit och för att uppbära tull.

| (21) | Reglerna för särskilda förfaranden bör möjliggöra att en enhetsgaranti kan användas för alla kategorier av särskilda förfaranden och att denna garanti är samlad och täcker flera transaktioner. |
| --- | --- |

(21)

Reglerna för särskilda förfaranden bör möjliggöra att en enhetsgaranti kan användas för alla kategorier av särskilda förfaranden och att denna garanti är samlad och täcker flera transaktioner.

| (22) | För att bättre skydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen bör en garanti täcka odeklarerade eller felaktigt deklarerade varor i en sändning eller deklaration för vilka den ställs. Av samma skäl bör borgensmannens åtagande också täcka de tullbelopp som förfaller till betalning efter det att kontroller efter frigörandet av varor utförts. |
| --- | --- |

(22)

För att bättre skydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen bör en garanti täcka odeklarerade eller felaktigt deklarerade varor i en sändning eller deklaration för vilka den ställs. Av samma skäl bör borgensmannens åtagande också täcka de tullbelopp som förfaller till betalning efter det att kontroller efter frigörandet av varor utförts.

| (23) | För att skydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen och förebygga bedrägerier bör det fastställas bestämmelser om gradvisa åtgärder när det gäller att tillämpa en samlad garanti. I de fall det finns en ökad risk för bedrägerier bör det, med beaktande av de ekonomiska aktörernas särskilda situation, vara möjligt att tillfälligt förbjuda användningen av en samlad garanti. |
| --- | --- |

(23)

För att skydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen och förebygga bedrägerier bör det fastställas bestämmelser om gradvisa åtgärder när det gäller att tillämpa en samlad garanti. I de fall det finns en ökad risk för bedrägerier bör det, med beaktande av de ekonomiska aktörernas särskilda situation, vara möjligt att tillfälligt förbjuda användningen av en samlad garanti.

| (24) | När en tullskuld uppkommer på grund av att tullagstiftningen inte efterlevts bör den berörda personens ärliga uppsåt beaktas, och verkningarna av vårdslöshet från gäldenärens sida bör minimeras. |
| --- | --- |

(24)

När en tullskuld uppkommer på grund av att tullagstiftningen inte efterlevts bör den berörda personens ärliga uppsåt beaktas, och verkningarna av vårdslöshet från gäldenärens sida bör minimeras.

| (25) | Det är nödvändigt att fastställa principerna för hur man fastställer varors status som gemenskapsvaror, de omständigheter under vilka denna status förloras och en grund för att avgöra när denna status kvarstår i de fall varor temporärt lämnar gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

(25)

Det är nödvändigt att fastställa principerna för hur man fastställer varors status som gemenskapsvaror, de omständigheter under vilka denna status förloras och en grund för att avgöra när denna status kvarstår i de fall varor temporärt lämnar gemenskapens tullområde.

| (26) | När en ekonomisk aktör i förväg har lämnat de uppgifter som krävs för riskbaserade kontroller av huruvida varor kan godtas bör ett snabbt frigörande av varorna vara huvudregeln. Skatterelaterade och handelspolitiska kontroller bör i första hand utföras av det tullkontor som är behörigt för den ekonomiska aktörens anläggningar. |
| --- | --- |

(26)

När en ekonomisk aktör i förväg har lämnat de uppgifter som krävs för riskbaserade kontroller av huruvida varor kan godtas bör ett snabbt frigörande av varorna vara huvudregeln. Skatterelaterade och handelspolitiska kontroller bör i första hand utföras av det tullkontor som är behörigt för den ekonomiska aktörens anläggningar.

| (27) | Reglerna om tulldeklarationer bör moderniseras och effektiviseras och i synnerhet bör det föreskrivas att tulldeklarationer som regel skall upprättas elektroniskt och att det endast skall finnas en typ av förenklad deklaration. |
| --- | --- |

(27)

Reglerna om tulldeklarationer bör moderniseras och effektiviseras och i synnerhet bör det föreskrivas att tulldeklarationer som regel skall upprättas elektroniskt och att det endast skall finnas en typ av förenklad deklaration.

| (28) | Eftersom tulldeklarationen enligt Kyotokonventionen skall inges, registreras och kontrolleras innan varorna ankommer och eftersom den plats där deklarationen inges inte är den plats där varorna fysiskt befinner sig, bör det föreskrivas en centraliserad klarering på den plats där den ekonomiska aktören är etablerad. En centraliserad klarering bör inbegripa möjligheten att använda förenklade deklarationer, att skjuta upp den dag då en fullständig deklaration och nödvändiga handlingar måste uppvisas, att lämna periodiska deklarationer och att få anstånd med betalningen. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom tulldeklarationen enligt Kyotokonventionen skall inges, registreras och kontrolleras innan varorna ankommer och eftersom den plats där deklarationen inges inte är den plats där varorna fysiskt befinner sig, bör det föreskrivas en centraliserad klarering på den plats där den ekonomiska aktören är etablerad. En centraliserad klarering bör inbegripa möjligheten att använda förenklade deklarationer, att skjuta upp den dag då en fullständig deklaration och nödvändiga handlingar måste uppvisas, att lämna periodiska deklarationer och att få anstånd med betalningen.

| (29) | För att bidra till att det råder neutrala konkurrensvillkor i hela gemenskapen bör det på gemenskapsnivå fastställas regler om tullmyndigheternas förstöring eller bortskaffande på annat sätt av varor. Sådana regler har hittills krävt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(29)

För att bidra till att det råder neutrala konkurrensvillkor i hela gemenskapen bör det på gemenskapsnivå fastställas regler om tullmyndigheternas förstöring eller bortskaffande på annat sätt av varor. Sådana regler har hittills krävt nationell lagstiftning.

| (30) | Det bör fastställas gemensamma och enkla regler för de särskilda förfarandena (transitering, särskild användning och förädling), kompletterade av en mindre regeluppsättning för varje kategori av särskilt förfarande, för att göra det enkelt för den ekonomiska aktören att välja rätt förfarande, undvika fel och minska antalet uppbörder och återbetalningar efter frigörandet av varorna. |
| --- | --- |

(30)

Det bör fastställas gemensamma och enkla regler för de särskilda förfarandena (transitering, särskild användning och förädling), kompletterade av en mindre regeluppsättning för varje kategori av särskilt förfarande, för att göra det enkelt för den ekonomiska aktören att välja rätt förfarande, undvika fel och minska antalet uppbörder och återbetalningar efter frigörandet av varorna.

| (31) | Beviljandet av tillstånd till att flera särskilda förfaranden omfattas av en enhetsgaranti och ett enda övervakningstullkontor bör underlättas, och i dessa fall bör det finnas enkla regler om uppkomst av tullskuld. Grundprincipen bör vara att de varor som hänförs till ett särskilt förfarande, eller de produkter som tillverkas av dem, värderas vid den tidpunkt då tullskulden uppkommer. Om det är ekonomiskt motiverat bör det emellertid också vara möjligt att varorna värderas vid den tidpunkt då de hänförs till ett särskilt förfarande. Samma principer bör gälla i fråga om vanliga former av hantering. |
| --- | --- |

(31)

Beviljandet av tillstånd till att flera särskilda förfaranden omfattas av en enhetsgaranti och ett enda övervakningstullkontor bör underlättas, och i dessa fall bör det finnas enkla regler om uppkomst av tullskuld. Grundprincipen bör vara att de varor som hänförs till ett särskilt förfarande, eller de produkter som tillverkas av dem, värderas vid den tidpunkt då tullskulden uppkommer. Om det är ekonomiskt motiverat bör det emellertid också vara möjligt att varorna värderas vid den tidpunkt då de hänförs till ett särskilt förfarande. Samma principer bör gälla i fråga om vanliga former av hantering.

| (32) | Med hänsyn till det ökade antal säkerhetsrelaterade åtgärder som införts i kodexen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen
   (7) bör uppläggning av varor i frizoner bli ett tullförfarande, och dessa varor bör omfattas av tullkontroller vid införseln och med avseende på bokföringen. |
| --- | --- |

(32)

Med hänsyn till det ökade antal säkerhetsrelaterade åtgärder som införts i kodexen genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 av den 13 april 2005 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen
   (7) bör uppläggning av varor i frizoner bli ett tullförfarande, och dessa varor bör omfattas av tullkontroller vid införseln och med avseende på bokföringen.

| (33) | För varor som hänförs till ett förfarande för särskild användning bör en grundläggande regelram införas när det gäller punktskatteuppskov i enlighet med rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (8), när det gäller mervärdesskatt vid import i enlighet med artiklarna 7.3 och 10.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (9) och när det gäller handelspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

(33)

För varor som hänförs till ett förfarande för särskild användning bör en grundläggande regelram införas när det gäller punktskatteuppskov i enlighet med rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (8), när det gäller mervärdesskatt vid import i enlighet med artiklarna 7.3 och 10.3 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (9) och när det gäller handelspolitiska åtgärder.

| (34) | Eftersom det inte längre krävs en avsikt att återexportera, bör förfarandet för aktiv förädling (suspensionssystemet) slås samman med förfarandet för bearbetning under tullkontroll och förfarandet för aktiv förädling (restitutionssystemet) avskaffas. Detta enda förfarande för aktiv förädling bör även omfatta förstöring av varor, utom när förstöringen utförs av tullen eller under tullens övervakning. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom det inte längre krävs en avsikt att återexportera, bör förfarandet för aktiv förädling (suspensionssystemet) slås samman med förfarandet för bearbetning under tullkontroll och förfarandet för aktiv förädling (restitutionssystemet) avskaffas. Detta enda förfarande för aktiv förädling bör även omfatta förstöring av varor, utom när förstöringen utförs av tullen eller under tullens övervakning.

| (35) | Säkerhetsrelaterade åtgärder som avser gemenskapsvaror som förs ut ur gemenskapens tullområde bör också gälla återexport av icke-gemenskapsvaror. Samma grundläggande regler bör gälla för alla typer av varor, med möjlighet till undantag vid behov, exempelvis i fråga om varor som endast transiteras genom gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

(35)

Säkerhetsrelaterade åtgärder som avser gemenskapsvaror som förs ut ur gemenskapens tullområde bör också gälla återexport av icke-gemenskapsvaror. Samma grundläggande regler bör gälla för alla typer av varor, med möjlighet till undantag vid behov, exempelvis i fråga om varor som endast transiteras genom gemenskapens tullområde.

| (36) | För att få en effektiv beslutsprocess och enhetlig tillämpning bör man effektivisera förfarandena för att anta tillämpningsföreskrifter, förklarande anmärkningar, riktlinjer och sådana beslut av kommissionen genom vilka det begärs att beslut av tullmyndigheterna skall återkallas, liksom förfarandena för att utarbeta gemensamma ståndpunkter i sådana kommittéer, arbetsgrupper och paneler som inrättats genom eller inom ramen för internationella avtal och som behandlar tullagstiftningsfrågor. När det gäller att anta tillämpningsföreskrifter är förvaltningsförfarandet det lämpligaste förfarandet, medan det rådgivande förfarandet är det lämpligaste förfarandet för att anta riktlinjer och förklarande anmärkningar. |
| --- | --- |

(36)

För att få en effektiv beslutsprocess och enhetlig tillämpning bör man effektivisera förfarandena för att anta tillämpningsföreskrifter, förklarande anmärkningar, riktlinjer och sådana beslut av kommissionen genom vilka det begärs att beslut av tullmyndigheterna skall återkallas, liksom förfarandena för att utarbeta gemensamma ståndpunkter i sådana kommittéer, arbetsgrupper och paneler som inrättats genom eller inom ramen för internationella avtal och som behandlar tullagstiftningsfrågor. När det gäller att anta tillämpningsföreskrifter är förvaltningsförfarandet det lämpligaste förfarandet, medan det rådgivande förfarandet är det lämpligaste förfarandet för att anta riktlinjer och förklarande anmärkningar.

| (37) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(37)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (38) | Det bör fastställas bestämmelser om delegering av befogenheten att anta tillämpningsföreskrifter, i synnerhet när gemenskapen inom ramen för internationella avtal godtar åtaganden och påtar sig skyldigheter som gör det nödvändigt att anpassa kodexens bestämmelser. |
| --- | --- |

(38)

Det bör fastställas bestämmelser om delegering av befogenheten att anta tillämpningsföreskrifter, i synnerhet när gemenskapen inom ramen för internationella avtal godtar åtaganden och påtar sig skyldigheter som gör det nödvändigt att anpassa kodexens bestämmelser.

| (39) | I syfte att förenkla och rationalisera tullagstiftningen och för att uppnå större klarhet har ett antal bestämmelser som för närvarande finns i självständiga gemenskapsrättsakter införts i kodexen. Därför bör följande förordningar samt förordning (EEG) nr 2913/92 upphöra att
  gälla
  :






  — | Rådets
  förordning (EEG) nr 3925/91 av den 19 december 1991 om avskaffande av de kontroller och formaliteter som gäller för handbagage och incheckat bagage som tillhör personer som reser med flyg inom gemenskapen, samt för bagage som tillhör personer som reser med fartyg inom gemenskapen (11). |
| --- | --- | --- |

(39)

I syfte att förenkla och rationalisera tullagstiftningen och för att uppnå större klarhet har ett antal bestämmelser som för närvarande finns i självständiga gemenskapsrättsakter införts i kodexen. Därför bör följande förordningar samt förordning (EEG) nr 2913/92 upphöra att
  gälla
  :

—

Rådets
  förordning (EEG) nr 3925/91 av den 19 december 1991 om avskaffande av de kontroller och formaliteter som gäller för handbagage och incheckat bagage som tillhör personer som reser med flyg inom gemenskapen, samt för bagage som tillhör personer som reser med fartyg inom gemenskapen (11).

| — | Rådets förordning (EG) nr 82/2001 av den 5 december 2000 om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete i handeln mellan gemenskapens tullområde och Ceuta och Melilla (12). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 82/2001 av den 5 december 2000 om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete i handeln mellan gemenskapens tullområde och Ceuta och Melilla (12).

| — | Rådets förordning (EG) nr 1207/2001 av den 11 juni 2001 om förfaranden för att i enlighet med bestämmelserna om förmånshandel mellan Europeiska gemenskapen och vissa länder underlätta utfärdande av varucertifikat EUR.1, upprättande av fakturadeklarationer och EUR.2-formulär och utfärdande av vissa tillstånd för ekonomiska aktörer att fungera som godkända
  exportörer

   (13). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 1207/2001 av den 11 juni 2001 om förfaranden för att i enlighet med bestämmelserna om förmånshandel mellan Europeiska gemenskapen och vissa länder underlätta utfärdande av varucertifikat EUR.1, upprättande av fakturadeklarationer och EUR.2-formulär och utfärdande av vissa tillstånd för ekonomiska aktörer att fungera som godkända
  exportörer

   (13).

| (40) | I överensstämmelse med proportionalitetsprincipen är det nödvändigt och lämpligt, för att tullunionen skall kunna fungera effektivt som ett centralt fundament för den inre marknaden, att fastställa de regler och förfaranden som är tillämpliga på varor som förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen, i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget. |
| --- | --- |

(40)

I överensstämmelse med proportionalitetsprincipen är det nödvändigt och lämpligt, för att tullunionen skall kunna fungera effektivt som ett centralt fundament för den inre marknaden, att fastställa de regler och förfaranden som är tillämpliga på varor som förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen, i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

KAPITEL 1

TULLAGSTIFTNINGENS TILLÄMPNINGSOMRÅDE, TULLENS UPPGIFTER OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom denna förordning fastställs en tullkodex för gemenskapen, nedan kallad ”kodexen”, som fastställer de allmänna regler och förfaranden som skall tillämpas på varor som förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde.

Kodexen skall tillämpas enhetligt inom hela gemenskapens tullområde, utan att det påverkar tillämpningen av lagstiftning på andra områden som gäller sådan handel.

Artikel 2

Tullmyndigheters uppgifter

Tullmyndigheterna skall ha ansvaret för
  övervakningen av gemenskapens internationella handel
  och därigenom bidra till öppen handel, genomförandet av den inre marknadens externa aspekter
  , den gemensamma handelspolitiken
  och
  annan
  gemensam politik på gemenskapsnivå som har betydelse för handeln och säkerhet i hela leveranskedjan. Dessa uppgifter skall inbegripa följande:

| a) | Att skydda gemenskapens och dess medlemsstaters ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

a)

Att skydda gemenskapens och dess medlemsstaters ekonomiska intressen.

| b) | Att skydda gemenskapen från illojal och olaglig handel samtidigt som legitim affärsverksamhet stöds. |
| --- | --- |

b)

Att skydda gemenskapen från illojal och olaglig handel samtidigt som legitim affärsverksamhet stöds.

| c) | Att sörja för medborgarnas och miljöns säkerhet och skydd, vid behov i nära samarbete med andra myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Att sörja för medborgarnas och miljöns säkerhet och skydd, vid behov i nära samarbete med andra myndigheter.

| d) | Att
  upprätthålla en lämplig balans mellan tullkontroller och underlättande av laglig
  handel. |
| --- | --- |

d)

Att
  upprätthålla en lämplig balans mellan tullkontroller och underlättande av laglig
  handel.

Artikel 3

Tullområde

1.   Gemenskapens tullområde skall omfatta följande territorier, inklusive deras territorialvatten, inre vatten och luftrum:

| — | Belgiens territorium. |
| --- | --- |

—

Belgiens territorium.

| — | Tjeckiens territorium. |
| --- | --- |

—

Tjeckiens territorium.

| — | Danmarks territorium, utom Färöarna och Grönland. |
| --- | --- |

—

Danmarks territorium, utom Färöarna och Grönland.

| — | Tysklands territorium, utom ön Helgoland och området Büsingen (avtal av den 23 november 1964 mellan Tyskland och Schweiz). |
| --- | --- |

—

Tysklands territorium, utom ön Helgoland och området Büsingen (avtal av den 23 november 1964 mellan Tyskland och Schweiz).

| — | Estlands territorium. |
| --- | --- |

—

Estlands territorium.

| — | Greklands territorium. |
| --- | --- |

—

Greklands territorium.

| — | Spaniens territorium, utom Ceuta och Melilla. |
| --- | --- |

—

Spaniens territorium, utom Ceuta och Melilla.

| — | Frankrikes territorium, utom Nya Kaledonien, Mayotte, Saint-Pierre och Miquelon, Wallis- och Futunaöarna och Franska Polynesien. |
| --- | --- |

—

Frankrikes territorium, utom Nya Kaledonien, Mayotte, Saint-Pierre och Miquelon, Wallis- och Futunaöarna och Franska Polynesien.

| — | Irlands territorium. |
| --- | --- |

—

Irlands territorium.

| — | Italiens territorium, utom kommunerna Livigno och Campione d'Italia och de italienska delar av Luganosjön som är belägna mellan stranden och den politiska gränsen för området mellan Ponte Tresa och Porto Ceresio. |
| --- | --- |

—

Italiens territorium, utom kommunerna Livigno och Campione d'Italia och de italienska delar av Luganosjön som är belägna mellan stranden och den politiska gränsen för området mellan Ponte Tresa och Porto Ceresio.

| — | Cyperns territorium, i enlighet med anslutningsakten. |
| --- | --- |

—

Cyperns territorium, i enlighet med anslutningsakten.

| — | Lettlands territorium. |
| --- | --- |

—

Lettlands territorium.

| — | Litauens territorium. |
| --- | --- |

—

Litauens territorium.

| — | Luxemburgs territorium. |
| --- | --- |

—

Luxemburgs territorium.

| — | Ungerns territorium. |
| --- | --- |

—

Ungerns territorium.

| — | Maltas territorium. |
| --- | --- |

—

Maltas territorium.

| — | Nederländernas territorium i Europa. |
| --- | --- |

—

Nederländernas territorium i Europa.

| — | Österrikes territorium. |
| --- | --- |

—

Österrikes territorium.

| — | Polens territorium. |
| --- | --- |

—

Polens territorium.

| — | Portugals territorium. |
| --- | --- |

—

Portugals territorium.

| — | Sloveniens territorium. |
| --- | --- |

—

Sloveniens territorium.

| — | Slovakiens territorium. |
| --- | --- |

—

Slovakiens territorium.

| — | Finlands territorium. |
| --- | --- |

—

Finlands territorium.

| — | Sveriges territorium. |
| --- | --- |

—

Sveriges territorium.

| — | Förenade kungarikets territorium inklusive Kanalöarna och Isle of man. |
| --- | --- |

—

Förenade kungarikets territorium inklusive Kanalöarna och Isle of man.

2.   Följande utanför medlemsstaternas territorier belägna territorier, inklusive deras territorialvatten, inre vatten och luftrum, skall med beaktande av de konventioner och fördrag som är tillämpliga på dem anses utgöra en del av gemenskapens tullområde:

| a) | FRANKRIKE
  Furstendömet Monacos territorium, som det definieras i den tullkonvention som undertecknades i Paris den 18 maj 1963 (Frankrikes officiella tidning av den 27 september 1963, s. 8679). |
| --- | --- |

a)

FRANKRIKE

Furstendömet Monacos territorium, som det definieras i den tullkonvention som undertecknades i Paris den 18 maj 1963 (Frankrikes officiella tidning av den 27 september 1963, s. 8679).

| b) | CYPERN
  Förenade kungarikets suveräna basområden Akrotiris och Dhekelias territorium, som det definieras i fördraget om upprättandet av Republiken Cypern, undertecknat i Nicosia den 16 augusti 1960 (United Kingdom Treaty Series No 4 (1961) Cmnd. 1252). |
| --- | --- |

b)

CYPERN

Förenade kungarikets suveräna basområden Akrotiris och Dhekelias territorium, som det definieras i fördraget om upprättandet av Republiken Cypern, undertecknat i Nicosia den 16 augusti 1960 (United Kingdom Treaty Series No 4 (1961) Cmnd. 1252).

3.   Vissa av tullagstiftningens bestämmelser får tillämpas utanför gemenskapens tullområde inom ramen för lagstiftning på särskilda områden eller internationella konventioner.

Artikel 4

Definitioner

I denna kodex gäller följande definitioner:

| 1) | ”tullmyndigheter”: de tullförvaltningar i medlemsstaterna som ansvarar för tillämpningen av tullagstiftningen samt alla andra myndigheter som enligt nationell lagstiftning har befogenhet att tillämpa viss tullagstiftning. |
| --- | --- |

1)

”tullmyndigheter”: de tullförvaltningar i medlemsstaterna som ansvarar för tillämpningen av tullagstiftningen samt alla andra myndigheter som enligt nationell lagstiftning har befogenhet att tillämpa viss tullagstiftning.

| 2) | ”tullagstiftning”: det regelverk som utgörs av följande:






  a) | Kodexen och de bestämmelser för att genomföra den som antagits på gemenskapsnivå och, i tillämpliga fall, på nationell nivå. |
| --- | --- | --- |

2)

”tullagstiftning”: det regelverk som utgörs av följande:

a)

Kodexen och de bestämmelser för att genomföra den som antagits på gemenskapsnivå och, i tillämpliga fall, på nationell nivå.

| b) | Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

b)

Gemensamma tulltaxan.

| c) | Internationella avtal som innehåller tullbestämmelser, i den mån de är tillämpliga i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Internationella avtal som innehåller tullbestämmelser, i den mån de är tillämpliga i gemenskapen.

| 3) | ”person”: en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person. |
| --- | --- |

3)

”person”: en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person.

| 4) | ”ekonomisk aktör”: en person som i sin yrkesverksamhet är involverad i
  sådan verksamhet som omfattas av tullagstiftningen
  . |
| --- | --- |

4)

”ekonomisk aktör”: en person som i sin yrkesverksamhet är involverad i
  sådan verksamhet som omfattas av tullagstiftningen
  .

| 5) | ”tullombud”: alla personer som är etablerade inom Europeiska unionens territorium och som tillhandahåller tullklareringstjänster åt tredje person. |
| --- | --- |

5)

”tullombud”: alla personer som är etablerade inom Europeiska unionens territorium och som tillhandahåller tullklareringstjänster åt tredje person.

| 6) | ”risk”: sannolikheten för att det i samband med införsel, utförsel, transitering, flyttning eller användning för särskilda ändamål av varor som befordras mellan gemenskapens tullområde och länder eller territorier som är belägna utanför det området eller i samband med förekomst av varor som inte har gemenskapsstatus inträffar en händelse som skulle få ett eller flera av följande resultat:






  a) | Den skulle förhindra att gemenskapsåtgärder eller nationella åtgärder tillämpas korrekt. |
| --- | --- | --- |

6)

”risk”: sannolikheten för att det i samband med införsel, utförsel, transitering, flyttning eller användning för särskilda ändamål av varor som befordras mellan gemenskapens tullområde och länder eller territorier som är belägna utanför det området eller i samband med förekomst av varor som inte har gemenskapsstatus inträffar en händelse som skulle få ett eller flera av följande resultat:

a)

Den skulle förhindra att gemenskapsåtgärder eller nationella åtgärder tillämpas korrekt.

| b) | Den skulle äventyra gemenskapens och dess medlemsstaters ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

b)

Den skulle äventyra gemenskapens och dess medlemsstaters ekonomiska intressen.

| c) | Den skulle innebära ett hot mot säkerhet och skydd för gemenskapen och dess medborgare, mot människors, djurs och växters hälsa, mot miljön eller mot konsumenter. |
| --- | --- |

c)

Den skulle innebära ett hot mot säkerhet och skydd för gemenskapen och dess medborgare, mot människors, djurs och växters hälsa, mot miljön eller mot konsumenter.

| 7) | ”tullkontroller”: särskilda åtgärder som genomförs av tullmyndigheterna med stöd av artiklarna 27-30. |
| --- | --- |

7)

”tullkontroller”: särskilda åtgärder som genomförs av tullmyndigheterna med stöd av artiklarna 27-30.

| 8) | ”summarisk deklaration”: en deklaration som skall upprättas innan varor förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

8)

”summarisk deklaration”: en deklaration som skall upprättas innan varor förs in i eller ut ur gemenskapens tullområde.

| 9) | ”tulldeklaration”: den åtgärd genom vilken en person i föreskriven form och på föreskrivet sätt anger ett önskemål om att hänföra varor till ett visst tullförfarande, i tillämpliga fall med uppgift om vilket specifikt arrangemang som önskas. |
| --- | --- |

9)

”tulldeklaration”: den åtgärd genom vilken en person i föreskriven form och på föreskrivet sätt anger ett önskemål om att hänföra varor till ett visst tullförfarande, i tillämpliga fall med uppgift om vilket specifikt arrangemang som önskas.

| 10) | ”deklaranten”: person som gör en summarisk deklaration eller en tulldeklaration i sitt eget namn eller i vars namn det görs en tulldeklaration. |
| --- | --- |

10)

”deklaranten”: person som gör en summarisk deklaration eller en tulldeklaration i sitt eget namn eller i vars namn det görs en tulldeklaration.

| 11) | ”tullförfarande”: vart och ett av följande förfaranden till vilka varor får hänföras i enlighet med denna kodex:






  a) | Övergång till fri omsättning. |
| --- | --- | --- |

11)

”tullförfarande”: vart och ett av följande förfaranden till vilka varor får hänföras i enlighet med denna kodex:

a)

Övergång till fri omsättning.

| b) | Särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Särskilda förfaranden.

| c) | Export. |
| --- | --- |

c)

Export.

| 12) | ”importtullar”: tullar som är fastställda i Gemensamma tulltaxan och som skall betalas vid import av varor. |
| --- | --- |

12)

”importtullar”: tullar som är fastställda i Gemensamma tulltaxan och som skall betalas vid import av varor.

| 13) | ”exporttullar”: tullar som är fastställda i Gemensamma tulltaxan och som skall betalas vid export av varor. |
| --- | --- |

13)

”exporttullar”: tullar som är fastställda i Gemensamma tulltaxan och som skall betalas vid export av varor.

| 14) | ”icke-gemenskapsvaror”: andra varor än de som avses i punkt 20 eller varor som har förlorat sin status som gemenskapsvaror. |
| --- | --- |

14)

”icke-gemenskapsvaror”: andra varor än de som avses i punkt 20 eller varor som har förlorat sin status som gemenskapsvaror.

| 15) | ”riskhantering”: systematisk riskidentifiering och genomförande av alla åtgärder som krävs för att begränsa riskexponering. |
| --- | --- |

15)

”riskhantering”: systematisk riskidentifiering och genomförande av alla åtgärder som krävs för att begränsa riskexponering.

| 16) | ”frigörande av varor”: den åtgärd genom vilken tullmyndigheterna gör varor tillgängliga för de ändamål som föreskrivs enligt det tullförfarande som de har hänförts till. |
| --- | --- |

16)

”frigörande av varor”: den åtgärd genom vilken tullmyndigheterna gör varor tillgängliga för de ändamål som föreskrivs enligt det tullförfarande som de har hänförts till.

| 17) | ”tullövervakning”: varje allmän åtgärd som vidtas av tullmyndigheterna i syfte att sörja för att tullagstiftningen och, i förekommande fall, andra bestämmelser som gäller varor som omfattas av sådana åtgärder, iakttas. |
| --- | --- |

17)

”tullövervakning”: varje allmän åtgärd som vidtas av tullmyndigheterna i syfte att sörja för att tullagstiftningen och, i förekommande fall, andra bestämmelser som gäller varor som omfattas av sådana åtgärder, iakttas.

| 18) | ”restitution”: sådan återbetalning eller eftergift av importtullar för varor som övergått till fri omsättning som sker när varorna exporteras från gemenskapens tullområde i oförändrat skick eller i form av förädlade produkter. |
| --- | --- |

18)

”restitution”: sådan återbetalning eller eftergift av importtullar för varor som övergått till fri omsättning som sker när varorna exporteras från gemenskapens tullområde i oförändrat skick eller i form av förädlade produkter.

| 19) | ”förädlade produkter”: varor som har hänförts till ett förfarande för förädling och som har genomgått förädlingsprocesser. |
| --- | --- |

19)

”förädlade produkter”: varor som har hänförts till ett förfarande för förädling och som har genomgått förädlingsprocesser.

| 20) | ”person etablerad i gemenskapens tullområde”:






  a) | beträffande fysiska personer, varje person som normalt är bosatt där, |
| --- | --- | --- |

20)

”person etablerad i gemenskapens tullområde”:

a)

beträffande fysiska personer, varje person som normalt är bosatt där,

| b) | beträffande juridiska personer och sammanslutningar av personer, varje person som har sitt säte, sitt huvudkontor eller ett fast etableringsställe där. |
| --- | --- |

b)

beträffande juridiska personer och sammanslutningar av personer, varje person som har sitt säte, sitt huvudkontor eller ett fast etableringsställe där.

| 21) | ”tullstatus”: varornas status som gemenskapsvaror eller icke-gemenskapsvaror. |
| --- | --- |

21)

”tullstatus”: varornas status som gemenskapsvaror eller icke-gemenskapsvaror.

| 22) | ”gemenskapsvaror”: varor som tillhör någon av följande kategorier:






  a) | Varor som i sin helhet har framställts i gemenskapens tullområde och i vilka det inte införlivats varor som importerats från länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde. |
| --- | --- | --- |

22)

”gemenskapsvaror”: varor som tillhör någon av följande kategorier:

a)

Varor som i sin helhet har framställts i gemenskapens tullområde och i vilka det inte införlivats varor som importerats från länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde.

| b) | Varor som importerats från länder eller territorier belägna utanför gemenskapens tullområde och som övergått till fri omsättning. |
| --- | --- |

b)

Varor som importerats från länder eller territorier belägna utanför gemenskapens tullområde och som övergått till fri omsättning.

| c) | Varor som har framställts i gemenskapens tullområde, antingen endast av varor som avses i b eller av varor som avses i a och b. |
| --- | --- |

c)

Varor som har framställts i gemenskapens tullområde, antingen endast av varor som avses i b eller av varor som avses i a och b.

| 23) | ”anmälan till tullen av varors ankomst”: en anmälan till tullmyndigheterna om att varor har ankommit till tullkontoret eller till någon annan plats som anvisats eller godkänts av tullmyndigheterna och om att varorna är tillgängliga för tullkontroller. |
| --- | --- |

23)

”anmälan till tullen av varors ankomst”: en anmälan till tullmyndigheterna om att varor har ankommit till tullkontoret eller till någon annan plats som anvisats eller godkänts av tullmyndigheterna och om att varorna är tillgängliga för tullkontroller.

| 24) | ”innehavare av varor”: den person som äger varorna eller har en liknande förfoganderätt över dem eller har fysisk kontroll över dem. |
| --- | --- |

24)

”innehavare av varor”: den person som äger varorna eller har en liknande förfoganderätt över dem eller har fysisk kontroll över dem.

| 25) | ”person som är ansvarig för förfarandet”: den person som upprättar deklarationen eller för vars räkning tulldeklarationen upprättas eller den person till vilken den personens rättigheter och skyldigheter i fråga om ett tullförfarande har överförts. |
| --- | --- |

25)

”person som är ansvarig för förfarandet”: den person som upprättar deklarationen eller för vars räkning tulldeklarationen upprättas eller den person till vilken den personens rättigheter och skyldigheter i fråga om ett tullförfarande har överförts.

| 26) | ”handelspolitiska åtgärder”: icke-tariffära åtgärder som inom ramen för den gemensamma handelspolitiken har införts i form av gemenskapsbestämmelser för import och export av varor. |
| --- | --- |

26)

”handelspolitiska åtgärder”: icke-tariffära åtgärder som inom ramen för den gemensamma handelspolitiken har införts i form av gemenskapsbestämmelser för import och export av varor.

| 27) | ”förädlingsprocesser”: var och en av följande processer:






  a) | Behandling av varor, inklusive uppsättning eller montering av varorna eller anpassning av varorna till andra varor. |
| --- | --- | --- |

27)

”förädlingsprocesser”: var och en av följande processer:

a)

Behandling av varor, inklusive uppsättning eller montering av varorna eller anpassning av varorna till andra varor.

| b) | Förädling av varor. |
| --- | --- |

b)

Förädling av varor.

| c) | Förstöring av varor. |
| --- | --- |

c)

Förstöring av varor.

| d) | Reparation av varor, inklusive återställande och justering av varor. |
| --- | --- |

d)

Reparation av varor, inklusive återställande och justering av varor.

| e) | Användning av varor som inte ingår i de förädlade produkterna men som möjliggör eller underlättar produktionen av dessa produkter, även om de helt eller delvis förbrukas i processen (produktionstillbehör). |
| --- | --- |

e)

Användning av varor som inte ingår i de förädlade produkterna men som möjliggör eller underlättar produktionen av dessa produkter, även om de helt eller delvis förbrukas i processen (produktionstillbehör).

| 28) | ”avkastningsgrad”: den kvantitet eller procentsats förädlade produkter som erhålls vid förädling av en bestämd kvantitet varor som hänförts till ett förfarande för förädling. |
| --- | --- |

28)

”avkastningsgrad”: den kvantitet eller procentsats förädlade produkter som erhålls vid förädling av en bestämd kvantitet varor som hänförts till ett förfarande för förädling.

KAPITEL 2

PERSONERS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER ENLIGT TULLAGSTIFTNINGEN

Avsnitt 1

Tillhandahållande av information

Artikel 5

Utbyte av uppgifter, uppgiftsskydd

1.   Alla nödvändiga utbyten av uppgifter, åtföljande dokument, beslut och anmälningar mellan tullmyndigheterna och mellan ekonomiska aktörer och tullmyndigheterna skall ske med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3
  anta
  åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar i detta dokument genom
  undantag från första stycket.

2.   Om inget annat särskilt fastställs skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta följande:

| a) | Regler om vilka meddelanden som skall utbytas mellan tullkontor för att tillgodose behoven inom ramen för tillämpningen av tullagstiftningen och om hur utbytet skall gå till. |
| --- | --- |

a)

Regler om vilka meddelanden som skall utbytas mellan tullkontor för att tillgodose behoven inom ramen för tillämpningen av tullagstiftningen och om hur utbytet skall gå till.

| b) | En gemensam uppsättning uppgifter som skall ingå i de datameddelanden som utbyts enligt tullagstiftningen samt datameddelandenas format. |
| --- | --- |

b)

En gemensam uppsättning uppgifter som skall ingå i de datameddelanden som utbyts enligt tullagstiftningen samt datameddelandenas format.

De uppgifter som avses i första stycket b skall innehålla de upplysningar som krävs för riskanalys och korrekt tillämpning av tullkontroller och skall vid behov motsvara internationella standarder och handelsbruk.

De system som krävs för elektroniskt utbyte av uppgifter mellan tullkontor enligt punkt 1 skall ha införts senast den 30 juni 2009.

Artikel 6

Uppgiftsskydd

1.   Alla uppgifter som tullmyndigheterna erhåller vid utövandet av sin verksamhet och som är av konfidentiell natur eller tillhandahålls på konfidentiell grund skall omfattas av kravet på tystnadsplikt. De får inte röjas av de behöriga myndigheterna utan uttryckligt tillstånd av den person eller myndighet som tillhandahållit dem, utom när det gäller tullkontroller enligt artikel 28.2.

Sådana uppgifter får dock röjas utan tillstånd om de behöriga myndigheterna är skyldiga eller bemyndigade att göra detta enligt gällande bestämmelser, särskilt beträffande uppgiftsskydd, eller i samband med rättsliga förfaranden.

2.   Konfidentiella uppgifter får meddelas tullförvaltningarna och andra organ i länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde endast inom ramen för ett internationellt avtal som innehåller bestämmelser om en likvärdig nivå på uppgiftsskyddet.

Om uppgifter röjs eller meddelas skall det ske i full överensstämmelse med gällande bestämmelser om uppgiftsskydd.

Artikel 7

Utbyte av ytterligare uppgifter mellan tullmyndigheter och ekonomiska aktörer

1.   Tullmyndigheter och ekonomiska aktörer får ha ett utbyte av uppgifter som inte särskilt föreskrivs i tullagstiftningen om det sker inom ramen för ömsesidigt samarbete för att identifiera och motverka risk. Ett sådant utbyte får ske enligt ett skriftligt avtal och får inbegripa rätt för tullmyndigheterna att få tillträde till de ekonomiska aktörernas datorsystem.

2.   Alla uppgifter som en part tillhandahåller den andra parten inom ramen för det samarbete som avses i punkt 1 skall vara konfidentiella, såvida parterna inte överenskommit något annat.

Artikel 8

Uppgifter från tullmyndigheterna

1.   Varje person får begära uppgifter av tullmyndigheterna om tillämpningen av tullagstiftningen. En sådan begäran får avslås om den inte gäller en faktiskt förestående import- eller exporttransaktion.

2.   Tullförvaltningarna skall ha en regelbunden dialog med ekonomiska aktörer och andra myndigheter som är involverade i internationell varuhandel. De skall främja öppenhet genom att tillhandahålla de ekonomiska aktörerna sådana lagstiftningstexter, förvaltningsbeslut och ansökningshandlingar som avser internationell varuhandel kostnadsfritt och, om det är praktiskt möjligt, via Internet.

Artikel 9

Uppgifter till tullmyndigheterna

1.   Varje person som direkt eller indirekt är involverad i fullgörandet av tullformaliteter skall, på tullmyndigheternas begäran och inom föreskriven tid, tillhandahålla tullmyndigheterna alla nödvändiga dokument och uppgifter, oavsett vilket medium som används, och ge dem all nödvändig hjälp.

2.   Utan att det påverkar den eventuella tillämpningen
  av påföljder
  skall en person som inger en summarisk deklaration eller tulldeklaration, inbegripet en förenklad deklaration, en anmälan eller en ansökan om ett tillstånd eller något annat beslut ansvara för följande:

| a) | Att de uppgifter som lämnas i deklarationen, i anmälan eller i ansökan eller på något annat sätt, är riktiga. |
| --- | --- |

a)

Att de uppgifter som lämnas i deklarationen, i anmälan eller i ansökan eller på något annat sätt, är riktiga.

| b) | Att de dokument som inges eller görs tillgängliga är äkta. |
| --- | --- |

b)

Att de dokument som inges eller görs tillgängliga är äkta.

| c) | I tillämpliga fall, att alla skyldigheter när det gäller hänförande av de berörda varorna till det berörda förfarandet eller genomförande av de godkända transaktionerna är fullgjorda. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, att alla skyldigheter när det gäller hänförande av de berörda varorna till det berörda förfarandet eller genomförande av de godkända transaktionerna är fullgjorda.

Första stycket skall också gälla tillhandahållande av de uppgifter som krävs av tullmyndigheterna.

Om deklarationen eller anmälan inges, ansökan lämnas eller begärda uppgifter tillhandahålls av ett ombud för den berörda personen, skall även ombudet iaktta de skyldigheter som anges i första stycket.

Artikel 10

Gemensamt datorsystem

Medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen när det gäller att utveckla, underhålla och använda ett elektroniskt system för gemensam registrering och gemensamt underhåll av register över följande:

| a) | Alla personer som direkt eller indirekt är involverade i fullgörandet av tullformaliteter. |
| --- | --- |

a)

Alla personer som direkt eller indirekt är involverade i fullgörandet av tullformaliteter.

| b) | Alla tillstånd som avser ett tullförfarande eller status som godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

b)

Alla tillstånd som avser ett tullförfarande eller status som godkänd ekonomisk aktör.

Medlemsstaternas tullförvaltningar skall ha tillträde till dessa uppgifter inom ramen för utövandet av sin verksamhet, och ekonomiska aktörer skall ha tillträde till uppgifterna i enlighet med de regler som avses i tredje stycket.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 besluta om åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar i detta dokument genom att komplettera det med
  bestämmelser om standardformatet för och standardinnehållet i de uppgifter som skall registreras och reglerna för tillträde till dem.

Avsnitt 2

Ombud i tullfrågor

Artikel 11

Tullombud

1.   Varje person får utse ett ombud för sina kontakter med tullmyndigheterna som skall fullgöra de handlingar och formaliteter som fastställs i tullagstiftningen, nedan kallat ”tullombud”.

Tullombudskapet får vara direkt, varvid tullombudet skall agera i en annan persons namn och för dennes räkning, eller indirekt, varvid tullombudet skall agera i eget namn men för en annan persons räkning.

2.   Ett tullombud skall vara etablerat i gemenskapens tullområde.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3
  anta
  åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar i detta dokument genom
  undantag från första stycket.

3.
     
  För att beviljas status som tullombud gäller följande kriterier:

| — | Alla personer skall kunna ansöka om sådan status. |
| --- | --- |

—

Alla personer skall kunna ansöka om sådan status.

| — | Ackrediteringen skall utfärdas av en statlig myndighet i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Ackrediteringen skall utfärdas av en statlig myndighet i den berörda medlemsstaten.

| — | Ackrediteringen skall godkännas i samtliga medlemsstater efter registrerig i ansökningsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Ackrediteringen skall godkännas i samtliga medlemsstater efter registrerig i ansökningsmedlemsstaten.

| — | Ackrediteringen skall underställas gällande praktiska normer i fråga om kunskaper eller yrkeskvalifikationer som direkt avser den verksamhet som utförs. |
| --- | --- |

—

Ackrediteringen skall underställas gällande praktiska normer i fråga om kunskaper eller yrkeskvalifikationer som direkt avser den verksamhet som utförs.

Antalet tullombud inom gemenskapen skall inte begränsas.

En person som har status som tullombud och som godkänd ekonomisk aktör skall åtnjuta alla förenklingar.

4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 3, skall alla personer ha rätt att ta direkt kontakt med tullmyndigheterna, utan att behöva företrädas av tullombud.

Artikel 12

Fullmakt

1.   Vid sina kontakter med tullmyndigheterna skall ett tullombud uppge att det agerar för huvudmannens räkning och ange om ombudskapet i tullfrågor är direkt eller indirekt.

Personer som inte uppger att de agerar i någon annans namn eller för någon annans räkning eller som uppger att de agerar i någon annans namn eller för någon annans räkning utan att ha fullmakt att göra detta, skall anses agera i eget namn och för egen räkning.

2.   Tullmyndigheterna får kräva att den som uppger sig agera i någon annans namn eller för någon annans räkning styrker sin fullmakt att agera som tullombud, utom när en person tillhör en kategori av personer som har rätt att agera för andra personers räkning.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om vilka kategorier av personer som avses i första stycket.

Artikel 13

Tullombudskap och status som godkänd ekonomisk aktör

1.   En person som regelbundet och yrkesmässigt uppträder som tullombud får beviljas status som ”godkänd ekonomisk aktör” i enlighet med artikel 14.

2.   Ett tullombud får bedriva verksamhet som skatteombud enligt gällande bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatter.

Avsnitt 3

Godkänd ekonomisk aktör

Artikel 14

Ansökan och godkännande

1.   En person som är etablerad i gemenskapens tullområde och uppfyller villkoren i artiklarna 15 och 16 får ansöka om status som godkänd ekonomisk aktör.

Tullmyndigheterna skall, vid behov efter samråd med andra behöriga myndigheter, bevilja denna status, som skall omprövas regelbundet.

2.   
  Status som
  godkänd ekonomisk aktör
  omfattar två typer av godkännande: godkänd ekonomisk aktör avseende förenklad tulldeklaration och godkänd ekonomisk aktör avseende skydd och säkerhet
  .

Den första typen av godkännande omfattar vissa förenklingar i enlighet med denna kodex eller dess tillämpningsföreskrifter. Den andra typen av godkännande innebär
  lättnader i fråga om säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller.

De två typerna av godkännande kan ges kumulativt.

3.   Om inte annat följer av artiklarna 15 och 16 skall statusen som godkänd ekonomisk aktör erkännas av tullmyndigheterna i alla medlemsstater, utan att detta påverkar tillämpningen av
  tullkontroller
  .

4.   På grundval av erkännandet av statusen som godkänd ekonomisk aktör och under förutsättning att kraven för en särskild form av förenkling enligt gemenskapens tullagstiftning har uppfyllts skall tullmyndigheterna låta aktören omfattas av denna förenkling.

5.   Statusen som godkänd ekonomisk aktör får upphävas för viss tid eller återkallas i enlighet med de villkor som fastställs enligt artikel 16 h.

6.   Den godkända ekonomiska aktören skall underrätta tullmyndigheterna om alla förhållanden som inträder efter det att statusen beviljats och som kan påverka dess fortsatta giltighet eller innehåll.

Artikel 15

Beviljande av status

Kriterierna för att bevilja status som godkänd ekonomisk aktör skall innefatta åtminstone följande:

| a) | Styrkta uppgifter om den sökandes tidigare efterlevnad av
  såväl
  tullens
  som skattemyndigheternas
  krav. |
| --- | --- |

a)

Styrkta uppgifter om den sökandes tidigare efterlevnad av
  såväl
  tullens
  som skattemyndigheternas
  krav.

| b) | Ett tillfredsställande system för affärsbokföring och, vid behov, bokföring av transporter, som möjliggör lämpliga tullkontroller. |
| --- | --- |

b)

Ett tillfredsställande system för affärsbokföring och, vid behov, bokföring av transporter, som möjliggör lämpliga tullkontroller.

| c) | Vid behov, erkänd ekonomisk solvens. |
| --- | --- |

c)

Vid behov, erkänd ekonomisk solvens.

| d) | I enlighet med bestämmelserna i artikel 14.2 om en godkänd ekonomisk aktör som önskar omfattas av förenklingar i enlighet med denna kodex eller dess tillämpningsföreskrifter
  , praktiska normer i fråga om kunskaper eller yrkeskvalifikationer som direkt avser den verksamhet som utförs. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med bestämmelserna i artikel 14.2 om en godkänd ekonomisk aktör som önskar omfattas av förenklingar i enlighet med denna kodex eller dess tillämpningsföreskrifter
  , praktiska normer i fråga om kunskaper eller yrkeskvalifikationer som direkt avser den verksamhet som utförs.

| e) | I enlighet med bestämmelserna i artikel 14.2 om en godkänd ekonomisk aktör som önskar omfattas av lättnader i fråga om säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller
  , lämpliga säkerhets- och skyddsnormer. |
| --- | --- |

e)

I enlighet med bestämmelserna i artikel 14.2 om en godkänd ekonomisk aktör som önskar omfattas av lättnader i fråga om säkerhets- och skyddsrelaterade tullkontroller
  , lämpliga säkerhets- och skyddsnormer.

Artikel 16

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta föreskrifter om följande:

| a) | Beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

a)

Beviljande av status som godkänd ekonomisk aktör.

| b) | Hur ofta statusen som godkänd ekonomisk aktör skall omprövas. |
| --- | --- |

b)

Hur ofta statusen som godkänd ekonomisk aktör skall omprövas.

| c) | Beviljande av tillstånd för användning av förenklingar. |
| --- | --- |

c)

Beviljande av tillstånd för användning av förenklingar.

| d) | Fastställande av vilken tullmyndighet som är behörig att bevilja sådan status och sådana tillstånd. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av vilken tullmyndighet som är behörig att bevilja sådan status och sådana tillstånd.

| e) | Den form och omfattning av lättnader som kan beviljas när det gäller säkerhets- och skyddsrelaterade
  tullkontroller
  . |
| --- | --- |

e)

Den form och omfattning av lättnader som kan beviljas när det gäller säkerhets- och skyddsrelaterade
  tullkontroller
  .

| f) | Samråd med och tillhandahållande av uppgifter till andra tullmyndigheter. |
| --- | --- |

f)

Samråd med och tillhandahållande av uppgifter till andra tullmyndigheter.

| g) | De förutsättningar under vilka en sökandes ansökan om ett tillstånd får begränsas till att omfatta en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

g)

De förutsättningar under vilka en sökandes ansökan om ett tillstånd får begränsas till att omfatta en eller flera medlemsstater.

| h) | De förutsättningar under vilka statusen som godkänd ekonomisk aktör får upphävas för viss tid eller återkallas. |
| --- | --- |

h)

De förutsättningar under vilka statusen som godkänd ekonomisk aktör får upphävas för viss tid eller återkallas.

| i) | De förutsättningar under vilka kravet på etablering i gemenskapen får frångås för vissa kategorier av godkända ekonomiska aktörer, med beaktande särskilt av internationella avtal. |
| --- | --- |

i)

De förutsättningar under vilka kravet på etablering i gemenskapen får frångås för vissa kategorier av godkända ekonomiska aktörer, med beaktande särskilt av internationella avtal.

Avsnitt 4

Beslut med stöd av tullagstiftningen

Artikel 17

Allmänna bestämmelser

1.   En person som begär att tullmyndigheterna skall fatta ett beslut skall tillhandahålla alla uppgifter som dessa myndigheter behöver för att kunna fatta det beslutet.

Ett beslut får även begäras av och fattas avseende flera personer.

2.   Ett beslut enligt punkt 1 skall fattas och meddelas den sökande senast två månader från den dag då tullmyndigheterna mottar begäran, om inget annat föreskrivs i tullagstiftningen.

Om tullmyndigheterna inte kan iaktta denna tidsfrist, skall de underrätta den sökande om detta innan tiden gått ut, ange skälen till överskridandet och ange den ytterligare tid som de bedömer nödvändig för att kunna fatta ett beslut med anledning av begäran.

3.   Om inget annat föreskrivs i beslutet eller tullagstiftningen, skall beslutet börja gälla från och med den dag då den sökande mottar beslutet eller anses ha mottagit det. Utom i de fall som avses i artikel 25.2 skall fattade beslut kunna verkställas av tullmyndigheterna från och med den dagen.

4.   Innan tullmyndigheterna fattar ett beslut som skulle vara negativt för den eller de personer som det är riktat till skall de meddela den eller de berörda personerna sina invändningar och ange grunderna för dessa invändningar. Den berörda personen skall ges möjlighet att framföra sin ståndpunkt inom en viss tid från den dag då invändningarna skickades.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om den tid som avses i första stycket.

När den tiden löpt ut skall den berörda personen i lämplig form meddelas beslutet, som skall innehålla en beskrivning av de grunder på vilka det baseras.

Kravet på att meddela invändningar innan ett beslut fattas som skulle vara negativt för den person till vilket det riktas skall också gälla beslut som tullmyndigheterna fattar utan en föregående begäran från den berörda personen och särskilt den underrättelse om en tullskuld som avses i artikel 72.3.

Beslutet skall innehålla en hänvisning till rätten att överklaga enligt artikel 24.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser på andra områden som anger de fall där och de förutsättningar under vilka beslut är ogiltiga eller förlorar sin giltighet, får de tullmyndigheter som utfärdat ett beslut upphäva, ändra eller återkalla beslutet om det inte är förenligt med tullagstiftningen eller med riktlinjer eller förklarande anmärkningar för tolkning av tullagstiftningen.

Artikel 18

Besluts giltighet i hela gemenskapen

Om inget annat begärs eller föreskrivs skall de beslut som tullmyndigheterna fattar vara giltiga i hela gemenskapens tullområde.

Artikel 19

Upphävande av förmånliga beslut

1.   Tullmyndigheterna skall upphäva ett beslut som är till fördel för den person till vilken det riktas, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Beslutet är utfärdat på grundval av felaktiga eller ofullständiga uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Beslutet är utfärdat på grundval av felaktiga eller ofullständiga uppgifter.

| b) | Den sökande visste eller borde rimligen ha vetat att uppgifterna var felaktiga eller ofullständiga. |
| --- | --- |

b)

Den sökande visste eller borde rimligen ha vetat att uppgifterna var felaktiga eller ofullständiga.

| c) | Beslutet skulle ha varit annorlunda om uppgifterna hade varit korrekta och fullständiga. |
| --- | --- |

c)

Beslutet skulle ha varit annorlunda om uppgifterna hade varit korrekta och fullständiga.

2.   Den person till vilken beslutet riktas skall underrättas om att det upphävts.

3.   Upphävandet skall börja gälla från och med den dag då det ursprungliga beslutet började gälla, om inget annat föreskrivs.

4.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1, 2 och 3, i synnerhet i fråga om beslut som riktas till flera personer.

Artikel 20

Återkallelse och ändring av förmånliga beslut

1.   Ett förmånligt beslut skall återkallas eller ändras i andra fall än de som avses i artikel 19 om ett eller flera av de villkor som fastställts för dess utfärdande inte var uppfyllda eller inte längre uppfylls.

2.   Om inget annat föreskrivs i tullagstiftningen får ett förmånligt beslut som riktas till flera personer återkallas i fråga om en person enbart som inte fullgör en skyldighet som gäller inom ramen för beslutet.

3.   Den person till vilken beslutet riktas skall underrättas om dess återkallelse eller ändring.

4.   En återkallelse eller ändring av ett beslut skall börja gälla från och med den dag då underrättelsen om återkallelsen eller ändringen mottas eller anses ha mottagits av den person som återkallelsen eller ändringen riktas till.

Emellertid får tullmyndigheterna i undantagsfall och om berättigade intressen för den person som beslutet riktas till så kräver skjuta upp den dag då återkallelsen eller ändringen börjar gälla.

5.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1-4 i denna artikel, i synnerhet i fråga om beslut som riktas till flera personer.

Artikel 21

Särskilda beslut

1.   Tullmyndigheterna skall på begäran utfärda beslut om bindande klassificeringsbesked eller beslut om bindande ursprungsbesked.

En sådan begäran får avslås om den inte gäller ett faktiskt förestående tullförfarande.

2.   Beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked skall vara bindande endast i fråga om en varas klassificering enligt tulltaxan eller bestämning av en varas ursprung.

De skall vara bindande för tullmyndigheterna och gentemot de personer till vilka de riktas endast i fråga om varor för vilka tullformaliteterna fullgörs efter dagen för beslutet.

De skall vara bindande för de personer till vilka de riktas och gentemot tullmyndigheterna med verkan först från och med den dag då den berörda personen mottar eller anses ha mottagit underrättelse om beslutet.

3.   Beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked skall vara giltiga i tre år från och med den dag som anges i beslutet.

4.   När det gäller en ansökan om ett beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked i samband med ett visst tullförfarande skall den person till vilken beslutet riktas kunna styrka följande:

| a) | När det gäller ett beslut om bindande klassificeringsbesked, att de deklarerade varorna i alla avseenden motsvarar de varor som beskrivs i beslutet. |
| --- | --- |

a)

När det gäller ett beslut om bindande klassificeringsbesked, att de deklarerade varorna i alla avseenden motsvarar de varor som beskrivs i beslutet.

| b) | När det gäller ett beslut om bindande ursprungsbesked, att de berörda varorna och de omständigheter som avgör visst ursprung i alla avseenden motsvarar de varor och omständigheter som beskrivs i beslutet. |
| --- | --- |

b)

När det gäller ett beslut om bindande ursprungsbesked, att de berörda varorna och de omständigheter som avgör visst ursprung i alla avseenden motsvarar de varor och omständigheter som beskrivs i beslutet.

5.   Med avvikelse från artikel 17.5 och artikel 19 skall beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked upphävas om de grundas på felaktiga eller ofullständiga uppgifter från de sökande.

6.   Beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked skall återkallas i enlighet med artikel 17.5 och artikel 20.

De får inte ändras.

7.   Trots vad som sägs i artikel 20 skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om följande:

| a) | De förutsättningar under vilka och den tidpunkt när ett beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked upphör att gälla. |
| --- | --- |

a)

De förutsättningar under vilka och den tidpunkt när ett beslut om bindande klassificeringsbesked eller om bindande ursprungsbesked upphör att gälla.

| b) | De förutsättningar under vilka och den tidsperiod under vilken ett beslut enligt a fortfarande får användas beträffande bindande affärskontrakt som baseras på beslutet och ingås innan det upphör att gälla. |
| --- | --- |

b)

De förutsättningar under vilka och den tidsperiod under vilken ett beslut enligt a fortfarande får användas beträffande bindande affärskontrakt som baseras på beslutet och ingås innan det upphör att gälla.

8.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om under vilka förutsättningar andra särskilda beslut skall utfärdas.

Avsnitt 5

Av tullen beslutade påföljder

Artikel 22

Av tullen beslutade påföljder

1.   Varje medlemsstat skall
  fastställa påföljder
  för överträdelser av gemenskapens tullagstiftning. Påföljderna skall vara effektiva, stå i proportion till överträdelsen och vara avskräckande.

2.   Administrativa påföljder skall ha en av följande former, eller båda:

| a) | En penningavgift som tas ut av tullmyndigheterna, inbegripet en betalning som gäller i stället för en straffrättslig påföljd. |
| --- | --- |

a)

En penningavgift som tas ut av tullmyndigheterna, inbegripet en betalning som gäller i stället för en straffrättslig påföljd.

| b) | Återkallelse, upphävande för viss tid eller ändring av ett tillstånd som innehas av den berörda personen. |
| --- | --- |

b)

Återkallelse, upphävande för viss tid eller ändring av ett tillstånd som innehas av den berörda personen.

Om administrativa påföljder kombineras med straffrättsliga påföljder med samma omständigheter som grund, skall sammanläggningen av dessa påföljder stå i rimligt förhållande till överträdelsen.

Avsnitt 6

Överklaganden

Artikel 23

Strafflagstiftning

Artiklarna 24, 25 och 26 skall inte tillämpas på överklaganden som inges i syfte att ett beslut av en rättslig myndighet skall upphävas, återkallas eller ändras.

Artikel 24

Rätt att överklaga

1.   Varje person skall ha rätt att överklaga beslut som fattats av tullmyndigheterna om beslutet eller påföljden berör personen direkt och personligen.

Varje person som hos tullmyndigheterna gjort en framställning om ett beslut och inte fått ett beslut med anledning av framställningen inom den tidsfrist som avses i artikel 17.2 skall också ha rätt att överklaga.

2.   Rätten att överklaga får utövas i åtminstone två instanser:

| a) | I första instans, hos tullmyndigheterna eller ett annat organ, som kan vara en rättslig myndighet eller ett likvärdigt specialiserat organ som utsetts för det ändamålet av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

I första instans, hos tullmyndigheterna eller ett annat organ, som kan vara en rättslig myndighet eller ett likvärdigt specialiserat organ som utsetts för det ändamålet av medlemsstaterna.

| b) | I andra instans, hos ett högre oberoende organ, som kan vara en rättslig myndighet eller ett likvärdigt specialiserat organ, enligt gällande bestämmelser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

I andra instans, hos ett högre oberoende organ, som kan vara en rättslig myndighet eller ett likvärdigt specialiserat organ, enligt gällande bestämmelser i medlemsstaterna.

3.   Överklagandet skall inges i elektronisk eller skriftlig form i den medlemsstat där beslutet har fattats eller där framställningen om beslutet har ingivits.

Artikel 25

Uppskjutande av genomförandet

1.   Ett överklagande får inte medföra att genomförandet av det ifrågasatta beslutet skjuts upp.

2.   Med avvikelse från punkt 1 skall tullmyndigheterna helt eller delvis skjuta upp genomförandet av det ifrågasatta beslutet, om den person som har överklagat kan vållas ohjälplig skada.

Tullmyndigheterna får helt eller delvis skjuta upp genomförandet av det ifrågasatta beslutet om de har goda skäl att misstänka att beslutet är oförenligt med tullagstiftningen.

3.   Om det ifrågasatta beslutet innebär att import- eller exporttullar skall betalas, skall uppskjutandet av beslutet förutsätta att det ställs en garanti, såvida en sådan garanti sannolikt inte skulle åsamka gäldenären allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för första stycket.

Artikel 26

Beslut med anledning av överklaganden

Artikel 17 skall tillämpas när tullmyndigheterna fattar beslut med anledning av ett överklagande.

Medlemsstaterna skall se till att förfarandet för överklaganden gör det möjligt att skyndsamt rätta till beslut som fattats av tullmyndigheterna.

Avsnitt 7

Kontroll av varor

Artikel 27

Tullkontroller

1.   Tullmyndigheterna får genomföra alla de kontroller som de anser nödvändiga för att se till att tullagstiftningen och annan lagstiftning om införsel, utförsel, transitering, flyttning och användning för särskilda ändamål av varor som befordras mellan gemenskapens tullområde och andra territorier och om förekomst av icke-gemenskapsvaror tillämpas korrekt.

Sådana kontroller, nedan kallade ”tullkontroller”, kan bestå i att undersöka varor, kontrollera uppgifter i deklarationer, kontrollera att elektroniska eller skriftliga dokument finns och är äkta, granska företags räkenskaper och annan bokföring eller undersöka transportmedel, bagage och andra varor som personer för med sig eller bär på sig.

Tullkontroller får genomföras utanför gemenskapens tullområde om detta är möjligt enligt ett internationellt avtal.

2.   Tullkontroller
  , inbegripet slumpvisa kontroller,
  skall baseras på riskanalys som görs med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik i syfte att, på grundval av kriterier som utarbetats på nationell nivå, gemenskapsnivå och, i förekommande fall, internationell nivå, identifiera och bedöma risker och utarbeta nödvändiga åtgärder för att motverka dem.

Medlemsstaterna skall i samarbete med kommissionen utveckla, underhålla och använda ett elektroniskt system för tillämpning av riskhantering, vilket skall ske senast den 30 juni 2009.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta följande:

| a) | Regler om en gemensam ram för riskhantering. |
| --- | --- |

a)

Regler om en gemensam ram för riskhantering.

| b) | Regler om fastställande av gemensamma kriterier och prioriterade kontrollområden. |
| --- | --- |

b)

Regler om fastställande av gemensamma kriterier och prioriterade kontrollområden.

| c) | Regler om utbyte av riskinformation och riskanalys mellan tullförvaltningar. |
| --- | --- |

c)

Regler om utbyte av riskinformation och riskanalys mellan tullförvaltningar.

Artikel 28

Samarbete mellan myndigheter

1.   Om andra kontroller än tullkontroller genomförs av andra behöriga myndigheter än tullmyndigheterna i fråga om samma varor, skall dessa kontroller genomföras i nära samarbete med tullmyndigheterna, om möjligt vid samma tidpunkt och på samma plats (”one stop shop”).

2.   Inom ramen för de kontroller som avses i detta avsnitt och om det är nödvändigt för att minimera risker, får tullmyndigheterna och andra behöriga myndigheter med varandra, med andra medlemsstaters tullmyndigheter och med kommissionen utbyta uppgifter som mottas om införsel, utförsel, transitering, flyttning och användning för särskilda ändamål av varor som befordras mellan gemenskapens tullområde och andra territorier och om förekomst av icke-gemenskapsvaror.

Artikel 29

Kontroll efter frigörande

Tullmyndigheterna får, efter att de frigjort varorna och för att försäkra sig om att uppgifterna i den summariska deklarationen eller tulldeklarationen är riktiga, kontrollera de kommersiella dokument och uppgifter som avser transaktionerna för varorna eller de efterföljande kommersiella transaktioner som berör varorna.

Denna kontroll får genomföras på plats hos deklaranten eller dennes ombud och hos varje annan person som av yrkesmässiga skäl är direkt eller indirekt inblandad i dessa transaktioner samt hos varje annan person som innehar sådana dokument och uppgifter i kommersiellt syfte. Tullmyndigheterna får också undersöka varorna om de fortfarande kan uppvisas.

Artikel 30

Undantag

1.   Tullkontroller eller tullformaliteter får inte genomföras eller fullgöras i fråga om följande:

| a) | Handbagage och incheckat bagage som tillhör personer som reser med flyg inom gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

Handbagage och incheckat bagage som tillhör personer som reser med flyg inom gemenskapen.

| b) | Bagage som tillhör personer som reser med fartyg inom gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Bagage som tillhör personer som reser med fartyg inom gemenskapen.

2.   Punkt 1 skall gälla utan att det påverkar tillämpningen av följande:

| a) | Säkerhets- och skyddskontroller av bagage som görs av medlemsstaternas myndigheter eller de ansvariga i hamnar, på flygplatser eller i transportföretag. |
| --- | --- |

a)

Säkerhets- och skyddskontroller av bagage som görs av medlemsstaternas myndigheter eller de ansvariga i hamnar, på flygplatser eller i transportföretag.

| b) | Kontroller med anledning av förbud eller restriktioner som medlemsstaterna infört, förutsatt att förbuden eller restriktionerna är förenliga med fördraget. |
| --- | --- |

b)

Kontroller med anledning av förbud eller restriktioner som medlemsstaterna infört, förutsatt att förbuden eller restriktionerna är förenliga med fördraget.

Avsnitt 8

Bevarande av dokument och andra uppgifter; avgifter och kostnader

Artikel 31

Bevarande av dokument och andra uppgifter

1.   Den berörda personen skall för tullkontrolländamål bevara de dokument och uppgifter som avses i artikel 9.1 under den tid som fastställs i gällande bestämmelser, dock minst tre kalenderår, oavsett vilket medium som används.

För varor som övergår till fri omsättning under andra omständigheter än dem som avses i tredje stycket eller varor som deklareras för export skall tiden löpa från utgången av det år under vilket deklarationen för övergång till fri omsättning eller exportdeklarationen godtas.

För varor som övergår till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt importtullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål skall tiden löpa från utgången av det år under vilket varorna upphör att vara föremål för tullövervakning.

För varor som hänförs till ett annat tullförfarande skall tiden löpa från utgången av det år under vilket tullförfarandet i fråga upphör.

2.   Om en tullkontroll som utförs av tullmyndigheterna beträffande en tullskuld visar att bokföringsposten i fråga måste rättas och om den berörda personen har underrättats om detta, skall dokumenten, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 73.4, bevaras tre år efter utgången av den tid som fastställs i punkt 1.

Om ett överklagande har ingivits, skall dokumenten bevaras tills förfarandet har slutförts.

Artikel 32

Avgifter och kostnader

1.   Tullmyndigheterna får inte ta ut några avgifter för
  tullkontroller
  .

Tullmyndigheterna får emellertid ta ut avgifter eller ersättning för särskilda tjänster
  eller annan tillämpning av tullagstiftningen
  .

2.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkt 1 andra stycket, särskilt avseende följande:

| a) | Tullpersonals närvaro, på
  begäran, på
  annan plats än i tullens lokaler. |
| --- | --- |

a)

Tullpersonals närvaro, på
  begäran, på
  annan plats än i tullens lokaler.

| b) | Analyser eller expertutlåtanden avseende varor samt postavgifter för att återlämna varor till en sökande, särskilt när det är fråga om beslut som fattas enligt artikel 21 eller tillhandahållande av uppgifter enligt artikel 8.1. |
| --- | --- |

b)

Analyser eller expertutlåtanden avseende varor samt postavgifter för att återlämna varor till en sökande, särskilt när det är fråga om beslut som fattas enligt artikel 21 eller tillhandahållande av uppgifter enligt artikel 8.1.

| c) | Undersökning eller provtagning av varor för kontrolländamål eller förstöring av varor, om andra kostnader än kostnader för att ta tullpersonal i anspråk uppstår. |
| --- | --- |

c)

Undersökning eller provtagning av varor för kontrolländamål eller förstöring av varor, om andra kostnader än kostnader för att ta tullpersonal i anspråk uppstår.

| d) | Exceptionella kontrollåtgärder som är nödvändiga till följd av varornas beskaffenhet eller en potentiell risk. |
| --- | --- |

d)

Exceptionella kontrollåtgärder som är nödvändiga till följd av varornas beskaffenhet eller en potentiell risk.

KAPITEL 3

VALUTAOMRÄKNING, TIDSFRISTER OCH FÖRENKLINGAR

Artikel 33

Valutaomräkning

1.   Om valutaomräkning krävs skall i följande två fall den växelkurs tillämpas som offentliggörs eller görs tillgänglig på Internet av de behöriga myndigheterna:

| a) | Faktorer som används för att fastställa varors tullvärde uttrycks i en annan valuta än den som används i den medlemsstat där tullvärdet fastställs. |
| --- | --- |

a)

Faktorer som används för att fastställa varors tullvärde uttrycks i en annan valuta än den som används i den medlemsstat där tullvärdet fastställs.

| b) | Ett motvärde i nationell valuta till euro behövs i syfte att fastställa varors klassificering enligt tulltaxan, värdetrösklar och beloppet av import- eller exporttullar. |
| --- | --- |

b)

Ett motvärde i nationell valuta till euro behövs i syfte att fastställa varors klassificering enligt tulltaxan, värdetrösklar och beloppet av import- eller exporttullar.

Växelkursen skall så nära som möjligt spegla det gällande värdet av den omräknade valutan i medlemsstatens valuta.

2.   För valutaomräkning som krävs av andra orsaker än de som avses i punkt 1 skall det inom ramen för tillämpning av tullagstiftningen användas ett motvärde i nationell valuta till euro som skall fastställas en gång per år.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1 och 2.

Artikel 34

Tidsfrister

1.   Om en tid, dag eller tidsfrist är fastställd i tullagstiftningen, får denna tid inte förlängas och denna dag eller tidsfrist inte skjutas upp såvida inte detta särskilt föreskrivs i de berörda bestämmelserna.

2.   De regler som är tillämpliga på tider, dagar eller tidsfrister enligt rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister
   (14) skall tillämpas på tidsfrister som fastställs inom ramen för tullagstiftningen, utom när andra särskilda bestämmelser är tillämpliga.

Artikel 35

Förenklingar

1.
     Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om i vilka fall och under vilka förutsättningar tillämpningen av denna kodex får förenklas.

2.
     
  Förenklade förfaranden, som fastställas i enlighet med de förfaranden som avses i artikel 196.3, skall tillämpas på gemenskapsvaror som transporteras mellan ett nationellt område som tillhör gemenskapen och som avses i artikel 3.3 i rådets direktiv 77/388/EEG och ett annat tullområde inom gemenskapen
  .

3.
     
  En medlemsstat får, efter godkännande från kommissionen (som agerar i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2) tillämpa förenklade förfaranden för gemenskapsvaror, i enlighet med punkt 2, vilka enbart transporteras inom detta medlemsstats territorium. Likaledes får två eller flera medlemsstater inbördes avtala om att tillämpa förenklade förfaranden för varor som transporteras mellan dessa stater.

AVDELNING II

FAKTORER SOM SKALL LÄGGAS TILL GRUND FÖR TILLÄMPNINGEN AV IMPORT- ELLER EXPORTTULLAR OCH ANDRA ÅTGÄRDER BETRÄFFANDE VARUHANDEL

KAPITEL 1

GEMENSAMMA TULLTAXAN OCH VARORS KLASSIFICERING ENLIGT TULLTAXAN

Artikel 36

Gemensamma tulltaxan

1.   Import- och exporttullar skall grundas på Gemensamma tulltaxan.

Andra åtgärder som föreskrivs i gemenskapsbestämmelser på särskilda områden som rör varuhandeln skall i förekommande fall tillämpas enligt varornas klassificering enligt tulltaxan.

2.   Gemensamma tulltaxan skall omfatta följande:

| a) | Kombinerade nomenklaturen för varor enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan
   (15). |
| --- | --- |

a)

Kombinerade nomenklaturen för varor enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan
   (15).

| b) | Varje annan nomenklatur som helt eller delvis bygger på Kombinerade nomenklaturen eller som lägger ytterligare underuppdelningar till denna och som har upprättats genom gemenskapsbestämmelser på särskilda områden med tanke på tillämpningen av tulltaxeåtgärder som rör varuhandeln. |
| --- | --- |

b)

Varje annan nomenklatur som helt eller delvis bygger på Kombinerade nomenklaturen eller som lägger ytterligare underuppdelningar till denna och som har upprättats genom gemenskapsbestämmelser på särskilda områden med tanke på tillämpningen av tulltaxeåtgärder som rör varuhandeln.

| c) | Avtalsenliga eller normala autonoma importtullar som skall tillämpas på varor som omfattas av Kombinerade nomenklaturen. |
| --- | --- |

c)

Avtalsenliga eller normala autonoma importtullar som skall tillämpas på varor som omfattas av Kombinerade nomenklaturen.

| d) | Bestämmelser om förmånstull som anges i avtal som gemenskapen har ingått med vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller med grupper av sådana länder eller territorier. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelser om förmånstull som anges i avtal som gemenskapen har ingått med vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller med grupper av sådana länder eller territorier.

| e) | Bestämmelser om förmånstull som antagits ensidigt av gemenskapen beträffande vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller beträffande grupper av sådana länder eller territorier. |
| --- | --- |

e)

Bestämmelser om förmånstull som antagits ensidigt av gemenskapen beträffande vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller beträffande grupper av sådana länder eller territorier.

| f) | Autonoma åtgärder som för vissa varor föreskriver en nedsättning av importtull eller tullfrihet vid import. |
| --- | --- |

f)

Autonoma åtgärder som för vissa varor föreskriver en nedsättning av importtull eller tullfrihet vid import.

| g) | Gynnsam tullbehandling som fastställts för vissa varor på grund av deras beskaffenhet eller användning för särskilda ändamål inom ramen för de åtgärder som avses i c–f eller h. |
| --- | --- |

g)

Gynnsam tullbehandling som fastställts för vissa varor på grund av deras beskaffenhet eller användning för särskilda ändamål inom ramen för de åtgärder som avses i c–f eller h.

| h) | Andra tulltaxebestämmelser som anges i jordbrukslagstiftning, handelslagstiftning eller annan gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

h)

Andra tulltaxebestämmelser som anges i jordbrukslagstiftning, handelslagstiftning eller annan gemenskapslagstiftning.

3.   Om de berörda varorna uppfyller villkoren enligt punkt 2 d–g, skall bestämmelserna i de leden på deklarantens begäran gälla i stället för dem som avses i punkt 2 c. En ansökan om detta får inges i efterhand, under förutsättning att tillämpliga tidsfrister och villkor enligt den berörda bestämmelsen eller kodexen efterlevs.

4.   Om en tillämpning av de bestämmelser som avses i punkt 2 d–g eller befrielse från de bestämmelser som avses i punkt 2 h är begränsad till en viss import- eller exportvolym, skall, i fråga om tullkvoter, tillämpningen eller befrielsen upphöra så snart som den fastställda import- eller exportvolymen uppnås.

I fråga om tulltak skall tillämpningen upphöra genom en gemenskapsrättsakt.

Artikel 37

Varors klassificering enligt tulltaxan

Vid tillämpning av Gemensamma tulltaxan skall ”klassificering enligt tulltaxan” av varor innebära att man fastställer enligt vilket undernummer eller enligt vilken ytterligare underuppdelning av Kombinerade nomenklaturen dessa varor skall klassificeras.

Vid tillämpning av icke-tariffära åtgärder skall ”klassificering enligt tulltaxan” av varor innebära att man fastställer enligt vilket undernummer eller enligt vilken ytterligare underuppdelning av Kombinerade nomenklaturen, eller av varje annan nomenklatur som har upprättats genom gemenskapsbestämmelser och som helt eller delvis grundar sig på Kombinerade nomenklaturen eller lägger ytterligare underuppdelningar till denna, dessa varor skall klassificeras.

Det undernummer eller den ytterligare underuppdelning som fastställs enligt första eller andra stycket skall användas för tillämpningen av åtgärder som är knutna till det undernumret.

KAPITEL 2

VARORS URSPRUNG

Avsnitt 1

Icke-förmånsberättigande ursprung

Artikel 38

Tillämpningsområde

I artiklarna 39, 40 och 41 fastställs regler för att bestämma icke-förmånsberättigande ursprung för varor vid tillämpning av följande:

| a) | Gemensamma tulltaxan, med undantag av de åtgärder som avses i artikel 36.2 d och e. |
| --- | --- |

a)

Gemensamma tulltaxan, med undantag av de åtgärder som avses i artikel 36.2 d och e.

| b) | Andra åtgärder än tulltaxeåtgärder, som fastställs genom gemenskapsbestämmelser på särskilda områden som rör varuhandeln. |
| --- | --- |

b)

Andra åtgärder än tulltaxeåtgärder, som fastställs genom gemenskapsbestämmelser på särskilda områden som rör varuhandeln.

| c) | Andra gemenskapsåtgärder som rör varors ursprung. |
| --- | --- |

c)

Andra gemenskapsåtgärder som rör varors ursprung.

Artikel 39

Förvärv av ursprung

1.   Varor som är helt framställda i ett enda land eller territorium skall anses ha sitt ursprung i det landet eller territoriet.

2.   Varor vars tillverkning skett inom mer än ett land eller territorium skall anses ha sitt ursprung i det land eller territorium där de genomgick den sista väsentliga bearbetningen.

Artikel 40

Ursprungsintyg

1.   Om ursprung har angivits i tulldeklarationen i enlighet med tullagstiftningen, får tullmyndigheterna begära att deklaranten styrker varornas ursprung.

2.   Om bevisning för varors ursprung uppvisas i enlighet med tullagstiftningen eller annan gemenskapslagstiftning på särskilda områden, får tullmyndigheterna i fall av rimliga tvivel begära ytterligare bevisning för att försäkra sig om att uppgiften om ursprunget överensstämmer med reglerna i den relevanta gemenskapslagstiftningen.

3.   Ett dokument som styrker ursprung får utfärdas i gemenskapen, när detta krävs för handeln.

Artikel 41

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för artiklarna 39 och 40.

Avsnitt 2

Förmånsberättigande ursprung

Artikel 42

Förmånsberättigande ursprung för varor

1.   För att varor skall kunna omfattas av de åtgärder som avses i artikel 36.2 d eller e eller av icke-tariffära förmånsåtgärder skall de uppfylla de regler om förmånsberättigande ursprung som avses i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel.

2.   För varor som omfattas av förmånsåtgärder enligt avtal som gemenskapen har ingått med vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller med grupper av sådana länder eller territorier skall regler om förmånsberättigande ursprung fastställas i dessa avtal.

3.   För varor som omfattas av förmånsåtgärder som antagits ensidigt av gemenskapen beträffande vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller beträffande grupper av sådana länder eller territorier, andra än de varor som avses i punkt 5, skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta regler om förmånsberättigande ursprung.

4.   För varor som omfattas av förmånsåtgärder för handel mellan gemenskapens tullområde och Ceuta och Melilla som anges i protokoll nr 2 till anslutningsakten för Spanien och Portugal, skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta regler om förmånsberättigande ursprung.

5.   För varor som omfattas av förmånsåtgärder i enlighet med förmånsordningar för utomeuropeiska länder och territorier som är associerade med gemenskapen skall regler om förmånsberättigande ursprung antas i enlighet med artikel 187 i fördraget.

6.
     
  När kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlar om de avtal som avses i punkt 2 i denna artikel eller, genom en förordning som antas enligt artikel 251 eller enligt artikel 187 i fördraget, lägger fram ett förslag om att fastställa de regler som avses i punkterna 3, 4 och 5 i denna artikel, skall den särskilt ta hänsyn till

| a) | åtaganden och skyldigheter i samband med internationella avtal, |
| --- | --- |

a)

åtaganden och skyldigheter i samband med internationella avtal,

| b) | behovet av att fastställa kriterier när det gäller varornas ursprung som är anpassade efter varje varas egenskaper och som ser till att den ekonomiska vinningen med förmånsåtgärderna verkligen förbehålls de länder och territorier eller grupper av länder eller territorier för vilka dessa åtgärder har godtagits eller antagits, |
| --- | --- |

b)

behovet av att fastställa kriterier när det gäller varornas ursprung som är anpassade efter varje varas egenskaper och som ser till att den ekonomiska vinningen med förmånsåtgärderna verkligen förbehålls de länder och territorier eller grupper av länder eller territorier för vilka dessa åtgärder har godtagits eller antagits,

| c) | utvecklings- och industrialiseringsgraden i de länder och territorier eller grupper av länder eller territorier för vilka förmånsåtgärderna har godtagits eller antagits, |
| --- | --- |

c)

utvecklings- och industrialiseringsgraden i de länder och territorier eller grupper av länder eller territorier för vilka förmånsåtgärderna har godtagits eller antagits,

| d) | de regionala integrationsmål som ligger till grund för några av de aktuella förmånsordningarna genom att fastställa lämpliga regler om kumulation, |
| --- | --- |

d)

de regionala integrationsmål som ligger till grund för några av de aktuella förmånsordningarna genom att fastställa lämpliga regler om kumulation,

| e) | behovet att fastställa regler som är enkla att förstå och tillämpa, så att aktörerna i de länder och territorier eller grupper av länder eller territorier för vilka förmånsåtgärderna har godtagits eller antagits får en reell möjlighet att utnyttja dessa förmånsåtgärder; reglerna skall även vara förenliga med målet att underlätta handeln. |
| --- | --- |

e)

behovet att fastställa regler som är enkla att förstå och tillämpa, så att aktörerna i de länder och territorier eller grupper av länder eller territorier för vilka förmånsåtgärderna har godtagits eller antagits får en reell möjlighet att utnyttja dessa förmånsåtgärder; reglerna skall även vara förenliga med målet att underlätta handeln.

Kommissionen skall fastställa lämpliga kontrollåtgärder för att förhindra eller beivra varje missbruk eller kringgående av förmånsåtgärderna.

7.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta de åtgärder som krävs för att genomföra de regler som avses i punkterna 2–5.

KAPITEL 3

VARORS VÄRDE FÖR TULLÄNDAMÅL

Artikel 43

Tillämpningsområde

Varors tullvärde skall för tillämpningen av Gemensamma tulltaxan och icke-tariffära åtgärder som fastställs i gemenskapsbestämmelser på särskilda områden som rör varuhandeln fastställas i enlighet med artiklarna 44-47.

Artikel 44

Transaktionsvärde

1.   Tullvärdet på importerade varor skall anses vara det pris som faktiskt betalats eller skall betalas för varorna när de säljs för export till gemenskapens tullområde, vid behov justerat enligt bestämmelser som antas i enlighet med punkt 4, nedan kallat ”transaktionsvärdet”.

Det pris som faktiskt betalats eller skall betalas skall utgöras av hela den betalning som gjorts eller skall göras av köparen till säljaren eller till förmån för säljaren för de importerade varorna, och priset skall inbegripa alla betalningar som köparen gjort eller skall göra till säljaren som ett villkor för försäljningen av de importerade varorna eller till tredje man för att fullgöra en förpliktelse för säljaren gentemot denne tredje man. Betalningen behöver inte nödvändigtvis ske genom överföring av pengar. Betalning får fullgöras direkt eller indirekt och genom remburs eller överlåtbara värdepapper.

2.   Transaktionsvärdet skall tillämpas på följande villkor:

| a) | Att köparen fritt får förfoga över eller använda varorna utan andra inskränkningar än






  i) | restriktioner som införs eller krävs enligt lag eller av de offentliga myndigheterna i gemenskapen, |
| --- | --- | --- |

a)

Att köparen fritt får förfoga över eller använda varorna utan andra inskränkningar än

i)

restriktioner som införs eller krävs enligt lag eller av de offentliga myndigheterna i gemenskapen,

| ii) | begränsningar av det geografiska område inom vilket varorna får återförsäljas, |
| --- | --- |

ii)

begränsningar av det geografiska område inom vilket varorna får återförsäljas,

| iii) | restriktioner som inte avsevärt påverkar varornas värde. |
| --- | --- |

iii)

restriktioner som inte avsevärt påverkar varornas värde.

| b) | Att försäljningen eller priset inte är beroende av något villkor eller någon ersättning som inte kan åsättas ett bestämt värde med avseende på de varor som skall värderas. |
| --- | --- |

b)

Att försäljningen eller priset inte är beroende av något villkor eller någon ersättning som inte kan åsättas ett bestämt värde med avseende på de varor som skall värderas.

| c) | Att förtjänsten från en av köparen genomförd återförsäljning eller användning eller ett av köparen genomfört annat förfogande över varorna inte till någon del direkt eller indirekt tillfaller säljaren, om inte en lämplig justering kan göras enligt bestämmelser som antas i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

c)

Att förtjänsten från en av köparen genomförd återförsäljning eller användning eller ett av köparen genomfört annat förfogande över varorna inte till någon del direkt eller indirekt tillfaller säljaren, om inte en lämplig justering kan göras enligt bestämmelser som antas i enlighet med punkt 4.

| d) | Att köparen och säljaren inte är varandra närstående eller, om köparen och säljaren är varandra närstående, att transaktionsvärdet är godtagbart för tulländamål enligt punkt 3. |
| --- | --- |

d)

Att köparen och säljaren inte är varandra närstående eller, om köparen och säljaren är varandra närstående, att transaktionsvärdet är godtagbart för tulländamål enligt punkt 3.

3.   Vid tillämpning av punkt 2 d skall det faktum att köparen och säljaren är varandra närstående inte i sig vara tillräckligt skäl för att betrakta transaktionsvärdet som icke godtagbart. Vid behov skall omständigheterna kring försäljningen undersökas, och transaktionsvärdet skall godtas om det närstående förhållandet inte har påverkat priset.

Om tullmyndigheterna, med hänsyn till de uppgifter som lämnats av deklaranten eller erhållits på annat sätt, har skäl att anse att det närstående förhållandet har påverkat priset, skall de underrätta deklaranten om sina skäl och ge deklaranten en rimlig möjlighet att yttra sig.

4.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om vilka kostnadsposter som vid fastställandet av tullvärdet skall läggas till eller får dras av från det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

Artikel 45

Metoder som skall användas i andra hand för fastställande av tullvärde

1.   Om tullvärdet inte kan fastställas enligt artikel 44, skall det fastställas genom att punkt 2 a, b, c och d i denna artikel genomgås i ordningsföljd fram till och med det första led enligt vilket tullvärdet kan fastställas.

Ordningen för tillämpning av c och d skall kastas om på deklarantens begäran.

2.   Det tullvärde som fastställs enligt denna artikel skall motsvara följande:

| a) | Transaktionsvärdet av identiska varor som sålts för export till gemenskapens tullområde och exporterats vid samma eller nästan samma tidpunkt som de varor som skall värderas. |
| --- | --- |

a)

Transaktionsvärdet av identiska varor som sålts för export till gemenskapens tullområde och exporterats vid samma eller nästan samma tidpunkt som de varor som skall värderas.

| b) | Transaktionsvärdet av liknande varor som sålts för export till gemenskapens tullområde och exporterats vid samma eller nästan samma tidpunkt som de varor som skall värderas. |
| --- | --- |

b)

Transaktionsvärdet av liknande varor som sålts för export till gemenskapens tullområde och exporterats vid samma eller nästan samma tidpunkt som de varor som skall värderas.

| c) | Ett värde som grundas på det pris per enhet till vilket de importerade varorna eller identiska eller liknande importerade varor säljs inom gemenskapens tullområde i den största sammanlagda kvantiteten till personer som inte är säljarna närstående. |
| --- | --- |

c)

Ett värde som grundas på det pris per enhet till vilket de importerade varorna eller identiska eller liknande importerade varor säljs inom gemenskapens tullområde i den största sammanlagda kvantiteten till personer som inte är säljarna närstående.

| d) | Ett beräknat värde som består av summan av






  i) | kostnaden för eller värdet av material som använts och kostnaden för eller värdet av tillverkning eller annan bearbetning som ägt rum vid framställningen av de importerade varorna, |
| --- | --- | --- |

d)

Ett beräknat värde som består av summan av

i)

kostnaden för eller värdet av material som använts och kostnaden för eller värdet av tillverkning eller annan bearbetning som ägt rum vid framställningen av de importerade varorna,

| ii) | ett belopp för vinst och allmänna omkostnader som motsvarar det som en tillverkare i exportlandet normalt tillämpar för sin försäljning för export till gemenskapens tullområde av varor av samma beskaffenhet eller slag som de varor som skall värderas, |
| --- | --- |

ii)

ett belopp för vinst och allmänna omkostnader som motsvarar det som en tillverkare i exportlandet normalt tillämpar för sin försäljning för export till gemenskapens tullområde av varor av samma beskaffenhet eller slag som de varor som skall värderas,

| iii) | kostnaden för eller värdet av transport av de importerade varorna till platsen för införsel i gemenskapens tullområde, avgifter för lastning och hantering som är förknippade med sådan transport samt försäkring av varorna. |
| --- | --- |

iii)

kostnaden för eller värdet av transport av de importerade varorna till platsen för införsel i gemenskapens tullområde, avgifter för lastning och hantering som är förknippade med sådan transport samt försäkring av varorna.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om eventuella ytterligare villkor och regler för tillämpning av punkt 2.

Artikel 46

Reservmetod

Om tullvärdet för de importerade varorna inte kan fastställas enligt artikel 44 eller 45, skall det fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i gemenskapens tullområde genom användning av rimliga metoder som är förenliga med principerna och de allmänna bestämmelserna i följande texter:

| a) | Avtalet om tillämpning av artikel VII i Allmänna tull- och handelsavtalet. |
| --- | --- |

a)

Avtalet om tillämpning av artikel VII i Allmänna tull- och handelsavtalet.

| b) | Artikel VII i Allmänna tull- och handelsavtalet. |
| --- | --- |

b)

Artikel VII i Allmänna tull- och handelsavtalet.

| c) | Detta kapitel. |
| --- | --- |

c)

Detta kapitel.

Följande faktorer får dock inte användas vid ett fastställande av tullvärde enligt första stycket:

| a) | Försäljningspriset i gemenskapens tullområde på varor som tillverkats i det området. |
| --- | --- |

a)

Försäljningspriset i gemenskapens tullområde på varor som tillverkats i det området.

| b) | Ett system som föreskriver att det högre av två alternativa värden skall godtas för tulländamål. |
| --- | --- |

b)

Ett system som föreskriver att det högre av två alternativa värden skall godtas för tulländamål.

| c) | Varornas pris på hemmamarknaden i exportlandet. |
| --- | --- |

c)

Varornas pris på hemmamarknaden i exportlandet.

| d) | En annan produktionskostnad än de beräknade värden som har fastställts för identiska eller liknande varor enligt artikel 45.2 d. |
| --- | --- |

d)

En annan produktionskostnad än de beräknade värden som har fastställts för identiska eller liknande varor enligt artikel 45.2 d.

| e) | Exportpriser till ett land som inte ingår i gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

e)

Exportpriser till ett land som inte ingår i gemenskapens tullområde.

| f) | Minimitullvärden. |
| --- | --- |

f)

Minimitullvärden.

| g) | Godtyckliga eller fiktiva värden. |
| --- | --- |

g)

Godtyckliga eller fiktiva värden.

Artikel 47

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för fastställande av tullvärde i särskilda fall och i fråga om varor för vilka en tullskuld uppkommer efter det att ett särskilt förfarande använts.

AVDELNING III

TULLSKULD OCH GARANTIER

KAPITEL 1

UPPKOMST AV EN TULLSKULD

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 48

Tullskuld

Tullar vid import eller export skall betalas för specifika varor i enlighet med Gemensamma tulltaxan, och det belopp som skall betalas skall utgöra tullskulden.

Avsnitt 2

Tullskuld vid import

Artikel 49

Övergång till fri omsättning, temporär införsel

1.   En tullskuld vid import skall uppkomma genom att icke-gemenskapsvaror hänförs till något av följande förfaranden:

| a) | Övergång till fri omsättning. |
| --- | --- |

a)

Övergång till fri omsättning.

| b) | Temporär införsel med partiell befrielse från importtullar. |
| --- | --- |

b)

Temporär införsel med partiell befrielse från importtullar.

2.   Tullskulden skall uppkomma vid den tidpunkt då tulldeklarationen godtas.

3.   Deklaranten skall vara gäldenär. Vid indirekt ombudskap skall också den person för vars räkning tulldeklarationen görs vara gäldenär.

Om en tulldeklaration för ett av de förfaranden som anges i punkt 1 upprättas på grundval av uppgifter som leder till att importtullar helt eller delvis inte tas ut, skall också den person som har lämnat de för deklarationen nödvändiga uppgifterna vara gäldenär, om denne visste eller rimligen borde ha vetat att dessa uppgifter var felaktiga.

Artikel 50

Särskilda bestämmelser för icke-ursprungsvaror

1.   Om ett förbud mot restitution av importtull eller tullfrihet vid import gäller för icke-ursprungsvaror som använts vid tillverkningen av produkter för vilka ett ursprungsintyg utfärdats eller upprättats inom ramen för en förmånsordning mellan gemenskapen och vissa länder eller territorier som är belägna utanför gemenskapens tullområde eller med grupper av sådana länder eller territorier, skall en tullskuld vid import uppkomma för dessa produkter genom någon av följande händelser:

| a) | Godtagande av en anmälan om återexport för de berörda produkterna när de framställts inom ramen för ett förfarande för aktiv förädling. |
| --- | --- |

a)

Godtagande av en anmälan om återexport för de berörda produkterna när de framställts inom ramen för ett förfarande för aktiv förädling.

| b) | Godtagande av en deklaration för varor som hänförts till förfarandet för aktiv förädling vid export i förväg av de berörda förädlade produkterna. |
| --- | --- |

b)

Godtagande av en deklaration för varor som hänförts till förfarandet för aktiv förädling vid export i förväg av de berörda förädlade produkterna.

2.   När en tullskuld uppkommer enligt punkt 1 a skall beloppet av importtullarna fastställas på samma villkor som när en tullskuld uppkommer till följd av ett godtagande samma dag av en deklaration för övergång till fri omsättning av icke-ursprungsvaror som använts vid tillverkning av de berörda produkterna vilken inges i syfte att slutföra ett förfarande för aktiv förädling.

3.   Artikel 49.2 och 49.3 skall tillämpas. När det gäller sådana icke-gemenskapsvaror som avses i artikel 188 skall emellertid den person som inger anmälan om återexport och, vid indirekt ombudskap, den person för vars räkning anmälan inges vara gäldenär.

Artikel 51

Tullskuld som uppkommer genom bristande efterlevnad

1.   I andra fall än de som avses i artiklarna 49 och 50 skall en tullskuld vid import uppkomma genom bristande efterlevnad av något av följande:

| a) | En skyldighet enligt tullagstiftningen som rör införsel av icke-gemenskapsvaror i gemenskapens tullområde, eller som rör befordran, bearbetning, lagring, användning eller bortskaffande av varor inom det området. |
| --- | --- |

a)

En skyldighet enligt tullagstiftningen som rör införsel av icke-gemenskapsvaror i gemenskapens tullområde, eller som rör befordran, bearbetning, lagring, användning eller bortskaffande av varor inom det området.

| b) | Ett villkor som rör hänförande av icke-gemenskapsvaror till ett tullförfarande eller beviljande av tullfrihet eller nedsatt importtullsats på grund av varornas användning för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

b)

Ett villkor som rör hänförande av icke-gemenskapsvaror till ett tullförfarande eller beviljande av tullfrihet eller nedsatt importtullsats på grund av varornas användning för särskilda ändamål.

2.   Tullskulden skall anses uppkomma vid någon av följande tidpunkter:

| a) | Den tidpunkt då den skyldighet som ouppfylld ger upphov till tullskulden inte uppfylls eller inte längre är uppfylld. |
| --- | --- |

a)

Den tidpunkt då den skyldighet som ouppfylld ger upphov till tullskulden inte uppfylls eller inte längre är uppfylld.

| b) | Den tidpunkt då varorna hänförs till ett tullförfarande eller deklareras för det ändamålet, om det i efterhand fastställs att ett villkor för hänförande av varorna till det förfarandet eller för beviljande av tullfrihet eller nedsatt importtullsats på grund av varornas användning för särskilda ändamål i själva verket inte var uppfyllt. |
| --- | --- |

b)

Den tidpunkt då varorna hänförs till ett tullförfarande eller deklareras för det ändamålet, om det i efterhand fastställs att ett villkor för hänförande av varorna till det förfarandet eller för beviljande av tullfrihet eller nedsatt importtullsats på grund av varornas användning för särskilda ändamål i själva verket inte var uppfyllt.

3.   I de fall som avses i punkt 1 a skall någon av följande personer vara gäldenär:

| a) | Varje person som var skyldig att fullgöra de berörda skyldigheterna. |
| --- | --- |

a)

Varje person som var skyldig att fullgöra de berörda skyldigheterna.

| b) | Varje person som var medveten om eller rimligen borde ha varit medveten om att en skyldighet enligt tullagstiftningen inte var fullgjord och som agerat för den persons räkning som var skyldig att fullgöra skyldigheten eller medverkat i den handling som ledde till att skyldigheten inte fullgjordes. |
| --- | --- |

b)

Varje person som var medveten om eller rimligen borde ha varit medveten om att en skyldighet enligt tullagstiftningen inte var fullgjord och som agerat för den persons räkning som var skyldig att fullgöra skyldigheten eller medverkat i den handling som ledde till att skyldigheten inte fullgjordes.

| c) | Varje person som förvärvat eller tagit hand om varorna i fråga och som vid förvärvet eller mottagandet av varorna var medveten om eller rimligen borde ha varit medveten om att en skyldighet enligt tullagstiftningen inte var fullgjord. |
| --- | --- |

c)

Varje person som förvärvat eller tagit hand om varorna i fråga och som vid förvärvet eller mottagandet av varorna var medveten om eller rimligen borde ha varit medveten om att en skyldighet enligt tullagstiftningen inte var fullgjord.

I de fall som avses i punkt 1 b skall den person som är skyldig att uppfylla villkoren för att hänföra varorna till ett tullförfarande, för att deklarera de berörda varorna för det förfarandet eller för att få omfattas av tullfrihet eller nedsatt tullsats på grund av varornas användning för särskilda ändamål vara gäldenär.

Om en tulldeklaration för något av de förfaranden som avses i punkt 1 upprättas eller sådana uppgifter som krävs enligt tullagstiftningen beträffande villkoren för att hänföra varor till ett tullförfarande lämnas till tullmyndigheterna och detta leder till att importtullar helt eller delvis inte tas ut, skall också den person som lämnade de uppgifter som krävdes för att upprätta deklarationen och som visste eller rimligen borde ha vetat att dessa uppgifter var felaktiga vara gäldenär.

Artikel 52

Avdrag för redan betalade tullar

1.   Om en tullskuld uppkommit i enlighet med artikel 51.1 för varor som övergått till fri omsättning till nedsatt importtullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål, skall det belopp som betalades när varorna övergick till fri omsättning dras av från tullskuldbeloppet.

Första stycket skall också tillämpas om en tullskuld uppkommit för skrot och avfall från förstöring av sådana varor.

2.   Om en tullskuld uppkommit i enlighet med artikel 51.1 för varor som hänförts till ett förfarande för temporär införsel med partiell befrielse från importtullar, skall det belopp som betalats inom ramen för den partiella befrielsen dras av från tullskuldbeloppet.

Avsnitt 3

Tullskuld vid export

Artikel 53

Exportdeklaration

1.   En tullskuld vid export skall uppkomma genom att exporttullpliktiga varor hänförs till exportförfarandet.

2.   Tullskulden skall uppkomma vid den tidpunkt då tulldeklarationen godtas.

3.   Deklaranten skall vara gäldenär. Vid indirekt ombudskap skall också den person för vars räkning deklarationen görs vara gäldenär.

Om en tulldeklaration upprättas på grundval av uppgifter som leder till att exporttullar helt eller delvis inte tas ut, skall också den person som har lämnat de för deklarationen nödvändiga uppgifterna vara gäldenär, om den personen visste eller rimligen borde ha vetat att dessa uppgifter var felaktiga.

Artikel 54

Tullskuld som uppkommer genom bristande efterlevnad

1.   I andra fall än de som avses i artikel 53 skall, om varorna är exporttullpliktiga, en tullskuld vid export uppkomma genom bristande efterlevnad av något av följande:

| a) | En skyldighet enligt tullagstiftningen som rör utförsel, befordran eller bortskaffande av varor. |
| --- | --- |

a)

En skyldighet enligt tullagstiftningen som rör utförsel, befordran eller bortskaffande av varor.

| b) | De villkor enligt vilka varorna tilläts lämna gemenskapens tullområde med fullständig eller partiell befrielse från exporttullar. |
| --- | --- |

b)

De villkor enligt vilka varorna tilläts lämna gemenskapens tullområde med fullständig eller partiell befrielse från exporttullar.

2.   Tullskulden skall anses uppkomma vid någon av följande tidpunkter:

| a) | Den tidpunkt då varorna faktiskt lämnar gemenskapens tullområde utan någon tulldeklaration. |
| --- | --- |

a)

Den tidpunkt då varorna faktiskt lämnar gemenskapens tullområde utan någon tulldeklaration.

| b) | Den tidpunkt då varorna når en annan bestämmelse än den för vilken de tilläts lämna gemenskapens tullområde med fullständig eller partiell befrielse från exporttullar. |
| --- | --- |

b)

Den tidpunkt då varorna når en annan bestämmelse än den för vilken de tilläts lämna gemenskapens tullområde med fullständig eller partiell befrielse från exporttullar.

| c) | Om tullmyndigheterna inte kan fastställa den tidpunkt som avses i b, den tidpunkt då tidsfristen för att uppvisa bevisning för att villkoren för sådan befrielse är uppfyllda löper ut. |
| --- | --- |

c)

Om tullmyndigheterna inte kan fastställa den tidpunkt som avses i b, den tidpunkt då tidsfristen för att uppvisa bevisning för att villkoren för sådan befrielse är uppfyllda löper ut.

3.   Om exporttullpliktiga varor lämnar gemenskapens tullområde utan någon tulldeklaration, skall någon av följande personer vara gäldenär:

| a) | Varje person som var skyldig att fullgöra den berörda skyldigheten. |
| --- | --- |

a)

Varje person som var skyldig att fullgöra den berörda skyldigheten.

| b) | Varje person som medverkade i den handling som ledde till att en skyldighet inte fullgjordes och som var medveten om eller rimligen borde ha varit medveten om att en tulldeklaration inte hade ingivits men borde ha ingivits. |
| --- | --- |

b)

Varje person som medverkade i den handling som ledde till att en skyldighet inte fullgjordes och som var medveten om eller rimligen borde ha varit medveten om att en tulldeklaration inte hade ingivits men borde ha ingivits.

4.   Om en tullskuld uppkommer till följd av bristande efterlevnad av de villkor enligt vilka varorna tilläts lämna gemenskapens tullområde med fullständig eller partiell befrielse från exporttullar, skall någon av följande personer vara gäldenär:

| a) | Deklaranten. |
| --- | --- |

a)

Deklaranten.

| b) | Vid indirekt ombudskap, den person för vars räkning deklarationen görs. |
| --- | --- |

b)

Vid indirekt ombudskap, den person för vars räkning deklarationen görs.

Avsnitt 4

Bestämmelser som gäller både tullskuld vid import och tullskuld vid export

Artikel 55

Förbud och restriktioner

En tullskuld vid import eller export skall uppkomma även om den gäller varor som är föremål för någon form av förbud eller restriktioner vid import eller export.

Emellertid skall ingen tullskuld uppkomma vid olaglig införsel i gemenskapens tullområde av falsk valuta eller av narkotika och psykotropa ämnen som inte ingår i den handel som syftar till deras användning för medicinska och vetenskapliga ändamål och som noggrant övervakas av de behöriga myndigheterna.

Vid tillämpning av påföljder för tullöverträdelser skall en tullskuld dock anses ha uppkommit om tullar eller förekomst av en tullskuld enligt en medlemsstats lagstiftning utgör grund för att fastställa påföljder.

Artikel 56

Flera gäldenärer

Om flera personer är gäldenärer för en och samma tullskuld skall de solidariskt ansvara för denna skuld.

Prioritet skall dock i första hand ges uppbörd av tullskulder hos den registrerade importören eller exportören.

Om en eller flera av dessa personer medvetet har överträtt tullagstiftningen, skall tullskulden i första hand uppbäras från dessa personer.

Artikel 57

Allmänna regler för beräkning av tullbelopp

1.   Beloppet av import- eller exporttull skall fastställas på grundval av de regler för beräkning av tull som var tillämpliga på de berörda varorna vid den tidpunkt då tullskulden för dem uppkom.

2.   Om det inte är möjligt att exakt fastställa den tidpunkt då tullskulden uppkom, skall denna tidpunkt anses vara den tidpunkt då tullmyndigheterna drar slutsatsen att varorna befinner sig i en situation som gör att en tullskuld har uppkommit.

Om de uppgifter som är tillgängliga för tullmyndigheterna gör det möjligt för dem att fastställa att tullskulden uppkom före den tidpunkt då de drog denna slutsats, skall emellertid tullskulden anses ha uppkommit vid den tidigaste tidpunkt då en sådan situation kan konstateras ha förelegat.

3.   Om det i tullagstiftning föreskrivs gynnsam tullbehandling för varor, befrielse från import- eller exporttullar eller fullständig eller partiell tullfrihet vid import eller export, i enlighet med artikel 36.2 d–g, artiklarna 136-140, artikel 177 eller artiklarna 180-183, skall denna gynnsamma tullbehandling, befrielse eller tullfrihet också tillämpas när en tullskuld uppkommer enligt artikel 51 eller 54, förutsatt att den berörda personens uppträdande inte inbegriper bedrägligt förfarande.

Artikel 58

Särskilda regler för beräkning av tullbelopp

1.   Om kostnader för lagring eller vanliga former av hantering har uppstått i gemenskapens tullområde för varor som hänförts till ett tullförfarande, skall dessa kostnader eller ökningen av varornas värde inte beaktas vid beräkningen av beloppet av importtull om deklaranten lämnar tillfredsställande bevisning för dessa kostnader.

Vid beräkningen av beloppet av importtull skall emellertid tullvärdet av, beskaffenheten hos och ursprunget för de icke-gemenskapsvaror som använts i verksamheten beaktas.

2.   Om klassificeringen enligt tulltaxan av varor som hänförts till ett tullförfarande ändras som ett resultat av vanliga former av hantering inom gemenskapens tullområde, skall på begäran av deklaranten den ursprungliga klassificeringen enligt tulltaxan av de varor som hänförts till förfarandet tillämpas.

3.   Om en tullskuld uppkommer för förädlade produkter som framställts enligt förfarandet för aktiv förädling, skall beloppet av denna tullskuld på begäran av deklaranten fastställas på grundval av klassificeringen enligt tulltaxan av, tullvärdet för, beskaffenheten hos och ursprunget för de varor som hänfördes till förfarandet för aktiv förädling när deklarationen för dessa varor godtogs.

Artikel 59

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter om följande:

| a) | Regler för beräkning av beloppen av de import- eller exporttullar som skall tillämpas på varor. |
| --- | --- |

a)

Regler för beräkning av beloppen av de import- eller exporttullar som skall tillämpas på varor.

| b) | Ytterligare särskilda regler för särskilda förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare särskilda regler för särskilda förfaranden.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3
  anta
  åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar i denna rättsakt genom undantag från artiklarna 57 och 58
  .

Artikel 60

Plats för uppkomst av tullskuld

1.   En tullskuld skall anses uppkomma på den plats där den tulldeklaration som avses i artiklarna 49 och 53 inges eller, i enlighet med artikel 128.3, anses ha ingivits.

I alla andra fall skall platsen för uppkomst av tullskuld vara den plats där de omständigheter uppstår som förorsakar skulden.

Om det inte är möjligt att fastställa den platsen, skall tullskulden anses ha uppkommit på den plats där tullmyndigheterna drar slutsatsen att varorna befinner sig i en situation som gör att en tullskuld har uppkommit.

2.   Om varorna har hänförts till ett tullförfarande som inte har avslutats, och om platsen inte kan fastställas inom en viss tidsperiod genom tillämpning av punkt 1 andra eller tredje stycket, skall tullskulden anses ha uppkommit på den plats där varorna hänfördes till det berörda förfarandet eller infördes i gemenskapens tullområde enligt det förfarandet.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om den tidsperiod som avses i första stycket.

3.   Om de uppgifter som är tillgängliga för tullmyndigheterna gör det möjligt för dem att fastställa att tullskulden kan ha uppkommit på flera platser, skall tullskulden anses ha uppkommit på den plats där den först uppkom.

4.   Om en tullmyndighet fastställer att en tullskuld har uppkommit enligt artikel 51.1 a i en annan medlemsstat och om skuldbeloppet är lägre än 100 000 Euros, skall tullskulden anses ha uppkommit i den medlemsstat där fastställandet gjordes.

KAPITEL 2

GARANTI FÖR EN POTENTIELL ELLER BEFINTLIG TULLSKULD

Artikel 61

Allmänna bestämmelser

1.   Detta kapitel skall gälla garantier för både tullskulder som har uppkommit och tullskulder som kan uppkomma, om inget annat föreskrivs.

2.   Tullmyndigheterna får kräva att gäldenären ställer en garanti för att säkerställa betalning av en tullskuld och andra avgifter, i synnerhet mervärdesskatt och punktskatter i enlighet med gällande bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatter.

3.   När tullmyndigheterna kräver att en garanti ställs skall den krävas av gäldenären eller den person som kan komma att bli gäldenär.

4.   Tullmyndigheterna skall kräva endast en garanti för bestämda varor eller en bestämd deklaration.

En garanti som ställs för en bestämd deklaration skall gälla för tullskulden för alla de varor som omfattas av eller frigörs på grundval av den deklarationen, oavsett om deklarationen är korrekt.

5.   Tullmyndigheterna skall medge att garantin ställs av en annan person än den av vilken garanti krävs.

6.   På begäran av den person som avses i punkt 3 eller 5 får tullmyndigheterna i enlighet med artikel 67.1 och 67.2 ge tillstånd till att en samlad garanti ställs för att täcka en tullskuld för två eller flera transaktioner, deklarationer eller förfaranden.

7.   En garanti skall inte krävas av stater, regionala och lokala myndigheter eller andra offentligrättsliga organ i fråga om verksamheter som de bedriver i egenskap av offentliga myndigheter.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om i vilka andra fall ingen garanti alls eller en nedsatt garanti skall krävas.

8.   Tullmyndigheterna får frångå kravet på garanti när det belopp för vilket garanti skall ställas inte överstiger det statistiska tröskelvärde för deklarationer som fastställts i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1172/95 av den 22 maj 1995 om statistik avseende gemenskapens och dess medlemsstaters varuhandel med icke-medlemsstater
   (16).

9.   En garanti som godtagits eller godkänts av tullmyndigheterna skall gälla i hela gemenskapens tullområde för det ändamål för vilket den ställts.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om undantag från första stycket.

Artikel 62

Obligatorisk garanti

1.   Om det är obligatoriskt att ställa en garanti och om inte annat följer av de regler som antas enligt punkt 3, skall tullmyndigheterna fastställa garantibeloppet till en nivå som motsvarar det exakta beloppet av tullskulden i fråga, om detta belopp med säkerhet kan fastställas vid den tidpunkt då garantin krävs.

Om det inte är möjligt att fastställa det exakta beloppet av tullskulden, skall garantibeloppet fastställas till det högsta belopp som tullmyndigheterna uppskattar att tullskulden uppgår till eller kan komma att uppgå till.

2.   Om en samlad garanti ställs för tullskulder vars belopp över tiden varierar i storlek, skall, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 67, garantibeloppet fastställas till en sådan nivå att tullskulderna i fråga alltid är täckta.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 63

Valfri garanti

Om det är valfritt att ställa en garanti, skall tullmyndigheterna ändå kräva att en garanti ställs när de är osäkra på huruvida en tullskuld kommer att betalas inom föreskriven tid. Dessa myndigheter skall då fastställa garantibeloppet till en nivå som inte överstiger den nivå som avses i artikel 62.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om i vilka fall en garanti är valfri.

Artikel 64

Ställande av en garanti

1.   En garanti får ställas på något av följande sätt:

| a) | I form av en kontant deposition eller något annat betalningsmedel som av tullmyndigheterna erkänns som likvärdigt med en kontant deposition, som görs i euro eller i valutan för den medlemsstat där garantin krävs. |
| --- | --- |

a)

I form av en kontant deposition eller något annat betalningsmedel som av tullmyndigheterna erkänns som likvärdigt med en kontant deposition, som görs i euro eller i valutan för den medlemsstat där garantin krävs.

| b) | I form av ett åtagande från en borgensman. |
| --- | --- |

b)

I form av ett åtagande från en borgensman.

| c) | I någon annan form som ger likvärdig säkerhet för att tullskulden kommer att betalas
  , exempelvis en försäkran om överensstämmelse med ett existerande avtal på branschnivå, notariatsförsäkran, ett specialavtal mellan aktörer och tullmyndigheter osv
  . |
| --- | --- |

c)

I någon annan form som ger likvärdig säkerhet för att tullskulden kommer att betalas
  , exempelvis en försäkran om överensstämmelse med ett existerande avtal på branschnivå, notariatsförsäkran, ett specialavtal mellan aktörer och tullmyndigheter osv
  .

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om vilka former av garantier som avses i första stycket c.

2.   En garanti i form av en kontant deposition eller en betalning som bedöms vara likvärdig med en kontant deposition skall ställas enligt gällande bestämmelser i den medlemsstat där garantin krävs.

Artikel 65

Val av garanti

Den person som skall ställa en garanti får fritt välja mellan de former av garantier som fastställs i artikel 64.1.

Tullmyndigheterna får dock vägra att godta den valda formen av garanti, om den inte är förenlig med ett korrekt genomförande av det berörda tullförfarandet.

Tullmyndigheterna får kräva att den valda formen av garanti skall bibehållas under en bestämd tid.

Artikel 66

Borgensman

1.   Borgensmannen enligt artikel 64.1 b skall vara en tredje person som är etablerad i gemenskapens tullområde. Borgensmannen skall godkännas av de tullmyndigheter som kräver en garanti, såvida borgensmannen inte utgörs av en bank eller annat officiellt erkänt finansiellt institut med ackreditering i gemenskapen.

2.   Borgensmannen skall skriftligen åta sig att betala det tullskuldbelopp för vilket en garanti ställs.

Åtagandet skall också, inom ramen för det belopp för vilket en garanti ställs, täcka de belopp av import- eller exporttullar som skall betalas till följd av en kontroll efter frigörandet.

3.   Tullmyndigheterna kan vägra att godkänna den föreslagna borgensmannen eller formen av garanti, om denna inte på ett säkert sätt förefaller kunna säkerställa betalning av tullskulden inom den föreskrivna tiden.

Artikel 67

Samlad garanti

1.   Det tillstånd som avses i artikel 61.6 skall endast beviljas personer som uppfyller följande villkor:

| a) | De är etablerade i gemenskapen. |
| --- | --- |

a)

De är etablerade i gemenskapen.

| b) | De har inte begått allvarliga eller upprepade överträdelser av tull- eller skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

De har inte begått allvarliga eller upprepade överträdelser av tull- eller skattelagstiftningen.

| c) | De använder sig regelbundet av de berörda förfarandena eller är för tullmyndigheterna kända som personer som har förmåga att fullgöra sina skyldigheter i fråga om dessa förfaranden. |
| --- | --- |

c)

De använder sig regelbundet av de berörda förfarandena eller är för tullmyndigheterna kända som personer som har förmåga att fullgöra sina skyldigheter i fråga om dessa förfaranden.

2.   I de fall en samlad garanti skall ställas för tullskulder som kan uppkomma, får
  en ekonomisk
  aktör i enlighet med artikel 61.7 använda en samlad garanti till ett nedsatt belopp eller beviljas undantag från skyldigheten att ställa en garanti, förutsatt att åtminstone följande villkor är uppfyllda:

| a) | En korrekt användning av det berörda tullförfarandet under en viss period. |
| --- | --- |

a)

En korrekt användning av det berörda tullförfarandet under en viss period.

| b) | Samarbete med tullmyndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Samarbete med tullmyndigheterna.

| c) | När det gäller ett undantag från skyldigheten att ställa en garanti, en god ekonomisk ställning som är tillräcklig för att personen i fråga skall kunna fullgöra sina skyldigheter. |
| --- | --- |

c)

När det gäller ett undantag från skyldigheten att ställa en garanti, en god ekonomisk ställning som är tillräcklig för att personen i fråga skall kunna fullgöra sina skyldigheter.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om beviljande av tillstånd enligt punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

Artikel 68

Ytterligare bestämmelser om användning av garantier

1.   I de fall en tullskuld kan uppkomma inom ramen för särskilda förfaranden skall punkterna 2, 3 och 4 gälla.

2.   Ett undantag från skyldigheten att ställa en garanti som beviljats enligt artikel 67.2 skall inte gälla varor som anses innebära ökade risker.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta tillämpningsföreskrifter för första stycket.

3.   Som en undantagsåtgärd under särskilda omständigheter får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om tillfälligt förbud mot att använda en samlad garanti till ett nedsatt belopp enligt artikel 67.2.

4.   I fråga om varor som fastställts vara föremål för bedrägeri i stor omfattning när en samlad garanti använts får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om tillfälligt förbud mot att använda en samlad garanti.

Artikel 69

Ytterligare garanti eller ersättningsgaranti

Om tullmyndigheterna fastställer att den ställda garantin inte säkerställer eller inte längre klart eller i tillräcklig omfattning säkerställer betalning av tullskulden inom föreskriven tid, skall de kräva att någon av de personer som avses i artikel 61.3 efter eget val ställer en ytterligare garanti eller ersätter den ursprungliga garantin med en ny garanti.

Artikel 70

Frisläppande av garantin

1.   Tullmyndigheterna skall frisläppa garantin när tullskulden har upphört eller inte längre kan uppkomma.

2.   När tullskulden delvis har upphört eller endast kan uppkomma i fråga om en del av det belopp för vilket en garanti har ställts, skall en motsvarande del av garantin frisläppas på begäran av den berörda personen, såvida inte det berörda beloppet gör en sådan åtgärd oberättigad.

3.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1 och 2.

KAPITEL 3

UPPBÖRD OCH BETALNING AV TULL OCH ÅTERBETALNING OCH EFTERGIFT AV TULL

Avsnitt 1

Fastställande av tullbeloppet, underrättelse till gäldenären om tullbeloppet och bokföring av tullbeloppet

Artikel 71

Fastställande av tullbeloppet

Det tullbelopp som skall betalas skall fastställas av de tullmyndigheter som är behöriga för det territorium där tullskulden uppkommer eller anses ha uppkommit i enlighet med artikel 60, så snart som de har nödvändiga uppgifter.

Artikel 72

Underrättelse om tullskulden

1.   Gäldenären skall underrättas om det beslut genom vilket tullbeloppet fastställs på det sätt som anges i nationell lagstiftning för det territorium där tullskulden uppkommit.

Den underrättelse som avses i första stycket skall inte lämnas i följande situationer:

| a) | När en provisorisk handelspolitisk åtgärd i form av en tull har införts i avvaktan på ett slutgiltigt fastställande av tullbeloppet. |
| --- | --- |

a)

När en provisorisk handelspolitisk åtgärd i form av en tull har införts i avvaktan på ett slutgiltigt fastställande av tullbeloppet.

| b) | När det tullbelopp som skall betalas överstiger det som fastställts på grundval av ett beslut i enlighet med artikel 21. |
| --- | --- |

b)

När det tullbelopp som skall betalas överstiger det som fastställts på grundval av ett beslut i enlighet med artikel 21.

| c) | När det ursprungliga beslutet att inte underrätta gäldenären om tullbeloppet eller att underrätta gäldenären om ett lägre belopp än vad som skall betalas fattades på grundval av allmänna bestämmelser som senare förklarats ogiltiga genom domstolsbeslut. |
| --- | --- |

c)

När det ursprungliga beslutet att inte underrätta gäldenären om tullbeloppet eller att underrätta gäldenären om ett lägre belopp än vad som skall betalas fattades på grundval av allmänna bestämmelser som senare förklarats ogiltiga genom domstolsbeslut.

| d) | När tullmyndigheterna är befriade från kravet på att underrätta gäldenärer om tullbelopp. |
| --- | --- |

d)

När tullmyndigheterna är befriade från kravet på att underrätta gäldenärer om tullbelopp.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för andra stycket d.

2.   När det tullbelopp som skall betalas är lika med det belopp som angivits i tulldeklarationen behöver gäldenären inte underrättas om det beslut som avses i punkt 1.

I sådana fall skall ett frigörande av varorna från tullmyndigheternas sida anses likvärdigt med ett beslut genom vilket gäldenären underrättas om det tullbelopp som skall betalas.

3.   I de fall punkt 2 inte är tillämplig skall gäldenären underrättas om det beslut genom vilket tullbeloppet fastställs inom 14 dagar från den dag då tullmyndigheterna är i stånd att fatta det beslutet i enlighet med artikel 17.4.

Artikel 73

Tidsfrist för underrättelse om tullskuld

1.   En underrättelse om ett beslut genom vilket ett tullbelopp fastställs får inte skickas till gäldenären senare än tre år efter den dag då tullskulden uppkom.

2.   När tullskulden har uppkommit på grund av en handling som när den utfördes skulle ha kunnat ge upphov till straffrättsliga förfaranden, skall den treårsperiod som avses i punkt 1 förlängas till tio år.

3.   När ett överklagande inges enligt artikel 24 skall de perioder som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln tills vidare upphöra att löpa från och med den dag då överklagandet inges och så länge som överklagandeförfarandet varar.

4.   Om ansvaret för en tullskuld återinförs i enlighet med artikel 84.3 skall de perioder som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln anses ha upphört att löpa från och med den dag då ansökan om återbetalning eller eftergift lämnats in i enlighet med artikel 90 och fram till och med det att ett beslut om återbetalning eller eftergift fattas.

Artikel 74

Bokföring

1.   De tullmyndigheter som avses i artikel 71 skall bokföra de tullbelopp som skall betalas.

Första stycket skall inte gälla sådana fall som avses i artikel 72.1 andra stycket.

Tullmyndigheterna behöver inte bokföra sådana tullbelopp som gäldenären i enlighet med artikel 73 inte längre kan underrättas om.

2.   Medlemsstaterna skall fastställa de praktiska förfarandena för bokföring av tullbelopp. Dessa förfaranden får vara olika beroende på tullmyndigheternas förvissning om huruvida beloppen kommer att betalas eller inte med hänsyn till omständigheterna då tullskulden uppkom.

Artikel 75

Tidpunkt för bokföring

1.   Om en tullskuld uppkommer till följd av att en deklaration av varor för ett annat tullförfarande än temporär införsel med partiell befrielse från importtullar godtas eller till följd av någon annan åtgärd med samma rättsliga verkan, skall tullmyndigheterna bokföra det tullbelopp som skall betalas inom 14 dagar efter det att varorna frigjorts.

Om en garanti har ställts får dock hela tullbeloppet för alla varor som frigörs till en och samma person under en tid som fastställs av tullmyndigheterna och som inte får överstiga 31 dagar tas upp som en enda bokföringspost vid slutet av perioden. Sådan bokföring skall ske inom fem dagar efter periodens utgång.

2.   Om varor får frigöras på vissa villkor som reglerar antingen fastställande eller uttag av det tullbelopp som skall betalas, skall bokföringen äga rum inom 14 dagar efter den dag då det tullbelopp som skall betalas eller skyldigheten att betala denna tull fastställs.

Om tullskulden avser en provisorisk handelspolitisk åtgärd i form av en tull skall dock det tullbelopp som skall betalas bokföras inom två månader efter den dag då den förordning genom vilken den slutgiltiga handelspolitiska åtgärden fastställs offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Om en tullskuld uppkommer under omständigheter som inte omfattas av punkt 1 skall det tullbelopp som skall betalas bokföras inom 14 dagar från och med den dag då tullmyndigheterna är i stånd att beräkna tullbeloppet i fråga och fastställa vem som är gäldenär.

4.   Punkt 3 skall också tillämpas i fråga om det tullbelopp som skall uppbäras eller som återstår att uppbära om det belopp som skall betalas inte har bokförts i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 eller har fastställts och bokförts till ett lägre belopp än det som skall betalas.

5.   De tidsfrister för bokföring som avses i punkterna 1, 2 och 3 skall inte gälla vid oförutsebara omständigheter eller i fall av force majeure.

Artikel 76

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för bokföring.

Avsnitt 2

Tidsfrist och förfaranden för betalning av tull

Artikel 77

Allmänna tidsfrister för betalning; övervakning av betalning

1.   Tullbelopp som gäldenären underrättats om i enlighet med artikel 72 skall betalas av denne inom den tid som föreskrivs av tullmyndigheterna.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 25.2 skall tidsfristen inte överskrida tio dagar från och med det att gäldenären underrättats om det tullbelopp som skall betalas. Vid sammanföring av flera bokföringsposter enligt artikel 75.1 andra stycket skall tidsfristen fastställas så, att gäldenären inte erhåller längre tidsfrist för betalningen än om denne hade beviljats anstånd med betalningen enligt artikel 79.

En förlängning av tidsfristen skall automatiskt beviljas om det fastställs att den berörda personen har underrättats för sent för att kunna betala inom föreskriven tid.

Tullmyndigheterna får också bevilja en förlängning av tidsfristen på begäran av gäldenären, om det tullbelopp som skall betalas fastställs vid en kontroll efter frigörande enligt artikel 29. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 82.1 skall sådana förlängningar inte överskrida den tid som gäldenären behöver för att vidta lämpliga åtgärder för att fullgöra sina skyldigheter.

2.   Om gäldenären är berättigad till någon av de betalningslättnader som fastställs i artiklarna 79-82, skall betalning ske inom den tidsfrist eller de tidsfrister som bestämts för dessa betalningslättnader.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om villkoren för att förlänga tidsfristen för betalning av tullskuld i följande situationer:

| a) | När en ansökan om eftergift av tull görs enligt artikel 90. |
| --- | --- |

a)

När en ansökan om eftergift av tull görs enligt artikel 90.

| b) | När varor skall konfiskeras, förstöras eller överlåtas till staten. |
| --- | --- |

b)

När varor skall konfiskeras, förstöras eller överlåtas till staten.

| c) | När tullskulden uppkommer i enlighet med artikel 51 och det finns flera gäldenärer. |
| --- | --- |

c)

När tullskulden uppkommer i enlighet med artikel 51 och det finns flera gäldenärer.

Artikel 78

Betalning

1.   Betalning skall ske kontant eller på något annat sätt med liknande betalningseffekt, inbegripet genom justering av ett kreditsaldo enligt överenskommelse med tullmyndigheterna.

2.   Betalning får göras av en tredje person i gäldenärens ställe.

Artikel 79

Anstånd med betalning

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 85 skall tullmyndigheterna, på begäran av den berörda personen och förutsatt att en garanti ställts, bevilja anstånd med betalningen av tull på något av följande sätt:

| a) | Separat för varje tullbelopp som bokförts i enlighet med artikel 75.1 första stycket eller artikel 75.4. |
| --- | --- |

a)

Separat för varje tullbelopp som bokförts i enlighet med artikel 75.1 första stycket eller artikel 75.4.

| b) | Gemensamt för alla tullbelopp som bokförts i enlighet med artikel 75.1 första stycket under en period som fastställts av tullmyndigheterna och som inte överstiger 31 dagar. |
| --- | --- |

b)

Gemensamt för alla tullbelopp som bokförts i enlighet med artikel 75.1 första stycket under en period som fastställts av tullmyndigheterna och som inte överstiger 31 dagar.

| c) | Gemensamt för alla tullbelopp som tagits upp som en enda bokföringspost i enlighet med artikel 75.1 andra stycket. |
| --- | --- |

c)

Gemensamt för alla tullbelopp som tagits upp som en enda bokföringspost i enlighet med artikel 75.1 andra stycket.

Artikel 80

Tidsfrister för betalningar för vilka anstånd beviljats

1.   Den tid för vilken anstånd med betalning beviljas enligt artikel 79 skall vara 30 dagar. Tiden skall beräknas i enlighet med punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

2.   När anstånd med betalning beviljas i enlighet med artikel 79 a skall tiden börja löpa dagen efter den dag då gäldenären underrättats om det tullbelopp som skall betalas.

3.   När anstånd med betalning beviljas i enlighet med artikel 79 b skall tiden börja löpa dagen efter den dag då perioden för de sammanförda bokföringsposterna löper ut. Tiden skall minskas med det antal dagar som motsvarar hälften av antalet dagar i den period som fastställts.

4.   När anstånd med betalning beviljas i enlighet med artikel 79 c skall tiden börja löpa dagen efter utgången av den period som fastställts för frigörande av de berörda varorna. Tiden skall minskas med det antal dagar som motsvarar hälften av antalet dagar i perioden i fråga.

5.   Om antalet dagar i de perioder som avses i punkterna 3 och 4 utgör ett ojämnt antal, skall det antal dagar som skall dras av från tiden om 30 dagar enligt dessa punkter motsvara hälften av det närmast lägre jämna antalet.

6.   Om de perioder som avses i punkterna 3 och 4 utgör kalenderveckor, får medlemsstaterna föreskriva att det tullbelopp för vilket anstånd med betalning beviljas skall betalas på fredagen den fjärde veckan efter kalenderveckan i fråga.

Om dessa perioder utgör kalendermånader, får medlemsstaterna föreskriva att det tullbelopp för vilket anstånd med betalning beviljas skall betalas senast den 16:e dagen i månaden efter kalendermånaden i fråga.

Artikel 81

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser för anstånd med betalning i de fall tulldeklarationen förenklas i enlighet med artikel 125 eller 127.

Artikel 82

Andra betalningslättnader

1.   Tullmyndigheterna får bevilja gäldenären andra betalningslättnader än anstånd med betalning, på villkor att en garanti ställs.

En sådan garanti behöver emellertid inte krävas, om det fastställs att detta krav på grund av gäldenärens situation skulle medföra allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter.

Om lättnader beviljas i enlighet med första stycket, skall kreditränta debiteras för tullbeloppet. Räntebeloppet skall motsvara det belopp som skulle debiterats för detta ändamål på euromarknaden eller i tillämpliga fall den nationella marknaden för den valuta i vilken beloppet skall betalas.

Tullmyndigheterna får frångå kravet på att debitera kreditränta om detta på grund av gäldenärens situation skulle medföra allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter.

2.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkt 1.

Artikel 83

Åtgärder för att driva in betalning, förfallna skulder

1.   Om tullbeloppet inte har betalats inom föreskriven tid, skall tullmyndigheterna säkerställa betalning av det beloppet med alla medel som står till buds enligt medlemsstatens lagstiftning.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om säkerställande av betalning från borgensmän inom ramen för ett särskilt förfarande.

2.   Dröjsmålsränta skall debiteras för tullbeloppet från och med den dag då den föreskrivna perioden löper ut till och med dagen för betalning. Dröjsmålsräntesatsen får inte vara mer än en procentenhet högre än krediträntesatsen på den berörda euromarknaden eller nationella valutamarknaden. Den får inte vara lägre än denna räntesats.

3.   Om gäldenären har underrättats om ett tullskuldbelopp i enlighet med artikel 72.3, skall dröjsmålsränta debiteras utöver tullbeloppet från och med den dag då tullskulden uppkommit till och med dagen för underrättelsen.

Dröjsmålsräntesatsen skall fastställas i enlighet med punkt 2 i den här artikeln.

4.   Tullmyndigheterna får frångå kravet på att debitera dröjsmålsränta om detta på grund av gäldenärens situation skulle medföra allvarliga ekonomiska eller sociala svårigheter.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att
  anta bestämmelser om i vilka fall, med avseende på tidpunkter och belopp, tullmyndigheterna får frångå kravet på att debitera dröjsmålsränta.

Avsnitt 3

Återbetalning och eftergift av tull

Artikel 84

Allmänna bestämmelser

1.   I detta avsnitt används följande definitioner:

| a) | ”återbetalning”: återbetalning av import- eller exporttullar som har betalats. |
| --- | --- |

a)

”återbetalning”: återbetalning av import- eller exporttullar som har betalats.

| b) | ”eftergiftW”: befrielse från skyldigheten att betala import- eller exporttullar som inte har betalats. |
| --- | --- |

b)

”eftergiftW”: befrielse från skyldigheten att betala import- eller exporttullar som inte har betalats.

Begreppet import- eller exporttullar i detta avsnitt skall även täcka dröjsmålsränta.

2.   Vid återbetalning behöver de berörda tullmyndigheterna inte betala ränta.

Ränta skall dock betalas om ett beslut att bevilja återbetalning enligt artikel 85 inte genomförs inom tre månader från den dag då beslutet fattades.

I sådana fall skall ränta betalas från och med den dag då tremånadersperioden löper ut till och med dagen för återbetalning. Räntesatsen skall motsvara räntesatsen på den berörda euromarknaden eller nationella valutamarknaden.

3.   Om en tullmyndighet felaktigt har beviljat återbetalning eller eftergift skall skyldigheten att betala tull återinföras i den mån uppbörd av den ursprungliga tullskulden inte är förbjuden av tidsmässiga skäl enligt artikel 73.

I sådana fall skall ränta som betalats enligt punkt 2 andra stycket återbetalas.

Artikel 85

Återbetalning och eftergift

1.   Om inte annat följer av detta avsnitt skall import- eller exporttullar återbetalas eller efterges av följande skäl, förutsatt att det belopp som skall återbetalas eller efterges överstiger en viss nivå:

| a) | Tull har tagits ut till ett för stort belopp. |
| --- | --- |

a)

Tull har tagits ut till ett för stort belopp.

| b) | Defekta varor. |
| --- | --- |

b)

Defekta varor.

| c) | Fel från tullmyndigheternas sida. |
| --- | --- |

c)

Fel från tullmyndigheternas sida.

| d) | Av rättviseskäl. |
| --- | --- |

d)

Av rättviseskäl.

Dessutom skall, i de fall tullar har betalats och den berörda tulldeklarationen förklarats ogiltig i enlighet med artikel 117, dessa tullar återbetalas.

2.   Med förbehåll för regler om vem som är behörig att fatta ett beslut skall tullmyndigheterna, när de själva inom de tidsramar som avses i artikel 90.1 upptäcker att import- eller exporttullar skall återbetalas eller efterges enligt artikel 86, 88 eller 89, på eget initiativ återbetala eller efterge tullar.

3.   Någon återbetalning eller eftergift får inte beviljas när den situation som ledde till ett beslut om fastställande av ett tullbelopp är ett resultat av uppsåt från gäldenärens sida.

Artikel 86

Återbetalning och eftergift av tull som har tagits ut till ett för stort belopp

Import- eller exporttullar skall återbetalas eller efterges i den mån det belopp som anges i det ursprungliga beslutet om tull överstiger det belopp som skulle betalats eller har underrättats gäldenären i strid med artikel 72.1 c eller d.

Artikel 87

Defekta varor

1.   Importtullar skall återbetalas eller efterges om det beslut genom vilket tullbeloppet fastställs avser varor som övergått till fri omsättning men som av importören avvisats därför att de vid tidpunkten för övergången var defekta eller inte uppfyllde villkoren i det avtal som låg till grund för importen.

Defekta varor skall anses innefatta varor som skadats innan de övergick till fri omsättning.

2.   Återbetalning eller eftergift av importtullar skall beviljas förutsatt att varorna inte har använts, utom i fråga om en inledande användning som kan ha varit nödvändig för att fastställa att de var defekta eller inte uppfyllde villkoren i avtalet.

3.   Tullmyndigheterna skall se till att gäldenären återexporterar varorna från gemenskapens tullområde eller på egen begäran hänför dem till ett förfarande för aktiv förädling (inbegripet förstöring), extern transitering eller lagring eller lägger upp varorna i en frizon.

Artikel 88

Återbetalning eller eftergift till följd av ett fel från tullmyndigheternas sida

Ett beslut om att återbetala eller efterge import- eller exporttullar skall fattas när det ursprungliga beslut genom vilket tullbeloppet fastställts till följd av ett fel från tullmyndigheternas sida inte korrekt angav det belopp som skulle ha betalats, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Gäldenären kunde inte rimligen ha upptäckt felet. |
| --- | --- |

a)

Gäldenären kunde inte rimligen ha upptäckt felet.

| b) | Gäldenären agerade med ärligt uppsåt. |
| --- | --- |

b)

Gäldenären agerade med ärligt uppsåt.

Om varor erhåller förmånsbehandling på grundval av ett system för administrativt samarbete som inbegriper myndigheter i ett land eller territorium som är beläget utanför gemenskapens tullområde, skall ett intyg som utfärdats av dessa myndigheter, om det skulle visa sig vara felaktigt, betraktas som ett fel som inte rimligen kunde ha upptäckts på det sätt som avses i första stycket a.

Ett utfärdande av ett felaktigt intyg skall emellertid inte betraktas som ett fel när det grundar sig på felaktiga uppgifter från exportören, utom när det är uppenbart att de utfärdande myndigheterna var eller borde ha varit medvetna om att varorna inte uppfyllde villkoren för förmånsbehandling.

Gäldenärer skall anses ha ärligt uppsåt om de kan visa att de under den period då den berörda kommersiella verksamheten pågick iakttog noggrannhet när det gäller att försäkra sig om att samtliga villkor för förmånsbehandling var uppfyllda.

Gäldenärer kan dock inte åberopa ärligt uppsåt när kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning har offentliggjort ett tillkännagivande om att det finns välgrundade tvivel om huruvida det land eller territorium som omfattas av förmånsordningen tillämpar den korrekt.

Artikel 89

Återbetalning och eftergift av rättviseskäl

I andra situationer än sådana som avses i artikel 85.1 andra stycket och i artiklarna 86, 87 och 88 skall import- och exporttullar återbetalas eller efterges av rättviseskäl när en tullskuld uppkommit under särskilda omständigheter vid vilka varken uppsåt eller uppenbar vårdslöshet kan tillskrivas gäldenären.

Artikel 90

Förfarande för återbetalning och eftergift

1.   En gäldenär som anser att import- eller exporttullar kan återbetalas eller efterges enligt artikel 85 skall inge en ansökan om detta till det relevanta tullkontoret inom följande tidsfrister:

| a) | När det rör sig om tull som tagits ut till ett för stort belopp, fel från tullmyndigheternas sida eller rättviseskäl, inom tre år från dagen för underrättelse om beloppet. |
| --- | --- |

a)

När det rör sig om tull som tagits ut till ett för stort belopp, fel från tullmyndigheternas sida eller rättviseskäl, inom tre år från dagen för underrättelse om beloppet.

| b) | När det rör sig om defekta varor, inom ett år från dagen för underrättelse om beloppet. |
| --- | --- |

b)

När det rör sig om defekta varor, inom ett år från dagen för underrättelse om beloppet.

| c) | När en tulldeklaration förklarats ogiltig, inom den period som anges i de regler som gäller ogiltigförklarande. |
| --- | --- |

c)

När en tulldeklaration förklarats ogiltig, inom den period som anges i de regler som gäller ogiltigförklarande.

De tidsfrister som anges i första stycket a och b skall förlängas om bevisning lämnas av den sökande för att denne hindrats från att lämna sin ansökan i rätt tid till följd av oförutsebara omständigheter eller force majeure.

2.   Punkt 1 skall också tillämpas i de fall tullmyndigheterna återbetalar eller efterger tull på eget initiativ enligt artikel 85.2.

3.   Om ett överklagande inges enligt artikel 24 avseende en underrättelse om tullskuld, skall den period som avses i punkt 1 första stycket i den här artikeln tills vidare upphöra att löpa från och med den dag då överklagandet inges och så länge som överklagandeförfarandet varar.

4.   När tullmyndigheterna mottagit en ansökan enligt punkt 1 skall de fatta ett beslut om huruvida återbetalning eller eftergift skall beviljas.

Återbetalning eller eftergift kan avse hela tullbeloppet eller en del av det.

Artikel 91

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för detta avsnitt. I dessa föreskrifter skall det fastställas i vilka fall kommissionen skall besluta, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.4, huruvida eftergift eller återbetalning av ett tullbelopp är berättigad.

KAPITEL 4

UPPHÖRANDE AV TULLSKULD

Artikel 92

Upphörande

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av gällande bestämmelser om preskription av tullskuld och om de fall när en sådan skuld inte uppbärs på grund av att gäldenärens insolvens har fastställts på rättslig väg, skall en tullskuld vid import eller export upphöra på något av följande sätt:

| a) | Genom att tullbeloppet betalas. |
| --- | --- |

a)

Genom att tullbeloppet betalas.

| b) | Om inte annat sägs i punkt 4, genom att tullbeloppet efterges. |
| --- | --- |

b)

Om inte annat sägs i punkt 4, genom att tullbeloppet efterges.

| c) | Om, i fråga om varor som deklarerats för ett tullförfarande som medför skyldighet att betala tull, tulldeklarationen förklaras ogiltig. |
| --- | --- |

c)

Om, i fråga om varor som deklarerats för ett tullförfarande som medför skyldighet att betala tull, tulldeklarationen förklaras ogiltig.

| d) | Om varor som omfattas av import- eller exporttullar tas i beslag eller konfiskeras. |
| --- | --- |

d)

Om varor som omfattas av import- eller exporttullar tas i beslag eller konfiskeras.

| e) | Om varor som omfattas av import- eller exporttullar förstörs under tullövervakning eller överlåts till staten. |
| --- | --- |

e)

Om varor som omfattas av import- eller exporttullar förstörs under tullövervakning eller överlåts till staten.

| f) | Om det faktum att varor försvinner eller skyldigheter enligt tullagstiftningen inte fullgörs beror på att dessa varor fullständigt förstörts eller gått helt förlorade som en följd av deras faktiska beskaffenhet, oförutsebara omständigheter eller force majeure, eller till följd av instruktioner från tullmyndigheterna. |
| --- | --- |

f)

Om det faktum att varor försvinner eller skyldigheter enligt tullagstiftningen inte fullgörs beror på att dessa varor fullständigt förstörts eller gått helt förlorade som en följd av deras faktiska beskaffenhet, oförutsebara omständigheter eller force majeure, eller till följd av instruktioner från tullmyndigheterna.

| g) | Om tullskulden uppkommit enligt artikel 51 eller 54 och följande villkor är uppfyllda:






  i) | Den underlåtenhet som medförde att en tullskuld uppkom hade ingen avgörande inverkan på det korrekta genomförandet av det deklarerade förfarandet och var inte uppsåtlig. |
| --- | --- | --- |

g)

Om tullskulden uppkommit enligt artikel 51 eller 54 och följande villkor är uppfyllda:

i)

Den underlåtenhet som medförde att en tullskuld uppkom hade ingen avgörande inverkan på det korrekta genomförandet av det deklarerade förfarandet och var inte uppsåtlig.

| ii) | Alla formaliteter som krävs för att varornas situation skall uppfylla gällande krav fullgörs därefter. |
| --- | --- |

ii)

Alla formaliteter som krävs för att varornas situation skall uppfylla gällande krav fullgörs därefter.

| h) | Om varor som övergår till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt importtullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål har exporterats med tullmyndigheternas tillstånd. |
| --- | --- |

h)

Om varor som övergår till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt importtullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål har exporterats med tullmyndigheternas tillstånd.

| i) | Om tullskulden uppkommit enligt artikel 50 och de formaliteter som fullgjorts för att erhålla förmånlig tullbehandling enligt den artikeln ogiltigförklaras eller tillfredsställande bevisning lämnas för att förmånlig tullbehandling inte beviljats. |
| --- | --- |

i)

Om tullskulden uppkommit enligt artikel 50 och de formaliteter som fullgjorts för att erhålla förmånlig tullbehandling enligt den artikeln ogiltigförklaras eller tillfredsställande bevisning lämnas för att förmånlig tullbehandling inte beviljats.

| j) | Om, med förbehåll för vad som sägs i punkt 5, tullskulden uppkommit enligt artikel 51 och för tullmyndigheterna tillfredsställande bevisning lämnas för att varorna inte har använts eller förbrukats och har exporterats från gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

j)

Om, med förbehåll för vad som sägs i punkt 5, tullskulden uppkommit enligt artikel 51 och för tullmyndigheterna tillfredsställande bevisning lämnas för att varorna inte har använts eller förbrukats och har exporterats från gemenskapens tullområde.

Vid tillämpning av första stycket f skall varor anses som helt förlorade om de har gjorts oanvändbara för var och en.

2.   Vid beslagtagande eller konfiskering av varor enligt punkt 1 d skall tullskulden emellertid, vid tillämpning av påföljder för tullöverträdelser, inte anses ha upphört om tullar eller förekomst av en tullskuld enligt en medlemsstats lagstiftning utgör grund för att fastställa påföljder.

3.   Om tullskulden upphör för varor som övergår till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt importtullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål, skall allt skrot eller avfall från sådan förstöring anses vara icke-gemenskapsvaror.

4.   Om flera personer ansvarar för betalning av tullskulden och eftergift beviljas, skall skyldigheten att betala tullbeloppet upphöra bara för de personer som beviljats eftergiften.

5.   I de fall som avses i punkt 1 j skall skyldigheten att betala tullbeloppet inte upphöra för sådana personer som agerat uppsåtligt.

6.   Om tullskulden uppkommit enligt artikel 51, skall skyldigheten att betala tullbeloppet upphöra för sådana personer som inte agerat uppsåtligt och som bidragit till kampen mot bedrägeri, i synnerhet när en kontrollerad leverans utförts för att underlätta identifiering av brottslingar.

7.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1-6 i den här artikeln.

AVDELNING IV

VARORS ANKOMST TILL GEMENSKAPENS TULLOMRÅDE

KAPITEL 1

INFÖRSEL AV VAROR I TULLOMRÅDET

Artikel 93

Skyldighet att inge en summarisk importdeklaration

1.   Varor som förs in i gemenskapens tullområde skall omfattas av en summarisk importdeklaration, med undantag för varor som transporteras på transportmedel som endast passerar genom gemenskapens tullområdes territorialvatten eller luftrum utan att göra uppehåll.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 och, när så är lämpligt, med beaktande av internationella normer och handelsbruk, anta bestämmelser om en gemensam uppsättning uppgifter för och en gemensam utformning av den summariska importdeklarationen, som skall innehålla de nödvändiga uppgifterna för riskanalys och korrekt tillämpning av tullkontroller, främst av säkerhets- och skyddsskäl.

2.   Om inget annat föreskrivs skall en summarisk importdeklaration inges till eller göras tillgänglig för det behöriga tullkontoret innan varorna förs in i gemenskapens tullområde.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om följande:

| a) | Under vilka förutsättningar kravet på en summarisk importdeklaration får frångås eller anpassas. |
| --- | --- |

a)

Under vilka förutsättningar kravet på en summarisk importdeklaration får frångås eller anpassas.

| b) | Den tidsfrist inom vilken den summariska importdeklarationen skall inges eller göras tillgänglig innan varorna förs in i gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

b)

Den tidsfrist inom vilken den summariska importdeklarationen skall inges eller göras tillgänglig innan varorna förs in i gemenskapens tullområde.

4.
     
  Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med följande:

| a) | Eventuella undantag från och variationer i den tidsfrist som avses i b. |
| --- | --- |

a)

Eventuella undantag från och variationer i den tidsfrist som avses i b.

| b) | Fastställande av det behöriga tullkontor där den summariska importdeklarationen skall inges eller göras tillgänglig och där riskanalys och riskbaserade införselkontroller skall utföras. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av det behöriga tullkontor där den summariska importdeklarationen skall inges eller göras tillgänglig och där riskanalys och riskbaserade införselkontroller skall utföras.

5.   Vid antagandet av bestämmelserna i punkterna 3 och 4 skall följande beaktas:

| a) | Särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

a)

Särskilda omständigheter.

| b) | Tillämpningen av dessa bestämmelser på vissa typer av varutransporter, transportsätt eller ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av dessa bestämmelser på vissa typer av varutransporter, transportsätt eller ekonomiska aktörer.

| c) | Internationella avtal med bestämmelser om särskilda säkerhetsarrangemang. |
| --- | --- |

c)

Internationella avtal med bestämmelser om särskilda säkerhetsarrangemang.

Artikel 94

Ingivande och ansvarig person

1.   Den summariska importdeklarationen skall inges med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik. Kommersiella uppgifter, hamnuppgifter eller transportuppgifter får användas om de innehåller de uppgifter som krävs för en summarisk importdeklaration.

Tullmyndigheterna får under exceptionella omständigheter godta pappersbaserade summariska importdeklarationer, förutsatt att samma riskhanteringsnivå tillämpas som för summariska importdeklarationer som görs med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik och att kraven för att utbyta sådana uppgifter med andra tullkontor kan uppfyllas.

2.   Den summariska importdeklarationen skall inges av den person som för in varorna i eller tar på sig ansvaret för varornas transport till gemenskapens tullområde.

3.   Trots skyldigheterna för den person som avses i punkt 2 får den summariska importdeklarationen i stället inges av någon av följande personer:

| a) | Importören, varumottagaren eller en annan person i vars namn eller för vars räkning den person som avses i punkt 2 agerar. |
| --- | --- |

a)

Importören, varumottagaren eller en annan person i vars namn eller för vars räkning den person som avses i punkt 2 agerar.

| b) | Varje person som kan anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till den behöriga tullmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Varje person som kan anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till den behöriga tullmyndigheten.

4.   I tillämpliga fall skall tullmyndigheterna informera den person som ingivit den summariska importdeklarationen om sändningar som kan innebära särskilda säkerhets- eller skyddsproblem.

5.
     
  Om den summariska importdeklarationen inges av en annan person än den som tillhandahåller det transportmedel med vilket varorna förs in i gemenskapens tullområde skall tillhandahållaren av transportmedlet lämna ett ankomstmeddelande hos det behöriga tullkontoret i form av ett lastcertifikat, en fraktsedel eller en lastspecifikation, som innehåller de uppgifter som krävs för identifiering av samtliga fraktade varor för vilka en summarisk importdeklaration skall lämnas.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om vilka uppgifter som skall ingå i ankomstmeddelandet.

Punkt 1 skall också gälla för första stycket.

Artikel 95

Ändring av den summariska deklarationen

Om den person som inger den summariska importdeklarationen så begär, skall denne tillåtas att ändra en eller flera uppgifter i deklarationen efter det att den har ingivits.

En ändring skall emellertid inte vara möjlig efter det att något av följande inträffat:

| a) | Tullmyndigheterna har underrättat den person som ingav den summariska deklarationen om att de avser att undersöka varorna. |
| --- | --- |

a)

Tullmyndigheterna har underrättat den person som ingav den summariska deklarationen om att de avser att undersöka varorna.

| b) | Tullmyndigheterna har fastställt att uppgifterna i fråga är felaktiga. |
| --- | --- |

b)

Tullmyndigheterna har fastställt att uppgifterna i fråga är felaktiga.

| c) | Tullmyndigheterna har givit tillstånd till att varorna förs bort. |
| --- | --- |

c)

Tullmyndigheterna har givit tillstånd till att varorna förs bort.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från andra stycket c i den här artikeln.

Artikel 96

Tulldeklaration som ersätter en summarisk deklaration

Det behöriga tullkontoret får frångå kravet på att det skall inges en summarisk importdeklaration i fråga om varor för vilka en tulldeklaration inges innan den tidsfrist som avses i artikel 93.3 b löper ut. I det fallet skall tulldeklarationen innehålla minst de uppgifter som krävs för en summarisk importdeklaration. Till dess att tulldeklarationen godtas i enlighet med artikel 114 skall den betraktas som en summarisk importdeklaration.

KAPITEL 2

VARORS ANKOMST

Avsnitt 1

Införsel av varor i gemenskapens tullområde

Artikel 97

Tullövervakning

1.   Varor som förs in i gemenskapens tullområde skall, från och med tidpunkten för införseln, omfattas av tullövervakning och får underkastas tullkontroller. De skall bli föremål för tillämpning av förbud och restriktioner som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda miljön, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde, att genomföra åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurser eller att skydda industriell och kommersiell äganderätt, inbegripet kontroller avseende narkotikaprekursorer, varumärkesförfalskade varor och kontanter som förs in i gemenskapen.

Varorna skall kvarstå under tullövervakning under den tid som krävs för att fastställa deras tullstatus.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 175 får gemenskapsvaror inte omfattas av tullövervakning sedan deras status fastställts.

Icke-gemenskapsvaror skall kvarstå under tullövervakning till dess att deras tullstatus ändras eller de exporteras eller förstörs.

2.   Varje person som har intressen i varor som befinner sig under tullövervakning får, med tullmyndigheternas tillstånd, när som helst undersöka eller ta prover av varorna i syfte att fastställa varornas klassificering enligt tulltaxan, tullvärde eller tullstatus.

3.   Varor får inte föras bort från tullövervakning förrän tullmyndigheterna har gett tillstånd till att de frigörs.

Artikel 98

Transport till avsedd plats

1.   Den person som för in varor i gemenskapens tullområde skall utan dröjsmål transportera dem via den rutt som tullmyndigheterna angivit och enligt deras anvisningar till det tullkontor som utsetts av tullmyndigheterna eller till någon annan plats som de anvisat eller godkänt eller till en frizon.

Varor som förs in i en frizon skall föras in i den frizonen direkt, antingen sjövägen eller med flyg eller, om det sker landvägen, utan att passera genom någon annan del av gemenskapens tullområde.

Varorna skall anmälas till tullmyndigheterna omedelbart vid ankomsten, i enlighet med artikel 101.

2.   Den som tar på sig ansvaret för att transportera varor efter det att de förts in i gemenskapens tullområde skall bli ansvarig för att skyldigheten enligt punkt 1 efterlevs.

3.   Varor som, även om de fortfarande befinner sig utanför gemenskapens tullområde, får underkastas tullkontroller av en medlemsstats tullmyndighet till följd av ett avtal med det berörda landet eller territoriet utanför gemenskapens tullområde skall behandlas på samma sätt som varor som förts in i gemenskapens tullområde.

4.   Punkt 1 får inte hindra tillämpningen av särskilda bestämmelser om brev, vykort och trycksaker eller varor som medförs av resande, förutsatt att möjligheterna till tullövervakning och tullkontroll därigenom inte äventyras.

5.   Punkt 1 skall inte gälla varor som transporteras på transportmedel som endast passerar genom gemenskapens tullområdes territorialvatten eller luftrum utan att göra uppehåll.

Artikel 99

Luft- och sjöfartsförbindelser inom gemenskapen

1.   Artikel 98.1-98.4 och artiklarna 93-96 och 100-103 skall inte gälla varor som tillfälligt lämnar gemenskapens tullområde under transport mellan två platser inom det området sjövägen eller med flyg, förutsatt att transporten äger rum via en direkt rutt med luftfartsförbindelse eller reguljär sjöfartsförbindelse utan något uppehåll utanför gemenskapens tullområde.

2.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta särskilda bestämmelser om luftfartsförbindelser och reguljära sjöfartsförbindelser.

Artikel 100

Transport under särskilda omständigheter

1.   Om skyldigheten enligt artikel 98.1 på grund av oförutsebara omständigheter eller force majeure inte kan fullgöras, skall den person som har denna skyldighet eller varje annan person som agerar för dennes räkning utan dröjsmål underrätta tullmyndigheterna om detta. Om de oförutsebara omständigheterna eller force majeure inte leder till att varorna går helt förlorade, skall tullmyndigheterna även underrättas om exakt var de finns.

2.   Om ett fartyg eller luftfartyg som omfattas av artikel 98.5 på grund av oförutsebara omständigheter eller force majeure tvingas göra ett tillfälligt uppehåll i en hamn i eller tillfälligt tvingas landa i gemenskapens tullområde och skyldigheten enligt artikel 98.1 inte kan fullgöras, skall den person som fört fartyget eller luftfartyget in i gemenskapens tullområde eller varje annan person som agerar för dennes räkning utan dröjsmål underrätta tullmyndigheterna om detta.

3.   Tullmyndigheterna skall besluta vilka åtgärder som skall vidtas för att möjliggöra tullövervakning av de varor som avses i punkt 1, eller av varor ombord på ett fartyg eller luftfartyg under de omständigheter som anges i punkt 2, och för att vid behov se till att de i ett senare skede transporteras till ett tullkontor eller någon annan plats som har anvisats eller godkänts av myndigheterna.

Avsnitt 2

Anmälan, lossning och undersökning av varor

Artikel 101

Anmälan till tullen av varors ankomst

1.   Varor som ankommer till gemenskapens tullområde skall anmälas till tullen av någon av följande personer:

| a) | Den person som för in varorna i gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

a)

Den person som för in varorna i gemenskapens tullområde.

| b) | Den person i vars namn eller för vars räkning den person som för in varorna i gemenskapens tullområde agerar. |
| --- | --- |

b)

Den person i vars namn eller för vars räkning den person som för in varorna i gemenskapens tullområde agerar.

| c) | Den person som tar på sig ansvaret för att transportera varorna efter det att de förts in i gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

c)

Den person som tar på sig ansvaret för att transportera varorna efter det att de förts in i gemenskapens tullområde.

2.   Trots skyldigheterna för den person som avses i punkt 1 får i stället någon av följande personer anmäla varornas ankomst till tullen:

| a) | Varje person som omedelbart hänför varorna till ett tullförfarande. |
| --- | --- |

a)

Varje person som omedelbart hänför varorna till ett tullförfarande.

| b) | Innehavaren av ett tillstånd till drift av lagringsanläggningar eller varje person som bedriver verksamhet i en frizon. |
| --- | --- |

b)

Innehavaren av ett tillstånd till drift av lagringsanläggningar eller varje person som bedriver verksamhet i en frizon.

3.   Den person som anmäler varornas ankomst skall hänvisa till den summariska importdeklaration eller tulldeklaration som ingivits för varorna.

4.   Punkt 1 får inte hindra tillämpningen av särskilda bestämmelser om följande:

| a) | Varor som medförs av resande. |
| --- | --- |

a)

Varor som medförs av resande.

| b) | Varor som hänförs till ett tullförfarande utan något krav på att deras ankomst skall anmälas till tullen. |
| --- | --- |

b)

Varor som hänförs till ett tullförfarande utan något krav på att deras ankomst skall anmälas till tullen.

| c) | Brev, vykort och trycksaker
  samt elektroniska motsvarigheter till dessa lagrade på andra medier
  . |
| --- | --- |

c)

Brev, vykort och trycksaker
  samt elektroniska motsvarigheter till dessa lagrade på andra medier
  .

Artikel 102

Lossning och undersökning av varor

1.   Varor får lossas eller omlastas från det transportmedel på vilket de transporteras endast med tullmyndigheternas medgivande och på platser som anvisats eller godkänts av dessa myndigheter.

Ett sådant medgivande skall emellertid inte krävas i händelse av en så överhängande fara att det är nödvändigt att omedelbart lossa alla eller en del av varorna. I så fall skall tullmyndigheterna omedelbart underrättas om detta.

2.   Tullmyndigheterna får när som helst kräva att varor lossas och packas upp i syfte att undersöka eller ta prover av dem eller undersöka det transportmedel på vilket de transporteras.

3.   Varor vars ankomst anmälts till tullen får inte utan tullmyndigheternas medgivande föras bort från den plats där de har anmälts.

Avsnitt 3

Formaliteter efter anmälan av varors ankomst

Artikel 103

Skyldighet att hänföra icke-gemenskapsvaror till ett tullförfarande

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 131 och 133 skall icke-gemenskapsvaror vars ankomst har anmälts till tullen hänföras till ett tullförfarande.

Om inget annat föreskrivs skall deklaranten fritt få välja till vilket tullförfarande varorna skall hänföras, oberoende av varornas beskaffenhet, mängd, ursprungsland, avsändningsland eller bestämmelseland.

Artikel 104

Varor som anses hänförda till tillfällig lagring

1.   Utom när varor omedelbart hänförs till ett bestämt tullförfarande för vilket en tulldeklaration godtagits eller när varor läggs upp i en frizon, skall icke-gemenskapsvaror vars ankomst anmälts till tullen anses vara hänförda till förfarandet för tillfällig lagring i enlighet med artikel 159.

2.   Utan att det påverkar skyldigheten enligt artikel 93.2 och de undantag eller befrielser som införts genom åtgärder som antagits enligt artikel 93.3 skall innehavaren av varorna, om det konstateras att de icke-gemenskapsvaror vars ankomst anmälts till tullen inte omfattas av en summarisk importdeklaration, omedelbart inge en sådan deklaration.

Avsnitt 4

Varor som befordras inom ramen för ett förfarande för transitering

Artikel 105

Befrielse för varor som ankommer inom ramen för transitering

Artikel 98, med undantag för punkt 1 första stycket, och artiklarna 101-104 skall inte tillämpas när varor som redan omfattas av ett förfarande för transitering förs in i gemenskapens tullområde.

Artikel 106

Bestämmelser om icke-gemenskapsvaror efter det att ett förfarande för transitering har slutförts

Artiklarna 102, 103 och 104 skall tillämpas på följande varor, när sådana varors ankomst har anmälts till tullen vid ett bestämmelsetullkontor i gemenskapens tullområde i enlighet med reglerna om transitering:

| a) | Icke-gemenskapsvaror som förs in i gemenskapens tullområde inom ramen för ett förfarande för transitering. |
| --- | --- |

a)

Icke-gemenskapsvaror som förs in i gemenskapens tullområde inom ramen för ett förfarande för transitering.

| b) | Icke-gemenskapsvaror som befordras inom gemenskapens tullområde inom ramen för ett förfarande för transitering. |
| --- | --- |

b)

Icke-gemenskapsvaror som befordras inom gemenskapens tullområde inom ramen för ett förfarande för transitering.

AVDELNING V

ALLMÄNNA REGLER OM TULLSTATUS OCH TULLFÖRFARANDEN

KAPITEL 1

VARORS STATUS

Artikel 107

Antagande om gemenskapsstatus

1.   Alla varor som befinner sig i gemenskapens tullområde skall antas vara gemenskapsvaror, såvida det inte fastställs att de inte har gemenskapsstatus.

2.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om följande:

| a) | De fall i vilka antagandet enligt punkt 1 i den här artikeln inte skall gälla. |
| --- | --- |

a)

De fall i vilka antagandet enligt punkt 1 i den här artikeln inte skall gälla.

| b) | De sätt på vilka varors gemenskapsstatus kan fastställas. |
| --- | --- |

b)

De sätt på vilka varors gemenskapsstatus kan fastställas.

Artikel 108

Förlust av gemenskapsstatus

Gemenskapsvaror skall bli icke-gemenskapsvaror i följande fall:

| a) | När de vid befordran lämnar gemenskapens tullområde, i den mån reglerna om intern transitering eller bestämmelserna i artikel 109 inte är tillämpliga. |
| --- | --- |

a)

När de vid befordran lämnar gemenskapens tullområde, i den mån reglerna om intern transitering eller bestämmelserna i artikel 109 inte är tillämpliga.

| b) | När de har hänförts till ett förfarande för extern transitering, lagring eller aktiv förädling, i den mån det är tillåtet enligt tullagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

När de har hänförts till ett förfarande för extern transitering, lagring eller aktiv förädling, i den mån det är tillåtet enligt tullagstiftningen.

| c) | När de har hänförts till ett förfarande för användning för särskilda ändamål och därefter överlåts till staten. |
| --- | --- |

c)

När de har hänförts till ett förfarande för användning för särskilda ändamål och därefter överlåts till staten.

| d) | När deklarationen för övergång till fri omsättning förklaras ogiltig efter frigörandet i enlighet med bestämmelser som antagits med stöd av artikel 117.2 andra stycket. |
| --- | --- |

d)

När deklarationen för övergång till fri omsättning förklaras ogiltig efter frigörandet i enlighet med bestämmelser som antagits med stöd av artikel 117.2 andra stycket.

Artikel 109

Varor som tillfälligt lämnar gemenskapens tullområde

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om de förutsättningar under vilka gemenskapsvaror utan att omfattas av ett tullförfarande får befordras från en plats till en annan inom gemenskapens tullområde och tillfälligt lämna detta område utan att deras tullstatus ändras.

KAPITEL 2

TULLDEKLARATIONER

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 110

Deklaration av varor, övervakning av gemenskapsvaror

1.   Alla varor som skall hänföras till ett tullförfarande, utom förfarandet för frizoner, skall omfattas av en tulldeklaration som är anpassad till förfarandet i fråga.

2.   Gemenskapsvaror som deklareras för ett tullförfarande skall omfattas av tullövervakning från och med den tidpunkt deklarationen enligt punkt 1 godtas till och med den tidpunkt de lämnar gemenskapens tullområde eller överlåts till staten eller tulldeklarationen förklaras ogiltig i enlighet med artikel 117.

Artikel 111

Behöriga tullkontor

1.   Utom när annat föreskrivs i gemenskapslagstiftningen skall medlemsstaterna fastställa belägenheten och behörigheten för de olika tullkontor som är belägna på deras territorium och sörja för att dessa kontor är öppna på rimliga dagar och tider.

Härvid skall medlemsstaterna beakta typen av varuflöden, varornas beskaffenhet och de tullförfaranden till vilka de skall hänföras, så att det internationella varuflödet varken hindras eller snedvrids.

2.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om fastställande av behörigt tullkontor för följande uppgifter:

| a) | Det tullkontor där en tulldeklaration skall inges eller göras tillgänglig. |
| --- | --- |

a)

Det tullkontor där en tulldeklaration skall inges eller göras tillgänglig.

| b) | Det tullkontor där riskanalys och riskbaserade import- eller exportkontroller skall genomföras. |
| --- | --- |

b)

Det tullkontor där riskanalys och riskbaserade import- eller exportkontroller skall genomföras.

Artikel 112

Typer av tulldeklarationer

1.   Tulldeklarationen skall inges med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik.

De styrkande handlingar som krävs för tillämpning av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras får också inges eller göras tillgängliga med hjälp av sådan teknik.

2.   Med avvikelse från punkt 1 och när det föreskrivs, får tulldeklarationen inges skriftligen eller genom en muntlig deklaration eller någon annan åtgärd genom vilken varor kan hänföras till ett tullförfarande.

3.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

Avsnitt 2

Standarddeklarationer

Artikel 113

Deklarationers innehåll, styrkande handlingar

1.   Tulldeklarationer skall innehålla alla de uppgifter som krävs för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras. Deklarationer som upprättas med hjälp av databehandlingsteknik skall innehålla en elektronisk signatur eller annan typ av autentisering. Skriftliga deklarationer skall vara undertecknade.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om de specifikationer som tulldeklarationer måste motsvara.

2.   De elektroniska eller skriftliga dokument som krävs för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras skall vara tillgängliga för tullmyndigheterna vid den tidpunkt då deklarationen inges.

På begäran får emellertid tullmyndigheterna tillåta att dessa dokument görs tillgängliga efter det att varorna frigjorts.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för första och andra stycket.

Artikel 114

Godtagande av deklarationer

1.   Deklarationer som uppfyller villkoren i artikel 113 skall genast godtas av tullmyndigheterna, förutsatt att de varor som de avser är tillgängliga för kontroll av tullmyndigheterna.

2.   När i enlighet med åtgärder som antagits enligt artikel 111.2 en tulldeklaration inges till ett annat kontor än det kontor där varornas ankomst anmäls, får deklarationen godtas när det kontor där varornas ankomst anmäls bekräftar att varorna är tillgängliga för kontroll.

3.   Den dag då tullmyndigheterna godtar tulldeklarationen skall, om inget annat föreskrivs, vara den dag som används för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras och för alla andra import- och exportformaliteter.

Artikel 115

Deklarant

1.   En tulldeklaration får upprättas av varje person som kan uppvisa eller göra tillgängliga samtliga de dokument som krävs för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras. Denna person skall även vara i stånd att anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till det behöriga tullkontoret.

Om det faktum att en tulldeklaration godtas emellertid innebär att en bestämd person får särskilda skyldigheter, skall deklarationen upprättas av denna person eller för denna persons räkning.

2.   Deklaranten skall vara etablerad i gemenskapens tullområde.

Villkoret om etablering i gemenskapen skall dock inte gälla för personer som

| — | upprättar en deklaration för transitering eller temporär införsel, eller |
| --- | --- |

—

upprättar en deklaration för transitering eller temporär införsel, eller

| — | deklarerar varor på tillfällig grund, under förutsättning att tullmyndigheterna anser detta vara berättigat
  . |
| --- | --- |

—

deklarerar varor på tillfällig grund, under förutsättning att tullmyndigheterna anser detta vara berättigat
  .

Artikel 116

Ändring av en deklaration

Deklaranten skall på egen begäran tillåtas att ändra en eller flera av uppgifterna i deklarationen efter det att den godtagits av tullen. Ändringen får dock inte göra deklarationen tillämplig på andra varor än dem som den omfattade från början.

En ändring får inte tillåtas om den begärs efter det att något av följande inträffat:

| a) | Tullmyndigheterna har underrättat deklaranten om att de avser att undersöka varorna. |
| --- | --- |

a)

Tullmyndigheterna har underrättat deklaranten om att de avser att undersöka varorna.

| b) | Tullmyndigheterna har fastställt att uppgifterna i fråga är felaktiga. |
| --- | --- |

b)

Tullmyndigheterna har fastställt att uppgifterna i fråga är felaktiga.

| c) | Tullmyndigheterna har frigjort varorna. |
| --- | --- |

c)

Tullmyndigheterna har frigjort varorna.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från andra stycket c i den här artikeln.

Artikel 117

Ogiltigförklarande av en deklaration

1.   Tullmyndigheterna skall på deklarantens begäran ogiltigförklara en redan godtagen deklaration i följande fall:

| a) | När de är förvissade om att varorna omedelbart kommer att hänföras till ett annat tullförfarande. |
| --- | --- |

a)

När de är förvissade om att varorna omedelbart kommer att hänföras till ett annat tullförfarande.

| b) | När de är förvissade om att ett hänförande av varorna till det tullförfarande för vilket de deklarerats på grund av särskilda omständigheter inte längre är berättigat. |
| --- | --- |

b)

När de är förvissade om att ett hänförande av varorna till det tullförfarande för vilket de deklarerats på grund av särskilda omständigheter inte längre är berättigat.

Om tullmyndigheterna har underrättat deklaranten om att de avser att undersöka varorna, skall emellertid en begäran om ogiltigförklaring av deklarationen inte bifallas förrän undersökningen ägt rum.

2.   Deklarationen får inte ogiltigförklaras efter det att varorna frigjorts.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket.

3.   En ogiltigförklaring av en deklaration skall inte påverka tillämpningen av administrativa eller straffrättsliga påföljder.

Avsnitt 3

Kontroll

Artikel 118

Kontroll av en deklaration

1.   I syfte att kontrollera om uppgifterna i en deklaration är riktiga får tullmyndigheterna

| a) | granska deklarationen och samtliga de skriftliga eller elektroniska dokument som krävs för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklarerats, |
| --- | --- |

a)

granska deklarationen och samtliga de skriftliga eller elektroniska dokument som krävs för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklarerats,

| b) | begära att deklaranten uppvisar andra dokument än de som avses i a, |
| --- | --- |

b)

begära att deklaranten uppvisar andra dokument än de som avses i a,

| c) | undersöka varorna, |
| --- | --- |

c)

undersöka varorna,

| d) | ta prover för analys eller för fördjupad undersökning av varorna. |
| --- | --- |

d)

ta prover för analys eller för fördjupad undersökning av varorna.

2.   Tullmyndigheternas undersökningsresultat skall ha samma bevisvärde i hela gemenskapens tullområde.

Artikel 119

Undersökning och provtagning av varor

1.   Transport av varor till de platser där de skall undersökas och där prover skall tas samt all hantering som är nödvändig för denna undersökning eller provtagning skall utföras av deklaranten eller på dennes ansvar. De kostnader som uppstår skall bäras av deklaranten.

2.   Deklaranten skall ha rätt att vara närvarande när varorna undersöks och när prover tas. Om tullmyndigheterna har rimliga skäl, får de kräva att deklaranten eller ett ombud för denne är närvarande när varorna undersöks eller prover tas eller att deklaranten ger tullmyndigheterna den hjälp som behövs för att underlätta undersökningen eller provtagningen.

3.   Under förutsättning att prover tas i enlighet med gällande bestämmelser skall tullmyndigheterna inte vara skyldiga att betala ersättning som en följd av provtagningen, men de skall bära kostnaderna för analys eller undersökning av proverna.

Artikel 120

Partiell undersökning och provtagning av varor

1.   Om endast en del av de varor som omfattas av en deklaration undersöks eller blir föremål för provtagning, skall resultatet av denna partiella undersökning eller av analysen eller undersökningen av proverna anses gälla alla de varor som omfattas av samma deklaration.

Deklaranten får dock begära en ytterligare undersökning eller provtagning av varorna om denne anser att resultatet av den partiella undersökningen eller av analysen eller undersökningen av proverna inte är giltigt för resten av de deklarerade varorna. Denna begäran skall beviljas, förutsatt att varorna inte har frigjorts eller, om de har frigjorts, att deklaranten visar att de inte har ändrats på något sätt.

2.   Om en deklaration omfattar två eller flera varuposter skall uppgifterna för var och en av varuposterna vid tillämpningen av punkt 1 anses utgöra en separat deklaration.

Artikel 121

Resultat av kontroller

1.   De resultat som erhållits vid en kontroll av en deklaration skall användas vid tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande till vilket varorna hänförs.

2.   Om en deklaration inte kontrolleras, skall bestämmelserna i punkt 1 tillämpas på grundval av de uppgifter som lämnats i deklarationen.

Artikel 122

Identifieringsåtgärder

1.   Om identifiering krävs för att sörja för att de villkor uppfylls som gäller för det tullförfarande för vilket varorna deklareras, skall tullmyndigheterna eller, i tillämpliga fall, godkända ekonomiska aktörer vidta de åtgärder som krävs för att identifiera varorna.

Dessa identifieringsåtgärder skall ha samma bevisvärde i hela gemenskapens tullområde.

2.   Identifieringsmärken som fästs på varorna eller transportmedlen får avlägsnas eller förstöras endast av tullmyndigheterna eller, med tillstånd från tullmyndigheterna, av ekonomiska aktörer, såvida det inte är nödvändigt att avlägsna eller förstöra dem för att skydda varorna eller transportmedlen till följd av oförutsebara omständigheter eller force majeure.

Avsnitt 4

Frigörande

Artikel 123

Frigörande av varorna

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 124, skall tullmyndigheterna, om villkoren för att hänföra varorna till förfarandet i fråga är uppfyllda och förutsatt att varorna inte är föremål för några förbud eller restriktioner, frigöra varorna så snart uppgifterna i deklarationen har kontrollerats eller godkänts utan kontroll.

Första stycket skall gälla om en kontroll enligt artikel 118 inte kan slutföras inom rimlig tid och varorna inte längre behöver vara tillgängliga för kontrolländamål.

2.   Alla varor som omfattas av samma deklaration skall frigöras på samma gång.

Om en deklaration omfattar två eller flera varuposter skall uppgifterna för var och en av varuposterna vid tillämpningen av första stycket anses utgöra en separat deklaration.

3.   Om varornas ankomst anmäls, i enlighet med åtgärder som antagits enligt artikel 111.2, till ett annat tullkontor än det kontor där tulldeklarationen har godtagits, skall de berörda kontoren utbyta de uppgifter som krävs för att varorna skall kunna frigöras, utan att det påverkar tillämpningen av säkerhets- och skyddsrelaterade kontroller.

Artikel 124

Frigörande under förutsättning att en tullskuld betalats eller en garanti ställts

1.   Om godtagandet av en tulldeklaration innebär att en tullskuld uppkommer får varorna endast frigöras om tullskulden betalats eller en garanti ställts för denna.

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, skall första stycket dock inte tillämpas på förfarandet för temporär införsel med partiell befrielse från importtullar.

2.   Om tullmyndigheterna, enligt bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras, kräver att en garanti ställs, skall dessa varor inte frigöras för det avsedda tullförfarandet förrän en sådan garanti ställts.

KAPITEL 3

FÖRENKLINGAR AVSEENDE TULLDEKLARATIONER

Avsnitt 1

Förenklade deklarationer

Artikel 125

Förenklad deklaration

Tullmyndigheterna skall tillåta att
  en ekonomisk
  aktör får varor frigjorda på grundval av en förenklad deklaration.

Den förenklade deklarationen kan ske genom registrering i deklarantens bokföring, förutsatt att tullmyndigheterna har tillgång till dessa uppgifter i deklarantens elektroniska system och att villkoren för utbyte av sådana uppgifter mellan tullkontor kan uppfyllas.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om

| a) | de förutsättningar under vilka tillståndet enligt första stycket i den här artikeln kan ges, |
| --- | --- |

a)

de förutsättningar under vilka tillståndet enligt första stycket i den här artikeln kan ges,

| b) | de specifikationer som den förenklade deklarationen enligt första och andra stycket i den här artikeln måste motsvara. |
| --- | --- |

b)

de specifikationer som den förenklade deklarationen enligt första och andra stycket i den här artikeln måste motsvara.

Artikel 126

Undantag från deklarantens skyldigheter

När varorna frigörs i enlighet med artikel 125 får tullmyndigheterna, utan att det påverkar tillämpningen av deklarantens rättsliga skyldigheter, frångå kravet på att varornas ankomst skall anmälas till tullen.

Artikel 127

Förenklad deklaration vid enstaka tillfällen

När användningen av en förenklad deklaration begärs vid enstaka tillfällen får det tullkontor där deklarationen inges godta denna utan att något tillstånd beviljas.

Artikel 128

Kompletterande deklaration

1.   När det gäller en förenklad deklaration enligt artikel 125 eller 127 skall den deklarant som fått tillstånd att inge en förenklad deklaration lämna en kompletterande deklaration som innehåller de ytterligare uppgifter som krävs för en tulldeklaration för det berörda tullförfarandet.

När det gäller en deklaration som tillåtits enligt artikel 125 får den kompletterande deklarationen vara av allmän, periodisk eller sammanfattande art.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket.

2.   Den kompletterande deklarationen och den förenklade deklaration som avses i artikel 125 första stycket skall anses utgöra en enda, odelbar handling som börjar gälla den dag då den förenklade deklarationen godtas i enlighet med artikel 114.

När den förenklade deklarationen sker genom registrering i den ekonomiska aktörens bokföring och tullmyndigheterna ges tillträde till dessa uppgifter skall deklarationen börja gälla från och med den dag då varorna registreras i bokföringen.

3.   Den plats där den kompletterande deklarationen skall inges i enlighet med tillståndet skall för tillämpningen av artikel 60 anses vara den plats där tulldeklarationen har ingivits.

Artikel 129

Tillämpning av reglerna om standarddeklarationer

Artiklarna 113-122 skall också tillämpas på förenklade och kompletterande deklarationer.

Avsnitt 2

Andra förenklingar

Artikel 130

Underlättande av klassificering

Tullmyndigheterna får på deklarantens begäran tillåta att ett enda undernummer eller en grupp av undernummer i tulltaxan tillämpas på en hel sändning, om sändningen utgörs av varor som omfattas av olika undernummer i tulltaxan och behandlingen av var och en av dessa varor i enlighet med dess klassificering enligt tulltaxan vid upprättandet av tulldeklarationen skulle medföra en arbetsbörda och omkostnad som inte står i proportion till de berörda import- eller exportåtgärderna.

När import- eller exporttullar är tillämpliga får emellertid det belopp som skall tas ut inte understiga det som skulle ha betalats om samtliga varor hade klassificerats enskilt.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för första och andra stycket i den här artikeln.

KAPITEL 4

BORTSKAFFANDE AV VAROR

Artikel 131

Förstöring av varor

Om omständigheterna så kräver får tullmyndigheterna kräva att varor vars ankomst anmälts till tullen förstörs, och de skall i så fall underrätta innehavaren av varorna. Kostnaderna för att förstöra varorna skall bäras av innehavaren av varorna.

Artikel 132

Åtgärder som skall vidtas av tullmyndigheterna

1.   Tullmyndigheterna skall vidta alla de åtgärder, inbegripet förstöring, som krävs för att bortskaffa varor i följande fall:

| a) | När varorna har förts in olagligt i gemenskapens tullområde eller har undandragits tullens övervakning. |
| --- | --- |

a)

När varorna har förts in olagligt i gemenskapens tullområde eller har undandragits tullens övervakning.

| b) | När varorna inte kan frigöras av något av följande skäl:






  i) | Det har inte varit möjligt att genomföra eller fortsätta en undersökning av varorna inom den tid som föreskrivs av tullmyndigheterna, av skäl som kan tillskrivas deklaranten. |
| --- | --- | --- |

b)

När varorna inte kan frigöras av något av följande skäl:

i)

Det har inte varit möjligt att genomföra eller fortsätta en undersökning av varorna inom den tid som föreskrivs av tullmyndigheterna, av skäl som kan tillskrivas deklaranten.

| ii) | De dokument som skall uppvisas innan varorna kan hänföras till eller frigöras för det begärda tullförfarandet har inte gjorts tillgängliga. |
| --- | --- |

ii)

De dokument som skall uppvisas innan varorna kan hänföras till eller frigöras för det begärda tullförfarandet har inte gjorts tillgängliga.

| iii) | En betalning som skulle ha gjorts eller en garanti som skulle ha ställts för import- eller exporttullar har inte gjorts eller ställts inom föreskriven tid. |
| --- | --- |

iii)

En betalning som skulle ha gjorts eller en garanti som skulle ha ställts för import- eller exporttullar har inte gjorts eller ställts inom föreskriven tid.

| iv) | Varorna är föremål för förbud eller restriktioner, inbegripet säkerhets- eller skyddsrelaterade förbud och restriktioner |
| --- | --- |

iv)

Varorna är föremål för förbud eller restriktioner, inbegripet säkerhets- eller skyddsrelaterade förbud och restriktioner

| c) | När varorna inte förts bort inom rimlig tid efter det att de har frigjorts. |
| --- | --- |

c)

När varorna inte förts bort inom rimlig tid efter det att de har frigjorts.

| d) | När det efter frigörandet konstateras att varorna inte uppfyller villkoren för frigörandet. |
| --- | --- |

d)

När det efter frigörandet konstateras att varorna inte uppfyller villkoren för frigörandet.

| e) | När varorna överlåts till staten. |
| --- | --- |

e)

När varorna överlåts till staten.

2.   Icke-gemenskapsvaror som har överlåtits till staten, tagits i beslag eller konfiskerats skall anses ha hänförts till förfarandet för tillfällig lagring.

Artikel 133

Överlåtelse till staten

1.   Icke-gemenskapsvaror och varor som omfattas av förfarandet för användning för särskilda ändamål får överlåtas till staten av den person som är ansvarig för förfarandet eller, i tillämpliga fall, innehavaren av varorna.

2.   En överlåtelse skall inte medföra några utgifter för staten. Den person som är ansvarig för förfarandet eller, i tillämpliga fall, innehavaren av varorna skall bära kostnaderna för att förstöra eller på annat sätt bortskaffa varorna.

Artikel 134

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för detta kapitel.

AVDELNING VI

ÖVERGÅNG TILL FRI OMSÄTTNING OCH BEFRIELSE FRÅN IMPORTTULLAR

KAPITEL 1

ÖVERGÅNG TILL FRI OMSÄTTNING

Artikel 135

Tillämpningsområde och verkan

1.   Icke-gemenskapsvaror som är avsedda att släppas ut på gemenskapens marknad skall hänföras till förfarandet för övergång till fri omsättning.

2.   En övergång till fri omsättning skall medföra följande åtgärder:

| a) | Att handelspolitiska åtgärder tillämpas, i den mån de inte måste tillämpas i ett tidigare skede. |
| --- | --- |

a)

Att handelspolitiska åtgärder tillämpas, i den mån de inte måste tillämpas i ett tidigare skede.

| b) | Att tillämpliga importtullar tas ut. |
| --- | --- |

b)

Att tillämpliga importtullar tas ut.

| c) | Att mervärdesskatt och punktskatter tas ut i enlighet med gällande bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatter. |
| --- | --- |

c)

Att mervärdesskatt och punktskatter tas ut i enlighet med gällande bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatter.

| d) | Att de övriga formaliteter som införts för import av varor fullgörs. |
| --- | --- |

d)

Att de övriga formaliteter som införts för import av varor fullgörs.

3.   Övergång till fri omsättning skall ge icke-gemenskapsvaror tullstatus som gemenskapsvaror.

KAPITEL 2

BEFRIELSE FRÅN IMPORTTULLAR

Avsnitt 1

Återinförda varor

Artikel 136

Tillämpningsområde och verkan

1.   Gemenskapsvaror som efter export från gemenskapens tullområde återinförs till detta område inom tre år och deklareras för övergång till fri omsättning skall på begäran av den berörda personen beviljas befrielse från importtullar.

2.   Den treårsperiod som avses i punkt 1 får förlängas för att ta hänsyn till särskilda omständigheter.

3.   Om de återinförda varorna före exporten från gemenskapens tullområde hade övergått till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt importtullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål, skall befrielse från tull enligt punkt 1 beviljas endast om de skall övergå till fri omsättning för samma användning för särskilda ändamål.

Om den användning för särskilda ändamål för vilken varorna i fråga skall övergå till fri omsättning inte längre är densamma, skall det importtullbelopp som skall betalas minskas med det belopp som tagits ut för varorna när de först övergick till fri omsättning. Om det senare beloppet överstiger det som påförs när de återinförda varorna övergår till fri omsättning, skall ingen återbetalning beviljas.

4.   Om gemenskapsvaror har förlorat sin gemenskapsstatus i enlighet med artikel 108 och därefter övergår till fri omsättning, skall punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln gälla i tillämpliga delar.

Artikel 137

Fall i vilka befrielse från importtullar inte beviljas

Den befrielse från importtullar som avses i artikel 136 skall inte beviljas för

| a) | varor som exporterats från gemenskapens tullområde enligt förfarandet för passiv förädling, såvida varorna inte förblir i samma skick som när de exporterades, |
| --- | --- |

a)

varor som exporterats från gemenskapens tullområde enligt förfarandet för passiv förädling, såvida varorna inte förblir i samma skick som när de exporterades,

| b) | varor som omfattats av jordbrukspolitiska åtgärder som inbegriper att de exporteras från gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

b)

varor som omfattats av jordbrukspolitiska åtgärder som inbegriper att de exporteras från gemenskapens tullområde.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket i den här artikeln.

Artikel 138

Varors skick

Befrielse från importtullar enligt artikel 136 skall beviljas endast om varor återimporteras i samma skick som de var i när de exporterades.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket i den här artikeln.

Artikel 139

Varor som tidigare hänförts till ett förfarande för aktiv förädling

1.   Artiklarna 136 och 138 skall också tillämpas på förädlade produkter som hänförts till ett förfarande för aktiv förädling innan de återexporteras från gemenskapens tullområde.

2.   På deklarantens begäran och om denne lämnar de nödvändiga uppgifterna, skall det importtullbelopp som skall betalas för de varor som omfattas av punkt 1 fastställas i enlighet med artikel 58.3. Dagen för godtagande av anmälan om återexport skall anses vara den dag då varorna övergår till fri omsättning.

3.   Befrielse från importtullar enligt artikel 136 får inte beviljas för förädlade produkter som exporterats i enlighet med artikel 149.2 b, såvida det inte garanteras att importvarorna till ingen del kommer att hänföras till förfarandet för aktiv förädling.

Avsnitt 2

Havsfiske och produkter som hämtats ur havet

Artikel 140

Produkter från havsfiske och andra produkter som hämtats ur havet

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 39.1 skall följande produkter vara befriade från importtullar när de övergår till fri omsättning:

| a) | Produkter från havsfiske och andra produkter som hämtats ur territorialhavet för ett land eller territorium som är beläget utanför gemenskapens tullområde av fartyg som enbart är registrerade eller anmälda för registrering i en medlemsstat och för den medlemsstatens flagg. |
| --- | --- |

a)

Produkter från havsfiske och andra produkter som hämtats ur territorialhavet för ett land eller territorium som är beläget utanför gemenskapens tullområde av fartyg som enbart är registrerade eller anmälda för registrering i en medlemsstat och för den medlemsstatens flagg.

| b) | Produkter som framställts av de produkter som avses i a ombord på fabriksfartyg som uppfyller de villkor som avses i a. |
| --- | --- |

b)

Produkter som framställts av de produkter som avses i a ombord på fabriksfartyg som uppfyller de villkor som avses i a.

2.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkt 1 i den här

  artikeln
  .

AVDELNING
  VII

SÄRSKILDA FÖRFARANDEN

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 141

Tillämpningsområde

Varor får hänföras till någon av följande kategorier av särskilda förfaranden:

| a) | Transitering. |
| --- | --- |

a)

Transitering.

| b) | Lagring. |
| --- | --- |

b)

Lagring.

| c) | Särskild användning. |
| --- | --- |

c)

Särskild användning.

| d) | Förädling. |
| --- | --- |

d)

Förädling.

Artikel 142

Tillstånd

1.   Användningen av ett förfarande för förädling eller särskild användning eller drift av anläggningar för tillfällig lagring eller lagring i tullager skall förutsätta ett tillstånd som utfärdas av tullmyndigheterna.

De villkor på vilka användningen av ett eller flera särskilda förfaranden beviljas skall anges i tillståndet.

Ett tillstånd kan inbegripa tullmyndigheterna i fler än en medlemsstat (enhetstillstånd) eller användningen av fler än ett särskilt förfarande (integrerat tillstånd).

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om de villkor och förfaranden enligt vilka tillstånd får beviljas.

2.   Om inget annat föreskrivs, får ett tillstånd enligt punkt 1 endast beviljas följande personer:

| a) | Personer som är etablerade i gemenskapens tullområde, utom när det gäller temporär införsel, i vilket fall personerna skall vara etablerade utanför gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

a)

Personer som är etablerade i gemenskapens tullområde, utom när det gäller temporär införsel, i vilket fall personerna skall vara etablerade utanför gemenskapens tullområde.

| b) | Personer som lämnar alla nödvändiga garantier för ett korrekt genomförande av verksamheten och, i de fall en tullskuld eller andra avgifter kan behöva betalas för varor som hänförts till ett särskilt förfarande, kan ställa en garanti i enlighet med artikel 61. |
| --- | --- |

b)

Personer som lämnar alla nödvändiga garantier för ett korrekt genomförande av verksamheten och, i de fall en tullskuld eller andra avgifter kan behöva betalas för varor som hänförts till ett särskilt förfarande, kan ställa en garanti i enlighet med artikel 61.

| c) | I fråga om förfarandet för temporär införsel eller aktiv förädling, den person som använder varorna eller låter använda dem eller som utför förädlingsprocesser beträffande varorna eller låter utföra sådana förädlingsprocesser. |
| --- | --- |

c)

I fråga om förfarandet för temporär införsel eller aktiv förädling, den person som använder varorna eller låter använda dem eller som utför förädlingsprocesser beträffande varorna eller låter utföra sådana förädlingsprocesser.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket a, b och c i den här punkten.

3.   Om inget annat föreskrivs och utöver vad som sägs i punkt 2, får ett tillstånd enligt punkt 1 endast beviljas om följande villkor är uppfyllda:

| a) | När tullmyndigheterna kan övervaka och kontrollera förfarandet utan att behöva använda administrativa arrangemang som inte står i proportion till de ekonomiska behoven i fråga. |
| --- | --- |

a)

När tullmyndigheterna kan övervaka och kontrollera förfarandet utan att behöva använda administrativa arrangemang som inte står i proportion till de ekonomiska behoven i fråga.

| b) | När väsentliga intressen för tillverkare i gemenskapen inte skulle påverkas negativt genom ett tillstånd till förfarandet för aktiv eller passiv förädling eller temporär införsel. |
| --- | --- |

b)

När väsentliga intressen för tillverkare i gemenskapen inte skulle påverkas negativt genom ett tillstånd till förfarandet för aktiv eller passiv förädling eller temporär införsel.

Väsentliga intressen för tillverkare i gemenskapen skall inte anses vara negativt påverkade enligt första stycket b i den här punkten, såvida det inte föreligger bevisning för motsatsen.

Om det föreligger bevisning för att väsentliga intressen för tillverkare i gemenskapen sannolikt kommer att påverkas negativt, skall en undersökning av de ekonomiska villkoren göras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.4.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om undersökning av de ekonomiska villkoren.

4.   Tillståndshavaren skall underrätta tullmyndigheterna om alla förhållanden som inträder efter det att tillståndet beviljats och som kan inverka på dess fortsatta giltighet eller innehåll.

Artikel 143

Ansökan

Ansökan om ett tillstånd skall lämnas till den tullmyndighet som är behörig på den plats där den sökandes huvudräkenskaper för tulländamål förs.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket i den här artikeln.

Artikel 144

Bokföring

1.   Utom i fråga om förfarandet för transitering skall tillståndshavaren, den person som är ansvarig för förfarandet och samtliga personer som bedriver en verksamhet som innefattar lagring, behandling eller förädling av varor, eller försäljning eller inköp av varor i frizoner, hålla bokföring i en form som godkänns av tullmyndigheterna.

Bokföringen måste göra det möjligt för tullmyndigheterna att övervaka det berörda förfarandet, i synnerhet när det gäller att identifiera de varor som hänförts till förfarandet, deras tullstatus och befordran av dessa varor.

2.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från skyldigheten enligt punkt 1 första stycket i den här artikeln.

Artikel 145

Slutförande eller avslutande av ett förfarande

1.   I andra fall än vid förfarandet för transitering och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 175 skall ett särskilt förfarande slutföras eller avslutas när de varor som hänförts till förfarandet eller de förädlade produkterna hänförs till ett påföljande tullförfarande, lämnar gemenskapens tullområde eller överlåts till staten.

2.   Vid förfarandet för transitering skall förfarandet slutföras och skyldigheterna för den person som är ansvarig för förfarandet upphöra när de varor som hänförts till förfarandet uppvisas för och de nödvändiga uppgifterna lämnas till bestämmelsetullkontoret i enlighet med bestämmelserna för det berörda förfarandet.

Tullmyndigheterna skall avsluta förfarandet och anse att skyldigheterna enligt ovan upphör när de kan fastställa att förfarandet har slutförts på ett korrekt sätt, på grundval av en jämförelse mellan de uppgifter som inkommit till avgångstullkontoret och de som inkommit till bestämmelsetullkontoret.

Artikel 146

Överföring av rättigheter och skyldigheter

Rättigheterna och skyldigheterna för den person som är ansvarig för förfarandet när varor har hänförts till ett särskilt förfarande, dock ej förfarandet för transitering, får på villkor som fastställts av tullmyndigheterna överföras till andra personer som uppfyller villkoren för förfarandet.

Artikel 147

Befordran av varor

Varor som har hänförts till ett särskilt förfarande, dock ej förfarandet för transitering, får befordras mellan olika platser i gemenskapens tullområde.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för första stycket i den här artikeln.

Artikel 148

Vanliga former av hantering

Varor som har hänförts till tullagerförfarandet eller ett förfarande för förädling eller lagts upp i en frizon får genomgå sådana vanliga former av hantering som är avsedda att bevara dem, förbättra deras utseende eller marknadsmässiga kvalitet eller förbereda dem för distribution eller återförsäljning.

Artikel 149

Likvärdiga varor

1.   Med likvärdiga varor avses gemenskapsvaror som lagras, används eller förädlas i stället för varor som hänförts till ett särskilt förfarande.

Inom ramen för förfarandet för passiv förädling avses med likvärdiga varor icke-gemenskapsvaror som förädlas i stället för gemenskapsvaror som hänförts till ett förfarande för passiv förädling.

Likvärdiga varor skall omfattas av samma åttasiffriga KN-nummer och ha samma handelskvalitet och tekniska egenskaper som de varor de ersätter.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från tredje stycket i den här punkten.

2.   Tullmyndigheterna skall ge tillstånd till följande, förutsatt att ett korrekt genomförande av förfarandet, särskilt vad beträffar tullövervakning, garanteras:

| a) | Användning av likvärdiga varor inom ramen för ett särskilt förfarande, dock ej förfarandet för transitering, temporär införsel eller tillfällig lagring. |
| --- | --- |

a)

Användning av likvärdiga varor inom ramen för ett särskilt förfarande, dock ej förfarandet för transitering, temporär införsel eller tillfällig lagring.

| b) | I fråga om förfarandet för aktiv förädling, export av sådana förädlade produkter som framställts av likvärdiga varor före importen av de varor de ersätter. |
| --- | --- |

b)

I fråga om förfarandet för aktiv förädling, export av sådana förädlade produkter som framställts av likvärdiga varor före importen av de varor de ersätter.

| c) | I fråga om förfarandet för passiv förädling, import av sådana förädlade produkter som framställts av likvärdiga varor före exporten av de varor de ersätter. |
| --- | --- |

c)

I fråga om förfarandet för passiv förädling, import av sådana förädlade produkter som framställts av likvärdiga varor före exporten av de varor de ersätter.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om i vilka fall tullmyndigheterna får ge tillstånd till att likvärdiga varor används inom ramen för förfarandet för temporär införsel.

3.   Likvärdiga varor får inte användas i samband med vanliga former av hantering enligt definitionen i artikel 148 eller om det skulle medföra oberättigade fördelar i fråga om importtull.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om de ytterligare fall där likvärdiga varor inte får användas.

4.   I det fall som avses i punkt 2 b och om de förädlade produkterna skulle omfattas av exporttullar om de inte exporterades inom ramen för förfarandet för aktiv förädling, skall tillståndshavaren ställa en garanti för att säkerställa betalning av tullarna för det fall att icke-gemenskapsvarorna inte skulle importeras inom den tid som avses i artikel 178.3.

Artikel 150

Tillämpningsföreskrifter

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om genomförandet av de förfaranden som avses i denna avdelning.

KAPITEL 2

TRANSITERING

Avsnitt 1

Extern och intern transitering

Artikel 151

Extern transitering

1.   Inom ramen för förfarandet för extern transitering får icke-gemenskapsvaror befordras från en plats till en annan inom gemenskapens tullområde utan att omfattas av något av följande:

| a) | Importtullar. |
| --- | --- |

a)

Importtullar.

| b) | Andra importavgifter
  i enlighet med gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Andra importavgifter
  i enlighet med gällande bestämmelser.

| c) | Handelspolitiska åtgärder, i den mån de inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

c)

Handelspolitiska åtgärder, i den mån de inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde.

2.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om i vilka fall och under vilka förutsättningar gemenskapsvaror skall hänföras till förfarandet för extern transitering.

3.   Befordran enligt punkt 1 skall äga rum på något av följande sätt:

| a) | Enligt det förfarande för extern gemenskapstransitering som avses i artikel 153.1. |
| --- | --- |

a)

Enligt det förfarande för extern gemenskapstransitering som avses i artikel 153.1.

| b) | Med varorna upptagna i en TIR-carnet (TIR-konventionen) under förutsättning att befordran






  i) | har påbörjats eller skall avslutas utanför gemenskapens tullområde, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Med varorna upptagna i en TIR-carnet (TIR-konventionen) under förutsättning att befordran

i)

har påbörjats eller skall avslutas utanför gemenskapens tullområde, eller

| ii) | genomförs mellan två platser i gemenskapens tullområde och går genom ett land eller territorium som är beläget utanför gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

ii)

genomförs mellan två platser i gemenskapens tullområde och går genom ett land eller territorium som är beläget utanför gemenskapens tullområde.

| c) | Med varorna upptagna i en ATA-carnet (ATA-konventionen/Istanbulkonventionen) som används som transiteringsdokument. |
| --- | --- |

c)

Med varorna upptagna i en ATA-carnet (ATA-konventionen/Istanbulkonventionen) som används som transiteringsdokument.

| d) | Med varorna upptagna i ett Rhenmanifest (artikel 9 i den reviderade konventionen om sjöfarten på Rhen). |
| --- | --- |

d)

Med varorna upptagna i ett Rhenmanifest (artikel 9 i den reviderade konventionen om sjöfarten på Rhen).

| e) | Med varorna upptagna i formulär 302 enligt överenskommelsen mellan parterna i det nordatlantiska fördraget om deras styrkors status, undertecknat i London den 19 juni 1951. |
| --- | --- |

e)

Med varorna upptagna i formulär 302 enligt överenskommelsen mellan parterna i det nordatlantiska fördraget om deras styrkors status, undertecknat i London den 19 juni 1951.

| f) | Genom postsystemet i enlighet med bestämmelser som antagits av Världspostföreningen, när varorna medförs av personer som har rättigheter och skyldigheter enligt sådana bestämmelser eller av personer som agerar för sådana personers räkning. |
| --- | --- |

f)

Genom postsystemet i enlighet med bestämmelser som antagits av Världspostföreningen, när varorna medförs av personer som har rättigheter och skyldigheter enligt sådana bestämmelser eller av personer som agerar för sådana personers räkning.

| g) | Genom en fraktsedel eller en TR-överlämningssedel som används som transiteringsdokument. |
| --- | --- |

g)

Genom en fraktsedel eller en TR-överlämningssedel som används som transiteringsdokument.

4.   Förfarandet för extern transitering skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av artikel 147.

Artikel 152

Intern transitering

1.   Inom ramen för förfarandet för intern transitering får, på de villkor som anges i punkterna 2 och 3, gemenskapsvaror befordras från en plats till en annan inom gemenskapens tullområde och passera genom ett annat territorium utanför det området utan att varornas tullstatus förändras.

2.   Befordran enligt punkt 1 skall äga rum på något av följande sätt:

| a) | Enligt det förfarande för intern gemenskapstransitering som avses i artikel 153.2, om denna möjlighet anges i en internationell överenskommelse. |
| --- | --- |

a)

Enligt det förfarande för intern gemenskapstransitering som avses i artikel 153.2, om denna möjlighet anges i en internationell överenskommelse.

| b) | Med varorna upptagna i en TIR-carnet (TIR-konventionen). |
| --- | --- |

b)

Med varorna upptagna i en TIR-carnet (TIR-konventionen).

| c) | Med varorna upptagna i en ATA-carnet (ATA-konventionen/Istanbulkonventionen) som används som transiteringsdokument. |
| --- | --- |

c)

Med varorna upptagna i en ATA-carnet (ATA-konventionen/Istanbulkonventionen) som används som transiteringsdokument.

| d) | Med varorna upptagna i ett Rhenmanifest (artikel 9 i den reviderade konventionen om sjöfarten på Rhen). |
| --- | --- |

d)

Med varorna upptagna i ett Rhenmanifest (artikel 9 i den reviderade konventionen om sjöfarten på Rhen).

| e) | Med varorna upptagna i formulär 302 enligt överenskommelsen mellan parterna i det nordatlantiska fördraget om deras styrkors status, undertecknat i London den 19 juni 1951. |
| --- | --- |

e)

Med varorna upptagna i formulär 302 enligt överenskommelsen mellan parterna i det nordatlantiska fördraget om deras styrkors status, undertecknat i London den 19 juni 1951.

| f) | Genom postsystemet i enlighet med bestämmelser som antagits av Världspostföreningen, när varorna medförs av personer som har rättigheter och skyldigheter enligt sådana bestämmelser eller av personer som agerar för sådana personers räkning. |
| --- | --- |

f)

Genom postsystemet i enlighet med bestämmelser som antagits av Världspostföreningen, när varorna medförs av personer som har rättigheter och skyldigheter enligt sådana bestämmelser eller av personer som agerar för sådana personers räkning.

| g) | Genom en fraktsedel eller en TR-överlämningssedel som används som transiteringsdokument. |
| --- | --- |

g)

Genom en fraktsedel eller en TR-överlämningssedel som används som transiteringsdokument.

3.   I de fall som avses i punkt 2 b–f skall varor behålla sin tullstatus som gemenskapsvaror bara om denna status kan fastställas enligt vissa villkor och på ett visst sätt.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om de villkor på vilka och det sätt på vilket denna tullstatus kan fastställas.

Avsnitt 2

Gemenskapstransitering

Artikel 153

Tillämpningsområde

1.   Inom ramen för förfarandet för extern gemenskapstransitering får de varor som avses i artikel 151.1 och 151.2 befordras i enlighet med den artikeln och artiklarna 154 och 155.

2.   Inom ramen för förfarandet för intern gemenskapstransitering får de varor som avses i artikel 152.1 befordras i enlighet med den artikeln och artikel 154.

Artikel 154

Skyldigheter för den person som är ansvarig för förfarandet för gemenskapstransitering

1.   Den person som är ansvarig för förfarandet för gemenskapstransitering skall ansvara för följande:

| a) | Att ankomsten av varorna i oförändrat skick till bestämmelsetullkontoret anmäls inom föreskriven tid och i enlighet med de åtgärder som tullmyndigheterna vidtar för att sörja för att varorna identifieras. |
| --- | --- |

a)

Att ankomsten av varorna i oförändrat skick till bestämmelsetullkontoret anmäls inom föreskriven tid och i enlighet med de åtgärder som tullmyndigheterna vidtar för att sörja för att varorna identifieras.

| b) | Att tullbestämmelserna om förfarandet efterlevs. |
| --- | --- |

b)

Att tullbestämmelserna om förfarandet efterlevs.

| c) | Att, om inget annat föreskrivs i tullagstiftningen, en garanti ställs för att säkerställa betalning av alla tullskulder eller andra
  avgifter i
  enlighet med gällande
  bestämmelser som
  kan behöva betalas för varorna. |
| --- | --- |

c)

Att, om inget annat föreskrivs i tullagstiftningen, en garanti ställs för att säkerställa betalning av alla tullskulder eller andra
  avgifter i
  enlighet med gällande
  bestämmelser som
  kan behöva betalas för varorna.

2.   En fraktförare eller varumottagare som tar emot varor i vetskap om att de befordras enligt förfarandet för gemenskapstransitering skall också vara ansvarig för att ankomsten av varorna i oförändrat skick till bestämmelsetullkontoret anmäls inom föreskriven tid och i enlighet med de åtgärder som tullmyndigheterna vidtar för att sörja för att varorna identifieras.

Artikel 155

Varor som passerar genom ett territorium som tillhör ett land beläget utanför gemenskapens tullområde inom ramen för förfarandet för extern gemenskapstransitering

Förfarandet för extern gemenskapstransitering skall tillämpas på varor som passerar genom ett territorium som är beläget utanför gemenskapens tullområde om något av följande villkor uppfylls:

| a) | Bestämmelser om tillämpning av förfarandet anges i en internationell överenskommelse. |
| --- | --- |

a)

Bestämmelser om tillämpning av förfarandet anges i en internationell överenskommelse.

| b) | Transport genom det territoriet genomförs med varorna upptagna i ett enda transportdokument, som upprättats i gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

b)

Transport genom det territoriet genomförs med varorna upptagna i ett enda transportdokument, som upprättats i gemenskapens tullområde.

I det fall som avses i första stycket b skall förfarandet för extern gemenskapstransitering tillfälligt upphöra när varorna befinner sig utanför gemenskapens tullområde.

KAPITEL 3

LAGRING

Avsnitt 1

Gemensamma bestämmelser

Artikel 156

Tillämpningsområde

1.   Vid tillämpning av detta kapitel skall begreppet ”lagring” innefatta förfarandet för tillfällig lagring, tullagerförfarandet och förfarandet för frizoner.

2.   Enligt ett förfarande för lagring får icke-gemenskapsvaror lagras i gemenskapens tullområde utan att omfattas av något av följande:

| a) | Importtullar. |
| --- | --- |

a)

Importtullar.

| b) | Andra importavgifter
  i enlighet med gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Andra importavgifter
  i enlighet med gällande bestämmelser.

| c) | Handelspolitiska åtgärder, i den mån de inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

c)

Handelspolitiska åtgärder, i den mån de inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde.

3.   Gemenskapsvaror får hänföras till tullagerförfarandet eller förfarandet för frizoner i enlighet med gemenskapslagstiftning på särskilda områden.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om i vilka ytterligare fall och under vilka förutsättningar gemenskapsvaror får hänföras till tullagerförfarandet eller förfarandet för frizoner.

Artikel 157

Ansvarsområden för tillståndshavaren eller den person som är ansvarig för förfarandet

1.   Tillståndshavaren och den person som är ansvarig för förfarandet skall ansvara för följande:

| a) | Att sörja för att varor som omfattas av förfarandet för tillfällig lagring eller tullagerförfarandet inte undandras tullens övervakning. |
| --- | --- |

a)

Att sörja för att varor som omfattas av förfarandet för tillfällig lagring eller tullagerförfarandet inte undandras tullens övervakning.

| b) | Att de skyldigheter som hör samman med lagring av varor som omfattas av förfarandet för tillfällig lagring eller tullagerförfarandet fullgörs. |
| --- | --- |

b)

Att de skyldigheter som hör samman med lagring av varor som omfattas av förfarandet för tillfällig lagring eller tullagerförfarandet fullgörs.

| c) | Att de särskilda villkor som anges i tillståndet till tullagerförfarandet eller till drift av lagringsanläggningar uppfylls. |
| --- | --- |

c)

Att de särskilda villkor som anges i tillståndet till tullagerförfarandet eller till drift av lagringsanläggningar uppfylls.

2.   Med avvikelse från punkt 1 får det i ett tillstånd som avser ett allmänt tullager anges att de skyldigheter som avses i punkt 1 a eller b endast åligger den person som är ansvarig för förfarandet. I detta fall får tullmyndigheterna kräva att den person som är ansvarig för förfarandet ställer en garanti för att säkerställa betalning av alla tullskulder och andra
  avgifter i
  enlighet med gällande
  bestämmelser som
  kan behöva betalas.

3.   Den person som är ansvarig för förfarandet skall vid varje tillfälle ansvara för att de skyldigheter som hör samman med hänförandet av varorna till förfarandet för tillfällig lagring eller tullagerförfarandet fullgörs.

Artikel 158

Tid för avslutning av förfarandet

Det får inte förekomma någon begränsning av den tid under vilken varor får kvarstå under ett förfarande för lagring.

I undantagsfall får tullmyndigheterna dock fastställa en tidsfrist inom vilken ett förfarande för lagring måste avslutas.

Avsnitt 2

Tillfällig lagring

Artikel 159

Varor i tillfällig lagring

1.   Om varorna inte på annat sätt deklareras för ett tullförfarande, skall följande icke-gemenskapsvaror anses vara deklarerade för förfarandet för tillfällig lagring av innehavaren av varorna efter det att deras ankomst anmälts till tullen:

| a) | Varor som förs in i gemenskapens tullområde, utom när de förs in direkt i en frizon. |
| --- | --- |

a)

Varor som förs in i gemenskapens tullområde, utom när de förs in direkt i en frizon.

| b) | Varor som från en frizon förs in i en annan del av gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

b)

Varor som från en frizon förs in i en annan del av gemenskapens tullområde.

| c) | Varor för vilka förfarandet för extern transitering slutförts. |
| --- | --- |

c)

Varor för vilka förfarandet för extern transitering slutförts.

Tulldeklarationen skall anses ha ingivits till och godtagits av tullmyndigheterna vid den tidpunkt då varornas ankomst anmälts till tullen.

2.   Den summariska importdeklarationen skall utgöra tulldeklaration för förfarandet för tillfällig lagring.

3.   Tullmyndigheterna får kräva att innehavaren av varorna ställer en garanti för att säkerställa betalning av alla tullskulder och andra
  avgifter i
  enlighet med gällande
  bestämmelser som
  kan behöva betalas.

4.   Om av något skäl varor inte kan frigöras för förfarandet för tillfällig lagring, skall tullmyndigheterna utan dröjsmål vidta alla nödvändiga åtgärder för att reglera varornas situation.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för första stycket.

Artikel 160

Hantering av varor i tillfällig lagring

1.   Varor som är hänförda till förfarandet för tillfällig lagring får lagras endast i för detta ändamål godkända lagringsanläggningar.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 97.2 får varor som är hänförda till förfarandet för tillfällig lagring endast genomgå sådana former av hantering som är avsedda att bevara dem i oförändrat skick utan att deras utseende eller tekniska egenskaper förändras.

Avsnitt 3

Tullagerförfarandet

Artikel 161

Lagring i tullager

1.   Inom ramen för tullagerförfarandet får icke-gemenskapsvaror lagras i anläggningar som godkänts för det förfarandet av tullmyndigheterna och står under deras övervakning, nedan kallade ”tullager”.

2.   De godkända anläggningarna kan vara tillgängliga för användning av vilken person som helst till lagring av varor (allmänt tullager), eller för lagring av varor av en innehavare av ett tillstånd till tullagerförfarandet (privat tullager).

3.   Om omständigheterna berättigar till det, får varor som hänförts till tullagerförfarandet tillfälligt föras bort från tullagret. Ett sådant bortförande skall godkännas i förväg av tullmyndigheterna, utom i fall av force majeure.

Artikel 162

Gemenskapsvaror och förädlingsverksamhet

1.   Om ett ekonomiskt behov föreligger och tullövervakningen inte kommer att påverkas negativt får tullmyndigheterna tillåta att följande äger rum i ett tullagers lokaler:

| a) | Lagring av gemenskapsvaror. |
| --- | --- |

a)

Lagring av gemenskapsvaror.

| b) | Förädling av varor enligt förfarandet för aktiv förädling eller för användning för särskilda ändamål, med förbehåll för de villkor som gäller för dessa förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Förädling av varor enligt förfarandet för aktiv förädling eller för användning för särskilda ändamål, med förbehåll för de villkor som gäller för dessa förfaranden.

2.   I de fall som avses i punkt 1 skall varorna inte anses vara hänförda till tullagerförfarandet.

Avsnitt 4

Frizoner

Artikel 163

Utpekande av frizoner

1.   Medlemsstaterna får utpeka delar av gemenskapens tullområde som är belägna i det området och avskilda från resten av området som frizoner.

För varje frizon skall medlemsstaterna fastställa vilken yta som omfattas och var infarts- och utfartsställena är belägna.

2.   Frizoner skall vara inhägnade.

Frizonernas gränser samt deras infarts- och utfartsställen skall övervakas av tullmyndigheterna.

3.   Personer och transportmedel som kommer in i eller lämnar en frizon får underkastas tullkontroller.

Artikel 164

Byggnader och verksamheter i frizoner

1.   Uppförandet av byggnader i en frizon skall kräva tullmyndigheternas godkännande.

2.   Om inte annat föreskrivs i tullagstiftningen skall varje typ av industriell eller kommersiell verksamhet eller tjänsteverksamhet vara tillåten i en frizon. Bedrivande av sådan verksamhet skall anmälas i förväg till tullmyndigheterna.

3.   Tullmyndigheterna får, med hänsyn till de berörda varornas beskaffenhet, behovet av tullövervakning eller säkerhets- eller skyddsbehov, införa förbud mot eller begränsningar av sådan verksamhet som avses i punkt 2.

4.   Tullmyndigheterna får förbjuda personer som inte lämnar nödvändiga garantier för att de iakttar tullbestämmelserna att bedriva verksamhet i en frizon.

Artikel 165

Andra tullförfaranden i en frizon

1.   Icke-gemenskapsvaror får under den tid som de kvarstår i en frizon övergå till fri omsättning eller hänföras till förfarandet för aktiv förädling eller för användning för särskilda ändamål, enligt de villkor som fastställts för dessa förfaranden.

2.   I de fall som avses i punkt 1 skall varorna inte anses omfattas av förfarandet för frizoner.

Artikel 166

Anmälan av varors ankomst och hänförande av dem till ett förfarande

1.   Varor som förs in i en frizon skall anmälas till tullen och genomgå de föreskrivna tullformaliteterna i följande fall:

| a) | När de förs in i en frizon direkt från en plats utanför gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

a)

När de förs in i en frizon direkt från en plats utanför gemenskapens tullområde.

| b) | När de har varit hänförda till ett tullförfarande som slutförs eller avslutas när de hänförs till ett förfarande för frizoner. |
| --- | --- |

b)

När de har varit hänförda till ett tullförfarande som slutförs eller avslutas när de hänförs till ett förfarande för frizoner.

| c) | När de hänförs till ett förfarande för frizoner för att kunna omfattas av ett beslut om återbetalning eller eftergift av importtullar. |
| --- | --- |

c)

När de hänförs till ett förfarande för frizoner för att kunna omfattas av ett beslut om återbetalning eller eftergift av importtullar.

| d) | När de har rätt att omfattas av jordbrukspolitiska åtgärder som innefattar export av sådana varor. |
| --- | --- |

d)

När de har rätt att omfattas av jordbrukspolitiska åtgärder som innefattar export av sådana varor.

2.   Ankomsten av varor som förs in i en frizon under andra omständigheter än de som avses i punkt 1 skall inte behöva anmälas till tullen.

3.   Varor skall anses bli hänförda till ett förfarande för frizoner vid den tidpunkt då de förs in i en frizon, såvida de inte redan har hänförts till ett annat tullförfarande.

Artikel 167

Gemenskapsvaror i frizoner

1.   Gemenskapsvaror får föras in i eller lagras, befordras, användas, förädlas eller förbrukas i en frizon. I sådana fall skall varorna inte anses omfattas av förfarandet för frizoner.

2.   På begäran av den berörda personen skall tullmyndigheterna intyga att följande varor har gemenskapsstatus:

| a) | Gemenskapsvaror som förs in i en frizon. |
| --- | --- |

a)

Gemenskapsvaror som förs in i en frizon.

| b) | Gemenskapsvaror som har genomgått förädlingsprocesser i en frizon. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapsvaror som har genomgått förädlingsprocesser i en frizon.

| c) | Varor som övergår till fri omsättning i en frizon. |
| --- | --- |

c)

Varor som övergår till fri omsättning i en frizon.

Artikel 168

Förbrukning eller förädling av icke-gemenskapsvaror

1.   Icke-gemenskapsvaror får inte förbrukas, användas eller förädlas i frizoner, utom i de fall som föreskrivs i artikel 165.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om leveranser eller proviantering i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 800/1999 av den 15 april 1999 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter
   (17) och om förfarandet i fråga så föreskriver, skall punkt 1 inte förhindra användning eller förbrukning av varor som vid övergång till fri omsättning eller vid temporär införsel inte skulle omfattas av importtullar eller åtgärder enligt den gemensamma jordbrukspolitiken eller handelspolitiken.

Om sådan användning eller förbrukning äger rum, skall en deklaration för övergång till fri omsättning eller förfarandet för temporär införsel inte krävas.

En sådan deklaration skall emellertid krävas om varorna omfattas av en tullkvot eller ett tulltak.

Artikel 169

Export, återexport och införsel av varor till en annan del av gemenskapens tullområde

Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftning på särskilda områden får varor som befinner sig i en frizon exporteras eller återexporteras från gemenskapens tullområde eller föras in i en annan del av gemenskapens tullområde.

Artiklarna 97-104 skall i tillämpliga delar gälla varor som förs in i andra delar av gemenskapens tullområde.

Artikel 170

Tullstatus för varor som återinförs till en annan del av gemenskapens tullområde

1.   När varor återinförs från en frizon till en annan del av gemenskapens tullområde får det intyg som avses i artikel 167.2 användas som bevis på varornas gemenskapsstatus.

2.   När varors gemenskapsstatus inte styrks enligt punkt 1 eller med hjälp av något annat godkänt dokument skall varorna anses vara icke-gemenskapsvaror.

När det gäller tillämpningen av exporttullar och exportlicenser eller exportåtgärder inom ramen för handels- eller jordbrukspolitiken skall varorna emellertid anses vara gemenskapsvaror.

KAPITEL 4

SÄRSKILD ANVÄNDNING

Avsnitt 1

Temporär införsel

Artikel 171

Tillämpningsområde

1.   Inom ramen för förfarandet för temporär införsel får icke-gemenskapsvaror användas i gemenskapens tullområde med fullständig eller partiell befrielse från importtullar och punktskatter i enlighet med gällande bestämmelser om punktskatter, utan att varorna blir föremål för handelspolitiska åtgärder, i den mån dessa åtgärder inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde.

När varorna omfattas av fullständig befrielse från importtullar skall
  de också
  vara befriade från
  andra importavgifter i enlighet med gällande bestämmelser
  .

2.   Förfarandet för temporär införsel får bara användas om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Avsikten är att varorna skall återexporteras. |
| --- | --- |

a)

Avsikten är att varorna skall återexporteras.

| b) | Avsikten är inte att varorna skall förändras, förutom normal värdeminskning till följd av att de används. |
| --- | --- |

b)

Avsikten är inte att varorna skall förändras, förutom normal värdeminskning till följd av att de används.

| c) | Det är möjligt att säkerställa att de varor som hänförts till förfarandet kan identifieras, utom när, med hänsyn till varornas beskaffenhet eller de verksamheter som skall utföras, frånvaron av identifieringsåtgärder inte riskerar att medföra att förfarandet missbrukas eller, i det fall som avses i artikel 149, när det kan kontrolleras att de villkor som fastställts för likvärdiga varor är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

Det är möjligt att säkerställa att de varor som hänförts till förfarandet kan identifieras, utom när, med hänsyn till varornas beskaffenhet eller de verksamheter som skall utföras, frånvaron av identifieringsåtgärder inte riskerar att medföra att förfarandet missbrukas eller, i det fall som avses i artikel 149, när det kan kontrolleras att de villkor som fastställts för likvärdiga varor är uppfyllda.

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om undantag från första stycket a i den här artikeln.

Artikel 172

Tid under vilken varor får kvarstå under förfarandet för temporär införsel

1.   Tullmyndigheterna skall fastställa den tid inom vilken varor som hänförts till ett förfarande för temporär införsel skall ha återexporterats eller ha hänförts till ett påföljande tullförfarande. Denna tid skall vara så lång att ändamålet med den tillåtna användningen kan uppnås.

2.   Den längsta tid under vilken varor får kvarstå under förfarandet för temporär införsel för samma ändamål och under samma tillståndshavares ansvar skall vara 24 månader, även när förfarandet avslutats genom att varorna hänförts till ett påföljande tullförfarande och därefter återigen hänförts till förfarandet för temporär införsel.

3.   Om, under exceptionella omständigheter, den tillåtna användningen inte kan uppnås inom de tidsperioder som avses i punkterna 1 och 2, får tullmyndigheterna på tillståndshavarens begäran förlänga dessa tidsperioder.

Artikel 173

Situationer som omfattas av temporär införsel

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om i vilka fall och under vilka förutsättningar förfarandet för temporär införsel får användas och fullständig eller partiell befrielse från importtullar får beviljas.

När dessa bestämmelser antas skall internationella avtal och varornas beskaffenhet och användning beaktas.

Artikel 174

Importtullbelopp vid temporär införsel med partiell befrielse från importtullar

1.   Det importtullbelopp som skall betalas för varor som hänförts till förfarandet för temporär införsel med partiell befrielse från importtullar skall uppgå till 3 % av det importtullbelopp som skulle ha betalats för varorna om de hade övergått till fri omsättning den dag då de hänfördes till förfarandet för temporär införsel.

Detta belopp skall betalas för varje månad eller del av månad under vilken varorna är hänförda till förfarandet för temporär införsel med partiell befrielse från importtullar.

2.   Det importtullbelopp som skall betalas får inte överstiga det belopp som skulle ha betalats om varorna hade övergått till fri omsättning den dag då de hänfördes till förfarandet för temporär införsel.

Avsnitt 2

Användning för särskilda ändamål

Artikel 175

Tullövervakning inom ramen för förfarandet för användning för särskilda ändamål

1.   Inom ramen för förfarandet för användning för särskilda ändamål får varor övergå till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt tullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål. De skall kvarstå under tullövervakning.

2.   Tullövervakningen inom ramen för förfarandet för användning för särskilda ändamål skall upphöra i följande fall:

| a) | När varorna har använts för det ändamål som fastställts för tillämpningen av tullfrihet eller nedsatt tullsats. |
| --- | --- |

a)

När varorna har använts för det ändamål som fastställts för tillämpningen av tullfrihet eller nedsatt tullsats.

| b) | När varorna har exporterats, förstörts eller överlåtits till staten. |
| --- | --- |

b)

När varorna har exporterats, förstörts eller överlåtits till staten.

| c) | När varorna har använts för andra ändamål än de som fastställts för tillämpningen av tullfrihet eller nedsatt tullsats och de tillämpliga importtullarna har betalats. |
| --- | --- |

c)

När varorna har använts för andra ändamål än de som fastställts för tillämpningen av tullfrihet eller nedsatt tullsats och de tillämpliga importtullarna har betalats.

KAPITEL 5

FÖRÄDLING

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 176

Avkastningsgrad

Utom i de fall en avkastningsgrad har fastställts i gemenskapslagstiftning på särskilda områden skall tullmyndigheterna fastställa antingen avkastningsgraden eller den genomsnittliga avkastningsgraden för processer som genomförs inom ramen för förfarandet för förädling eller, vid behov, metoden för att fastställa avkastningsgraden.

Avkastningsgraden eller den genomsnittliga avkastningsgraden skall fastställas på grundval av de faktiska omständigheter under vilka förädlingsprocesserna genomförs eller skall genomföras. Avkastningsgraden får vid behov justeras i efterhand.

Avsnitt 2

Aktiv förädling

Artikel 177

Tillämpningsområde

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 149 får inom ramen för förfarandet för aktiv förädling icke-gemenskapsvaror användas i gemenskapens tullområde i en eller flera förädlingsprocesser utan att varorna omfattas av något av följande:

| a) | Importtullar. |
| --- | --- |

a)

Importtullar.

| b) | Andra importavgifter
  i enlighet med gällande
  bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Andra importavgifter
  i enlighet med gällande
  bestämmelser.

| c) | Handelspolitiska åtgärder, i den mån de inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

c)

Handelspolitiska åtgärder, i den mån de inte är tillämpliga på införsel av varor i eller utförsel av varor ur gemenskapens tullområde.

2.   Förfarandet för aktiv förädling får användas i andra fall än vid reparationer endast när de varor som hänförts till förfarandet kan identifieras i de förädlade produkterna, utom om de använts som produktionstillbehör.

I det fall som avses i artikel 149 får förfarandet användas när det kan kontrolleras att de villkor som fastställts för likvärdiga varor uppfylls.

3.   Utöver punkterna 1 och 2 skall förfarandet för aktiv förädling även tillämpas på följande varor:

| a) | Varor som måste genomgå processer för att uppfylla de tekniska villkoren för deras övergång till fri omsättning. |
| --- | --- |

a)

Varor som måste genomgå processer för att uppfylla de tekniska villkoren för deras övergång till fri omsättning.

| b) | Varor som måste genomgå vanliga former av hantering i enlighet med artikel 148. |
| --- | --- |

b)

Varor som måste genomgå vanliga former av hantering i enlighet med artikel 148.

Artikel 178

Tid för avslutning av förfarandet

1.   Tullmyndigheterna skall ange inom vilken tid de varor som hänförts till förfarandet för aktiv förädling eller de förädlade produkterna skall hänföras till ett påföljande tullförfarande, såvida varorna inte förstörs och inget avfall finns kvar.

Fristen skall löpa från och med den dag då icke-gemenskapsvarorna hänförs till förfarandet, och vid fastställandet av den skall den tid som krävs för att genomföra förädlingsprocesserna och hänföra de förädlade produkterna till ett påföljande tullförfarande beaktas.

2.   Tullmyndigheterna får bevilja en förlängning av den tid som avses i punkt 1, om tillståndshavaren lämnar in en vederbörligen underbyggd ansökan om detta.

I tillståndet får det anges att en frist som börjar löpa under en kalendermånad eller ett kvartal eller halvår skall löpa ut den sista dagen i påföljande kalendermånad, kvartal eller halvår.

3.   Vid export i förväg i enlighet med artikel 149.2 b skall tullmyndigheterna ange den tid inom vilken icke-gemenskapsvaror måste deklareras för förfarandet. Fristen skall löpa från dagen för godtagandet av exportdeklarationen för de förädlade produkter som framställts av motsvarande likvärdiga varor.

Artikel 179

Temporär återexport för ytterligare förädling

Förutsatt att tullmyndigheterna givit ett tillstånd i förväg får några av eller alla de varor som hänförts till förfarandet för aktiv förädling, eller de förädlade produkterna, temporärt återexporteras för ytterligare förädling utanför gemenskapens tullområde, i enlighet med villkoren för förfarandet för passiv förädling.

Avsnitt 3

Passiv förädling

Artikel 180

Tillämpningsområde

1.   Inom ramen för förfarandet för passiv förädling får gemenskapsvaror temporärt exporteras från gemenskapens tullområde för att genomgå förädlingsprocesser. De förädlade produkter som framställts av dessa varor får övergå till fri omsättning med fullständig eller partiell befrielse från importtullar.

2.   Förfarandet för passiv förädling får inte tillåtas för följande typer av gemenskapsvaror:

| a) | Varor vars export medför att importtullar återbetalas eller efterges. |
| --- | --- |

a)

Varor vars export medför att importtullar återbetalas eller efterges.

| b) | Varor som före export övergått till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt tullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål, så länge som ändamålen inte har fullbordats och såvida varorna inte måste repareras. |
| --- | --- |

b)

Varor som före export övergått till fri omsättning tullfritt eller till nedsatt tullsats på grund av deras användning för särskilda ändamål, så länge som ändamålen inte har fullbordats och såvida varorna inte måste repareras.

| c) | Varor vars export medför att exportbidrag beviljas. |
| --- | --- |

c)

Varor vars export medför att exportbidrag beviljas.

| d) | Varor för vilka en finansiell förmån annan än det bidrag som avses i c beviljas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken när varorna exporteras. |
| --- | --- |

d)

Varor för vilka en finansiell förmån annan än det bidrag som avses i c beviljas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken när varorna exporteras.

3.   När tillståndshavaren deklarerar de förädlade produkterna för övergång till fri omsättning skall fullständig eller partiell befrielse från importtullar enligt punkt 1 beviljas på tillståndshavarens begäran.

4.   I fall som inte omfattas av artiklarna 181 och 182 skall, när det rör sig om värdetullar, beloppet av importtullar beräknas på grundval av kostnaderna för de förädlingsprocesser som genomförs utanför gemenskapens tullområde.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om denna beräkning och för de fall där det rör sig om specifika tullar.

5.   Tullmyndigheterna skall ange inom vilken tid de temporärt exporterade varorna måste återimporteras till gemenskapens tullområde i form av förädlade produkter och hänföras till övergång till fri omsättning, för att varorna skall kunna omfattas av fullständig eller partiell befrielse från importtullar. De får förlänga denna tid om tillståndshavaren lämnar in en vederbörligen underbyggd ansökan om detta.

Artikel 181

Reparerade varor

1.   Om det på ett för tullmyndigheterna tillfredsställande sätt fastställs att varor har reparerats kostnadsfritt, antingen på grund av en kontraktsenlig eller lagstadgad garantiförpliktelse eller på grund av ett fabrikationsfel, skall varorna kunna beviljas fullständig befrielse från importtullar.

2.   Punkt 1 skall inte tillämpas om fabrikationsfelet beaktades när varorna först övergick till fri omsättning.

Artikel 182

Standardutbytessystemet

1.   Inom ramen för standardutbytessystemet får en importerad produkt, nedan kallad ”ersättningsprodukt”, i enlighet med punkterna 2–5 ersätta en förädlad produkt.

2.   Tullmyndigheterna skall tillåta att standardutbytessystemet används om förädlingsprocessen består i reparation av andra gemenskapsvaror än sådana som omfattas av åtgärder inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken eller av de särskilda arrangemang som är tillämpliga på vissa varor som framställts genom förädling av jordbruksprodukter.

3.   Ersättningsprodukter skall omfattas av samma åttasiffriga KN-nummer och ha samma handelskvalitet och tekniska egenskaper som de defekta varorna skulle ha haft efter att ha reparerats.

4.   Om de defekta varorna har använts före exporten, skall ersättningsprodukterna också ha använts.

Tullmyndigheterna skall emellertid frångå kravet enligt första stycket om ersättningsprodukterna har levererats kostnadsfritt, antingen på grund av en kontraktsenlig eller lagstadgad garantiförpliktelse eller på grund av ett fabrikationsfel.

5.   De bestämmelser som skulle vara tillämpliga på de förädlade produkterna skall även gälla ersättningsprodukterna.

Artikel 183

Import i förväg av ersättningsprodukter

1.   Tullmyndigheterna skall, enligt de villkor de fastställer, tillåta att ersättningsprodukter importeras innan de defekta varorna exporteras.

Vid en sådan import i förväg av en ersättningsprodukt skall en garanti ställas för att täcka det importtullbelopp som kommer att vara tillämpligt om de defekta varorna inte exporteras i enlighet med punkt 2.

2.   De defekta varorna skall exporteras inom två månader från den dag då tullmyndigheterna godtar deklarationen för ersättningsprodukternas övergång till fri omsättning.

3.   Om, under exceptionella omständigheter, de defekta varorna inte kan exporteras inom den tid som avses i punkt 2, får tullmyndigheterna på begäran av den berörda personen förlänga fristen.

AVDELNING VIII

VARORS AVGÅNG FRÅN GEMENSKAPENS TULLOMRÅDE

KAPITEL 1

VAROR SOM LÄMNAR TULLOMRÅDET

Artikel 184

Skyldighet att inge en deklaration före avgång

1.   Varor som är avsedda att lämna gemenskapens tullområde skall omfattas av en deklaration före avgång som skall inges till eller göras tillgänglig för det behöriga tullkontoret innan varorna förs ut ur gemenskapens tullområde.

Första stycket skall dock inte gälla varor som transporteras på transportmedel som endast passerar genom gemenskapens tullområdes territorialvatten eller luftrum utan att göra uppehåll i det området.

2.   I de fall en tulldeklaration eller en anmälan om återexport i enlighet med artikel 188 krävs, skall den deklarationen eller anmälan utgöra en deklaration före avgång.

I de fall varken en tulldeklaration eller en anmälan om återexport krävs, skall deklarationen före avgång utgöras av den summariska utförseldeklaration som avses i artikel 189.

3.   Deklarationen före avgång skall innehålla åtminstone de uppgifter som krävs för den summariska utförseldeklarationen.

Artikel 185

Vissa närmare bestämmelser

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  bestämmelser om följande:

| a) | I vilka fall och under vilka förutsättningar varor som lämnar gemenskapens tullområde inte skall behöva omfattas av en deklaration före avgång. |
| --- | --- |

a)

I vilka fall och under vilka förutsättningar varor som lämnar gemenskapens tullområde inte skall behöva omfattas av en deklaration före avgång.

| b) | Under vilka förutsättningar kravet på en deklaration före avgång får frångås eller anpassas. |
| --- | --- |

b)

Under vilka förutsättningar kravet på en deklaration före avgång får frångås eller anpassas.

| c) | Den tidsfrist inom vilken deklarationen före avgång skall inges eller göras tillgänglig innan varorna förs ut ur gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

c)

Den tidsfrist inom vilken deklarationen före avgång skall inges eller göras tillgänglig innan varorna förs ut ur gemenskapens tullområde.

| d) | Eventuella undantag från och variationer i den tidsfrist som avses i c. |
| --- | --- |

d)

Eventuella undantag från och variationer i den tidsfrist som avses i c.

| e) | Fastställande av det behöriga tullkontor där deklarationen före avgång skall inges eller göras tillgänglig och där riskanalys och riskbaserade export- och utförselkontroller skall utföras. |
| --- | --- |

e)

Fastställande av det behöriga tullkontor där deklarationen före avgång skall inges eller göras tillgänglig och där riskanalys och riskbaserade export- och utförselkontroller skall utföras.

Vid antagandet av dessa bestämmelser skall följande beaktas:

| a) | Särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

a)

Särskilda omständigheter.

| b) | Tillämpningen av dessa bestämmelser på vissa typer av varutransporter, transportsätt eller ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av dessa bestämmelser på vissa typer av varutransporter, transportsätt eller ekonomiska aktörer.

| c) | Internationella avtal med bestämmelser om särskilda säkerhetsarrangemang. |
| --- | --- |

c)

Internationella avtal med bestämmelser om särskilda säkerhetsarrangemang.

Artikel 186

Formaliteter och tullövervakning

1.   Varor som är avsedda att lämna gemenskapens tullområde skall genomgå utförselformaliteter, som i tillämpliga fall skall inbegripa följande:

| a) | Återbetalning eller eftergift av importtullar eller betalning av exportbidrag. |
| --- | --- |

a)

Återbetalning eller eftergift av importtullar eller betalning av exportbidrag.

| b) | Uttag av exporttullar. |
| --- | --- |

b)

Uttag av exporttullar.

| c) | De formaliteter som krävs enligt gällande bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatter. |
| --- | --- |

c)

De formaliteter som krävs enligt gällande bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatter.

| d) | Tillämpning av förbud och restriktioner som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda miljön, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde, att genomföra åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurser eller att skydda industriell och kommersiell äganderätt, inbegripet kontroller avseende narkotikaprekursorer, varumärkesförfalskade varor och kontanter som lämnar gemenskapen. |
| --- | --- |

d)

Tillämpning av förbud och restriktioner som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda miljön, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde, att genomföra åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurser eller att skydda industriell och kommersiell äganderätt, inbegripet kontroller avseende narkotikaprekursorer, varumärkesförfalskade varor och kontanter som lämnar gemenskapen.

2.   Varor som lämnar gemenskapens tullområde skall omfattas av tullövervakning och får underkastas tullkontroller.

Vid behov får tullmyndigheterna fastställa vilken rutt som skall användas när varorna lämnar gemenskapens tullområde
  , och inom vilken tidsram som varorna skall ha lämnat detta område
  .

3.   Varorna får frigöras för utförsel på villkor att de lämnar gemenskapens tullområde i samma skick som när deklarationen före avgång godtogs.

4.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta tillämpningsföreskrifter för punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln.

KAPITEL 2

EXPORT

Artikel 187

Gemenskapsvaror

Gemenskapsvaror som är avsedda att lämna gemenskapens tullområde skall hänföras till förfarandet för export.

Första stycket skall inte gälla följande varor:

| a) | Varor som hänförs till förfarandet för användning för särskilda ändamål eller för passiv förädling. |
| --- | --- |

a)

Varor som hänförs till förfarandet för användning för särskilda ändamål eller för passiv förädling.

| b) | Varor som hänförs till förfarandet för intern transitering eller som tillfälligt lämnar gemenskapens tullområde i enlighet med artikel 109. |
| --- | --- |

b)

Varor som hänförs till förfarandet för intern transitering eller som tillfälligt lämnar gemenskapens tullområde i enlighet med artikel 109.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om vilka exportformaliteter som skall tillämpas på varor som hänförs till förfarandet för användning för särskilda ändamål eller för passiv förädling.

Artikel 188

Icke-gemenskapsvaror

1.   Icke-gemenskapsvaror som är avsedda att lämna gemenskapens tullområde skall bli föremål för en anmälan om återexport, som skall inges till det behöriga tullkontoret, samt genomgå utförselformaliteter.

2.   Artiklarna 110-124 skall i tillämpliga delar gälla en anmälan om återexport.

3.   Punkt 1 skall inte gälla följande varor:

| a) | Varor som hänförs till förfarandet för extern transitering och endast passerar genom gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

a)

Varor som hänförs till förfarandet för extern transitering och endast passerar genom gemenskapens tullområde.

| b) | Varor som omlastas i, eller exporteras direkt från, en frizon. |
| --- | --- |

b)

Varor som omlastas i, eller exporteras direkt från, en frizon.

| c) | Varor hänförda till förfarandet för tillfällig lagring som exporteras direkt från en godkänd anläggning för tillfällig lagring. |
| --- | --- |

c)

Varor hänförda till förfarandet för tillfällig lagring som exporteras direkt från en godkänd anläggning för tillfällig lagring.

Artikel 189

Summarisk utförseldeklaration

1.   När
  gemenskapsvaror eller
  icke-gemenskapsvaror är avsedda att lämna gemenskapens tullområde och en anmälan om återexport inte krävs, skall en summarisk utförseldeklaration inges till det behöriga tullkontoret i enlighet med
  artikel 184.

2.   
  Den
  summariska utförseldeklarationen skall göras med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik. Kommersiella uppgifter, hamnuppgifter eller transportuppgifter får användas om de innehåller de uppgifter som krävs för en summarisk utförseldeklaration.

Tullmyndigheterna får under exceptionella omständigheter godta pappersbaserade summariska utförseldeklarationer, förutsatt att samma riskhanteringsnivå tillämpas som för summariska utförseldeklarationer som görs med hjälp av elektronisk databehandlingsteknik och att kraven för att utbyta sådana uppgifter med andra tullkontor kan uppfyllas.

Tullmyndigheterna får medge att ingivande av en summarisk utförseldeklaration ersätts med ett ingivande av en anmälan om utförsel som ger tillgång till de uppgifter motsvarande den summariska deklarationen som finns lagrade i den ekonomiska aktörens elektroniska system.

3.   Den summariska utförseldeklarationen skall inges av någon av följande personer:

| a) | Den person som för ut varorna eller som tar på sig ansvaret för varornas transport från gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

a)

Den person som för ut varorna eller som tar på sig ansvaret för varornas transport från gemenskapens tullområde.

| b) | Exportören, avsändaren eller en annan person i vars namn eller för vars räkning den person som avses i a agerar. |
| --- | --- |

b)

Exportören, avsändaren eller en annan person i vars namn eller för vars räkning den person som avses i a agerar.

| c) | Varje person som kan anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till den behöriga tullmyndigheten. |
| --- | --- |

c)

Varje person som kan anmäla eller låta anmäla varornas ankomst till den behöriga tullmyndigheten.

4.
     
  Om den summariska utförseldeklarationen inges av en annan person än den som tillhandahåller det transportmedel med vilket varorna förs ut ur gemenskapens tullområde skall tillhandahållaren av transportmedlet, inom den tidsfrist som anges i artikel 185 första stycket led c, lämna ett avgångsmeddelande hos det behöriga tullkontoret i form av ett lastcertifikat, en fraktsedel eller en lastspecifikation, som innehåller de uppgifter som krävs för identifiering av samtliga fraktade varor för vilka en summarisk importdeklaration skall lämnas.

Punkt 2 i skall också gälla för första stycket i denna punkt.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om följande:

| a) | Vilka uppgifter som skall ingå i avgångsmeddelandet. |
| --- | --- |

a)

Vilka uppgifter som skall ingå i avgångsmeddelandet.

| b) | Under vilka förutsättningar kravet på ett avgångsmeddelande får frångås eller anpassas. |
| --- | --- |

b)

Under vilka förutsättningar kravet på ett avgångsmeddelande får frångås eller anpassas.

| c) | Eventuella undantag från och variationer i den tidsfrist som avses i första stycket i denna punkt. |
| --- | --- |

c)

Eventuella undantag från och variationer i den tidsfrist som avses i första stycket i denna punkt.

| d) | Fastställande av det behöriga tullkontor där avgångsmeddelandet skall inges eller göras tillgängligt. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av det behöriga tullkontor där avgångsmeddelandet skall inges eller göras tillgängligt.

Vid antagandet av dessa bestämmelser skall följande beaktas:

| a) | Särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

a)

Särskilda omständigheter.

| b) | Tillämpningen av dessa bestämmelser på vissa typer av varutransporter, transportsätt eller ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

b)

Tillämpningen av dessa bestämmelser på vissa typer av varutransporter, transportsätt eller ekonomiska aktörer.

| c) | Internationella avtal med bestämmelser om särskilda säkerhetsarrangemang. |
| --- | --- |

c)

Internationella avtal med bestämmelser om särskilda säkerhetsarrangemang.

Artikel 190

Ändring av den summariska utförseldeklarationen

Den person som inger den summariska utförseldeklarationen skall på begäran tillåtas att ändra en eller flera uppgifter i deklarationen efter det att den har ingivits.

En ändring skall emellertid inte vara möjlig efter det att något av följande har inträffat:

| a) | Tullmyndigheterna har underrättat den person som ingav den summariska deklarationen om att de avser att undersöka varorna. |
| --- | --- |

a)

Tullmyndigheterna har underrättat den person som ingav den summariska deklarationen om att de avser att undersöka varorna.

| b) | Tullmyndigheterna har fastställt att uppgifterna i fråga är felaktiga. |
| --- | --- |

b)

Tullmyndigheterna har fastställt att uppgifterna i fråga är felaktiga.

| c) | Tullmyndigheterna har redan gett tillstånd till att varorna förs bort. |
| --- | --- |

c)

Tullmyndigheterna har redan gett tillstånd till att varorna förs bort.

Kommissionen kan i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3

  anta bestämmelser,

  som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den,
  om undantag från andra stycket c i den här artikeln.

KAPITEL 3

BEFRIELSE FRÅN TULLAR

Artikel 191

Temporär export

1.   Gemenskapsvaror får exporteras temporärt från gemenskapens tullområde och omfattas av befrielse från tull vid återimport.

2.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 194.3 anta de åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera dem med
  tillämpningsföreskrifter för
  punkt 1 i den här artikeln.

AVDELNING IX

TULLKODEXKOMMITTÉ OCH SLUTBESTÄMMELSER

KAPITEL 1

TULLKODEXKOMMITTÉ

Artikel 192

Ytterligare tillämpningsföreskrifter

Utöver de tillämpningsföreskrifter som nämnts i denna kodex skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.2 anta bestämmelser om följande:

| a) | Regler och standarder för kompatibilitet mellan medlemsstaternas tullsystem, i syfte att åstadkomma ett bättre samarbete baserat på elektroniskt datautbyte,
  mellan tullmyndigheter och andra behöriga myndigheter och
  mellan tullmyndigheter och ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

a)

Regler och standarder för kompatibilitet mellan medlemsstaternas tullsystem, i syfte att åstadkomma ett bättre samarbete baserat på elektroniskt datautbyte,
  mellan tullmyndigheter och andra behöriga myndigheter och
  mellan tullmyndigheter och ekonomiska aktörer.

| b) | De fall i vilka och under vilka förutsättningar kommissionen får utfärda beslut genom vilka den begär att medlemsstaterna skall återkalla eller ändra ett beslut. |
| --- | --- |

b)

De fall i vilka och under vilka förutsättningar kommissionen får utfärda beslut genom vilka den begär att medlemsstaterna skall återkalla eller ändra ett beslut.

| c) | Vid behov, andra tillämpningsföreskrifter, inbegripet för de fall gemenskapen inom ramen för internationella avtal godtar åtaganden och påtar sig skyldigheter som gör det nödvändigt att anpassa kodexens bestämmelser. |
| --- | --- |

c)

Vid behov, andra tillämpningsföreskrifter, inbegripet för de fall gemenskapen inom ramen för internationella avtal godtar åtaganden och påtar sig skyldigheter som gör det nödvändigt att anpassa kodexens bestämmelser.

Artikel 193

Förklarande anmärkningar och riktlinjer

1.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 194.4 anta följande:

| a) | Förklarande anmärkningar till denna kodex, till de bestämmelser som antas för dess genomförande och till de ursprungsregler som avses i artikel 42. |
| --- | --- |

a)

Förklarande anmärkningar till denna kodex, till de bestämmelser som antas för dess genomförande och till de ursprungsregler som avses i artikel 42.

| b) | Riktlinjer som tillhandahåller en för hela gemenskapen gällande tolkning av bestämmelserna i denna kodex och i annan tullagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Riktlinjer som tillhandahåller en för hela gemenskapen gällande tolkning av bestämmelserna i denna kodex och i annan tullagstiftning.

2
  .   
  Sådana förklarande anmärkningar och riktlinjer skall inkluderas som bilagor i denna förordnings genomförandebestämmelser.

Artikel 194

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av tullkodexkommittén, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

3.   
  När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 195

Ytterligare frågor

Kommittén får undersöka varje fråga som rör kodexen eller för dess genomförande antagna bestämmelser och som tas upp av dess ordförande, antingen på kommissionens initiativ eller på begäran av en företrädare för en medlemsstat, särskilt avseende följande:

| a) | Varje problem som tillämpningen av tullagstiftningen ger upphov till. |
| --- | --- |

a)

Varje problem som tillämpningen av tullagstiftningen ger upphov till.

| b) | Varje ståndpunkt som gemenskapen skall inta i kommittéer, arbetsgrupper och paneler som inrättats genom eller inom ramen för internationella avtal som rör tullagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Varje ståndpunkt som gemenskapen skall inta i kommittéer, arbetsgrupper och paneler som inrättats genom eller inom ramen för internationella avtal som rör tullagstiftningen.

KAPITEL 2

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 196

Upphävande

Förordningarna
  (EEG) nr 3925/91, (EEG) nr 2913/92, (EG) nr 82/2001 och (EG) nr 1207/2001 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna skall anses som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellerna i bilagan.

Artikel 197

Rapporter beträffande av tullen beslutade påföljder

1.   Medlemsstaterna skall inom ... (*) till kommissionen anmäla de nationella bestämmelser som är i kraft med stöd av artikel 22 och skall utan dröjsmål anmäla alla senare ändringar av dem.

2.   Medlemsstaterna skall senast vid utgången av varje kalenderår till kommissionen skicka en rapport om tillämpningen av artikel 22, i enlighet med kommissionens specifikationer.

Artikel 198

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12.12.2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 12.12.2006.

(3)  KOM(2004) 0544, 9.8.2004.

3

KOM(2004) 0544

9.8.2004.

(4)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

4

(5)  EUT L 86, 3.4.2003, s. 21. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/485/EG (EUT L 162, 30.4.2004, s. 113).

5

Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/485/EG (EUT L 162, 30.4.2004, s. 113).

(6)  KOM(2003) 0452, 24.7.2003.

6

KOM(2003) 0452

24.7.2003.

(7)  
  EUT L 117, 4.5.2005, s. 13.

7

EUT L 117, 4.5.2005, s. 13.

(8)  EGT L 76, 23.3.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/106/EG (EUT L 359, 4.12.2004, s. 30).

8

(9)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/69/EG (EUT L 221, 12.8.2006, s. 9).

9

direktiv 2006/69/EG (EUT L 221, 12.8.2006, s. 9)

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
  Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

10

Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(11)  EGT L 374, 31.12.1991, s. 4. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  EGT L 20, 20.1.2001, s. 1.

12

(13)  EGT L 165, 21.6.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1617/2006 (EUT L 300, 31.10.2006, s. 5

13

(14)  EGT L 124, 8.6.1971, s. 1.

14

(15)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrat genom förordning (EG) nr 1758/2006 (EUT L 335, 1.12.2006, s. 1)

15

Förordningen senast ändrat genom förordning (EG) nr 1758/2006 (EUT L 335, 1.12.2006, s. 1)

(16)  EGT L 118, 25.5.1995, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 476/97 (EGT L 75, 15.3.1997, s. 1).

16

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 476/97 (EGT L 75, 15.3.1997, s. 1).

(17)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2006 (EUT L 365, 21.12.2006, s. 52).

17

Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2006 (EUT L 365, 21.12.2006, s. 52).

(*)  Två månader efter denna förordnings ikraftträdande.

*

BILAGA

Jämförelsetabell 1: Ny förordning > Förordning (EEG) nr 2913/92

| Ny artikel | Tidigare artiklar i förordning (EEG) nr 2913/92 | Ny artikel | Förordning (EEG) nr 2913/92 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ny | 47 | Ny |
| 2 | 2 | 48 | Ny |
| 3 | 3 | 49 | 201 |
| 4 | 1, 4 | 50 | 216 |
| 5 | Ny + 15 | 51 | 202, 203, delvis 204, 206 |
| 6 | Ny | 52 | 143.2, delvis 144, 208 |
| 7 | Ny | 53 | 209 |
| 8 | 11 | 54 | 210, 211 |
| 9 | 14 + 199 i 2454/93 | 55 | 212 |
| 10 | Ny | 56 | 213 |
| 11 | 5.1, 5.2, 5.3 | 57 | 121, 122, delvis 144, 214 |
| 12 | 5.4 | 58 | 112, 121, 122, 135, 136, delvis 144, 178 |
| 13 | Ny | 59 | Ny |
| 14 | 5a.1 | 60 | 215.1, 215.2, 215.4 |
| 15 | 5a.2 | 61 | 189, 191 |
| 16 | 5a.2 | 62 | 192.1 |
| 17 | 6, 7, delvis 10 | 63 | 190, 192.2 |
| 18 | Delvis 250 | 64 | 193, 194, 197 |
| 19 | 8 | 65 | 196 |
| 20 | 9 | 66 | 195 |
| 21 | 12 | 67 | 94.1–94.4 |
| 22 | Ny | 68 | 94.5–94.7 |
| 23 | 246 | 69 | 198 |
| 24 | 243 | 70 | 199 |
| 25 | 244 | 71 | 215.3, 217 |
| 26 | 245 | 72 | 221.1–221.2 |
| 27 | 13 | 73 | 221.3–221.4 |
| 28 | Ny | 74 | 217, 220.2 a och c |
| 29 | Delvis 78 | 75 | 218, 219.2, 220.1 |
| 30 | Förordning (EEG) nr 3925/91 | 76 | Ny |
| 31 | 16 | 77 | 222 |
| 32 | 11.2 | 78 | 223, 231 |
| 33 | 18, 35 | 79 | 224, 225, 226 |
| 34 | 17 | 80 | 227 |
| 35 | 19 | 81 | 228 |
| 36 | 20.1–20.5, 21 | 82 | 229, 230 |
| 37 | 20.6 | 83 | 232, 214.3 |
| 38 | 22 | 84 | 235, 241, 242 |
| 39 | 23, 24 | 85 | 237, 239, 240 |
| 40 | 26 | 86 | 236 |
| 41 | Ny | 87 | 238 |
| 42 | 27 | 88 | 220.2 b, 236 |
| 43 | 28, 36 | 89 | 239 |
| 44 | 29, 32, 36 | 90 | Ny |
| 45 | 30, 32.1 e, 33 | 91 | Ny |
| 46 | 31 | 92 | 150.2, delvis 204, 205, 206, 207, 212a, 233, 234 |
| 93 | 36a, 36b.1 | 147 | 90, 103 |
| 94 | 36b.1–36b.4 | 148 | 91.3, 111 |
| 95 | 36b.5 | 149 | 109, 173 b |
| 96 | 36c | 150 | Delvis 114, delvis 115 |
| 97 | 37, 42, 58.2 | 151 | 92, 97, 98.3, 109.4, 115.2, 120, 131, 142.2, 146.2, 165 |
| 98 | 38.1–38.4 | 152 | 91 |
| 99 | 38.5 | 153 | 93, 163, 164 |
| 100 | 39 | 154 | Ny |
| 101 | 40, 41 | 155 | 95, 96 |
| 102 | 46, 47 | 156 | 93 |
| 103 | 48, 49, 58.1 | 157 | 98, 166 |
| 104 | 50 | 158 | 101, 102 |
| 105 | 54 | 159 | 108, 110, 171 |
| 106 | 55 | 160 | 50, 51.2, 53 |
| 107 | Delvis artikel 313 i 2454/93 | 161 | 51.1, 52 |
| 108 | 83 | 162 | 99, 110 |
| 109 | 164 | 163 | 106 |
| 110 | 59 | 164 | 167.1–167.3, 168.1, 168.2 |
| 111 | 60 | 165 | 167.4, 172 |
| 112 | 61, delvis 77 | 166 | 173 |
| 113 | 62, 76.1 a, 77 | 167 | Delvis 169, 170 |
| 114 | 63, 67 | 168 | 169, delvis 170 |
| 115 | 64 | 169 | 175 |
| 116 | 65 | 170 | 177, 181 |
| 117 | 66 | 171 | 180 |
| 118 | 68, delvis 250 | 172 | 137, 139 |
| 119 | 69 | 173 | 140 |
| 120 | 70 | 174 | 141, 142 |
| 121 | 71, delvis 250 | 175 | 143.1, 143.2 |
| 122 | 72, delvis 250 | 176 | 82 |
| 123 | 73 | 177 | 119 |
| 124 | 74 | 178 | 130, delvis 114 |
| 125 | 76.1, 76.4 | 179 | 118 |
| 126 | 76.1 c | 180 | 123 |
| 127 | Ny | 181 | 145, 146, 149, 150, 151, 153 andra stycket |
| 128 | 76.2, 76.3 | 182 | 152 |
| 129 | Ny | 183 | 154, 155, 156 |
| 130 | 81 | 184 | 154.4, 157 |
| 131 | 56 | 185 | 182a |
| 132 | 57, 75, 78.3 | 186 | 182b, delvis 182c, 161.4, 161.5 |
| 133 | Delvis 182 | 187 | Delvis 161, 162, 183 |
| 134 | Ny | 188 | 161.1, 161.2 |
| 135 | 79 | 189 | 182, delvis 182c |
| 136 | 185.1 | 190 | Delvis 182c, 182d |
| 137 | 185.2 | 191 | 182d.4 |
| 138 | 186 | 192 | Ny |
| 139 | 187 | 193 | 184 + förordning (EEG) nr 918/83 |
| 140 | 188 | 194 | 247, 248 |
| 141 | 184 + förordning (EEG) nr 918/83 | 195 | Ny |
| 142 | 84 | 196 | 247a, 248a |
| 143 | 85, 86, 87, 88, 94, 95, 100, 104, 116, 117, 132, 133, 138, 147, 148 | 197 | 249 |
| 144 | Ny | 198 | 251, 252 |
| 145 | 105, 106.3, 107, 176 | 199 | 253 |
| 146 | 89, 92 | – | – |

Ny artikel

Tidigare artiklar i förordning (EEG) nr 2913/92

Ny artikel

Förordning (EEG) nr 2913/92

1

Ny

47

Ny

2

2

48

Ny

3

3

49

201

4

1, 4

50

216

5

Ny + 15

51

202, 203, delvis 204, 206

6

Ny

52

143.2, delvis 144, 208

7

Ny

53

209

8

11

54

210, 211

9

14 + 199 i 2454/93

55

212

10

Ny

56

213

11

5.1, 5.2, 5.3

57

121, 122, delvis 144, 214

12

5.4

58

112, 121, 122, 135, 136, delvis 144, 178

13

Ny

59

Ny

14

5a.1

60

215.1, 215.2, 215.4

15

5a.2

61

189, 191

16

5a.2

62

192.1

17

6, 7, delvis 10

63

190, 192.2

18

Delvis 250

64

193, 194, 197

19

8

65

196

20

9

66

195

21

12

67

94.1–94.4

22

Ny

68

94.5–94.7

23

246

69

198

24

243

70

199

25

244

71

215.3, 217

26

245

72

221.1–221.2

27

13

73

221.3–221.4

28

Ny

74

217, 220.2 a och c

29

Delvis 78

75

218, 219.2, 220.1

30

Förordning (EEG) nr 3925/91

76

Ny

31

16

77

222

32

11.2

78

223, 231

33

18, 35

79

224, 225, 226

34

17

80

227

35

19

81

228

36

20.1–20.5, 21

82

229, 230

37

20.6

83

232, 214.3

38

22

84

235, 241, 242

39

23, 24

85

237, 239, 240

40

26

86

236

41

Ny

87

238

42

27

88

220.2 b, 236

43

28, 36

89

239

44

29, 32, 36

90

Ny

45

30, 32.1 e, 33

91

Ny

46

31

92

150.2, delvis 204, 205, 206, 207, 212a, 233, 234

93

36a, 36b.1

147

90, 103

94

36b.1–36b.4

148

91.3, 111

95

36b.5

149

109, 173 b

96

36c

150

Delvis 114, delvis 115

97

37, 42, 58.2

151

92, 97, 98.3, 109.4, 115.2, 120, 131, 142.2, 146.2, 165

98

38.1–38.4

152

91

99

38.5

153

93, 163, 164

100

39

154

Ny

101

40, 41

155

95, 96

102

46, 47

156

93

103

48, 49, 58.1

157

98, 166

104

50

158

101, 102

105

54

159

108, 110, 171

106

55

160

50, 51.2, 53

107

Delvis artikel 313 i 2454/93

161

51.1, 52

108

83

162

99, 110

109

164

163

106

110

59

164

167.1–167.3, 168.1, 168.2

111

60

165

167.4, 172

112

61, delvis 77

166

173

113

62, 76.1 a, 77

167

Delvis 169, 170

114

63, 67

168

169, delvis 170

115

64

169

175

116

65

170

177, 181

117

66

171

180

118

68, delvis 250

172

137, 139

119

69

173

140

120

70

174

141, 142

121

71, delvis 250

175

143.1, 143.2

122

72, delvis 250

176

82

123

73

177

119

124

74

178

130, delvis 114

125

76.1, 76.4

179

118

126

76.1 c

180

123

127

Ny

181

145, 146, 149, 150, 151, 153 andra stycket

128

76.2, 76.3

182

152

129

Ny

183

154, 155, 156

130

81

184

154.4, 157

131

56

185

182a

132

57, 75, 78.3

186

182b, delvis 182c, 161.4, 161.5

133

Delvis 182

187

Delvis 161, 162, 183

134

Ny

188

161.1, 161.2

135

79

189

182, delvis 182c

136

185.1

190

Delvis 182c, 182d

137

185.2

191

182d.4

138

186

192

Ny

139

187

193

184 + förordning (EEG) nr 918/83

140

188

194

247, 248

141

184 + förordning (EEG) nr 918/83

195

Ny

142

84

196

247a, 248a

143

85, 86, 87, 88, 94, 95, 100, 104, 116, 117, 132, 133, 138, 147, 148

197

249

144

Ny

198

251, 252

145

105, 106.3, 107, 176

199

253

146

89, 92

–

–

Jämförelsetabell 2: Tidigare förordning (EEG) nr 2913/92 > Ny förordning

| Förordning (EEG) nr 2913/92 | Ny artikel | Förordning (EEG) nr 2913/92 | Ny artikel |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 | 4 | Artikel 44 | Borttagen |
| 2 | 2 | 45 | Borttagen |
| 3 | 3 | 46 | 102 |
| 4 | 4 | 47 | 102 |
| 5 | 11, 12 | 48 | 103 |
| 5a | 14, 15, 16 | 49 | 103 |
| 6 | 17 | 50 | 104, 160 |
| 7 | 17 | 51 | 160, 161 |
| 8 | 19 | 52 | 161 |
| 9 | 20 | 53 | 160 |
| 10 | 17 | 54 | 105 |
| 11 | 8, 32 | 55 | 106 |
| 12 | 21 | 56 | 131 |
| 13 | 27 | 57 | 103 |
| 14 | 9 | 58 | 97, 103 |
| 15 | 5 | 59 | 110 |
| 16 | 31 | 60 | 111 |
| 17 | 34 | 61 | 112 |
| 18 | 33 | 62 | 113 |
| 19 | 35 | 63 | 114 |
| 20 | 36, 37 | 64 | 115 |
| 21 | 36 | 65 | 116 |
| 22 | 38 | 66 | 117 |
| 23 | 39 | 67 | 114 |
| 24 | 39 | 68 | 118 |
| 25 | Borttagen | 69 | 119 |
| 26 | 40 | 70 | 120 |
| 27 | 42 | 71 | 121 |
| 28 | 43 | 72 | 122 |
| 29 | 44 | 73 | 123 |
| Artikel 30 | 45 | Artikel 74 | 124 |
| 31 | 46 | 75 | 132 |
| 32 | 44, 45 | 76 | 113, 125, 126, 128 |
| 33 | 45 | 77 | 112, 113 |
| 34 | 47 | 78 | 29 |
| 35 | 33 | 79 | 135 |
| 36 | 44 | 80 | Borttagen |
| 36a | 93 | 81 | 130 |
| 36b | 93, 94, 95 | 82 | 176 |
| 36c | 96 | 83 | 108 |
| 37 | 97 | 84 | 142 |
| 38 | 98, 99 | 85 | 143 |
| 39 | 100 | 86 | 143 |
| 40 | 101 | 87 | 143 |
| 41 | 101 | 88 | 143 |
| 42 | 97 | 89 | 146 |
| 43 | Borttagen | 90 | 147 |
| Artikel 91 | 148, 152 | Artikel 141 | 174 |
| 92 | 146, 151 | 142 | 174, 151 |
| 93 | 153, 156 | 143 | 53, 175 |
| 94 | 67, 68, 143 | 144 | 52, 57, 58 |
| 95 | 143, 155 | 145 | 181 |
| 96 | 155 | 146 | 151, 181 |
| 97 | 151 | 147 | 143 |
| 98 | 151, 157 | 148 | 143 |
| 99 | 162 | 149 | 181 |
| 100 | 143 | 150 | 181 |
| 101 | 158 | 151 | 181 |
| 102 | 158 | 152 | 92, 182 |
| 103 | 147 | 153 | 181 |
| 104 | 143 | 154 | 183, 184 |
| 105 | 145 | 155 | 183 |
| 106 | 145, 163 | 156 | 183 |
| 107 | 145 | 157 | 184 |
| 108 | 159 | 158 | Borttagen |
| 109 | 149, 151 | 159 | Borttagen |
| Artikel 110 | 159, 162 | Artikel 160 | Borttagen |
| 111 | 148 | 161 | 186, 187, 188 |
| 112 | 58 | 162 | 187 |
| 113 | Borttagen | 163 | 153 |
| 114 | 150, 178 | 164 | 109, 153 |
| 115 | 150, 151 | 165 | 151 |
| 116 | 143 | 166 | 157 |
| 117 | 143 | 167 | 164, 165 |
| 118 | 179 | 168 | 164 |
| 119 | 177 | 168a | Borttagen |
| 120 | 151 | 169 | 167, 168 |
| 121 | 57, 58 | 170 | 167, 168 |
| 122 | 57, 58 | 171 | 159 |
| 123 | 180 | 172 | 165 |
| 124 | Borttagen | 173 | 149, 166 |
| 125 | Borttagen | 174 | Borttagen |
| 126 | Borttagen | 175 | 169 |
| 127 | Borttagen | 176 | 145 |
| 128 | Borttagen | 177 | 170 |
| 129 | Borttagen | 178 | 58 |
| 130 | 178 | 179 | Borttagen |
| 131 | 151 | 180 | 171 |
| 132 | 143 | 181 | 170 |
| 133 | 143 | 182 | 133, 189 |
| 134 | Borttagen | 182a | 185 |
| 135 | 58 | 182b | 186 |
| 136 | 58 | 182c | 186, 189, 190 |
| 137 | 172 | 182d | 190, 191 |
| 138 | 143 | 183 | 187 |
| 139 | 172 | 184 | 141, 193 |
| 140 | 173 | 185 | 136, 137 |
| Artikel 186 | 138 | Artikel 220 | 74, 75, 88 |
| 187 | 139 | 221 | 72, 73 |
| 188 | 140 | 222 | 77 |
| 189 | 61 | 223 | 78 |
| 190 | 63 | 224 | 79 |
| 191 | 61 | 225 | 79 |
| 192 | 62, 63 | 226 | 79 |
| 193 | 64 | 227 | 80 |
| 194 | 64 | 228 | 81 |
| 195 | 66 | 229 | 82 |
| 196 | 65 | 230 | 82 |
| 197 | 64 | 231 | 78 |
| 198 | 69 | 232 | 83 |
| 199 | 70 | 233 | 92 |
| 200 | Borttagen | Artikel 235 | 84 |
| 201 | 49 | 236 | 86, 88 |
| 202 | 51 | 237 | 85 |
| 203 | 51 | 238 | 87 |
| 204 | 51, 92 | 239 | 85, 89 |
| 205 | 92 | 240 | 85 |
| 206 | 51, 92 | 241 | 84 |
| 207 | 92 | 242 | 84 |
| 208 | 52 | 243 | 24 |
| 209 | 53 | 244 | 25 |
| 210 | 54 | 245 | 26 |
| 211 | 54 | 246 | 23 |
| 212 | 55 | 247 | 194 |
| 212a | 92 | 247a | 196 |
| 213 | 56 | 248 | 194 |
| 214 | 57, 83 | 248a | 196 |
| 215 | 60, 71 | 249 | 197 |
| 216 | 50 | 250 | 18, 118, 121, 122 |
| 217 | 74 | 251 | 198 |
| 218 | 75 | 252 | 198 |
| 219 | 75 | 253 | 199 |

Förordning (EEG) nr 2913/92

Ny artikel

Förordning (EEG) nr 2913/92

Ny artikel

Artikel 1

4

Artikel 44

Borttagen

2

2

45

Borttagen

3

3

46

102

4

4

47

102

5

11, 12

48

103

5a

14, 15, 16

49

103

6

17

50

104, 160

7

17

51

160, 161

8

19

52

161

9

20

53

160

10

17

54

105

11

8, 32

55

106

12

21

56

131

13

27

57

103

14

9

58

97, 103

15

5

59

110

16

31

60

111

17

34

61

112

18

33

62

113

19

35

63

114

20

36, 37

64

115

21

36

65

116

22

38

66

117

23

39

67

114

24

39

68

118

25

Borttagen

69

119

26

40

70

120

27

42

71

121

28

43

72

122

29

44

73

123

Artikel 30

45

Artikel 74

124

31

46

75

132

32

44, 45

76

113, 125, 126, 128

33

45

77

112, 113

34

47

78

29

35

33

79

135

36

44

80

Borttagen

36a

93

81

130

36b

93, 94, 95

82

176

36c

96

83

108

37

97

84

142

38

98, 99

85

143

39

100

86

143

40

101

87

143

41

101

88

143

42

97

89

146

43

Borttagen

90

147

Artikel 91

148, 152

Artikel 141

174

92

146, 151

142

174, 151

93

153, 156

143

53, 175

94

67, 68, 143

144

52, 57, 58

95

143, 155

145

181

96

155

146

151, 181

97

151

147

143

98

151, 157

148

143

99

162

149

181

100

143

150

181

101

158

151

181

102

158

152

92, 182

103

147

153

181

104

143

154

183, 184

105

145

155

183

106

145, 163

156

183

107

145

157

184

108

159

158

Borttagen

109

149, 151

159

Borttagen

Artikel 110

159, 162

Artikel 160

Borttagen

111

148

161

186, 187, 188

112

58

162

187

113

Borttagen

163

153

114

150, 178

164

109, 153

115

150, 151

165

151

116

143

166

157

117

143

167

164, 165

118

179

168

164

119

177

168a

Borttagen

120

151

169

167, 168

121

57, 58

170

167, 168

122

57, 58

171

159

123

180

172

165

124

Borttagen

173

149, 166

125

Borttagen

174

Borttagen

126

Borttagen

175

169

127

Borttagen

176

145

128

Borttagen

177

170

129

Borttagen

178

58

130

178

179

Borttagen

131

151

180

171

132

143

181

170

133

143

182

133, 189

134

Borttagen

182a

185

135

58

182b

186

136

58

182c

186, 189, 190

137

172

182d

190, 191

138

143

183

187

139

172

184

141, 193

140

173

185

136, 137

Artikel 186

138

Artikel 220

74, 75, 88

187

139

221

72, 73

188

140

222

77

189

61

223

78

190

63

224

79

191

61

225

79

192

62, 63

226

79

193

64

227

80

194

64

228

81

195

66

229

82

196

65

230

82

197

64

231

78

198

69

232

83

199

70

233

92

200

Borttagen

Artikel 235

84

201

49

236

86, 88

202

51

237

85

203

51

238

87

204

51, 92

239

85, 89

205

92

240

85

206

51, 92

241

84

207

92

242

84

208

52

243

24

209

53

244

25

210

54

245

26

211

54

246

23

212

55

247

194

212a

92

247a

196

213

56

248

194

214

57, 83

248a

196

215

60, 71

249

197

216

50

250

18, 118, 121, 122

217

74

251

198

218

75

252

198

219

75

253

199

Jämförelsetabell 3: Upphävd förordning > Ny förordning

| Tidigare förordning | Ny artikel |
| --- | --- |
| (EEG) nr 918/83 | Artiklarna 141 och 193 |
| (EEG) nr 3925/91 | Artikel 30 |
| (EG) nr 82/2001 | Artikel 42 |
| (EG) nr 1207/2001 | Artikel 42 |

Tidigare förordning

Ny artikel

(EEG) nr 918/83

Artiklarna 141 och 193

(EEG) nr 3925/91

Artikel 30

(EG) nr 82/2001

Artikel 42

(EG) nr 1207/2001

Artikel 42

P6_TA(2006)0546

Avyttring av foderblandningar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar (KOM(2006)0340 – C6-0209/2006 – 2006/0117(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0340) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0340) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0209/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0209/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0411/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0411/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0117

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om rättelse av direktiv 2002/2/EG om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/2/EG (2) ändrades rådets direktiv 79/373/EEG om saluföring av forderblandningar (3). Genom den bestämmelsen hade ett led införts i artikel 5.1 i direktiv 79/373/EEG med krav på tillverkare av foderblandningar att, på begäran av kunden, lämna information om foderblandningens exakta sammansättning. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/2/EG (2) ändrades rådets direktiv 79/373/EEG om saluföring av forderblandningar (3). Genom den bestämmelsen hade ett led införts i artikel 5.1 i direktiv 79/373/EEG med krav på tillverkare av foderblandningar att, på begäran av kunden, lämna information om foderblandningens exakta sammansättning.

| (2) | I sin dom av den 6 december 2005 avgjorde Europeiska gemenskapernas domstol de förenade målen C-453/03, C-11/04, C-12/04 och C-194/04 (4) genom att, med hänvisning till proportionalitetsprincipen, ogiltigförklara artikel 1.1 b i direktiv 2002/2/EG. |
| --- | --- |

(2)

I sin dom av den 6 december 2005 avgjorde Europeiska gemenskapernas domstol de förenade målen C-453/03, C-11/04, C-12/04 och C-194/04 (4) genom att, med hänvisning till proportionalitetsprincipen, ogiltigförklara artikel 1.1 b i direktiv 2002/2/EG.

| (3) | Enligt artikel 233 i fördraget skall de institutioner vars rättsakt har förklarats ogiltig vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa domstolens dom. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 233 i fördraget skall de institutioner vars rättsakt har förklarats ogiltig vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa domstolens dom.

| (4) | Syftet att garantera fodersäkerhet uppnås bland annat genom tillämpning av bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 178/2002 (5) och (EG) nr 183/2005 (6). |
| --- | --- |

(4)

Syftet att garantera fodersäkerhet uppnås bland annat genom tillämpning av bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 178/2002 (5) och (EG) nr 183/2005 (6).

| (5) | Ett flertal domstolsavgöranden i medlemsstaterna har lett till att direktiv 2002/2/EG genomförs på olika sätt, och flera mål rörande direktivet har ännu inte avgjorts av respektive nationella domstolar. |
| --- | --- |

(5)

Ett flertal domstolsavgöranden i medlemsstaterna har lett till att direktiv 2002/2/EG genomförs på olika sätt, och flera mål rörande direktivet har ännu inte avgjorts av respektive nationella domstolar.

| (6) | Europaparlamentet och rådet avstår för närvarande från att göra större ändringar i den grundläggande rättsakten, eftersom kommissionen som en del av ett förenklingsprogram gått med på att senast vid mitten av 2007 lägga fram förslag till en omfattande översyn av foderlagstiftningen. De förväntar sig att också frågan om den så kallade öppna deklarationen av råvaror noga ses över i detta sammanhang och att kommissionen lägger fram nya förslag i frågan som beaktar såväl jordbrukarnas intresse av noggranna och detaljerade uppgifter om foderråvarorna som industrins intresse av ett tillräckligt skydd av affärshemligheter. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet och rådet avstår för närvarande från att göra större ändringar i den grundläggande rättsakten, eftersom kommissionen som en del av ett förenklingsprogram gått med på att senast vid mitten av 2007 lägga fram förslag till en omfattande översyn av foderlagstiftningen. De förväntar sig att också frågan om den så kallade öppna deklarationen av råvaror noga ses över i detta sammanhang och att kommissionen lägger fram nya förslag i frågan som beaktar såväl jordbrukarnas intresse av noggranna och detaljerade uppgifter om foderråvarorna som industrins intresse av ett tillräckligt skydd av affärshemligheter.

| (7) | I andra stycket i artikel 12 i direktiv 79/373/EEG, vilket infördes genom artikel 1.5 i direktiv 2002/2/EG, anges att tillverkarna av foderblandningar är skyldiga att på begäran ge de myndigheter som har ansvaret för de officiella kontrollerna tillgång till alla handlingar som rör sammansättningen av sådant foder som är avsett att avyttras för att göra det möjligt att kontrollera att uppgifterna i märkningen är korrekta. |
| --- | --- |

(7)

I andra stycket i artikel 12 i direktiv 79/373/EEG, vilket infördes genom artikel 1.5 i direktiv 2002/2/EG, anges att tillverkarna av foderblandningar är skyldiga att på begäran ge de myndigheter som har ansvaret för de officiella kontrollerna tillgång till alla handlingar som rör sammansättningen av sådant foder som är avsett att avyttras för att göra det möjligt att kontrollera att uppgifterna i märkningen är korrekta.

| (8) | Direktiv 2002/2/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(8)

Direktiv 2002/2/EG bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2002/2/EG skall ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1.1 b skall utgå. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1.1 b skall utgå.

| (2) | I artikel 1.6 skall texten i artikel 15a i direktiv 79/373/EEG ersättas med följande:
  ”Artikel 15a
  Senast den 6 november 2006 skall kommissionen, på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnat, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av den ordning som inrättats genom artikel 5.1 j och 5.5 d, artikel 5c och artikel 12 andra stycket, särskilt när det gäller angivelsen, i viktprocent, av mängderna av olika råvaror på märkningen av foderblandningar, inklusive den tillåtna toleransen, åtföljd av eventuella förslag till förbättring av dessa bestämmelser.” |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1.6 skall texten i artikel 15a i direktiv 79/373/EEG ersättas med följande:

”Artikel 15a

Senast den 6 november 2006 skall kommissionen, på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnat, lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av den ordning som inrättats genom artikel 5.1 j och 5.5 d, artikel 5c och artikel 12 andra stycket, särskilt när det gäller angivelsen, i viktprocent, av mängderna av olika råvaror på märkningen av foderblandningar, inklusive den tillåtna toleransen, åtföljd av eventuella förslag till förbättring av dessa bestämmelser.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2006.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/2/EG av den 28 januari 2002 om ändring av rådets direktiv 79/373/EEG om avyttring av foderblandningar (EGT L 63, 6.3.2002, s. 23).

2

(3)  EGT L 86, 6.4.1979, s. 30. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

(4)  ABNA m.fl. [2005] REG I-10423.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 575/2006 (EUT L 100, 8.4.2006, s. 3).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (EUT L 35, 8.2.2005, s. 1).

6

P6_TA(2006)0547

Statistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005)0088 – C6-0084/2005 – 2005/0016(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0088) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0088) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0084/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0084/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0332/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0332/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0016

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | För att en adekvat bedömning skall kunna göras av utlandskontrollerade företags inverkan på Europeiska unionens ekonomi är det väsentligt att regelbunden gemenskapsstatistik av god kvalitet finns att tillgå över utländska dotterbolags struktur och verksamhet i hela ekonomin. Detta skulle också underlätta övervakningen av den inre marknadens effektivitet och ekonomiernas successiva integration mot bakgrund av globaliseringen. I detta sammanhang spelar multinationella företag en ledande roll, men små och medelstora företag kan också beröras av utländsk kontroll. |
| --- | --- |

(1)

För att en adekvat bedömning skall kunna göras av utlandskontrollerade företags inverkan på Europeiska unionens ekonomi är det väsentligt att regelbunden gemenskapsstatistik av god kvalitet finns att tillgå över utländska dotterbolags struktur och verksamhet i hela ekonomin. Detta skulle också underlätta övervakningen av den inre marknadens effektivitet och ekonomiernas successiva integration mot bakgrund av globaliseringen. I detta sammanhang spelar multinationella företag en ledande roll, men små och medelstora företag kan också beröras av utländsk kontroll.

| (2) | Genomförandet och översynen av Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) och avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) samt de pågående och framtida förhandlingarna om ytterligare avtal innebär att statistiken i fråga behöver göras tillgänglig som underlag för förhandlingarna. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandet och översynen av Allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) och avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) samt de pågående och framtida förhandlingarna om ytterligare avtal innebär att statistiken i fråga behöver göras tillgänglig som underlag för förhandlingarna.

| (3) | När den ekonomiska politiken, konkurrenspolitiken, näringspolitiken, forskningspolitiken, politiken för teknisk utveckling samt sysselsättningspolitiken skall utarbetas mot bakgrund av liberaliseringsprocessen behövs statistik över utländska dotterbolag för att mäta vilka direkta och indirekta effekter utländsk kontroll har på sysselsättning, löner och produktivitet i enskilda länder och sektorer. |
| --- | --- |

(3)

När den ekonomiska politiken, konkurrenspolitiken, näringspolitiken, forskningspolitiken, politiken för teknisk utveckling samt sysselsättningspolitiken skall utarbetas mot bakgrund av liberaliseringsprocessen behövs statistik över utländska dotterbolag för att mäta vilka direkta och indirekta effekter utländsk kontroll har på sysselsättning, löner och produktivitet i enskilda länder och sektorer.

| (4) | De uppgifter som lämnas enligt gällande gemenskapslagstiftning eller som föreligger i medlemsstaterna är otillräckliga, inadekvata eller inte tillräckligt jämförbara för att kunna utgöra en tillförlitlig grund för kommissionens arbete. |
| --- | --- |

(4)

De uppgifter som lämnas enligt gällande gemenskapslagstiftning eller som föreligger i medlemsstaterna är otillräckliga, inadekvata eller inte tillräckligt jämförbara för att kunna utgöra en tillförlitlig grund för kommissionens arbete.

| (5) | I förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (3) fastställs en gemensam ram för systematisk produktion av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar. Eftersom statistiken över betalningsbalansen bara till en del täcker de uppgifter som ingår i Gats, är det väsentligt att detaljerad statistik över utländska dotterbolag produceras regelbundet. |
| --- | --- |

(5)

I förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (3) fastställs en gemensam ram för systematisk produktion av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direkta investeringar. Eftersom statistiken över betalningsbalansen bara till en del täcker de uppgifter som ingår i Gats, är det väsentligt att detaljerad statistik över utländska dotterbolag produceras regelbundet.

| (6) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (4) och rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen (5) fastställs en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik över struktur och verksamhet hos företagen inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (4) och rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen (5) fastställs en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik över struktur och verksamhet hos företagen inom gemenskapen.

| (7) | Jämförbar, heltäckande och tillförlitlig företagsstatistik över utländska dotterbolag krävs för den sammanställning av nationalräkenskaperna som föreskrivs enligt rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (6). |
| --- | --- |

(7)

Jämförbar, heltäckande och tillförlitlig företagsstatistik över utländska dotterbolag krävs för den sammanställning av nationalräkenskaperna som föreskrivs enligt rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (6).

| (8) | I Förenta nationernas Manual on Statistics of International Trade in Services, Internationella valutafondens Balance of Payments Manual (femte upplagan), och OECD:s Benchmark Definition on foreign direct investment och Handbook on Economic Globalisation Indicators fastställs de generella reglerna för sammanställning av internationellt jämförbar statistik över utländska dotterbolag. |
| --- | --- |

(8)

I Förenta nationernas Manual on Statistics of International Trade in Services, Internationella valutafondens Balance of Payments Manual (femte upplagan), och OECD:s Benchmark Definition on foreign direct investment och Handbook on Economic Globalisation Indicators fastställs de generella reglerna för sammanställning av internationellt jämförbar statistik över utländska dotterbolag.

| (9) | Produktionen av särskild gemenskapsstatistik regleras av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7). |
| --- | --- |

(9)

Produktionen av särskild gemenskapsstatistik regleras av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7).

| (10) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa gemensamma statistiska standarder för produktionen av jämförbar statistik över utländska dotterbolag, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa gemensamma statistiska standarder för produktionen av jämförbar statistik över utländska dotterbolag, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (11) | De åtgärder som behövs för genomförandet av denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som behövs för genomförandet av denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (12) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att anpassa definitionerna i bilagorna I och II och detaljnivån i bilaga III samt att göra eventuella följdändringar i bilagorna I och II, att genomföra resultaten av pilotstudierna och att fastställa korrekta gemensamma kvalitetsstandarder samt kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar eller komplettera denna förordning genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att anpassa definitionerna i bilagorna I och II och detaljnivån i bilaga III samt att göra eventuella följdändringar i bilagorna I och II, att genomföra resultaten av pilotstudierna och att fastställa korrekta gemensamma kvalitetsstandarder samt kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar eller komplettera denna förordning genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (13) | Kommittén för det statistiska programmet inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (9) och Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik inrättad genom rådets beslut 2006/856/EG (10) har hörts. |
| --- | --- |

(13)

Kommittén för det statistiska programmet inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (9) och Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik inrättad genom rådets beslut 2006/856/EG (10) har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande definitioner:

| a) | ”utländskt dotterbolag”: ett företag med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna och över vilket en institutionell enhet som inte har hemvist i det landet utövar kontroll, eller ett företag i utlandet över vilket en institutionell enhet med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna utövar kontroll. |
| --- | --- |

a)

”utländskt dotterbolag”: ett företag med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna och över vilket en institutionell enhet som inte har hemvist i det landet utövar kontroll, eller ett företag i utlandet över vilket en institutionell enhet med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna utövar kontroll.

| b) | ”kontroll”: möjligheten att bestämma den allmänna inriktningen för företaget genom att utse behörig ledning, om så erfordras. I detta sammanhang anses företag A vara kontrollerat av den institutionella enheten B om B – direkt eller indirekt – kontrollerar mer än hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde eller mer än hälften av aktierna. |
| --- | --- |

b)

”kontroll”: möjligheten att bestämma den allmänna inriktningen för företaget genom att utse behörig ledning, om så erfordras. I detta sammanhang anses företag A vara kontrollerat av den institutionella enheten B om B – direkt eller indirekt – kontrollerar mer än hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde eller mer än hälften av aktierna.

| c) | ”utländsk kontroll”: den kontrollerande institutionella enheten har sin hemvist i ett annat land än det land där den institutionella enhet som den utövar kontroll över har sin hemvist. |
| --- | --- |

c)

”utländsk kontroll”: den kontrollerande institutionella enheten har sin hemvist i ett annat land än det land där den institutionella enhet som den utövar kontroll över har sin hemvist.

| d) | ”filialer”: lokala enheter som inte är en egen juridisk person och som är beroende av utlandskontrollerade företag. De skall behandlas som bolagsliknande företag i den mening som avses i punkt 3f av de förklarande anmärkningarna till avsnitt III B i bilagan till förordning (EEG) nr 696/93. |
| --- | --- |

d)

”filialer”: lokala enheter som inte är en egen juridisk person och som är beroende av utlandskontrollerade företag. De skall behandlas som bolagsliknande företag i den mening som avses i punkt 3f av de förklarande anmärkningarna till avsnitt III B i bilagan till förordning (EEG) nr 696/93.

| e) | ”statistik över utländska dotterbolag”: statistik som beskriver den generella verksamheten i utländska dotterbolag. |
| --- | --- |

e)

”statistik över utländska dotterbolag”: statistik som beskriver den generella verksamheten i utländska dotterbolag.

| f) | ”statistik över utländska dotterbolag i det land som sammanställer uppgifterna”: statistik som beskriver verksamheten hos utländska dotterbolag med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna (inward). |
| --- | --- |

f)

”statistik över utländska dotterbolag i det land som sammanställer uppgifterna”: statistik som beskriver verksamheten hos utländska dotterbolag med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna (inward).

| g) | ”statistik över dotterbolag i utlandet”: statistik som beskriver verksamheten hos dotterbolag i utlandet som kontrolleras av en institutionell enhet i det land som sammanställer uppgifterna (outward). |
| --- | --- |

g)

”statistik över dotterbolag i utlandet”: statistik som beskriver verksamheten hos dotterbolag i utlandet som kontrolleras av en institutionell enhet i det land som sammanställer uppgifterna (outward).

| h) | ”ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet”: den institutionella enhet i det yttersta ledet i ett utländskt dotterbolags kontrollkedja som inte kontrolleras av en annan institutionell enhet. |
| --- | --- |

h)

”ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet”: den institutionella enhet i det yttersta ledet i ett utländskt dotterbolags kontrollkedja som inte kontrolleras av en annan institutionell enhet.

| i) | ”företag, lokal enhet och institutionell enhet”: skall ha samma innebörd som i förordning (EEG) nr 696/93. |
| --- | --- |

i)

”företag, lokal enhet och institutionell enhet”: skall ha samma innebörd som i förordning (EEG) nr 696/93.

Artikel 3

Leverans av uppgifter

Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) leverera uppgifter om utländska dotterbolag med avseende på de variabler, den ekonomiska verksamhet och enligt den geografiska fördelning som anges i bilagorna I, II och III.

Artikel 4

Uppgiftskällor

1.   Medlemsstaterna skall, förutsatt att de uppfyller de villkor beträffande kvalitet som avses i artikel 6, samla in de uppgifter som krävs enligt denna förordning med hjälp av alla de källor som de anser är relevanta och lämpliga.

2.   Fysiska och juridiska personer som är skyldiga att lämna uppgifter skall svara inom de tidsfrister och i överensstämmelse med de definitioner som fastställts av de nationella institutioner som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna enligt denna förordning.

3.   Om de efterfrågade uppgifterna inte kan samlas in till en rimlig kostnad, får bästa möjliga skattningar, inklusive nollvärden, levereras.

Artikel 5

Pilotstudier

1.   Kommissionen skall lägga upp ett program för pilotstudier, som de nationella myndigheter som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97 på frivillig basis skall genomföra, avseende fler variabler och mer detaljerad fördelning för statistik över utländska dotterbolag i det land som sammanställer uppgifterna och statistik över det landets dotterbolag i utlandet.

2.   Pilotstudierna skall genomföras i syfte att bedöma om det är relevant och genomförbart att samla in uppgifter, varvid fördelarna med att uppgifterna finns tillgängliga skall ställas mot kostnaderna för statistiksystemet och den börda detta medför för företagen.

3.   Kommissionens program för pilotstudier skall stämma överens med bilagorna I och II.

4.   På grundval av slutsatserna från pilotstudierna skall kommissionen besluta om nödvändiga genomförandeåtgärder för statistik över utländska dotterbolag i det land som sammanställer uppgifterna och statistik över det landets dotterbolag i utlandet i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 10.3.

5.   Pilotstudierna skall vara genomförda senast den ... (*).

Artikel 6

Kvalitetsstandarder och -rapporter

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att kvaliteten på de uppgifter som levereras överensstämmer med gemensamma kvalitetsstandarder.

2.   Medlemsstaterna skall lägga fram en rapport för kommissionen (Eurostat) om kvaliteten på de uppgifter som levererats (kvalitetsrapporter).

3.   Kommissionen skall fastställa de gemensamma kvalitetsstandarderna samt kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 10.3.

4.   Kommissionen skall utvärdera kvaliteten på de uppgifter som levererats.

Artikel 7

Manual med rekommendationer

Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna publicera en manual med rekommendationer innehållande relevanta definitioner och kompletterande riktlinjer för den gemenskapsstatistik som framställs i enlighet med denna förordning.

Artikel 8

Tidsplan och undantag

1.   Medlemsstaterna skall sammanställa uppgifterna enligt den tidsplan för genomförandet som anges i bilagorna I och II.

2.   Under en övergångsperiod på högst fyra år räknat från det första referensåret enligt bilagorna I och II får kommissionen medge undantag från förordningens bestämmelser för en begränsad period för medlemsstater i enlighet med det föreskrivande förfarandet i artikel 10.2 om större anpassningar behöver göras i deras nationella statistiksystem.

Artikel 9

Genomförandeåtgärder

1.   Följande åtgärder för genomförandet av denna förordning skall antas enligt det föreskrivande förfarandet i artikel 10.2:

| a) | Fastställande av ändamålsenligt format och förfarande för medlemsstaternas översändande av resultat. |
| --- | --- |

a)

Fastställande av ändamålsenligt format och förfarande för medlemsstaternas översändande av resultat.

| b) | Beviljande av undantag för medlemsstater om större anpassningar behöver göras i deras nationella statistiksystem, inbegripet beviljande av ytterligare undantag från eventuella nya krav efter pilotstudierna, enligt artikel 8.2. |
| --- | --- |

b)

Beviljande av undantag för medlemsstater om större anpassningar behöver göras i deras nationella statistiksystem, inbegripet beviljande av ytterligare undantag från eventuella nya krav efter pilotstudierna, enligt artikel 8.2.

2.   Följande åtgärder avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, inklusive att komplettera den genom tillägg av nya icke väsentliga delar, och skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 10.3:

| a) | Anpassning av definitionerna i bilagorna I och II och anpassning av den detaljeringsgrad som anges i bilaga III samt eventuella följdändringar i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

a)

Anpassning av definitionerna i bilagorna I och II och anpassning av den detaljeringsgrad som anges i bilaga III samt eventuella följdändringar i bilagorna I och II.

| b) | Genomförande av resultaten av pilotstudierna enligt artikel 5.4. |
| --- | --- |

b)

Genomförande av resultaten av pilotstudierna enligt artikel 5.4.

| c) | Fastställande av adekvata gemensamma kvalitetsstandarder och kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet enligt artikel 6.3. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av adekvata gemensamma kvalitetsstandarder och kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet enligt artikel 6.3.

3.   Särskild hänsyn skall tas till principen att nyttan med sådana åtgärder måste överstiga kostnaden, och principen att ytterligare ekonomiska bördor som läggs på medlemsstater eller företag skall hållas inom rimliga gränser.

Artikel 10

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet (kommittén).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tidsfrist som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna får delta som observatörer vid kommitténs sammanträden.

Artikel 11

Samarbete med Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik

Vid genomförandet av denna förordning skall kommissionen inhämta ett yttrande från Kommittén för valuta-, finans-, och betalningsbalansstatistik i alla frågor som omfattas av den kommitténs behörighetsområde, och i synnerhet om alla åtgärder för anpassning till den ekonomiska och tekniska utvecklingen när det gäller insamlingen och den statistiska bearbetningen av uppgifter samt behandlingen och översändandet av resultat.

Artikel 12

Rapport om genomförandet

Kommissionen skall senast den ... (**) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om förordningens genomförande. Rapporten skall särskilt innehålla

| a) | en bedömning av kvaliteten på den statistik som framställts, |
| --- | --- |

a)

en bedömning av kvaliteten på den statistik som framställts,

| b) | en bedömning av vilka fördelar den framställda statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna, leverantörerna och användarna av statistiken i förhållande till kostnaderna, |
| --- | --- |

b)

en bedömning av vilka fördelar den framställda statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna, leverantörerna och användarna av statistiken i förhållande till kostnaderna,

| c) | en bedömning av hur långt pilotstudierna har framskridit och hur de genomförts, och |
| --- | --- |

c)

en bedömning av hur långt pilotstudierna har framskridit och hur de genomförts, och

| d) | en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som uppnåtts och därmed sammanhängande kostnader. |
| --- | --- |

d)

en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som uppnåtts och därmed sammanhängande kostnader.

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 144, 14.6.2005, s. 14.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2006.

2

(3)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 23. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 602/2006 (EUT L 106, 19.4.2006, s. 10).

3

(4)  EGT L 14, 17.1.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

4

(5)  EGT L 76, 30.3.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

9

(10)  EUT L 332, 30.11.2006, s. 21.

10

(*)  EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*

(**)  EUT: Fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

**

BILAGA I

GEMENSAM MODUL FÖR STATISTIK ÖVER UTLÄNDSKA DOTTERBOLAG I DET LAND SOM SAMMANSTÄLLER UPPGIFTERNA (INWARD)

AVSNITT 1

Statistisk enhet

Statistiska enheter är de företag och alla filialer som står under utländsk kontroll enligt definitionerna i artikel 2.

AVSNITT 2

Variabler

Följande variabler enligt definitionerna i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 av den 17 december 1998 om definitioner av uppgifter för statistik över företagsstrukturer (1) skall sammanställas:

| Kod | Rubrik |
| --- | --- |
| 11 11 0 | Antal företag |
| 12 11 0 | Omsättning |
| 12 12 0 | Produktionsvärde |
| 12 15 0 | Förädlingsvärde till faktorkostnad |
| 13 11 0 | Totala kostnader för inköp av varor och tjänster |
| 13 12 0 | Totala kostnader för inköp av varor och tjänster för försäljning utan vidareförädling |
| 13 31 0 | Arbetskraftskostnader |
| 15 11 0 | Bruttoinvesteringar i materiella anläggningstillgångar |
| 16 11 0 | Antal sysselsatta |
| 22 11 0 | Totala kostnader för intern FoU (*) |
| 22 12 0 | Totalt antal anställda inom FoU (*) |

Kod

Rubrik

11 11 0

Antal företag

12 11 0

Omsättning

12 12 0

Produktionsvärde

12 15 0

Förädlingsvärde till faktorkostnad

13 11 0

Totala kostnader för inköp av varor och tjänster

13 12 0

Totala kostnader för inköp av varor och tjänster för försäljning utan vidareförädling

13 31 0

Arbetskraftskostnader

15 11 0

Bruttoinvesteringar i materiella anläggningstillgångar

16 11 0

Antal sysselsatta

22 11 0

Totala kostnader för intern FoU (*)

22 12 0

Totalt antal anställda inom FoU (*)

Om det saknas uppgifter om antalet sysselsatta sammanställs i stället uppgifter för antal anställda (kod 16 13 0).

Variablerna avseende totala kostnader för intern FoU (kod 22 11 0) och totalt antal anställda inom FoU (kod 22 12 0) behöver bara sammanställas för verksamhet inom avdelningarna C, D, E och F enligt NACE.

För NACE avdelning J skall bara variablerna antal företag, omsättning (**) och antal sysselsatta (alternativt antal anställda) sammanställas.

AVSNITT 3

Detaljeringsgrad

Uppgifterna skall lämnas i enlighet med begreppet 'yttersta kontrollerande institutionell enhet' med en geografisk fördelning på nivå 2-IN kombinerat med en fördelning efter verksamhet på nivå 3 i enlighet med bilaga III och med en geografisk fördelning på nivå 3 kombinerat med näringsverksamhet.

AVSNITT 4

Första referensåret och periodicitet

| 1. | Det första referensåret som årlig statistik skall sammanställas för är det kalenderår då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

1.

Det första referensåret som årlig statistik skall sammanställas för är det kalenderår då denna förordning träder i kraft.

| 2. | Medlemsstaterna skall lämna uppgifter för varje därpå följande kalenderår. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna skall lämna uppgifter för varje därpå följande kalenderår.

| 3. | Det första referensår för vilket variablerna avseende totala kostnader för intern FoU (kod 22 11 0) och totalt antal anställda inom FoU (kod 22 12 0) skall sammanställas är 2007. |
| --- | --- |

3.

Det första referensår för vilket variablerna avseende totala kostnader för intern FoU (kod 22 11 0) och totalt antal anställda inom FoU (kod 22 12 0) skall sammanställas är 2007.

AVSNITT 5

Översändande av resultat

Resultaten skall översändas senast 20 månader efter referensårets slut.

AVSNITT 6

Rapporter och pilotstudier

| 1. | Medlemsstaterna skall lägga fram en rapport för kommissionen om definition, struktur och tillgänglighet när det gäller de statistiska uppgifter som skall sammanställas för denna gemensamma modul. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall lägga fram en rapport för kommissionen om definition, struktur och tillgänglighet när det gäller de statistiska uppgifter som skall sammanställas för denna gemensamma modul.

| 2. | Kommissionen kommer för detaljeringsgraden enligt denna bilaga att i enlighet med artikel 5 i den här förordningen ta initiativ till pilotstudier, som skall genomföras av nationella myndigheter i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen kommer för detaljeringsgraden enligt denna bilaga att i enlighet med artikel 5 i den här förordningen ta initiativ till pilotstudier, som skall genomföras av nationella myndigheter i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97.

| 3. | Pilotstudierna skall genomföras för att bedöma om det är genomförbart att samla in uppgifterna, varvid fördelarna med att ha tillgång till sådana uppgifter skall ställas i relation till kostnaderna för att samla in dem och belastningen på företagen. |
| --- | --- |

3.

Pilotstudierna skall genomföras för att bedöma om det är genomförbart att samla in uppgifterna, varvid fördelarna med att ha tillgång till sådana uppgifter skall ställas i relation till kostnaderna för att samla in dem och belastningen på företagen.

| 4. | Pilotstudier skall genomföras för följande variabler:






  Kod | Rubrik |
| --- | --- | --- |
| | Export av varor och tjänster |
| Import av varor och tjänster |
| Internexport av varor och tjänster |
| Internimport av varor och tjänster |

4.

Pilotstudier skall genomföras för följande variabler:

Kod

Rubrik

Export av varor och tjänster

Import av varor och tjänster

Internexport av varor och tjänster

Internimport av varor och tjänster

Export, import, internexport (export inom koncernen) och internimport (import inom koncernen) skall delas upp i varor och tjänster.

| 5. | Pilotstudier skall också genomföras för att undersöka om det är genomförbart att sammanställa uppgifter för verksamhet i avdelningarna M, N och O i NACE och variablerna avseende totala kostnader för intern FoU (kod 22 11 0) och totalt antal anställda inom FoU (kod 22 12 0) för verksamhet i avdelningarna G, H, I, K, M, N och O. Pilotstudier skall också genomföras för att bedöma hur relevant och genomförbart det är samt vilka kostnader som uppstår för att fördela de uppgifter som anges i avsnitt 2 i storleksklasser mätt som antal sysselsatta. |
| --- | --- |

5.

Pilotstudier skall också genomföras för att undersöka om det är genomförbart att sammanställa uppgifter för verksamhet i avdelningarna M, N och O i NACE och variablerna avseende totala kostnader för intern FoU (kod 22 11 0) och totalt antal anställda inom FoU (kod 22 12 0) för verksamhet i avdelningarna G, H, I, K, M, N och O. Pilotstudier skall också genomföras för att bedöma hur relevant och genomförbart det är samt vilka kostnader som uppstår för att fördela de uppgifter som anges i avsnitt 2 i storleksklasser mätt som antal sysselsatta.

---

(1)  EGT L 344, 18.12.1998, s. 49. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1670/2003 (EUT L 244, 29.9.2003, s. 74).

(*)  Variablerna 22 11 0 och 22 12 0 skall inrapporteras vartannat år. Om den totala omsättningen eller det totala antalet sysselsatta i en huvudgrupp inom avdelningarna C-F enligt NACE Rev. 1.1 i en medlemsstat utgör mindre än 1 % av totalvärdet för gemenskapen, behöver uppgifter för variablerna 22 11 0 och 22 12 0 inte samlas in för sammanställningen av statistiken enligt den här förordningen.

(**)  Variablerna 22 11 0 och 22 12 0 skall inrapporteras vartannat år. Om den totala omsättningen eller det totala antalet sysselsatta i en huvudgrupp inom avdelningarna C-F enligt NACE Rev. 1.1 i en medlemsstat utgör mindre än 1 % av totalvärdet för gemenskapen, behöver uppgifter för variablerna 22 11 0 och 22 12 0 inte samlas in för sammanställningen av statistiken enligt den här förordningen.

BILAGA II

GEMENSAM MODUL FÖR STATISTIK ÖVER DOTTERBOLAG I UTLANDET (OUTWARD)

AVSNITT 1

Statistisk enhet

Statistiska enheter är de företag och alla filialer i utlandet som kontrolleras av en institutionell enhet med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna, enligt definitionerna i artikel 2.

AVSNITT 2

Variabler

Följande variabler enligt definitionerna i bilagan till förordning (EG) nr 2700/98 skall sammanställas:

| Kod | Rubrik |
| --- | --- |
| 12 11 0 | Omsättning |
| 16 11 0 | Antal sysselsatta |
| 11 11 0 | Antal företag |

Kod

Rubrik

12 11 0

Omsättning

16 11 0

Antal sysselsatta

11 11 0

Antal företag

Om det saknas uppgifter om antalet sysselsatta sammanställs i stället uppgifter för antal anställda (kod 16 13 0).

AVSNITT 3

Detaljeringsgrad

Uppgifterna skall lämnas fördelade efter det land där det utländska dotterbolaget är beläget och efter företagets verksamhet i det landet i enlighet med bilaga III. Detaljeringsgraden när det gäller land och verksamhet skall kombineras enligt följande:

| — | Nivå 1 för den geografiska fördelningen kombinerat med nivå 2 för fördelningen efter verksamhet. |
| --- | --- |

—

Nivå 1 för den geografiska fördelningen kombinerat med nivå 2 för fördelningen efter verksamhet.

| — | Nivå 2-OUT för den geografiska fördelningen kombinerat med nivå 1 för fördelningen efter verksamhet. |
| --- | --- |

—

Nivå 2-OUT för den geografiska fördelningen kombinerat med nivå 1 för fördelningen efter verksamhet.

| — | Nivå 3 för den geografiska fördelningen endast kombinerat med uppgifter om verksamhet totalt. |
| --- | --- |

—

Nivå 3 för den geografiska fördelningen endast kombinerat med uppgifter om verksamhet totalt.

AVSNITT 4

Första referensåret och periodicitet

| 1. | Det första referensåret för vilket årlig statistik skall sammanställas är det kalenderår då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

1.

Det första referensåret för vilket årlig statistik skall sammanställas är det kalenderår då denna förordning träder i kraft.

| 2. | Medlemsstaterna skall lämna uppgifter för varje därpå följande kalenderår. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna skall lämna uppgifter för varje därpå följande kalenderår.

AVSNITT 5

Översändande av resultat

Resultaten skall översändas senast 20 månader efter referensårets slut.

AVSNITT 6

Rapporter och pilotstudier

| 1. | Medlemsstaterna skall lägga fram en rapport för kommissionen om definition, struktur och tillgänglighet när det gäller de statistiska uppgifter som skall sammanställas för denna gemensamma modul. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall lägga fram en rapport för kommissionen om definition, struktur och tillgänglighet när det gäller de statistiska uppgifter som skall sammanställas för denna gemensamma modul.

| 2. | Kommissionen kommer för detaljeringsgraden enligt denna bilaga att i enlighet med artikel 5 i den här förordningen ta initiativ till pilotstudier, som skall genomföras av nationella myndigheter i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen kommer för detaljeringsgraden enligt denna bilaga att i enlighet med artikel 5 i den här förordningen ta initiativ till pilotstudier, som skall genomföras av nationella myndigheter i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97.

| 3. | Pilotstudierna skall genomföras för att bedöma om det är relevant och genomförbart att samla in uppgifterna, varvid fördelarna med att ha tillgång till sådana uppgifter skall ställas i relation till kostnaderna för att samla in dem och belastningen på företagen. |
| --- | --- |

3.

Pilotstudierna skall genomföras för att bedöma om det är relevant och genomförbart att samla in uppgifterna, varvid fördelarna med att ha tillgång till sådana uppgifter skall ställas i relation till kostnaderna för att samla in dem och belastningen på företagen.

| 4. | Pilotstudier skall genomföras för följande variabler:






  Kod | Rubrik |
| --- | --- | --- |
| 13 31 0 | Arbetskraftskostnader |
| Export av varor och tjänster |
| Import av varor och tjänster |
| Internexport av varor och tjänster |
| Internimport av varor och tjänster |
| 12 15 0 | Förädlingsvärde till faktorkostnad |
| 15 11 0 | Bruttoinvesteringar i materiella anläggningstillgångar |

4.

Pilotstudier skall genomföras för följande variabler:

Kod

Rubrik

13 31 0

Arbetskraftskostnader

Export av varor och tjänster

Import av varor och tjänster

Internexport av varor och tjänster

Internimport av varor och tjänster

12 15 0

Förädlingsvärde till faktorkostnad

15 11 0

Bruttoinvesteringar i materiella anläggningstillgångar

BILAGA III

NIVÅER FÖR GEOGRAFISK FÖRDELNING OCH FÖRDELNING EFTER VERKSAMHET

| Nivåer för geografisk fördelning | Nivå 1 | | Nivå 2-OUT
  (Nivå 1 + 24 länder) |
| --- | --- | --- | --- |
| V2 | Extra-EU 27 | V2 | Extra-EU 27 |
| | | IS | Island |
| | | LI | Liechtenstein |
| | | NO | Norge |
| CH | Schweiz | CH | Schweiz |
| | | HR | Kroatien |
| RU | Ryssland | RU | Ryssland |
| | | TR | Turkiet |
| | | EG | Egypten |
| | | MA | Marocko |
| | | NG | Nigeria |
| | | ZA | Sydafrika |
| CA | Kanada | CA | Kanada |
| US | Förenta staterna | US | Förenta staterna |
| | | MX | Mexiko |
| | | AR | Argentina |
| BR | Brasilien | BR | Brasilien |
| | | CL | Chile |
| | | UY | Uruguay |
| | | VE | Venezuela |
| | | IL | Israel |
| CN | Kina | CN | Kina |
| HK | Hongkong | HK | Hongkong |
| IN | Indien | IN | Indien |
| | | ID | Indonesien |
| JP | Japan | JP | Japan |
| | | KR | Korea |
| | | MY | Malaysia |
| | | PH | Filippinerna |
| | | SG | Singapore |
| | | TW | Taiwan |
| | | TH | Thailand |
| | | AU | Australien |
| | | NZ | Nya Zeeland |
| Z8 | Extra-EU 27, ej fördelat | Z8 | Extra-EU 27, ej fördelat |
| C4 | Finansiella centrum i utlandet (skattefria zoner) | C4 | Finansiella centrum i utlandet (skattefria zoner) |
| Z7 | Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter  (*)i mer än en medlemsstat | Z7 | Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter  (*)i mer än en medlemsstat |

Nivåer för geografisk fördelning

Nivå 1

Nivå 2-OUT

(Nivå 1 + 24 länder)

V2

Extra-EU 27

V2

Extra-EU 27

IS

Island

LI

Liechtenstein

NO

Norge

CH

Schweiz

CH

Schweiz

HR

Kroatien

RU

Ryssland

RU

Ryssland

TR

Turkiet

EG

Egypten

MA

Marocko

NG

Nigeria

ZA

Sydafrika

CA

Kanada

CA

Kanada

US

Förenta staterna

US

Förenta staterna

MX

Mexiko

AR

Argentina

BR

Brasilien

BR

Brasilien

CL

Chile

UY

Uruguay

VE

Venezuela

IL

Israel

CN

Kina

CN

Kina

HK

Hongkong

HK

Hongkong

IN

Indien

IN

Indien

ID

Indonesien

JP

Japan

JP

Japan

KR

Korea

MY

Malaysia

PH

Filippinerna

SG

Singapore

TW

Taiwan

TH

Thailand

AU

Australien

NZ

Nya Zeeland

Z8

Extra-EU 27, ej fördelat

Z8

Extra-EU 27, ej fördelat

C4

Finansiella centrum i utlandet (skattefria zoner)

C4

Finansiella centrum i utlandet (skattefria zoner)

Z7

Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter  (*)i mer än en medlemsstat

Z7

Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter  (*)i mer än en medlemsstat

Nivå 2-IN

| A1 | Världen totalt (alla enheter, inkl. det land som sammanställer uppgifterna) |
| --- | --- |
| Z9 | Resten av världen (exkl. det land som sammanställer uppgifterna) |
| A2 | Kontrolleras från det land som sammanställer uppgifterna |
| V1 | EU-27 (Intra-EU 27), exkl. det land som sammanställer uppgifterna |
| BE | Belgien |
| BG | Bulgarien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| EE | Estland |
| GR | Grekland |
| ES | Spanien |
| FR | Frankrike |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| CY | Cypern |
| LV | Lettland |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| HU | Ungern |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumänien |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |
| UK | Storbritannien |
| Z7 | Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter (**) i mer än en medlemsstat |
| V2 | Extra-EU 27 |
| AU | Australien |
| CA | Kanada |
| CH | Schweiz |
| CN | Kina |
| HK | Hongkong |
| IL | Israel |
| IS | Island |
| JP | Japan |
| LI | Liechtenstein |
| NO | Norge |
| NZ | Nya Zeeland |
| RU | Ryssland |
| TR | Turkiet |
| US | Förenta staterna |
| C4 | Finansiella centrum i utlandet (skattefria zoner) |
| Z8 | Extra-EU 27, ej fördelat |

A1

Världen totalt (alla enheter, inkl. det land som sammanställer uppgifterna)

Z9

Resten av världen (exkl. det land som sammanställer uppgifterna)

A2

Kontrolleras från det land som sammanställer uppgifterna

V1

EU-27 (Intra-EU 27), exkl. det land som sammanställer uppgifterna

BE

Belgien

BG

Bulgarien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

EE

Estland

GR

Grekland

ES

Spanien

FR

Frankrike

IE

Irland

IT

Italien

CY

Cypern

LV

Lettland

LT

Litauen

LU

Luxemburg

HU

Ungern

MT

Malta

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumänien

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

UK

Storbritannien

Z7

Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter (**) i mer än en medlemsstat

V2

Extra-EU 27

AU

Australien

CA

Kanada

CH

Schweiz

CN

Kina

HK

Hongkong

IL

Israel

IS

Island

JP

Japan

LI

Liechtenstein

NO

Norge

NZ

Nya Zeeland

RU

Ryssland

TR

Turkiet

US

Förenta staterna

C4

Finansiella centrum i utlandet (skattefria zoner)

Z8

Extra-EU 27, ej fördelat

Nivå 3

| AD | Andorra | EE | Estland (***) | KZ | Kazakstan | QA | Qatar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Förenade Arabemiraten | EG | Egypten | LA | Laos | RO | Rumänien |
| AF | Afghanistan | ER | Eritrea | LB | Libanon | RU | Ryssland |
| AG | Antigua och Barbuda | ES | Spanien (***) | LC | Saint Lucia | RW | Rwanda |
| AI | Anguilla | ET | Etiopien | LI | Liechtenstein | SA | Saudiarabien |
| AL | Albanien | FI | Finland (***) | LK | Sri Lanka | SB | Solomonöarna |
| AM | Armenien | FJ | Fiji | LR | Liberia | SC | Seychellerna |
| AN | Nederländska Antillerna | FK | Falklandsöarna | LS | Lesotho | SD | Sudan |
| AO | Angola | FM | Mikronesien | LT | Litauen (***) | SE | Sverige |
| AQ | Antarktis | FO | Färöarna | LU | Luxemburg (***) | SG | Singapore |
| AR | Argentina | FR | Frankrike (***) | LV | Lettland (***) | SH | S:t Helena |
| AS | Amerikanska Samoa | GA | Gabon | LY | Libyen | SI | Slovenien (***) |
| AT | Österrike (***) | GD | Grenada | MA | Marocko | SK | Slovakien (***) |
| AU | Australien | GE | Georgien | MD | Moldavien | SL | Sierra Leone |
| AW | Aruba | GG | Guernsey (ej officiell landskod enligt ISO-3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) | MG | Madagaskar | SM | San Marino |
| AZ | Azerbajdzjan | GH | Ghana | MH | Marshallöarna | SN | Senegal |
| BA | Bosnien och Hercegovina | GI | Gibraltar | MK (1) | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | SO | Somalia |
| BB | Barbados | GL | Grönland | ML | Mali | SR | Surinam |
| BD | Bangladesh | GM | Gambia | MM | Myanmar | ST | São Tomé och Príncipe |
| BE | Belgien (***) | GN | Guinea | MN | Mongoliet | SV | El Salvador |
| BF | Burkina Faso | GQ | Ekvatorialguinea | MO | Macau | SY | Syrien |
| BG | Bulgarien (***) | GR | Grekland (***) | MP | Norra Marianaöarna | SZ | Swaziland |
| BH | Bahrain | GS | Sydgeorgien och Södra Sandwichöarna | MR | Mauritanien | TC | Turks- och Caicosöarna |
| BI | Burundi | GT | Guatemala | MS | Montserrat | TD | Tchad |
| BJ | Benin | GU | Guam | MT | Malta (***) | TF | Franska sydterritorierna |
| BM | Bermuda | GW | Guinea-Bissau | MU | Mauritius | TG | Togo |
| BN | Brunei | GY | Guyana | MV | Maldiverna | TH | Thailand |
| BO | Bolivia | HK | Hongkong | MW | Malawi | TJ | Tadzjikistan |
| BR | Brasilien | HM | Heardön och McDonaldöarna | MX | Mexiko | TK | Tokelau |
| BS | Bahamas | HN | Honduras | MY | Malaysia | TM | Turkmenistan |
| BT | Bhutan | HR | Kroatien | MZ | Mocambique | TN | Tunisien |
| BV | Bouvetön | HT | Haiti | NA | Namibia | TO | Tonga |
| BW | Botswana | HU | Ungern (***) | NC | Nya Kaledonien | TP | Östtimor |
| BY | Vitryssland | ID | Indonesien | NE | Niger | TR | Turkiet |
| BZ | Belize | IE | Irland (***) | NF | Norfolkön | TT | Trinidad och Tobago |
| CA | Kanada | IL | Israel | NG | Nigeria | TV | Tuvalu |
| CC | Kokosöarna (eller Keelingöarna) | IM | Isle of Man (ej officiell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) | NI | Nicaragua | TW | Taiwan |
| CD | Demokratiska republiken Kongo | IN | Indien | NL | Nederländerna (***) | TZ | Tanzania |
| CF | Centralafrikanska republiken | IO | Brittiska territoriet i Indiska oceanen | NO | Norge | UA | Ukraina |
| CG | Kongo | IQ | Irak | NP | Nepal | UG | Uganda |
| CH | Schweiz | IR | Iran | NR | Nauru | UK | Förenade konungariket |
| CI | Elfenbenskusten | IS | Island | NU | Niue | UM | Förenta staternas mindre öar i Oceanien och Västindien |
| CK | Cooköarna | IT | Italien (***) | NZ | Nya Zeeland | US | Förenta staterna |
| CL | Chile | JE | Jersey (ej officiell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) | OM | Oman | UY | Uruguay |
| CM | Kamerun | JM | Jamaica | PA | Panama | UZ | Uzbekistan |
| CN | Kina | JO | Jordanien | PE | Peru | VA | Heliga stolen (Vatikanstaten) |
| CO | Colombia | JP | Japan | PF | Franska Polynesien | VC | Saint Vincent och Grenadinerna |
| CR | Costa Rica | KE | Kenya | PG | Papua Nya Guinea | VE | Venezuela |
| CU | Kuba | KG | Kirgizistan | PH | Filippinerna | VG | Brittiska Jungfruöarna |
| CV | Kap Verde | KH | Kambodja | PK | Pakistan | VI | Amerikanska Jungfruöarna |
| CX | Julön | KI | Kiribati | PL | Polen (***) | VN | Vietnam |
| CY | Cypern (***) | KM | Komorerna | PN | Pitcairn | VU | Vanuatu |
| CZ | Tjeckien (***) | KN | Saint Christopher och Nevis | PS | Det ockuperade palestinska territoriet | WF | Wallis- och Futunaöarna |
| DE | Tyskland (***) | KP | Nordkorea | PT | (***)Portugal | WS | Samoa |
| DJ | Djibouti | KR | Sydkorea | PW | Palau | YE | Jemen |
| DK | Danmark (***) | KW | Kuwait | PY | Paraguay | | |
| DM | Dominica | KY | Caymanöarna | | | ZA | Sydafrika |
| DO | Dominikanska republiken | | | | | ZM | Zambia |
| DZ | Algeriet | | | | | ZW | Zimbabwe |
| EC | Ecuador | Z8 | Extra-EU27, ej fördelat | | | RS | Serbien |
| A2 | Kontrolleras från det land som sammanställer uppgifterna | Z7 | Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter  (****)i mer än en medlemsstat | | | ME | Montenegro |

AD

Andorra

EE

Estland (***)

KZ

Kazakstan

QA

Qatar

AE

Förenade Arabemiraten

EG

Egypten

LA

Laos

RO

Rumänien

AF

Afghanistan

ER

Eritrea

LB

Libanon

RU

Ryssland

AG

Antigua och Barbuda

ES

Spanien (***)

LC

Saint Lucia

RW

Rwanda

AI

Anguilla

ET

Etiopien

LI

Liechtenstein

SA

Saudiarabien

AL

Albanien

FI

Finland (***)

LK

Sri Lanka

SB

Solomonöarna

AM

Armenien

FJ

Fiji

LR

Liberia

SC

Seychellerna

AN

Nederländska Antillerna

FK

Falklandsöarna

LS

Lesotho

SD

Sudan

AO

Angola

FM

Mikronesien

LT

Litauen (***)

SE

Sverige

AQ

Antarktis

FO

Färöarna

LU

Luxemburg (***)

SG

Singapore

AR

Argentina

FR

Frankrike (***)

LV

Lettland (***)

SH

S:t Helena

AS

Amerikanska Samoa

GA

Gabon

LY

Libyen

SI

Slovenien (***)

AT

Österrike (***)

GD

Grenada

MA

Marocko

SK

Slovakien (***)

AU

Australien

GE

Georgien

MD

Moldavien

SL

Sierra Leone

AW

Aruba

GG

Guernsey (ej officiell landskod enligt ISO-3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

MG

Madagaskar

SM

San Marino

AZ

Azerbajdzjan

GH

Ghana

MH

Marshallöarna

SN

Senegal

BA

Bosnien och Hercegovina

GI

Gibraltar

MK (1)

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

SO

Somalia

BB

Barbados

GL

Grönland

ML

Mali

SR

Surinam

BD

Bangladesh

GM

Gambia

MM

Myanmar

ST

São Tomé och Príncipe

BE

Belgien (***)

GN

Guinea

MN

Mongoliet

SV

El Salvador

BF

Burkina Faso

GQ

Ekvatorialguinea

MO

Macau

SY

Syrien

BG

Bulgarien (***)

GR

Grekland (***)

MP

Norra Marianaöarna

SZ

Swaziland

BH

Bahrain

GS

Sydgeorgien och Södra Sandwichöarna

MR

Mauritanien

TC

Turks- och Caicosöarna

BI

Burundi

GT

Guatemala

MS

Montserrat

TD

Tchad

BJ

Benin

GU

Guam

MT

Malta (***)

TF

Franska sydterritorierna

BM

Bermuda

GW

Guinea-Bissau

MU

Mauritius

TG

Togo

BN

Brunei

GY

Guyana

MV

Maldiverna

TH

Thailand

BO

Bolivia

HK

Hongkong

MW

Malawi

TJ

Tadzjikistan

BR

Brasilien

HM

Heardön och McDonaldöarna

MX

Mexiko

TK

Tokelau

BS

Bahamas

HN

Honduras

MY

Malaysia

TM

Turkmenistan

BT

Bhutan

HR

Kroatien

MZ

Mocambique

TN

Tunisien

BV

Bouvetön

HT

Haiti

NA

Namibia

TO

Tonga

BW

Botswana

HU

Ungern (***)

NC

Nya Kaledonien

TP

Östtimor

BY

Vitryssland

ID

Indonesien

NE

Niger

TR

Turkiet

BZ

Belize

IE

Irland (***)

NF

Norfolkön

TT

Trinidad och Tobago

CA

Kanada

IL

Israel

NG

Nigeria

TV

Tuvalu

CC

Kokosöarna (eller Keelingöarna)

IM

Isle of Man (ej officiell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

NI

Nicaragua

TW

Taiwan

CD

Demokratiska republiken Kongo

IN

Indien

NL

Nederländerna (***)

TZ

Tanzania

CF

Centralafrikanska republiken

IO

Brittiska territoriet i Indiska oceanen

NO

Norge

UA

Ukraina

CG

Kongo

IQ

Irak

NP

Nepal

UG

Uganda

CH

Schweiz

IR

Iran

NR

Nauru

UK

Förenade konungariket

CI

Elfenbenskusten

IS

Island

NU

Niue

UM

Förenta staternas mindre öar i Oceanien och Västindien

CK

Cooköarna

IT

Italien (***)

NZ

Nya Zeeland

US

Förenta staterna

CL

Chile

JE

Jersey (ej officiell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

OM

Oman

UY

Uruguay

CM

Kamerun

JM

Jamaica

PA

Panama

UZ

Uzbekistan

CN

Kina

JO

Jordanien

PE

Peru

VA

Heliga stolen (Vatikanstaten)

CO

Colombia

JP

Japan

PF

Franska Polynesien

VC

Saint Vincent och Grenadinerna

CR

Costa Rica

KE

Kenya

PG

Papua Nya Guinea

VE

Venezuela

CU

Kuba

KG

Kirgizistan

PH

Filippinerna

VG

Brittiska Jungfruöarna

CV

Kap Verde

KH

Kambodja

PK

Pakistan

VI

Amerikanska Jungfruöarna

CX

Julön

KI

Kiribati

PL

Polen (***)

VN

Vietnam

CY

Cypern (***)

KM

Komorerna

PN

Pitcairn

VU

Vanuatu

CZ

Tjeckien (***)

KN

Saint Christopher och Nevis

PS

Det ockuperade palestinska territoriet

WF

Wallis- och Futunaöarna

DE

Tyskland (***)

KP

Nordkorea

PT

(***)Portugal

WS

Samoa

DJ

Djibouti

KR

Sydkorea

PW

Palau

YE

Jemen

DK

Danmark (***)

KW

Kuwait

PY

Paraguay

DM

Dominica

KY

Caymanöarna

ZA

Sydafrika

DO

Dominikanska republiken

ZM

Zambia

DZ

Algeriet

ZW

Zimbabwe

EC

Ecuador

Z8

Extra-EU27, ej fördelat

RS

Serbien

A2

Kontrolleras från det land som sammanställer uppgifterna

Z7

Lika delad kontroll av yttersta kontrollerande institutionella enheter  (****)i mer än en medlemsstat

ME

Montenegro

NIVÅER FÖR FÖRDELNING EFTER VERKSAMHET

| Nivå 1 | Nivå 2 |
| --- | --- |
| | NACE Rev. 1.1 (1) |
| VERKSAMHET TOTALT | VERKSAMHET TOTALT | Avdelning C till O (utom L) |
| UTVINNING AV MINERAL | UTVINNING AV MINERAL | Avdelning C |
| Omfattar: | |
| Utvinning av råpetroleum och naturgas | Huvudgrupp 11 |
| TILLVERKNING | TILLVERKNING | Avdelning D |
| Livsmedelsframställning | Underavdelning DA |
| Textil- och beklädnadsvarutillverkning | Underavdelning DB |
| Trävarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion | Underavdelning DD och DE |
| Textil- och trävaruverksamhet, totalt | |
| Tillverkning av raffinerade petroleumprodukter och övrig bearbetning | Huvudgrupp 23 |
| Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter | Huvudgrupp 24 |
| Tillverkning av gummi- och plastvaror | Huvudgrupp 25 |
| Petr., kemik., gummi, plastvaror | Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror, totalt | |
| Metallprodukter | Underavdelning DJ |
| Maskiner | Huvudgrupp 29 |
| Metallprodukter och maskiner, totalt | |
| Kontorsmaskiner och datorer | Huvudgrupp 30 |
| Teleprodukter | Huvudgrupp 32 |
| Kontorsmaskiner, datorer, teleprod. | Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter, totalt | |
| Motorfordon, andra transportmedel | Motorfordon | Huvudgrupp 34 |
| Andra transportmedel | Huvudgrupp 35 |
| Motorfordon och andra transportmedel, totalt | |
| Övrig tillverkning | |
| EL, GAS, VÄRME, VATTEN VATTENFÖRSÖRJNING & WATER | EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING | Avdelning E |
| BYGGVERKSAMHET | BYGGVERKSAMHET | Avdelning F |
| TJÄNSTER, TOTALT | TJÄNSTER, TOTALT | |
| HANDEL OCH REPARATIONER | HANDEL OCH REPARATIONER | Avdelning G |
| Handel med och service av motorfordon; detaljhandel med drivmedel | Huvudgrupp 50 |
| Parti- och agenturhandel utom med motorfordon | Huvudgrupp 51 |
| Detaljhandel utom med motorfordon, reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar | Huvudgrupp 52 |
| HOTELL, RESTAURANGER | HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET | Avdelning H |
| TRANSP., MAGASIN, KOMM. | TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION | Avdelning I |
| Transport och varulagring | Huvudgrupp 60, 61, 62, 63 |
| Landtransport; transport i rörsystem | Huvudgrupp 60 |
| Sjötransport | Huvudgrupp 61 |
| Lufttransport | Huvudgrupp 62 |
| Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet | Huvudgrupp 63 |
| Post och telekommunikationer | Huvudgrupp 64 |
| Postbefordran | Grupp 641 |
| Telekommunikation | Grupp 642 |
| FINANSIELL VERKSAMHET | FINANSIELL VERKSAMHET | Avdelning J |
| Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet | Huvudgrupp 65 |
| Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring | Huvudgrupp 66 |
| Stödtjänster till finansiell verksamhet | Huvudgrupp 67 |
| FASTIGHETSVERKSAMHET | Avdelning K, Huvudgrupp 70 |
| UTHYRN. AV FORD OCH MASK. UTAN BEMANN., HUSHÅLLSART., VAROR FÖR PERS. BRUK | Avdelning K, Huvudgrupp 71 |
| DATABEHANDLING M.M. | DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M. | Avdelning K, Huvudgrupp 72 |
| FOU | FORSKNING OCH UTVECKLING | Avdelning K, Huvudgrupp 73 |
| ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER | ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER | Avdelning K, Huvudgrupp 74 |
| Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, holdingverksamhet | Grupp 741 |
| Juridisk verksamhet | Undergrupp 7411 |
| Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning | Undergrupp 7412 |
| Marknads- och opinionsundersökning | Undergrupp 7413 |
| Konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m. | Undergrupp 7414 |
| Holdingverksamhet | Undergrupp 7415 |
| Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d. | Grupp 742 |
| Reklamverksamhet | Grupp 744 |
| Övriga företagstjänster | Grupp 743, 745, 746, 747, 748 |
| REKR., KULTUR, SPORT | UTBILDNING | Avdelning M |
| HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALA TJÄNSTER; VETERINÄRVERKSAMHET | Avdelning N |
| AVLOPPSRENING OCH AVFALLSHANTERING | Avdelning O, Huvudgrupp 90 |
| INTRESSEBEVAKNING; RELIGIÖS VERKSAMHET | Avdelning O, Huvudgrupp 91 |
| REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET | Avdelning O, Huvudgrupp 92 |
| Film- och videoverksamhet, radio- och TV-programverksamhet, övrig underhållsverksamhet | Grupp 921, 922, 923 |
| Nyhetsservice | Grupp 924 |
| Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m. | Grupp 925 |
| Sportverksamhet; annan rekreationsverksamhet | Grupp 926, 927 |
| ANNAN SERVICEVERKSAMHET | Avdelning O, Huvudgrupp 93 |
| Ej fördelat | |

Nivå 1

Nivå 2

NACE Rev. 1.1 (1)

VERKSAMHET TOTALT

VERKSAMHET TOTALT

Avdelning C till O (utom L)

UTVINNING AV MINERAL

UTVINNING AV MINERAL

Avdelning C

Omfattar:

Utvinning av råpetroleum och naturgas

Huvudgrupp 11

TILLVERKNING

TILLVERKNING

Avdelning D

Livsmedelsframställning

Underavdelning DA

Textil- och beklädnadsvarutillverkning

Underavdelning DB

Trävarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion

Underavdelning DD och DE

Textil- och trävaruverksamhet, totalt

Tillverkning av raffinerade petroleumprodukter och övrig bearbetning

Huvudgrupp 23

Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter

Huvudgrupp 24

Tillverkning av gummi- och plastvaror

Huvudgrupp 25

Petr., kemik., gummi, plastvaror

Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror, totalt

Metallprodukter

Underavdelning DJ

Maskiner

Huvudgrupp 29

Metallprodukter och maskiner, totalt

Kontorsmaskiner och datorer

Huvudgrupp 30

Teleprodukter

Huvudgrupp 32

Kontorsmaskiner, datorer, teleprod.

Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter, totalt

Motorfordon, andra transportmedel

Motorfordon

Huvudgrupp 34

Andra transportmedel

Huvudgrupp 35

Motorfordon och andra transportmedel, totalt

Övrig tillverkning

EL, GAS, VÄRME, VATTEN VATTENFÖRSÖRJNING & WATER

EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING

Avdelning E

BYGGVERKSAMHET

BYGGVERKSAMHET

Avdelning F

TJÄNSTER, TOTALT

TJÄNSTER, TOTALT

HANDEL OCH REPARATIONER

HANDEL OCH REPARATIONER

Avdelning G

Handel med och service av motorfordon; detaljhandel med drivmedel

Huvudgrupp 50

Parti- och agenturhandel utom med motorfordon

Huvudgrupp 51

Detaljhandel utom med motorfordon, reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar

Huvudgrupp 52

HOTELL, RESTAURANGER

HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET

Avdelning H

TRANSP., MAGASIN, KOMM.

TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION

Avdelning I

Transport och varulagring

Huvudgrupp 60, 61, 62, 63

Landtransport; transport i rörsystem

Huvudgrupp 60

Sjötransport

Huvudgrupp 61

Lufttransport

Huvudgrupp 62

Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet

Huvudgrupp 63

Post och telekommunikationer

Huvudgrupp 64

Postbefordran

Grupp 641

Telekommunikation

Grupp 642

FINANSIELL VERKSAMHET

FINANSIELL VERKSAMHET

Avdelning J

Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet

Huvudgrupp 65

Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring

Huvudgrupp 66

Stödtjänster till finansiell verksamhet

Huvudgrupp 67

FASTIGHETSVERKSAMHET

Avdelning K, Huvudgrupp 70

UTHYRN. AV FORD OCH MASK. UTAN BEMANN., HUSHÅLLSART., VAROR FÖR PERS. BRUK

Avdelning K, Huvudgrupp 71

DATABEHANDLING M.M.

DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M.

Avdelning K, Huvudgrupp 72

FOU

FORSKNING OCH UTVECKLING

Avdelning K, Huvudgrupp 73

ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER

ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER

Avdelning K, Huvudgrupp 74

Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, holdingverksamhet

Grupp 741

Juridisk verksamhet

Undergrupp 7411

Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning

Undergrupp 7412

Marknads- och opinionsundersökning

Undergrupp 7413

Konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m.

Undergrupp 7414

Holdingverksamhet

Undergrupp 7415

Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d.

Grupp 742

Reklamverksamhet

Grupp 744

Övriga företagstjänster

Grupp 743, 745, 746, 747, 748

REKR., KULTUR, SPORT

UTBILDNING

Avdelning M

HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALA TJÄNSTER; VETERINÄRVERKSAMHET

Avdelning N

AVLOPPSRENING OCH AVFALLSHANTERING

Avdelning O, Huvudgrupp 90

INTRESSEBEVAKNING; RELIGIÖS VERKSAMHET

Avdelning O, Huvudgrupp 91

REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET

Avdelning O, Huvudgrupp 92

Film- och videoverksamhet, radio- och TV-programverksamhet, övrig underhållsverksamhet

Grupp 921, 922, 923

Nyhetsservice

Grupp 924

Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m.

Grupp 925

Sportverksamhet; annan rekreationsverksamhet

Grupp 926, 927

ANNAN SERVICEVERKSAMHET

Avdelning O, Huvudgrupp 93

Ej fördelat

| Nivå 3 (NACE Rev. 1.1) |
| --- |
| Rubrik | Begärd grad av noggrannhet |
| Näringsverksamhet | Avdelning C till K |
| Utvinning av mineral | Avdelning C |
| Tillverkning | Avdelning D
  Alla underavdelningar DA till DN
  Alla huvudgrupper 15 till 37 |
| Aggregat: |
| Högteknologi (HIT)
  Medelhög tekniknivå (MHT)
  Medellåg tekniknivå (MLT)
  Lågteknologi (LOT) | 24.4, 30, 32, 33, 35.3
  24 utom 24.4, 29, 31, 34, 35.2, 35.4, 35.5
  23, 25-28, 35.1
  15-22, 36, 37 |
| El-, gas-, värme- och vattenförsörjning | Avdelning E
  Alla huvudgrupper (40 och 41) |
| Byggverksamhet | Avdelning F (huvudgrupp 45)
  Alla grupper (45.1 till 45.5) |
| Partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar | Avdelning G
  Alla huvudgrupper (50 till 52)
  Grupperna 50.1+50.2+50.3, 50.4, 50.5, 51.1 till 51.9
  Grupperna 52.1 till 52.7 |
| Hotell- och restaurangverksamhet | Avdelning H (huvudgrupp 55)
  Grupperna 55.1 till 55.5 |
| Transport, magasinering och kommunikation | Avdelning I
  Alla huvudgrupper
  Grupperna 60.1, 60.2, 60.3, 63.1+63.2, 63.3, 63.4, 64.1, 64.2 |
| Finansiell verksamhet | Avdelning J
  Alla huvudgrupper |
| Fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster | Avdelning K
  Huvudgrupp 70
  Huvudgrupp 71, grupperna 71.1+71.2, 71.3 och 71.4
  Huvudgrupp 72, grupperna 72.1 till 72.6
  Huvudgrupp 73
  Huvudgrupp 74, aggregaten 74.1 till 74.4 och 74.5 till 74.8 |

Nivå 3 (NACE Rev. 1.1)

Rubrik

Begärd grad av noggrannhet

Näringsverksamhet

Avdelning C till K

Utvinning av mineral

Avdelning C

Tillverkning

Avdelning D

Alla underavdelningar DA till DN

Alla huvudgrupper 15 till 37

Aggregat:

Högteknologi (HIT)

Medelhög tekniknivå (MHT)

Medellåg tekniknivå (MLT)

Lågteknologi (LOT)

24.4, 30, 32, 33, 35.3

24 utom 24.4, 29, 31, 34, 35.2, 35.4, 35.5

23, 25-28, 35.1

15-22, 36, 37

El-, gas-, värme- och vattenförsörjning

Avdelning E

Alla huvudgrupper (40 och 41)

Byggverksamhet

Avdelning F (huvudgrupp 45)

Alla grupper (45.1 till 45.5)

Partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar

Avdelning G

Alla huvudgrupper (50 till 52)

Grupperna 50.1+50.2+50.3, 50.4, 50.5, 51.1 till 51.9

Grupperna 52.1 till 52.7

Hotell- och restaurangverksamhet

Avdelning H (huvudgrupp 55)

Grupperna 55.1 till 55.5

Transport, magasinering och kommunikation

Avdelning I

Alla huvudgrupper

Grupperna 60.1, 60.2, 60.3, 63.1+63.2, 63.3, 63.4, 64.1, 64.2

Finansiell verksamhet

Avdelning J

Alla huvudgrupper

Fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster

Avdelning K

Huvudgrupp 70

Huvudgrupp 71, grupperna 71.1+71.2, 71.3 och 71.4

Huvudgrupp 72, grupperna 72.1 till 72.6

Huvudgrupp 73

Huvudgrupp 74, aggregaten 74.1 till 74.4 och 74.5 till 74.8

---

(*)  Ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet.

(**)  Ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet.

(1)  Provisorisk kod som inte påverkar den slutgiltiga landsbeteckning som skall anges när de pågående förhandlingarna i Förenta nationerna slutförts.

(***)  Endast för statistik över utländska dotterbolag i det land som sammanställer uppgifterna.

(****)  Provisorisk kod som inte påverkar den slutgiltiga landsbeteckning som skall anges när de pågående förhandlingarna i Förenta nationerna slutförts.

(1)  Rådets förordning (EEG) nr 3037/90 av den 9 oktober 1990 om statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen (EGT L 293, 24.10.1990, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1893/2006.

P6_TA(2006)0548

Europeiskt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) (KOM(2006)0354 – C6-0206/2006 – 2006/0116(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0354), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0354),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2, 179.1 och 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0206/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2, 179.1 och 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0206/2006),

| — | med beaktande av kommissionens förklaring om demokratisk kontroll och enhetlighet i de externa åtgärderna, som fogats till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (”det interinstitutionella avtalet”), och den därmed sammanhängande brevväxlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förklaring om demokratisk kontroll och enhetlighet i de externa åtgärderna, som fogats till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (”det interinstitutionella avtalet”), och den därmed sammanhängande brevväxlingen,

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och budgetutskottet (A6-0376/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och budgetutskottet (A6-0376/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i lagförslaget måste vara förenlig med taket för rubrik 4 i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 37 i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i lagförslaget måste vara förenlig med taket för rubrik 4 i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 37 i det interinstitutionella avtalet.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TC1-COD(2006)0116

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2006 inför antagandet Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 179.1 och artikel 181a.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | För att göra gemenskapens externa bistånd effektivare och öppnare har man utarbetat en ny ram med bestämmelser om hur biståndet skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 (2) införs ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (3) av den 24 oktober 2006 upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument som direkt understöder EU:s grannskapspolitik. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [...] (*) av den 12 december 2006 (4) upprättas ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (nedan kallat ”instrumentet för utvecklingssamarbete”). Genom rådets förordning (EG) nr [...] av den [...] (5) upprättas ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (nedan kallat ”instrumentet för höginkomstländer”). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 (6) upprättas ett stabilitetsinstrument som tillhandahåller stöd i krissituationer och uppkommande krissituationer samt vid särskilda globala hot eller hot som berör flera regioner (nedan kallat ”stabilitetsinstrumentet”). Genom den här förordningen upprättas ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) som gör det möjligt att bevilja bistånd utan att tredjeländers regeringar och andra offentliga myndigheter behöver ge sitt samtycke. |
| --- | --- |

(1)

För att göra gemenskapens externa bistånd effektivare och öppnare har man utarbetat en ny ram med bestämmelser om hur biståndet skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 (2) införs ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 (3) av den 24 oktober 2006 upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument som direkt understöder EU:s grannskapspolitik. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [...] (*) av den 12 december 2006 (4) upprättas ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (nedan kallat ”instrumentet för utvecklingssamarbete”). Genom rådets förordning (EG) nr [...] av den [...] (5) upprättas ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (nedan kallat ”instrumentet för höginkomstländer”). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 (6) upprättas ett stabilitetsinstrument som tillhandahåller stöd i krissituationer och uppkommande krissituationer samt vid särskilda globala hot eller hot som berör flera regioner (nedan kallat ”stabilitetsinstrumentet”). Genom den här förordningen upprättas ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) som gör det möjligt att bevilja bistånd utan att tredjeländers regeringar och andra offentliga myndigheter behöver ge sitt samtycke.

| (2) | I artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna.

| (3) | Att främja, utveckla och befästa demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är ett av de främsta målen för gemenskapens utvecklingspolitik och för dess ekonomiska, finansiella och tekniska samarbete med tredjeländer (7). Åtagandet att respektera, främja och skydda de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna utgör en väsentlig beståndsdel i gemenskapens avtalsförbindelser med tredjeländer (8). |
| --- | --- |

(3)

Att främja, utveckla och befästa demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är ett av de främsta målen för gemenskapens utvecklingspolitik och för dess ekonomiska, finansiella och tekniska samarbete med tredjeländer (7). Åtagandet att respektera, främja och skydda de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna utgör en väsentlig beståndsdel i gemenskapens avtalsförbindelser med tredjeländer (8).

| (4) | Detta finansieringsinstrument bidrar till att målen uppnås för det europeiska samförstånd om utveckling som antogs gemensamt av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen den 20 december 2005 (9). I det europeiska samförståndet om utveckling understryks att ”framsteg med skydd av de mänskliga rättigheterna, god samhällsstyrning och demokratisering är grundläggande för fattigdomsminskning och hållbar utveckling” och utgör därmed en bidragande faktor när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

(4)

Detta finansieringsinstrument bidrar till att målen uppnås för det europeiska samförstånd om utveckling som antogs gemensamt av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen den 20 december 2005 (9). I det europeiska samförståndet om utveckling understryks att ”framsteg med skydd av de mänskliga rättigheterna, god samhällsstyrning och demokratisering är grundläggande för fattigdomsminskning och hållbar utveckling” och utgör därmed en bidragande faktor när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| (5) | Denna förordning omfattar ett starkt jämställdhetsinslag mot bakgrund av att det europeiska samförståndet om utveckling på nytt bekräftat att främjandet av jämställdhetsperspektivet och kvinnors rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet och en fråga om social rättvisa liksom en bidragande faktor när det gäller att uppnå samtliga millennieutvecklingsmål samt genomföra handlingsprogrammet från Kairo och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning omfattar ett starkt jämställdhetsinslag mot bakgrund av att det europeiska samförståndet om utveckling på nytt bekräftat att främjandet av jämställdhetsperspektivet och kvinnors rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet och en fråga om social rättvisa liksom en bidragande faktor när det gäller att uppnå samtliga millennieutvecklingsmål samt genomföra handlingsprogrammet från Kairo och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| (6) | Detta finansieringsinstrument bidrar till att målen för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik uppnås, så som de anges i artikel 11.1 i fördraget om Europeiska unionen och modifierats genom EU:s riktlinjer, när det gäller att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen och sörja för respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

(6)

Detta finansieringsinstrument bidrar till att målen för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik uppnås, så som de anges i artikel 11.1 i fördraget om Europeiska unionen och modifierats genom EU:s riktlinjer, när det gäller att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen och sörja för respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| (7) | Gemenskapens bidrag till att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen och sörja för respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna har sin grund i de allmänna principerna i det internationella regelverket för mänskliga rättigheter (International Bill of Human Rights) och i alla andra instrument för de mänskliga rättigheterna som antagits inom ramen för Förenta nationerna, tillsammans med relevanta regionala människorättsinstrument. |
| --- | --- |

(7)

Gemenskapens bidrag till att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen och sörja för respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna har sin grund i de allmänna principerna i det internationella regelverket för mänskliga rättigheter (International Bill of Human Rights) och i alla andra instrument för de mänskliga rättigheterna som antagits inom ramen för Förenta nationerna, tillsammans med relevanta regionala människorättsinstrument.

| (8) | Demokrati och mänskliga rättigheter hör oupplösligt samman. De grundläggande friheterna yttrandefrihet och föreningsfrihet är en förutsättning för politisk pluralism och den demokratiska processen, medan demokratisk kontroll och maktfördelning är av avgörande betydelse för att bevara ett oberoende rättsväsen och upprätthålla rättsstatsprincipen, vilka i sin tur är nödvändiga för ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(8)

Demokrati och mänskliga rättigheter hör oupplösligt samman. De grundläggande friheterna yttrandefrihet och föreningsfrihet är en förutsättning för politisk pluralism och den demokratiska processen, medan demokratisk kontroll och maktfördelning är av avgörande betydelse för att bevara ett oberoende rättsväsen och upprätthålla rättsstatsprincipen, vilka i sin tur är nödvändiga för ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna.

| (9) | De mänskliga rättigheterna ses mot bakgrund av allmänt accepterade internationella normer, medan demokrati också måste ses som en process, något som växer fram inifrån och som rör alla delar av samhället och en rad institutioner, särskilt nationella demokratiska parlament, som bör garantera deltagande, representation, lyhördhet och ansvarighet. Uppgiften att bygga upp och bevara en människorättskultur och att få demokratin att fungera för medborgarna – vilket är särskilt angeläget och svårt i framväxande demokratier – är en ständig utmaning som först och främst angår folket i det berörda landet, vilket dock inte betyder att det internationella samfundets åtagande minskar. |
| --- | --- |

(9)

De mänskliga rättigheterna ses mot bakgrund av allmänt accepterade internationella normer, medan demokrati också måste ses som en process, något som växer fram inifrån och som rör alla delar av samhället och en rad institutioner, särskilt nationella demokratiska parlament, som bör garantera deltagande, representation, lyhördhet och ansvarighet. Uppgiften att bygga upp och bevara en människorättskultur och att få demokratin att fungera för medborgarna – vilket är särskilt angeläget och svårt i framväxande demokratier – är en ständig utmaning som först och främst angår folket i det berörda landet, vilket dock inte betyder att det internationella samfundets åtagande minskar.

| (10) | För att man skall kunna ta itu med frågorna ovan i god tid och på ett öppet, effektivt och flexibelt sätt även efter det att giltighetstiden löpt ut för rådets förordning (EG) nr 975/1999 av den 29 april 1999 om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (10) och rådets förordning (EG) nr 976/1999 av den 29 april 1999 om att fastställa krav för genomförande av gemenskapsåtgärder som inte avser utvecklingssamarbete och som inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i tredje land (11), som utgör rättslig grund för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter och som upphör att gälla den 31 december 2006, krävs särskilda finansiella medel och ett särskilt finansieringsinstrument som kan fortsätta att arbeta på ett oberoende sätt och som samtidigt kompletterar och förstärker närbesläktade gemenskapsinstrument för externt bistånd, partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (12), och det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

(10)

För att man skall kunna ta itu med frågorna ovan i god tid och på ett öppet, effektivt och flexibelt sätt även efter det att giltighetstiden löpt ut för rådets förordning (EG) nr 975/1999 av den 29 april 1999 om att fastställa krav för genomförande av åtgärder för utvecklingssamarbete som bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (10) och rådets förordning (EG) nr 976/1999 av den 29 april 1999 om att fastställa krav för genomförande av gemenskapsåtgärder som inte avser utvecklingssamarbete och som inom ramen för gemenskapens utvecklingspolitik bidrar till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i tredje land (11), som utgör rättslig grund för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter och som upphör att gälla den 31 december 2006, krävs särskilda finansiella medel och ett särskilt finansieringsinstrument som kan fortsätta att arbeta på ett oberoende sätt och som samtidigt kompletterar och förstärker närbesläktade gemenskapsinstrument för externt bistånd, partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (12), och det humanitära biståndet.

| (11) | Gemenskapens bistånd enligt denna förordning är avsett att komplettera de andra instrument som finns för att genomföra EU:s politik för demokrati och mänskliga rättigheter och som sträcker sig från politisk dialog och diplomati till olika instrument för finansiellt och tekniskt samarbete, inbegripet såväl geografiska som tematiska program. Det kommer också att komplettera de mer krisbetonade insatserna inom ramen för stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

(11)

Gemenskapens bistånd enligt denna förordning är avsett att komplettera de andra instrument som finns för att genomföra EU:s politik för demokrati och mänskliga rättigheter och som sträcker sig från politisk dialog och diplomati till olika instrument för finansiellt och tekniskt samarbete, inbegripet såväl geografiska som tematiska program. Det kommer också att komplettera de mer krisbetonade insatserna inom ramen för stabilitetsinstrumentet.

| (12) | Framför allt tillhandahåller gemenskapen genom denna förordning bistånd som gör det möjligt att i partnerskap med det civila samhället ta itu med globala, regionala, nationella och lokala människorätts- och demokratiseringsfrågor och som fungerar både som tillägg och komplement till de åtgärder som gemenskapen och partnerländerna kommit överens om när det gäller samarbetet inom ramen för föranslutningsinstrumentet, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete, Cotonouavtalet med AVS-länderna, instrumentet för samarbete med höginkomstländer samt stabilitetsinstrumentet, varvid alla typer av sociala åtgärder omfattas som vidtas av enskilda personer eller grupper som är självständiga gentemot staten och aktiva på området för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

(12)

Framför allt tillhandahåller gemenskapen genom denna förordning bistånd som gör det möjligt att i partnerskap med det civila samhället ta itu med globala, regionala, nationella och lokala människorätts- och demokratiseringsfrågor och som fungerar både som tillägg och komplement till de åtgärder som gemenskapen och partnerländerna kommit överens om när det gäller samarbetet inom ramen för föranslutningsinstrumentet, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete, Cotonouavtalet med AVS-länderna, instrumentet för samarbete med höginkomstländer samt stabilitetsinstrumentet, varvid alla typer av sociala åtgärder omfattas som vidtas av enskilda personer eller grupper som är självständiga gentemot staten och aktiva på området för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati.

| (13) | Målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter måste vidare i allt högre grad införlivas i alla befintliga finansieringsinstrument för externt bistånd. Gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning kommer emellertid att ha en särskild kompletterande och ny roll, eftersom det är övergripande till sin natur och inte är beroende av samtycke från tredjeländernas regeringar och andra offentliga myndigheter. Detta möjliggör samarbete med det civila samhället när det gäller känsliga människorätts- och demokratifrågor, inbegripet migranters åtnjutande av mänskliga rättigheter samt asylsökandes och internflyktingars rättigheter, och ger den flexibilitet som krävs för anpassning till föränderliga omständigheter eller stöd till nytänkande. Vidare skapas kapacitet inom gemenskapen att formulera och stödja särskilda mål och åtgärder på internationell nivå som inte är bundna till vare sig särskilda geografiska områden eller särskilda kriser, något som kan kräva samarbete över nationsgränserna eller inbegripa insatser såväl inom gemenskapen som i en rad tredjeländer. Förordningen tillhandahåller den nödvändiga ramen för insatser som kräver konsekvens i politiken, ett enhetligt förvaltningssystem och gemensamma verksamhetsnormer, t.ex. stöd till EU:s oberoende valövervakningsuppdrag. |
| --- | --- |

(13)

Målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter måste vidare i allt högre grad införlivas i alla befintliga finansieringsinstrument för externt bistånd. Gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning kommer emellertid att ha en särskild kompletterande och ny roll, eftersom det är övergripande till sin natur och inte är beroende av samtycke från tredjeländernas regeringar och andra offentliga myndigheter. Detta möjliggör samarbete med det civila samhället när det gäller känsliga människorätts- och demokratifrågor, inbegripet migranters åtnjutande av mänskliga rättigheter samt asylsökandes och internflyktingars rättigheter, och ger den flexibilitet som krävs för anpassning till föränderliga omständigheter eller stöd till nytänkande. Vidare skapas kapacitet inom gemenskapen att formulera och stödja särskilda mål och åtgärder på internationell nivå som inte är bundna till vare sig särskilda geografiska områden eller särskilda kriser, något som kan kräva samarbete över nationsgränserna eller inbegripa insatser såväl inom gemenskapen som i en rad tredjeländer. Förordningen tillhandahåller den nödvändiga ramen för insatser som kräver konsekvens i politiken, ett enhetligt förvaltningssystem och gemensamma verksamhetsnormer, t.ex. stöd till EU:s oberoende valövervakningsuppdrag.

| (14) | Utveckling och förstärkning av demokrati inom ramen för denna förordning bör inbegripa demokratiska parlament och deras förmåga att stödja och bidra till demokratiska reformprocesser. Nationella parlament bör därför vara berättigade till stöd inom ramen för denna förordning när detta är nödvändigt för att uppnå förordningens syften, såvida inte den föreslagna åtgärden kan finansieras genom ett liknande gemenskapsinstrument för bistånd till tredje land. |
| --- | --- |

(14)

Utveckling och förstärkning av demokrati inom ramen för denna förordning bör inbegripa demokratiska parlament och deras förmåga att stödja och bidra till demokratiska reformprocesser. Nationella parlament bör därför vara berättigade till stöd inom ramen för denna förordning när detta är nödvändigt för att uppnå förordningens syften, såvida inte den föreslagna åtgärden kan finansieras genom ett liknande gemenskapsinstrument för bistånd till tredje land.

| (15) | I EU:s ”riktlinjer för en stärkt operativ samordning mellan gemenskapen, företrädd av kommissionen, och medlemsstaterna på området för externt stöd” av den 21 januari 2001 betonas behovet av bättre samordning av EU:s externa bistånd när det gäller stöd för demokratisering och främjande av respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i hela världen. Kommissionen och medlemsstaterna bör sörja för att deras biståndsåtgärder kompletterar varandra och är förenliga, och undvika överlappningar eller upprepningar. Kommissionen och medlemsstaterna bör eftersträva en bättre samordning med andra givare. Gemenskapens politik i fråga om utvecklingssamarbete bör komplettera medlemsstaternas politik. |
| --- | --- |

(15)

I EU:s ”riktlinjer för en stärkt operativ samordning mellan gemenskapen, företrädd av kommissionen, och medlemsstaterna på området för externt stöd” av den 21 januari 2001 betonas behovet av bättre samordning av EU:s externa bistånd när det gäller stöd för demokratisering och främjande av respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i hela världen. Kommissionen och medlemsstaterna bör sörja för att deras biståndsåtgärder kompletterar varandra och är förenliga, och undvika överlappningar eller upprepningar. Kommissionen och medlemsstaterna bör eftersträva en bättre samordning med andra givare. Gemenskapens politik i fråga om utvecklingssamarbete bör komplettera medlemsstaternas politik.

| (16) | Gemenskapens bistånd för att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna är av sådan relevans och räckvidd att kommissionen regelbundet och ofta bör utbyta information med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(16)

Gemenskapens bistånd för att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna är av sådan relevans och räckvidd att kommissionen regelbundet och ofta bör utbyta information med Europaparlamentet.

| (17) | Kommissionen måste rådgöra med företrädare för det civila samhället samt andra givare och aktörer så tidigt som möjligt i programplaneringen för att underlätta de olika aktörernas bidrag och sörja för att deras biståndsåtgärder kompletterar varandra i största möjliga utsträckning. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen måste rådgöra med företrädare för det civila samhället samt andra givare och aktörer så tidigt som möjligt i programplaneringen för att underlätta de olika aktörernas bidrag och sörja för att deras biståndsåtgärder kompletterar varandra i största möjliga utsträckning.

| (18) | Gemenskapen måste snabbt kunna reagera på oförutsedda behov och vid särskilda omständigheter för att öka trovärdigheten och effektiviteten hos dess åtagande att främja demokrati och mänskliga rättigheter i länder där sådana situationer uppstår. Kommissionen måste därför ha möjlighet att besluta om särskilda åtgärder som inte omfattas av strategidokument. Detta instrument för förvaltning av bistånd motsvarar dem som ingår i de andra finansieringsinstrumenten för externt bistånd. |
| --- | --- |

(18)

Gemenskapen måste snabbt kunna reagera på oförutsedda behov och vid särskilda omständigheter för att öka trovärdigheten och effektiviteten hos dess åtagande att främja demokrati och mänskliga rättigheter i länder där sådana situationer uppstår. Kommissionen måste därför ha möjlighet att besluta om särskilda åtgärder som inte omfattas av strategidokument. Detta instrument för förvaltning av bistånd motsvarar dem som ingår i de andra finansieringsinstrumenten för externt bistånd.

| (19) | Gemenskapen bör också, på ett flexibelt sätt och i god tid, kunna bemöta människorättsförsvarares särskilda behov genom tillfälliga åtgärder som inte omfattas av ansökningsomgångar. Dessutom kan enheter som inte utgör rättssubjekt enligt tillämplig nationell lagstiftning vara berättigade till stöd enligt de villkor som fastställs i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Gemenskapen bör också, på ett flexibelt sätt och i god tid, kunna bemöta människorättsförsvarares särskilda behov genom tillfälliga åtgärder som inte omfattas av ansökningsomgångar. Dessutom kan enheter som inte utgör rättssubjekt enligt tillämplig nationell lagstiftning vara berättigade till stöd enligt de villkor som fastställs i budgetförordningen.

| (20) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2007–2013 som utgör det särskilda referensbeloppet för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (13). |
| --- | --- |

(20)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2007–2013 som utgör det särskilda referensbeloppet för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (13).

| (21) | Det är nödvändigt att säkerställa det ekonomiska stödet till Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, som erbjuder en europeisk magisterutbildning i mänskliga rättigheter och demokratisering och ett fortbildningsprogram mellan EU och FN, även efter det att giltighetstiden i slutet av 2006 löper ut för Europaparlamentets och rådets beslut 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (14), som utgjorde rättslig grund för finansieringen. |
| --- | --- |

(21)

Det är nödvändigt att säkerställa det ekonomiska stödet till Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, som erbjuder en europeisk magisterutbildning i mänskliga rättigheter och demokratisering och ett fortbildningsprogram mellan EU och FN, även efter det att giltighetstiden i slutet av 2006 löper ut för Europaparlamentets och rådets beslut 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (14), som utgjorde rättslig grund för finansieringen.

| (22) | Europeiska unionens valövervakningsuppdrag bidrar i hög grad och med goda resultat till demokratiprocesserna i tredjeländer (15). Främjandet av demokrati måste emellertid fortgå långt utöver endast under valprocesserna. Utgifterna för EU:s valövervakningsuppdrag bör därför inte ta upp en oproportionerligt stor del av det totala anslag som finns tillgängligt inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(22)

Europeiska unionens valövervakningsuppdrag bidrar i hög grad och med goda resultat till demokratiprocesserna i tredjeländer (15). Främjandet av demokrati måste emellertid fortgå långt utöver endast under valprocesserna. Utgifterna för EU:s valövervakningsuppdrag bör därför inte ta upp en oproportionerligt stor del av det totala anslag som finns tillgängligt inom ramen för denna förordning.

| (23) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).

| (24) | I enlighet med proportionalitetsprincipen är det, för att uppnå de grundläggande målen med förordningen, nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser om ett europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med proportionalitetsprincipen är det, för att uppnå de grundläggande målen med förordningen, nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser om ett europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

MÅL OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Mål

1.   Denna förordning upprättar ett europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter genom vilket gemenskapen skall tillhandahålla bistånd – inom ramen för gemenskapens utvecklingssamarbete och ekonomiska, finansiella och tekniska samarbete med tredjeländer – som överensstämmer med Europeiska unionens övergripande utrikespolitik och som skall bidra till att utveckla och befästa demokratin och rättsstatsprincipen samt respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

2.   Detta bistånd skall framför allt syfta till att

| a) | öka respekten för och iakttagandet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, såsom de fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i andra internationella och regionala människorättsinstrument, främja och befästa demokratin och de demokratiska reformerna i tredjeländer, i huvudsak genom stöd till organisationer i det civila samhället, ge stöd till och visa solidaritet med människorättsförsvarare och offer för förtryck och våld, samt stärka de delar av det civila samhället som arbetar med mänskliga rättigheter och främjande av demokrati, |
| --- | --- |

a)

öka respekten för och iakttagandet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, såsom de fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i andra internationella och regionala människorättsinstrument, främja och befästa demokratin och de demokratiska reformerna i tredjeländer, i huvudsak genom stöd till organisationer i det civila samhället, ge stöd till och visa solidaritet med människorättsförsvarare och offer för förtryck och våld, samt stärka de delar av det civila samhället som arbetar med mänskliga rättigheter och främjande av demokrati,

| b) | stödja och stärka det internationella och regionala systemet för skydd, främjande och övervakning av de mänskliga rättigheterna, främja demokratin och rättsstatsprincipen, samt stärka det civila samhällets aktiva roll inom dessa system, |
| --- | --- |

b)

stödja och stärka det internationella och regionala systemet för skydd, främjande och övervakning av de mänskliga rättigheterna, främja demokratin och rättsstatsprincipen, samt stärka det civila samhällets aktiva roll inom dessa system,

| c) | öka förtroendet för och förbättra tillförlitligheten hos de demokratiska valprocesserna, särskilt genom valövervakningsuppdrag och stöd till lokala organisationer i det civila samhället, vilka är engagerade i dessa processer. |
| --- | --- |

c)

öka förtroendet för och förbättra tillförlitligheten hos de demokratiska valprocesserna, särskilt genom valövervakningsuppdrag och stöd till lokala organisationer i det civila samhället, vilka är engagerade i dessa processer.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Med beaktande av artiklarna 1 och 3 skall gemenskapens bistånd ges på följande områden:

| a) | Främjande och stärkande av deltagardemokrati och representativ demokrati, inbegripet parlamentarisk demokrati, och demokratiseringsprocesser, i huvudsak genom det civila samhällets organisationer, bland annat när det gäller att






  i) | främja förenings- och mötesfriheterna, personers rätt att röra sig obehindrat, åsikts- och yttrandefriheten, inbegripet konstnärlig och kulturell frihet, mediernas oberoende, obehindrad tillgång till information samt åtgärder för att bekämpa administrativa hinder för utövandet av dessa friheter, inbegripet kampen mot censur, |
| --- | --- | --- |

a)

Främjande och stärkande av deltagardemokrati och representativ demokrati, inbegripet parlamentarisk demokrati, och demokratiseringsprocesser, i huvudsak genom det civila samhällets organisationer, bland annat när det gäller att

i)

främja förenings- och mötesfriheterna, personers rätt att röra sig obehindrat, åsikts- och yttrandefriheten, inbegripet konstnärlig och kulturell frihet, mediernas oberoende, obehindrad tillgång till information samt åtgärder för att bekämpa administrativa hinder för utövandet av dessa friheter, inbegripet kampen mot censur,

| ii) | stärka rättsstatsprincipen, främja rättsväsendets oberoende, stödja och utvärdera rättsliga och institutionella reformer och främja rätten till rättslig prövning, |
| --- | --- |

ii)

stärka rättsstatsprincipen, främja rättsväsendets oberoende, stödja och utvärdera rättsliga och institutionella reformer och främja rätten till rättslig prövning,

| iii) | främja och förstärka Internationella brottmålsdomstolen, de tillfälliga internationella brottmålsdomstolarna och de rättsliga övergångsförfarandena samt mekanismerna för sanning och försoning |
| --- | --- |

iii)

främja och förstärka Internationella brottmålsdomstolen, de tillfälliga internationella brottmålsdomstolarna och de rättsliga övergångsförfarandena samt mekanismerna för sanning och försoning

| iv) | stödja reformer som syftar till verklig och öppen demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn, inbegripet tillsyn av säkerhetssektorn och rättsväsendet, och uppmuntra åtgärder mot korruption, |
| --- | --- |

iv)

stödja reformer som syftar till verklig och öppen demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn, inbegripet tillsyn av säkerhetssektorn och rättsväsendet, och uppmuntra åtgärder mot korruption,

| v) | främja politisk pluralism och demokratisk politisk representation, och uppmuntra medborgarnas, särskilt marginaliserade gruppers, politiska delaktighet i demokratiska reformprocesser på lokal, regional och nationell nivå, |
| --- | --- |

v)

främja politisk pluralism och demokratisk politisk representation, och uppmuntra medborgarnas, särskilt marginaliserade gruppers, politiska delaktighet i demokratiska reformprocesser på lokal, regional och nationell nivå,

| vi) | verka för att män och kvinnor deltar på lika villkor i det civila samhället, näringslivet och politiken och främja principen om lika möjligheter för kvinnor och män, samt kvinnors deltagande och kvinnlig representation i politiska sammanhang, |
| --- | --- |

vi)

verka för att män och kvinnor deltar på lika villkor i det civila samhället, näringslivet och politiken och främja principen om lika möjligheter för kvinnor och män, samt kvinnors deltagande och kvinnlig representation i politiska sammanhang,

| vii) | stödja åtgärder för att underlätta en fredlig förlikning mellan olika gruppers intressen, inbegripet stöd för förtroendefrämjande åtgärder i fråga om mänskliga rättigheter och demokratisering. |
| --- | --- |

vii)

stödja åtgärder för att underlätta en fredlig förlikning mellan olika gruppers intressen, inbegripet stöd för förtroendefrämjande åtgärder i fråga om mänskliga rättigheter och demokratisering.

| b) | Främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna såsom de fastställs i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheterna och i andra internationella instrument som rör medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i huvudsak genom det civila samhällets organisationer, bland annat när det gäller






  i) | avskaffande av dödsstraffet, förhindrande av tortyr och misshandel och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, samt rehabilitering av offer för tortyr, |
| --- | --- | --- |

b)

Främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna såsom de fastställs i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheterna och i andra internationella instrument som rör medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i huvudsak genom det civila samhällets organisationer, bland annat när det gäller

i)

avskaffande av dödsstraffet, förhindrande av tortyr och misshandel och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, samt rehabilitering av offer för tortyr,

| ii) | stöd, skydd och hjälp för människorättsförsvarare, i enlighet med artikel 1 i FN:s förklaring om de rättigheter och skyldigheter som samhällets medborgare, grupper och organisationer har när det gäller att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

ii)

stöd, skydd och hjälp för människorättsförsvarare, i enlighet med artikel 1 i FN:s förklaring om de rättigheter och skyldigheter som samhällets medborgare, grupper och organisationer har när det gäller att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| iii) | kampen mot rasism och främlingsfientlighet samt alla former av diskriminering, inbegripet diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

iii)

kampen mot rasism och främlingsfientlighet samt alla former av diskriminering, inbegripet diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| iv) | rättigheter för ursprungsbefolkningar och rättigheter för personer som tillhör minoriteter eller etniska grupper, |
| --- | --- |

iv)

rättigheter för ursprungsbefolkningar och rättigheter för personer som tillhör minoriteter eller etniska grupper,

| v) | kvinnors rättigheter i enlighet med konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess frivilliga protokoll, inbegripet åtgärder för att bekämpa könsstympning av kvinnor, tvångsäktenskap, hedersrelaterade brott, människohandel samt alla andra former av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

v)

kvinnors rättigheter i enlighet med konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess frivilliga protokoll, inbegripet åtgärder för att bekämpa könsstympning av kvinnor, tvångsäktenskap, hedersrelaterade brott, människohandel samt alla andra former av våld mot kvinnor,

| vi) | barnets rättigheter i enlighet med FN-konventionen om barnets rättigheter och dess frivilliga protokoll, inbegripet kampen mot barnarbete, handel med barn och barnprostitution samt rekrytering och användning av barnsoldater, |
| --- | --- |

vi)

barnets rättigheter i enlighet med FN-konventionen om barnets rättigheter och dess frivilliga protokoll, inbegripet kampen mot barnarbete, handel med barn och barnprostitution samt rekrytering och användning av barnsoldater,

| vii) | funktionshindrade personers rättigheter, |
| --- | --- |

vii)

funktionshindrade personers rättigheter,

| viii) | främjande av grundläggande arbetsnormer och företagens sociala ansvar, |
| --- | --- |

viii)

främjande av grundläggande arbetsnormer och företagens sociala ansvar,

| ix) | utbildning, färdighetsträning och övervakning på områdena mänskliga rättigheter och demokrati, och på de områden som omfattas av punkt 1 a vii), |
| --- | --- |

ix)

utbildning, färdighetsträning och övervakning på områdena mänskliga rättigheter och demokrati, och på de områden som omfattas av punkt 1 a vii),

| x) | stöd för det civila samhällets lokala, regionala, nationella eller internationella organisationer, vilka arbetar med att skydda, främja eller skydda de mänskliga rättigheterna och med sådana åtgärder som avses i punkt 1 a vii). |
| --- | --- |

x)

stöd för det civila samhällets lokala, regionala, nationella eller internationella organisationer, vilka arbetar med att skydda, främja eller skydda de mänskliga rättigheterna och med sådana åtgärder som avses i punkt 1 a vii).

| c) | Stärkande av det internationella systemet för skydd av mänskliga rättigheter, rättvisa och rättsstatsprincipen samt främjande av demokrati, särskilt genom att






  i) | stödja internationella och regionala instrument som rör mänskliga rättigheter, rättvisa, rättsstatsprincipen och demokrati, |
| --- | --- | --- |

c)

Stärkande av det internationella systemet för skydd av mänskliga rättigheter, rättvisa och rättsstatsprincipen samt främjande av demokrati, särskilt genom att

i)

stödja internationella och regionala instrument som rör mänskliga rättigheter, rättvisa, rättsstatsprincipen och demokrati,

| ii) | främja det civila samhällets samarbete med internationella och regionala mellanstatliga organisationer och stödja det civila samhällets aktiviteter för att skydda och kontrollera genomförandet av internationella och regionala instrument rörande mänskliga rättigheter, rättvisa, rättsstatsprincipen och demokrati, |
| --- | --- |

ii)

främja det civila samhällets samarbete med internationella och regionala mellanstatliga organisationer och stödja det civila samhällets aktiviteter för att skydda och kontrollera genomförandet av internationella och regionala instrument rörande mänskliga rättigheter, rättvisa, rättsstatsprincipen och demokrati,

| iii) | främja iakttagandet av internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

iii)

främja iakttagandet av internationell humanitär rätt.

| d) | Uppbyggnad av förtroendet för och stärkandet av tillförlitligheten hos och insynen i demokratiska valprocesser, särskilt genom att






  i) | sända ut valövervakningsuppdrag från Europeiska unionen, |
| --- | --- | --- |

d)

Uppbyggnad av förtroendet för och stärkandet av tillförlitligheten hos och insynen i demokratiska valprocesser, särskilt genom att

i)

sända ut valövervakningsuppdrag från Europeiska unionen,

| ii) | vidta andra åtgärder för att övervaka valprocesser, |
| --- | --- |

ii)

vidta andra åtgärder för att övervaka valprocesser,

| iii) | bidra till att utveckla valövervakningskapaciteten bland det civila samhällets organisationer på regional och lokal nivå och stödja deras initiativ för att öka valdeltagandet för och förbättra uppföljningen av valprocessen, |
| --- | --- |

iii)

bidra till att utveckla valövervakningskapaciteten bland det civila samhällets organisationer på regional och lokal nivå och stödja deras initiativ för att öka valdeltagandet för och förbättra uppföljningen av valprocessen,

| iv) | stödja åtgärder för att genomföra rekommendationer från Europeiska unionens valövervakningsuppdrag, särskilt genom det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

iv)

stödja åtgärder för att genomföra rekommendationer från Europeiska unionens valövervakningsuppdrag, särskilt genom det civila samhällets organisationer.

2.   Alla biståndsåtgärder som avses i denna förordning skall närhelst det är befogat främja, och syfta till att skydda, jämställdhet, barnets rättigheter, ursprungsbefolkningars rättigheter, funktionshindrades rättigheter och principer såsom individens självbestämmande, deltagande i samhällslivet, icke-diskriminering av utsatta grupper samt ansvarsutkrävande.

3.   Biståndsåtgärderna enligt denna förordning skall genomföras på tredjeländers territorium eller vara direkt knutna till situationer som uppstår i tredjeländer eller ha ett direkt samband med globala eller regionala åtgärder.

Artikel 3

Komplementaritet och konsekvens i gemenskapsbiståndet

1.   Gemenskapsbistånd inom ramen för denna förordning skall vara i överensstämmelse med gemenskapens politik för utvecklingssamarbete och med EU:s utrikespolitik som helhet samt komplettera det bistånd som ges inom ramen för relevanta gemenskapsinstrument för externt bistånd och partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan. Ytterligare gemenskapsbistånd inom ramen för denna förordning skall ges för att stödja åtgärder inom ramen för närbesläktade instrument för externt bistånd.

2.   Kommissionen skall säkerställa att de åtgärder som antas inom ramen för denna förordning överensstämmer med gemenskapens övergripande strategiska ram och särskilt med målen för de ovannämnda instrumenten, samt med andra relevanta gemenskapsåtgärder.

3.   För att öka effektiviteten och konsekvensen i gemenskapens och medlemsstaternas biståndsåtgärder skall kommissionen sörja för nära samordning mellan sin egen verksamhet och medlemsstaternas verksamhet såväl på beslutsnivå som ute på fältet. Samordningen skall innefatta täta samråd och ett regelbundet utbyte av relevant information, inbegripet med andra givare, under de olika faserna av biståndet, i synnerhet på fältet.

4.   Kommissionen skall regelbundet informera och utbyta synpunkter med Europaparlamentet.

5.   Kommissionen skall regelbundet utbyta information med det civila samhället på alla nivåer, inbegripet i tredjeland.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE

Artikel 4

Allmän ram för genomförandet

Gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning skall genomföras genom följande åtgärder:

| a) | Strategidokument och eventuella ändringar av dessa |
| --- | --- |

a)

Strategidokument och eventuella ändringar av dessa

| b) | Årliga handlingsprogram |
| --- | --- |

b)

Årliga handlingsprogram

| c) | Särskilda åtgärder |
| --- | --- |

c)

Särskilda åtgärder

| d) | Ad hoc-åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Ad hoc-åtgärder.

Artikel 5

Strategidokument och eventuella ändringar av dessa

1.   Strategidokumenten skall innehålla en framställning av gemenskapens strategi för gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning, gemenskapens prioriteringar, den internationella situationen och de viktigaste partnernas verksamhet. De skall stå i överensstämmelse med det övergripande syfte, de målsättningar, det tillämpningsområde och de principer som fastställs i denna förordning.

2.   I strategidokumenten skall anges de prioriterade områden som gemenskapen valt ut för finansiering, särskilda mål, förväntade resultat och resultatindikatorer. Även det finansiella referensbeloppet, såväl sammantaget som för varje prioriterat område och vid behov i form av ett intervall, skall anges.

3.   Strategidokumenten och eventuella ändringar eller förlängningar av dessa skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2. De får inte omfatta en längre tidsperiod än denna förordnings giltighetstid. Strategidokumenten skall ses över efter halva tiden eller vid behov.

4.   Kommissionen och medlemsstaterna skall utbyta information och rådgöra med varandra och med andra givare och aktörer, inbegripet företrädare för det civila samhället, i ett tidigt skede av programplaneringen så att deras respektive åtgärder kan komplettera varandra.

Artikel 6

Årliga handlingsprogram

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 skall kommissionen anta årliga handlingsprogram på grundval av de strategidokument och eventuella ändringar av dessa som avses i artikel 5.

2.   De årliga handlingsprogrammen skall ange eftersträvade mål, åtgärdsområden, förväntade resultat, förvaltningsmetod samt beräknat totalt finansieringsbelopp. I handlingsprogrammen skall man beakta erfarenheterna från genomförandet av tidigare gemenskapsstöd. De skall innehålla en beskrivning av de åtgärder som skall finansieras, uppgift om finansieringsbelopp för varje åtgärd och en vägledande tidsplan för dess genomförande. Målen skall vara mätbara och uppfyllas inom en viss tidsfrist.

3.   De årliga handlingsprogrammen och eventuella ändringar eller förlängningar av dessa skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2. Om en ändring av ett årligt handlingsprogrammen inte överstiger 20 % av det totala belopp som anslagits för det skall ändringen antas av kommissionen. Kommissionen skall underrätta den kommitté som avses i artikel 17.1 om detta.

4.   Om ett årligt handlingsprogram ännu inte har antagits får kommissionen i undantagsfall på grundval av de strategidokument som avses i artikel 5 anta åtgärder som inte föreskrivits i ett årligt handlingsprogram enligt samma regler och förfaranden som gäller för de årliga handlingsprogrammen.

Artikel 7

Särskilda åtgärder

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 får kommissionen vid oförutsedda och vederbörligt motiverade behov eller i särskilda situationer anta särskilda åtgärder som inte omfattas av strategidokumenten.

2.   Eftersträvade mål, åtgärdsområden, förväntade resultat, förvaltningsförfaranden samt totalt finansieringsbelopp skall anges för de särskilda åtgärderna. Det skall lämnas en beskrivning av de åtgärder som skall finansieras, uppgift om finansieringsbelopp för varje åtgärd och den vägledande tidsplanen för deras genomförande. De skall innehålla en definition på de resultatindikatorer som skall bevakas då de särskilda åtgärderna skall genomföras.

3.   Om utgifterna för de särskilda åtgärderna är lika med eller överstiger 3 000 000 euros skall de antas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 17.2.

4.   Om utgifterna för de särskilda åtgärderna understiger 3 000 000 euros skall kommissionen underrätta Europaparlamentet och medlemsstaterna om åtgärderna inom tio arbetsdagar efter antagandet av dess beslut.

Artikel 8

Stödåtgärder

1.   Gemenskapsfinansieringen inom ramen för denna förordning får täcka utgifter för berednings-, uppföljnings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsåtgärder som är direkt nödvändiga för att genomföra denna förordning och förverkliga dess mål, t.ex. undersökningar, möten, informationsåtgärder, medvetandegörande, utbildningsåtgärder och publiceringsåtgärder, inbegripet utbildningsåtgärder för partner från det civila samhället, utgifter med anknytning till datornät som används för informationsutbyte samt varje annan utgift för administrativt eller tekniskt stöd som kommissionen kan vara nödvändigt för programmens förvaltning. Den får vid behov även omfatta utgifter för åtgärder som syftar till att framhäva stödåtgärdernas gemenskapskaraktär samt för verksamhet som syftar till att förklara stödåtgärdernas mål och resultat för allmänheten i de berörda länderna.

2.   Gemenskapsfinansieringen skall också täcka utgifter vid kommissionens delegationer för administrativt stöd som krävs för att förvalta åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning.

3.   Stödåtgärder som inte omfattas av strategidokument enligt artikel 5 skall antas av kommissionen i enlighet med artikel 7.3 och 7.4.

Artikel 9

Ad hoc-åtgärder

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 får kommissionen anslå små gåvobistånd på ad hoc-basis till människorättsförsvarare för att möta brådskande skyddsbehov.

2.   Kommissionen skall regelbundet underrätta Europaparlamentet och medlemsstaterna om de ad hoc-åtgärder som vidtas.

Artikel 10

Stödberättigade organ och aktörer

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 skall följande oberoende och redovisningsskyldiga organ och aktörer vara berättigade till stöd inom ramen för denna förordning i syfte att genomföra de biståndsåtgärder som avses i artiklarna 6, 7 och 9:

| a) | Det civila samhällets organisationer, inbegripet icke-statliga ideella organisationer och oberoende politiska stiftelser, lokala organisationer och privaträttsliga ideella organ, institutioner och organisationer samt deras nätverk på lokal, nationell, regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

a)

Det civila samhällets organisationer, inbegripet icke-statliga ideella organisationer och oberoende politiska stiftelser, lokala organisationer och privaträttsliga ideella organ, institutioner och organisationer samt deras nätverk på lokal, nationell, regional och internationell nivå.

| b) | Offentligrättsliga ideella organ, institutioner och organisationer samt nätverk på lokal, nationell, regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

b)

Offentligrättsliga ideella organ, institutioner och organisationer samt nätverk på lokal, nationell, regional och internationell nivå.

| c) | Nationella, regionala och internationella parlamentariska församlingar, när detta är nödvändigt för att förverkliga instrumentets målsättningar och under förutsättning att den föreslagna åtgärden inte kan finansieras genom ett relaterat gemenskapsinstrument för externt bistånd. |
| --- | --- |

c)

Nationella, regionala och internationella parlamentariska församlingar, när detta är nödvändigt för att förverkliga instrumentets målsättningar och under förutsättning att den föreslagna åtgärden inte kan finansieras genom ett relaterat gemenskapsinstrument för externt bistånd.

| d) | Internationella och regionala mellanstatliga organisationer. |
| --- | --- |

d)

Internationella och regionala mellanstatliga organisationer.

| e) | Fysiska personer, om detta är nödvändigt för att målen med denna förordning skall uppnås. |
| --- | --- |

e)

Fysiska personer, om detta är nödvändigt för att målen med denna förordning skall uppnås.

2.   Andra organ eller aktörer som inte anges i punkt 1 kan få stöd i exceptionella och vederbörligen motiverade fall, under förutsättning att detta är nödvändigt för att målen med denna förordning skall uppnås.

Artikel 11

Förvaltningsförfaranden

1.   De biståndsåtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning skall i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (17) och eventuella ändringar av denna genomföras centralt eller gemensamt med internationella organisationer i enlighet med artikel 53.1 i den förordningen.

2.   Om medfinansiering förekommer samt i andra vederbörligt motiverade fall får kommissionen i enlighet med artikel 54 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt uppgifter som avser budgetgenomförande, till sådana organ som anges i artikel 54.2 c i den förordningen.

Artikel 12

Budgetåtaganden

1.   Budgetåtaganden skall göras på grundval av beslut som fattats av kommissionen i enlighet med artiklarna 6, 7, 8 och 9.

2.   Finansiering från gemenskapen får juridiskt sett ske i bland annat följande former:

| a) | Överenskommelser om gåvobistånd, beslut om gåvobistånd eller överenskommelser om bidrag. |
| --- | --- |

a)

Överenskommelser om gåvobistånd, beslut om gåvobistånd eller överenskommelser om bidrag.

| b) | Överenskommelser enligt artikel 54 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. |
| --- | --- |

b)

Överenskommelser enligt artikel 54 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

| c) | Upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

c)

Upphandlingskontrakt.

| d) | Anställningskontrakt. |
| --- | --- |

d)

Anställningskontrakt.

Artikel 13

Former av finansiering

1.   Finansieringen från gemenskapen får ske i följande former:

| a) | Finansiering av projekt och program. |
| --- | --- |

a)

Finansiering av projekt och program.

| b) | Gåvobistånd för finansiering av program som lämnats in av sådana internationella och regionala mellanstatliga organisationer som anges i artikel 10.1 d. |
| --- | --- |

b)

Gåvobistånd för finansiering av program som lämnats in av sådana internationella och regionala mellanstatliga organisationer som anges i artikel 10.1 d.

| c) | Små gåvobistånd till människorättsförsvarare enligt artikel 2.1 b ii för finansiering av brådskande skyddsåtgärder i enlighet med artikel 9.1. |
| --- | --- |

c)

Små gåvobistånd till människorättsförsvarare enligt artikel 2.1 b ii för finansiering av brådskande skyddsåtgärder i enlighet med artikel 9.1.

| d) | Gåvobistånd till stöd för verksamhetskostnaderna för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

d)

Gåvobistånd till stöd för verksamhetskostnaderna för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter.

| e) | Gåvobistånd för driftskostnaderna för Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, särskilt för det europeiska magisterprogrammet i mänskliga rättigheter och demokratisering och fortbildningsprogrammet mellan EU och FN, till vilka tredjelandsmedborgare har full tillgång, liksom övrig utbildning, fortbildning och forskningsverksamhet som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering. |
| --- | --- |

e)

Gåvobistånd för driftskostnaderna för Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, särskilt för det europeiska magisterprogrammet i mänskliga rättigheter och demokratisering och fortbildningsprogrammet mellan EU och FN, till vilka tredjelandsmedborgare har full tillgång, liksom övrig utbildning, fortbildning och forskningsverksamhet som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering.

| f) | Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer. |
| --- | --- |

f)

Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer.

| g) | Finansiering av mänskliga och materiella resurser för att Europeiska unionens valövervakningsuppdrag skall kunna genomföras effektivt. |
| --- | --- |

g)

Finansiering av mänskliga och materiella resurser för att Europeiska unionens valövervakningsuppdrag skall kunna genomföras effektivt.

| h) | Avtal om offentlig upphandling enligt artikel 88 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. |
| --- | --- |

h)

Avtal om offentlig upphandling enligt artikel 88 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

2.   Åtgärder som finansieras med stöd av denna förordning får samfinansieras, särskilt med

| a) | medlemsstaterna och deras lokala myndigheter, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterna och deras lokala myndigheter, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ,

| b) | andra givarländer, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ, |
| --- | --- |

b)

andra givarländer, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ,

| c) | internationella och regionala mellanstatliga organisationer, |
| --- | --- |

c)

internationella och regionala mellanstatliga organisationer,

| d) | bolag, företag, andra privata organisationer eller aktörer, fackföreningar, fackförbund och andra icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

d)

bolag, företag, andra privata organisationer eller aktörer, fackföreningar, fackförbund och andra icke-statliga aktörer.

3.   Vid parallell samfinansiering skall projektet eller programmet delas upp i flera tydligt identifierbara delprojekt som vart och ett finansieras av de olika parter som svarar för samfinansieringen, så att det alltid klart framgår för vilket ändamål medlen använts. Vid gemensam samfinansiering skall den totala kostnaden för projektet eller programmet fördelas mellan de parter som svarar för samfinansieringen och medlen läggas samman så att finansieringskällan för en viss verksamhet inom ramen för projektet eller programmet inte kan identifieras.

4.   Vid gemensam samfinansiering får kommissionen ta emot och för de organs räkning som avses i punkt 2 a, b och c förvalta medel som är avsedda för genomförande av gemensamma åtgärder. Sådana medel skall hanteras som inkomster som avsatts för särskilda utgifter enligt artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

5.   Kommissionen får vid samfinansiering och i andra vederbörligen motiverade fall besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt uppgifter som avser budgetgenomförande, till de organ som avses i artikel 54.2 c i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

6.   Gemenskapsstöd skall inte användas för att betala skatt-, tull- eller andra avgifter i mottagarländerna.

Artikel 14

Deltagande i förfaranden samt regler om ursprung

1.   Deltagande i tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt skall inom ramen för denna förordning vara öppet för varje fysisk person som är medborgare i och varje juridisk person som är etablerad i ett av gemenskapens medlemsländer, i ett av Europeiska gemenskapen erkänt officiellt anslutnings- eller kandidatland eller land eller i en stat som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Deltagande i tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall också vara öppet för varje fysisk person som är medborgare i och varje juridisk person som är etablerad i ett land som enligt kommittén för utvecklingsbistånd vid Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD/DAC) definieras som utvecklingsland, utöver de fysiska och juridiska personer som är stödberättigade enligt denna förordning. Kommissionen skall offentliggöra den förteckning över utvecklingsländer som upprättats av OECD/DAC och uppdatera den på grundval av regelbundna översyner samt underrätta rådet om detta.

2.   Deltagandet i tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall också vara öppet för varje fysisk person som är medborgare i och varje juridisk person som är etablerad i ett annat land än de som avses i punkt 1, i de fall där det finns en överenskommelse om ömsesidig tillgång till det berörda landets externa bistånd. Ömsesidig tillgång skall beviljas när ett land erbjuder medlemsstaterna och det berörda mottagarlandet stödberättigande på lika villkor.

Ömsesidig tillgång skall fastställas genom ett särskilt beslut beträffande ett visst land eller en viss regional grupp av länder. Ett sådant beslut skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 17.2 och skall gälla under minst ett år.

3.   Deltagandet i tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall vara öppet för internationella organisationer.

4.   Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 skall inte hindra att vissa kategorier av stödberättigade organisationer kan delta på grund av sin karaktär eller sin belägenhet med avseende på målen för de åtgärder som skall genomföras.

5.   Experterna får vara av vilken nationalitet som helst. Detta påverkar inte tillämpningen av de kvalitetskrav och finansieringskrav som fastställs i gemenskapens regler om offentlig upphandling.

6.   Om åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning genomförs centralt i indirekt form genom att delegeras till specialiserade gemenskapsorgan, internationella eller nationella offentligrättsliga organ eller privaträttsliga organ i enlighet med artikel 54.2 c i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, skall deltagandet i tilldelningen av förvaltningsenhetens upphandlings- och bidragskontrakt vara öppet för fysiska personer som är medborgare i de länder som har tillgång till gemenskapens kontrakt och bidrag i enlighet med principerna i punkt 1 i denna artikel eller i något annat land som är stödberättigat enligt förvaltningsenhetens regler och förfaranden, samt för juridiska personer som är etablerade i dessa länder.

7.   Om gemenskapens bistånd omfattar en åtgärd som genomförs via en internationell organisation skall deltagandet i de berörda kontraktsförfarandena vara öppet för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt denna artikel samt för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt den organisationens regler, varvid hänsyn bör tas till att samma villkor skall gälla för samtliga givare. Samma regler skall gälla för varor, utrustning och experter.

8.   Om gemenskapens bistånd omfattar en åtgärd som samfinansieras med ett tredjeland enligt principen om ömsesidighet, med en regional organisation eller med en medlemsstat, skall deltagandet i de berörda kontraktsförfarandena vara öppet för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt denna artikel samt för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt de regler som gäller i tredjelandet, den regionala organisationen eller medlemsstaten i fråga. Samma regler skall gälla för varor, utrustning och experter.

9.   Varor och utrustning som köps in med stöd av ett kontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall ha ursprung i gemenskapen eller i ett land som är stödberättigat enligt punkterna 1 och 2. Betydelsen av begreppet ”ursprung” i denna förordning definieras i den relevanta gemenskapslagstiftningen om ursprungsregler.

10.   Kommissionen får i vederbörligen motiverade fall tillåta att fysiska och juridiska personer från länder som av tradition har ekonomiska band, handelsförbindelser eller geografiska band med grannländerna eller från andra tredjeländer deltar och att varor och utrustning av annat ursprung förvärvas och används.

11.   Undantag kan motiveras av att produkterna eller tjänsterna inte finns tillgängliga på marknaderna i de berörda länderna, att fallet är extremt brådskande fall eller att reglerna för stödberättigande skulle göra det omöjligt eller alltför svårt att genomföra ett projekt, ett program eller en åtgärd.

12.   Anbudsgivare som har tilldelats kontrakt skall respektera internationellt överenskomna grundläggande arbetsnormer, såsom Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer och konventionerna om föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, avskaffande av tvångsarbete och annat påtvingat arbete, undanröjande av diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning samt avskaffande av barnarbete.

Artikel 15

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.   Varje överenskommelse eller kontrakt som är följer av genomförandet av denna förordning skall innehålla bestämmelser om skydd av Europeiska gemenskapens finansiella intressen, särskilt med avseende på bedrägeri, korruption och andra oegentligheter i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (18), rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (19) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (20).

2.   Det skall i sådana överenskommelser och kontrakt uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten skall ha rätt att utföra granskningar av handlingar eller granskningar på platsen hos varje kontraktspart eller underentreprenör som mottagit gemenskapsmedel. Det skall i överenskommelsen eller kontraktet också uttryckligen anges att kommissionen skall ha rätt att genomföra kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2185/96.

Artikel 16

Utvärdering

1.   Kommissionen skall regelbundet övervaka och se över sina program och utvärdera programplaneringens effektivitet, samstämmighet och enhetlighet, i lämpliga fall genom oberoende externa utvärderingar, för att kontrollera om målen har uppnåtts och för att kunna utforma rekommendationer i syfte att förbättra framtida åtgärder. Hänsyn skall tas till förslag om oberoende externa utvärderingar som framläggs av parlamentet eller rådet.

2.   Kommissionen skall för kännedom överlämna utvärderingsrapporterna till den kommitté som avses i artikel 17.1 och till Europaparlamentet. Medlemsstaterna får begära att vissa utvärderingar tas upp i den kommitté som avses i artikel 17.1. Resultaten skall användas för att förbättra utformningen av programmen och tilldelningen av resurser.

3.   Kommissionen skall när så är lämpligt inbegripa alla aktörer i utvärderingen av det gemenskapsbistånd som ges inom ramen för denna förordning. Vidare skall gemensamma utvärderingar med medlemsstater, internationella organisationer eller andra organ uppmuntras.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté för demokrati och mänskliga rättigheter, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara 30 dagar.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 18

Årsrapport

1.   Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de biståndsåtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet och resultaten samt, i största möjliga utsträckning, de viktigaste effekterna av biståndet. Rapporten skall utgöra en integrerad del av årsrapporten om genomförandet av Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och genomförandet av det externa biståndet samt av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter.

2.   Årsrapporten skall innehålla information om de åtgärder som finansierats under det föregående året, resultaten av övervaknings- och utvärderingsverksamheten, de berörda partnernas deltagande samt om genomförandet av budgetåtaganden och betalningar, fördelade på globala, regionala och landsspecifika åtgärder och på stödområden.

Den skall omfatta en bedömning, i möjligaste mån på grundval av specifika och mätbara indikatorer, av i vilken utsträckning biståndet har kunnat uppfylla målen med denna förordning.

Artikel 19

Finansiellt referensbelopp

Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning skall för perioden 2007-2013 vara 1 104 000 000 euros. De årliga bemyndigandena skall fastställas av budgetmyndigheten inom de gränser som anges i budgetplanen för 2007–2013.

Artikel 20

Översyn

Kommissionen skall senast den 31 december 2010 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av hur denna förordning har genomförts under de tre första åren, i lämpliga fall tillsammans med ett lagstiftningsförslag med nödvändiga ändringar av denna förordning.

Artikel 21

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2006.

1

(2)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

3

(*)  EUT: Vänligen för in nummer och/eller datum på denna förordning.

*

(4)  EUT L ...

4

(5)  EUT L ...

5

(6)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 1.

6

(7)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 8 maj 2001 om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land.

7

(8)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 23 maj 1995 om införande av demokratiska principer och mänskliga rättigheter i avtal som ingås mellan gemenskapen och tredje land.

8

(9)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  EGT L 120, 8.5.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2110/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 1).

10

(11)  EGT L 120, 8.5.1999, s. 8. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

11

(12)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3; EUT L 385, 29.12.2004, s. 88.

12

(13)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

13

(14)  EUT L 138, 30.4.2004, s. 31.

14

(15)  Meddelande från kommissionen av den 11 april 2000 om EU:s stöd till och övervakning av val.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

16

(17)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

17

(18)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

18

(19)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

19

(20)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

20

P6_TA(2006)0549

Förebyggande av skador och främjande av säkerhet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rekommendation om förebyggande av skador och främjande av säkerhet (KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0329) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0329) (1),

| — | med beaktande av artikel 152.4 andra stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0238/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 152.4 andra stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0238/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0398/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0398/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (2a) | Människor över 65 år utgör 16 procent av EU:s sammanlagda befolkning, men drabbas av 40 procent av de dödliga olyckorna. Äldre människor löper således dubbelt så hög risk att råka ut för en dödlig olycka och rörbensfrakturer är den främsta orsaken till sjukhusvistelser bland äldre. |
| --- | --- |

(2a)

Människor över 65 år utgör 16 procent av EU:s sammanlagda befolkning, men drabbas av 40 procent av de dödliga olyckorna. Äldre människor löper således dubbelt så hög risk att råka ut för en dödlig olycka och rörbensfrakturer är den främsta orsaken till sjukhusvistelser bland äldre.

| (5a) | Folkhälsan påverkas av biologiska skillnader, miljö, tillgång till information och sociala och ekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

(5a)

Folkhälsan påverkas av biologiska skillnader, miljö, tillgång till information och sociala och ekonomiska förhållanden.

| (5b) | Genusperspektivet bör integreras på alla områden, även i hälso- och sjukvårdspolitiken. Man bör genomföra kvantitativa studier som utgår från kön och tilldela resurser enligt principen om könsrelaterad budgetering. |
| --- | --- |

(5b)

Genusperspektivet bör integreras på alla områden, även i hälso- och sjukvårdspolitiken. Man bör genomföra kvantitativa studier som utgår från kön och tilldela resurser enligt principen om könsrelaterad budgetering.

| (5c) | Våld mot kvinnor i hemmet är den vanligaste orsaken till död och invaliditet bland kvinnor i åldersgruppen 16–44 år. |
| --- | --- |

(5c)

Våld mot kvinnor i hemmet är den vanligaste orsaken till död och invaliditet bland kvinnor i åldersgruppen 16–44 år.

| (6) | Risken för skador är ojämnt fördelad över alla medlemsstater och
  alla socialgrupper
  . Risken för att dö av en skada är fem gånger större i den medlemsstat som har den högsta procentandelen skador än i den medlemsstat som har den lägsta. |
| --- | --- |

(6)

Risken för skador är ojämnt fördelad över alla medlemsstater och
  alla socialgrupper
  . Risken för att dö av en skada är fem gånger större i den medlemsstat som har den högsta procentandelen skador än i den medlemsstat som har den lägsta.

| (6) | Risken för skador är ojämnt fördelad över alla medlemsstater och
  varierar beroende på miljöförhållanden, arbetsförhållanden, sociala förhållanden, ålder och kön
  . Risken för att dö av en skada är fem gånger större i den medlemsstat som har den högsta procentandelen skador än i den medlemsstat som har den lägsta. |
| --- | --- |

(6)

Risken för skador är ojämnt fördelad över alla medlemsstater och
  varierar beroende på miljöförhållanden, arbetsförhållanden, sociala förhållanden, ålder och kön
  . Risken för att dö av en skada är fem gånger större i den medlemsstat som har den högsta procentandelen skador än i den medlemsstat som har den lägsta.

| (7) | I motsats till många andra orsaker till sjukdom och förtida död kan skador förebyggas genom att vi gör vår omgivning, samt de produkter och tjänster vi använder, säkrare. Det finns utförlig dokumentation som visar hur effektiva vissa olyckförebyggande åtgärder kan vara, åtgärder som trots detta ännu inte tillämpas över hela EU. |
| --- | --- |

(7)

I motsats till många andra orsaker till sjukdom och förtida död kan skador förebyggas genom att vi gör vår omgivning, samt de produkter och tjänster vi använder, säkrare. Det finns utförlig dokumentation som visar hur effektiva vissa olyckförebyggande åtgärder kan vara, åtgärder som trots detta ännu inte tillämpas över hela EU.

| (7) | I motsats till många andra orsaker till sjukdom och förtida död kan skador förebyggas genom att vi gör vår omgivning, samt de produkter och tjänster vi använder, säkrare
  och genom att öka medvetenheten hos allmänheten om följderna av riskbeteenden
  .
  Ett bredare folkhälsoarbete kan också avsevärt minska antalet skador och fall av våld.
  Det finns utförlig dokumentation som visar hur effektiva vissa olyckförebyggande åtgärder kan vara, åtgärder som trots detta ännu inte tillämpas över hela EU. |
| --- | --- |

(7)

I motsats till många andra orsaker till sjukdom och förtida död kan skador förebyggas genom att vi gör vår omgivning, samt de produkter och tjänster vi använder, säkrare
  och genom att öka medvetenheten hos allmänheten om följderna av riskbeteenden
  .
  Ett bredare folkhälsoarbete kan också avsevärt minska antalet skador och fall av våld.
  Det finns utförlig dokumentation som visar hur effektiva vissa olyckförebyggande åtgärder kan vara, åtgärder som trots detta ännu inte tillämpas över hela EU.

| (8) | De flesta av dessa åtgärder har visat sig vara kostnadseffektiva, eftersom prevention ofta är åtskilliga gånger billigare för hälso- och sjukvårdssystemen än intervention när skador och olycksfall väl har inträffat. |
| --- | --- |

(8)

De flesta av dessa åtgärder har visat sig vara kostnadseffektiva, eftersom prevention ofta är åtskilliga gånger billigare för hälso- och sjukvårdssystemen än intervention när skador och olycksfall väl har inträffat.

| (8) | De flesta av dessa åtgärder har visat sig vara kostnadseffektiva,
  och skyddat människors liv och integritet
  eftersom prevention ofta är åtskilliga gånger billigare för
  både privat och offentlig sektor, särskilt för
  hälso- och sjukvårdssystemen
  ,
  än intervention när skador och olycksfall väl har inträffat.
  Man bör tänka längre än bara på kostnaderna för hälso- och sjukvården och ekonomin och inte underskatta de mänskliga kostnaderna och samhällets reella kostnader, eftersom dessa inte omfattar konsekvenserna för offrens familjer och sociala nätverk eller för kommuner, arbetsplatser och skolor. |
| --- | --- |

(8)

De flesta av dessa åtgärder har visat sig vara kostnadseffektiva,
  och skyddat människors liv och integritet
  eftersom prevention ofta är åtskilliga gånger billigare för
  både privat och offentlig sektor, särskilt för
  hälso- och sjukvårdssystemen
  ,
  än intervention när skador och olycksfall väl har inträffat.
  Man bör tänka längre än bara på kostnaderna för hälso- och sjukvården och ekonomin och inte underskatta de mänskliga kostnaderna och samhällets reella kostnader, eftersom dessa inte omfattar konsekvenserna för offrens familjer och sociala nätverk eller för kommuner, arbetsplatser och skolor.

| (9) | Trots att betydande framsteg har gjorts på en rad områden när det gäller säkerhetsfrågor, t.ex. i fråga om trafiksäkerhet och arbetsmiljö, är andra områden mer eftersatta, t.ex. hem, fritid, idrott, olycksfall och förebyggande åtgärder riktade till barn och äldre medborgare. |
| --- | --- |

(9)

Trots att betydande framsteg har gjorts på en rad områden när det gäller säkerhetsfrågor, t.ex. i fråga om trafiksäkerhet och arbetsmiljö, är andra områden mer eftersatta, t.ex. hem, fritid, idrott, olycksfall och förebyggande åtgärder riktade till barn och äldre medborgare.

| (9) | Trots att betydande framsteg har gjorts på en rad områden när det gäller säkerhetsfrågor, t.ex. i fråga om trafiksäkerhet och arbetsmiljö, är andra områden mer eftersatta, t.ex. hem, fritid, idrott, olycksfall och förebyggande åtgärder riktade till barn
  , kvinnor
  och äldre medborgare. |
| --- | --- |

(9)

Trots att betydande framsteg har gjorts på en rad områden när det gäller säkerhetsfrågor, t.ex. i fråga om trafiksäkerhet och arbetsmiljö, är andra områden mer eftersatta, t.ex. hem, fritid, idrott, olycksfall och förebyggande åtgärder riktade till barn
  , kvinnor
  och äldre medborgare.

| (9a) | Trots nya studier underskattas fortfarande skador som uppkommer till följd av våld hemmet, både i fråga om de fysiska och psykiska skadorna och i fråga om den ekonomiska börda som läggs på hälsovårds- och socialförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

(9a)

Trots nya studier underskattas fortfarande skador som uppkommer till följd av våld hemmet, både i fråga om de fysiska och psykiska skadorna och i fråga om den ekonomiska börda som läggs på hälsovårds- och socialförsäkringssystemen.

| (9b) | Hänsyn bör tas till sambandet mellan tillgången till och konsumtionen av alkohol och droger och antalet skador som uppkommer till följd av våld och olyckor, framför allt trafikolyckor. |
| --- | --- |

(9b)

Hänsyn bör tas till sambandet mellan tillgången till och konsumtionen av alkohol och droger och antalet skador som uppkommer till följd av våld och olyckor, framför allt trafikolyckor.

| (10) | Det verkar därför som om det är nödvändigt att utveckla ett system för övervakning och rapportering av skador. Detta skulle garantera ett samordnat synsätt i alla medlemsstaterna vid utarbetandet och upprättandet av nationell politik när det gäller förebyggande av skador, och systemet skulle också innehålla exempel på goda lösningar. Ett sådant system
  kommer att utvecklas enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) och eventuella efterföljande program. Det
  kommer att bygga på nationella system för övervakning och rapportering av skador och skall utarbetas på ett samstämmigt och harmoniserat sätt. |
| --- | --- |

(10)

Det verkar därför som om det är nödvändigt att utveckla ett system för övervakning och rapportering av skador. Detta skulle garantera ett samordnat synsätt i alla medlemsstaterna vid utarbetandet och upprättandet av nationell politik när det gäller förebyggande av skador, och systemet skulle också innehålla exempel på goda lösningar. Ett sådant system
  kommer att utvecklas enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) och eventuella efterföljande program. Det
  kommer att bygga på nationella system för övervakning och rapportering av skador och skall utarbetas på ett samstämmigt och harmoniserat sätt.

| (10) | Det verkar därför som om det är nödvändigt att utveckla ett system för övervakning och rapportering av skador. Detta skulle garantera ett samordnat synsätt i alla medlemsstaterna vid utarbetandet och upprättandet av nationell politik när det gäller förebyggande av skador
  och främjande av säkerhet,
  och systemet skulle också innehålla exempel på goda lösningar. Ett sådant system kommer att bygga på nationella system för övervakning och rapportering av skador och skall utarbetas på ett samstämmigt och harmoniserat sätt. |
| --- | --- |

(10)

Det verkar därför som om det är nödvändigt att utveckla ett system för övervakning och rapportering av skador. Detta skulle garantera ett samordnat synsätt i alla medlemsstaterna vid utarbetandet och upprättandet av nationell politik när det gäller förebyggande av skador
  och främjande av säkerhet,
  och systemet skulle också innehålla exempel på goda lösningar. Ett sådant system kommer att bygga på nationella system för övervakning och rapportering av skador och skall utarbetas på ett samstämmigt och harmoniserat sätt.

| (10a) | Systemet för skadeövervakning bör även omfatta de befintliga programmen för skador och de skadedatabaser och skadenätverk som redan har fått omfattande finansiering från kommissionen. Denna åtgärd är absolut nödvändig för att skapa samverkansvinster och minska kostnaderna genom att använda mekanismer som redan är i bruk. |
| --- | --- |

(10a)

Systemet för skadeövervakning bör även omfatta de befintliga programmen för skador och de skadedatabaser och skadenätverk som redan har fått omfattande finansiering från kommissionen. Denna åtgärd är absolut nödvändig för att skapa samverkansvinster och minska kostnaderna genom att använda mekanismer som redan är i bruk.

| (10b) | Om de befintliga systemen för övervakning och uppföljning av skador skulle visa sig för dyra för vissa medlemsstater, bör ett alternativt system användas, till exempel ett system som bygger på mer lättillgängliga minimiuppgifter som baseras på sjukhusstatistik. |
| --- | --- |

(10b)

Om de befintliga systemen för övervakning och uppföljning av skador skulle visa sig för dyra för vissa medlemsstater, bör ett alternativt system användas, till exempel ett system som bygger på mer lättillgängliga minimiuppgifter som baseras på sjukhusstatistik.

| (10c) | Uppbyggande av institutioner och utveckling av mänskliga resurser samt forskning bör få stöd, särskilt i de länder som har den största andelen skador som går att förebygga, för att goda lösningar verkligen skall passa behoven och kapaciteten i varje enskilt land. |
| --- | --- |

(10c)

Uppbyggande av institutioner och utveckling av mänskliga resurser samt forskning bör få stöd, särskilt i de länder som har den största andelen skador som går att förebygga, för att goda lösningar verkligen skall passa behoven och kapaciteten i varje enskilt land.

| (11) | För att
  rationalisera resurserna inom programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet och
  tackla förebyggandet av skador på ett så effektivt sätt som möjligt har
  sju
  prioriterade områden fastställts: barn och tonåringars säkerhet, äldre medborgares säkerhet,
  oskyddade
  trafikanters säkerhet, förebyggande av idrottsskador, förebyggande av skador som orsakas av produkter eller tjänster, förebyggande av självtillfogade skador och förebyggande av våld. Dessa prioriterade områden har fastställts med hänsyn till skadornas sociala konsekvenser när det gäller skadornas antal och grad, dokumentation om insatsernas effektivitet och hur de skall kunna genomföras i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

För att
  rationalisera resurserna inom programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet och
  tackla förebyggandet av skador på ett så effektivt sätt som möjligt har
  sju
  prioriterade områden fastställts: barn och tonåringars säkerhet, äldre medborgares säkerhet,
  oskyddade
  trafikanters säkerhet, förebyggande av idrottsskador, förebyggande av skador som orsakas av produkter eller tjänster, förebyggande av självtillfogade skador och förebyggande av våld. Dessa prioriterade områden har fastställts med hänsyn till skadornas sociala konsekvenser när det gäller skadornas antal och grad, dokumentation om insatsernas effektivitet och hur de skall kunna genomföras i medlemsstaterna.

| (11) | För att tackla förebyggandet av skador på ett så effektivt sätt som möjligt har
  åtta
  prioriterade områden fastställts: barn och tonåringars säkerhet, äldre medborgares säkerhet, trafikanters säkerhet,
  särskilt oskyddade trafikanter, förebyggande av skador och säkerhetsbrister på arbetsplatsen,
  förebyggande av
  idrotts- och fritidsskador
  , förebyggande av skador som orsakas av produkter eller tjänster, förebyggande av självtillfogade skador och förebyggande av våld
  , särskilt våld mot kvinnor och barn
  . Dessa prioriterade områden har fastställts med hänsyn till skadornas sociala konsekvenser när det gäller skadornas antal och grad, dokumentation om insatsernas effektivitet och hur de skall kunna genomföras i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

För att tackla förebyggandet av skador på ett så effektivt sätt som möjligt har
  åtta
  prioriterade områden fastställts: barn och tonåringars säkerhet, äldre medborgares säkerhet, trafikanters säkerhet,
  särskilt oskyddade trafikanter, förebyggande av skador och säkerhetsbrister på arbetsplatsen,
  förebyggande av
  idrotts- och fritidsskador
  , förebyggande av skador som orsakas av produkter eller tjänster, förebyggande av självtillfogade skador och förebyggande av våld
  , särskilt våld mot kvinnor och barn
  . Dessa prioriterade områden har fastställts med hänsyn till skadornas sociala konsekvenser när det gäller skadornas antal och grad, dokumentation om insatsernas effektivitet och hur de skall kunna genomföras i medlemsstaterna.

| (1) | utveckla ett nationellt system för övervakning och rapportering av skador som ger jämförbar information, övervakar utvecklingen av skaderisker
  och
  effekterna av förebyggande åtgärder över en viss tid samt bedömer behoven av ytterligare initiativ när det gäller säkerhet för produkter och tjänster, |
| --- | --- |

(1)

utveckla ett nationellt system för övervakning och rapportering av skador som ger jämförbar information, övervakar utvecklingen av skaderisker
  och
  effekterna av förebyggande åtgärder över en viss tid samt bedömer behoven av ytterligare initiativ när det gäller säkerhet för produkter och tjänster,

| (1) | utveckla ett nationellt system för övervakning och rapportering av skador
  som har tillgång till relevanta databaser och
  som ger jämförbar information
  och uppgifter fördelade på kön och ålder
  , övervakar utvecklingen av skaderisker
  genom att fokusera på skadefaktorer, övervakar
  effekterna av förebyggande åtgärder över en viss tid samt bedömer behoven av ytterligare initiativ
  i första hand
  när det gäller säkerhet för produkter och tjänster
  och i andra hand medvetandegörande av allmänheten, med särskild hänsyn tagen till utsatta grupper som ungdomar, |
| --- | --- |

(1)

utveckla ett nationellt system för övervakning och rapportering av skador
  som har tillgång till relevanta databaser och
  som ger jämförbar information
  och uppgifter fördelade på kön och ålder
  , övervakar utvecklingen av skaderisker
  genom att fokusera på skadefaktorer, övervakar
  effekterna av förebyggande åtgärder över en viss tid samt bedömer behoven av ytterligare initiativ
  i första hand
  när det gäller säkerhet för produkter och tjänster
  och i andra hand medvetandegörande av allmänheten, med särskild hänsyn tagen till utsatta grupper som ungdomar,

| (1a) | Utveckla branschöverskridande samarbete och därvid involvera och stärka partnerskap med berörda parter på lokal, nationell och internationell nivå samt stå för samordning och en helhetssyn på skador och säkerhetsbrister, |
| --- | --- |

(1a)

| (2) | upprätta nationella handlingsplaner för att förebygga olycksfall och skador, inleda samarbete mellan olika ministerier och öka möjligheterna att finansiera kampanjer,
  främja
  säkerhet och genomföra dessa nationella handlingsplaner i praktiken med särskild hänsyn till barn, äldre och
  oskyddade
  trafikanter samt
  idrottsskador
  , skador som orsakats av varor eller tjänster, våld eller självtillfogade skador, |
| --- | --- |

(2)

upprätta nationella handlingsplaner för att förebygga olycksfall och skador, inleda samarbete mellan olika ministerier och öka möjligheterna att finansiera kampanjer,
  främja
  säkerhet och genomföra dessa nationella handlingsplaner i praktiken med särskild hänsyn till barn, äldre och
  oskyddade
  trafikanter samt
  idrottsskador
  , skador som orsakats av varor eller tjänster, våld eller självtillfogade skador,

| (2) | upprätta nationella handlingsplaner för att förebygga olycksfall och skador, inleda samarbete mellan olika ministerier och
  mellan berörda parter samt
  öka möjligheterna att finansiera kampanjer,
  ge incitament för främjande av
  säkerhet och genomföra dessa nationella handlingsplaner i praktiken med särskild hänsyn till
  högriskgrupper såsom
  barn, äldre
  , funktionshindrade, kvinnor
  och trafikanter,
  idrotts- och fritidsskador
  ,
  skador till följd av kvinnlig könsstympning,
  skador som orsakats av varor eller tjänster, våld
  , i synnerhet våld i hemmet mot kvinnor och barn
  eller självtillfogade skador, |
| --- | --- |

(2)

upprätta nationella handlingsplaner för att förebygga olycksfall och skador, inleda samarbete mellan olika ministerier och
  mellan berörda parter samt
  öka möjligheterna att finansiera kampanjer,
  ge incitament för främjande av
  säkerhet och genomföra dessa nationella handlingsplaner i praktiken med särskild hänsyn till
  högriskgrupper såsom
  barn, äldre
  , funktionshindrade, kvinnor
  och trafikanter,
  idrotts- och fritidsskador
  ,
  skador till följd av kvinnlig könsstympning,
  skador som orsakats av varor eller tjänster, våld
  , i synnerhet våld i hemmet mot kvinnor och barn
  eller självtillfogade skador,

| (2a) | genomföra vetenskapliga studier, framför allt om självtillfogade skador och riskbeteenden, |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | särskilt uppmärksamma sociala faktorer som framkallar skador och säkerhetsbrister: den största skillnaden mellan skade-, dödlighets- och sjuklighetsnivåerna finns mellan fattigare och rikare länder och mellan olika socialgrupper inom varje land. Klyftan växer på grund av faktorer såsom ökad vägtrafik, ökad ojämlikhet när det gäller inkomst, högre arbetslöshet, minskat socialt stöd, avreglering av marknader och ökad tillgång på alkohol samt bristande regelverk och tillämpningsmekanismer. Arbetslösa, etniska minoriteter, migrantarbetare, flyktingar, funktionshindrade och hemlösa är särskilt utsatta, |
| --- | --- |

(2b)

| (2c) | se till att databaser om goda lösningar för förebyggande av skador beaktar lokala förhållanden och får stöd från forskning som visar under vilka specifika sociala, ekonomiska, infrastrukturella och kulturella omständigheter som framgångsrik politik genomförs. |
| --- | --- |

(2c)

| (3) | se till att förebyggande av skador och främjande av säkerhet systematiskt införs
  som en del i yrkesutbildningen
  för hälso- och sjukvårdspersonal så att dessa grupper kan fungera som kompetenta rådgivare till sina patienter, klienter och allmänheten. |
| --- | --- |

(3)

se till att förebyggande av skador och främjande av säkerhet systematiskt införs
  som en del i yrkesutbildningen
  för hälso- och sjukvårdspersonal så att dessa grupper kan fungera som kompetenta rådgivare till sina patienter, klienter och allmänheten.

| (3) | se till att förebyggande av skador och främjande av säkerhet systematiskt införs
  genom att förbättra utbildningen
  för hälso- och sjukvårdspersonal
  och annan personal,
  så att dessa grupper kan fungera som kompetenta rådgivare till sina patienter, klienter och allmänheten
  ; öka allmänhetens medvetenhet om orsaker och följder genom att betona både individens och samhällets ansvar för förebyggande av skador och främjande av säkerhet
  . |
| --- | --- |

(3)

se till att förebyggande av skador och främjande av säkerhet systematiskt införs
  genom att förbättra utbildningen
  för hälso- och sjukvårdspersonal
  och annan personal,
  så att dessa grupper kan fungera som kompetenta rådgivare till sina patienter, klienter och allmänheten
  ; öka allmänhetens medvetenhet om orsaker och följder genom att betona både individens och samhällets ansvar för förebyggande av skador och främjande av säkerhet
  .

| (3a) | se till att försäkringsbolag som har tillgång till skadeuppgifter ger alla relevanta uppgifter till medlemsstaten för att underlätta fastställandet av mekanismer och platser där olyckor förekommer oftast, och använda denna information för att förbättra det förebyggande arbetet, |
| --- | --- |

(3a)

| (1) | inom programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet och eventuella efterföljande program,
  stötta och prioritera upprättandet av ett EU-omfattande system för övervakning av skador som skall ta emot uppgifter om skador från medlemsstaternas nationella system för övervakning av skador, och göra den information som finns i databasen lättillgänglig för alla berörda parter, |
| --- | --- |

(1)

inom programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet och eventuella efterföljande program,
  stötta och prioritera upprättandet av ett EU-omfattande system för övervakning av skador som skall ta emot uppgifter om skador från medlemsstaternas nationella system för övervakning av skador, och göra den information som finns i databasen lättillgänglig för alla berörda parter,

| (1) | stötta och prioritera upprättandet av ett EU-omfattande system för övervakning av skador som skall ta emot uppgifter om skador från medlemsstaternas nationella system för övervakning av skador, och göra den information som finns i databasen lättillgänglig för alla berörda parter, |
| --- | --- |

(1)

stötta och prioritera upprättandet av ett EU-omfattande system för övervakning av skador som skall ta emot uppgifter om skador från medlemsstaternas nationella system för övervakning av skador, och göra den information som finns i databasen lättillgänglig för alla berörda parter,

| (1a) | i enlighet med artikel 251 i fördraget för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag till rättsakt om upprättandet av ett EU-omfattande system för övervakning av skador, för informationsutbyte om goda lösningar och för spridning av information, enligt punkt 1, i vilket de ekonomiska konsekvenserna beskrivs noggrant. |
| --- | --- |

(1a)

| (2) | upprätta ett EU-system för utbyte av information om goda lösningar och sprida denna information till berörda parter, |
| --- | --- |

(2)

utgår

| (3a) | Stöd genom sammanhållnings- och strukturfondernas åtgärder för förebyggande av skador samt bättre och säkrare infrastruktur, |
| --- | --- |

(3a)

| (4) | stödja utarbetandet av
  bra lösningar och politikåtgärder i samband med de
  sju
   prioriterade områdena
  med hjälp av resurser från programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet och eventuella efterföljande program, det allmänna ramverket för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken och ramprogrammet för forskning
  , |
| --- | --- |

(4)

stödja utarbetandet av
  bra lösningar och politikåtgärder i samband med de
  sju
   prioriterade områdena
  med hjälp av resurser från programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet och eventuella efterföljande program, det allmänna ramverket för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken och ramprogrammet för forskning
  ,

| (4) | utarbeta
  bra lösningar och politikåtgärder i samband med de
  åtta
   prioriterade områdena
  ; se till att alla kommande program för förebyggande av skador och främjande av säkerhet beaktar ojämlikhet vad gäller hälsa
  ,
  med tanke på att bristande tillgång till socialt stöd, svag samhällssammanhållning och social utslagning minskar människors möjligheter att stå emot sociala konflikter utan att ta till våld, inbegripet självtillfogade skador, |
| --- | --- |

(4)

utarbeta
  bra lösningar och politikåtgärder i samband med de
  åtta
   prioriterade områdena
  ; se till att alla kommande program för förebyggande av skador och främjande av säkerhet beaktar ojämlikhet vad gäller hälsa
  ,
  med tanke på att bristande tillgång till socialt stöd, svag samhällssammanhållning och social utslagning minskar människors möjligheter att stå emot sociala konflikter utan att ta till våld, inbegripet självtillfogade skador,

| (5) | avlägga en utvärderingsrapport fyra år efter antagandet av denna rekommendation så att man kan fastställa om de föreslagna åtgärderna är effektiva
  och
  bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

avlägga en utvärderingsrapport fyra år efter antagandet av denna rekommendation så att man kan fastställa om de föreslagna åtgärderna är effektiva
  och
  bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder.

| (5) | avlägga en utvärderingsrapport fyra år efter antagandet av denna rekommendation så att man kan fastställa om de föreslagna åtgärderna är effektiva
  ,
  bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder
  och göra en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv av befintliga och framtida åtgärder och insatser
  . |
| --- | --- |

(5)

avlägga en utvärderingsrapport fyra år efter antagandet av denna rekommendation så att man kan fastställa om de föreslagna åtgärderna är effektiva
  ,
  bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder
  och göra en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv av befintliga och framtida åtgärder och insatser
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0550

Finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och -territorier (11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast till förordning (11877/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast till förordning (11877/2006) (1),

| — | med beaktande av artikel 181a i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0265/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181a i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0265/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0430/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A6-0430/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast till förordning såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast till förordning såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (3) | Europeiska unionen och industriländerna och andra höginkomstländer och -territorier har enats om att stärka sina förbindelser och att samarbeta på områden där de har gemensamma intressen genom ett antal olika bilaterala instrument, t.ex. avtal, förklaringar, handlingsplaner och andra liknande dokument. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska unionen och industriländerna och andra höginkomstländer och -territorier har enats om att stärka sina förbindelser och att samarbeta på områden där de har gemensamma intressen genom ett antal olika bilaterala instrument, t.ex. avtal, förklaringar, handlingsplaner och andra liknande dokument.

| (3) | Europeiska unionen och industriländerna och andra höginkomstländer och -territorier har enats om att stärka sina förbindelser och att samarbeta på områden där de har gemensamma intressen genom ett antal olika bilaterala
  och multilaterala
  instrument, t.ex. avtal, förklaringar, handlingsplaner och andra liknande dokument. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska unionen och industriländerna och andra höginkomstländer och -territorier har enats om att stärka sina förbindelser och att samarbeta på områden där de har gemensamma intressen genom ett antal olika bilaterala
  och multilaterala
  instrument, t.ex. avtal, förklaringar, handlingsplaner och andra liknande dokument.

| (4) | I enlighet med de principer som fastställs i instrumenten genomför gemenskapen en samarbetspolitik i syfte att skapa ett klimat som kan befrämja och utveckla förbindelserna med dessa länder och territorier. Samarbetsåtgärder
  bidrar
  till
  att skapa förutsättningar för
  ökad europeisk närvaro och synlighet i dessa länder, uppmuntra utbyte på bl.a. det ekonomiska, kommersiella, akademiska och kulturella planet samt främja samverkan mellan aktörer
  av olika slag på ömse sidor
  . |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med de principer som fastställs i instrumenten genomför gemenskapen en samarbetspolitik i syfte att skapa ett klimat som kan befrämja och utveckla förbindelserna med dessa länder och territorier. Samarbetsåtgärder
  bidrar
  till
  att skapa förutsättningar för
  ökad europeisk närvaro och synlighet i dessa länder, uppmuntra utbyte på bl.a. det ekonomiska, kommersiella, akademiska och kulturella planet samt främja samverkan mellan aktörer
  av olika slag på ömse sidor
  .

| (4) | I enlighet med de principer som fastställs i instrumenten genomför gemenskapen en samarbetspolitik i syfte att skapa ett klimat som kan befrämja och utveckla förbindelserna med dessa länder och territorier. Samarbetsåtgärder
  bör bidra
  till
  en
  ökad europeisk närvaro och synlighet i dessa länder, uppmuntra utbyte på bl.a. det ekonomiska, kommersiella, akademiska och kulturella planet
  , uppmuntra dialoger
  samt främja
  dialoger och
  samverkan mellan
  lämpliga
  aktörer
  i relevanta sektorer
  . |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med de principer som fastställs i instrumenten genomför gemenskapen en samarbetspolitik i syfte att skapa ett klimat som kan befrämja och utveckla förbindelserna med dessa länder och territorier. Samarbetsåtgärder
  bör bidra
  till
  en
  ökad europeisk närvaro och synlighet i dessa länder, uppmuntra utbyte på bl.a. det ekonomiska, kommersiella, akademiska och kulturella planet
  , uppmuntra dialoger
  samt främja
  dialoger och
  samverkan mellan
  lämpliga
  aktörer
  i relevanta sektorer
  .

| (4a) | Gemenskapens samarbete bör bidra till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsprincipen samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  . |
| --- | --- |

(4a)

Gemenskapens samarbete bör bidra till det allmänna målet att utveckla och befästa demokratin och rättsprincipen samt till målet att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  .

| (5a) | För att uppnå målet med denna förordning bör ett differentierat tillvägagångssätt tillämpas beroende på det ekonomiska, sociala och politiska sammanhanget, att samarbeta med partnerländer eller partnerregioner med särskilda, skräddarsydda program som bygger på deras särskilda situation samt på gemenskapens särskilda intressen, strategier och prioriteringar. |
| --- | --- |

(5a)

För att uppnå målet med denna förordning bör ett differentierat tillvägagångssätt tillämpas beroende på det ekonomiska, sociala och politiska sammanhanget, att samarbeta med partnerländer eller partnerregioner med särskilda, skräddarsydda program som bygger på deras särskilda situation samt på gemenskapens särskilda intressen, strategier och prioriteringar.

| (6a) | Vid genomförandet av gemenskapens samarbetspolitik är en större komplementaritet och bättre harmonisering, anpassning och samordning av förfarandena, både mellan gemenskapen och medlemsstaterna och i förhållande till andra aktörer, av avgörande betydelse för att garantera samarbetets samstämmighet och effektivitet. |
| --- | --- |

(6a)

Vid genomförandet av gemenskapens samarbetspolitik är en större komplementaritet och bättre harmonisering, anpassning och samordning av förfarandena, både mellan gemenskapen och medlemsstaterna och i förhållande till andra aktörer, av avgörande betydelse för att garantera samarbetets samstämmighet och effektivitet.

1.   
  Gemenskapsbiståndet
  skall stödja ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete och andra former av samarbete som berör kunskapsområdet, med industriländer och territorier och andra höginkomstländer och -territorier.

1.   
  Gemenskapsfinansieringen
  skall stödja ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete och andra former av samarbete som berör kunskapsområdet, med
  de
  industriländer och territorier och andra höginkomstländer och -territorier
  som förtecknas i bilagan
  .

2.   
  Det viktigaste syftet med samarbetet
  med dessa länder och territorier skall vara
  att tillhandahålla ett specifikt svar på behovet av
  att förstärka förbindelserna och engagera oss ytterligare med dem på bilateral, regional eller multilateral basis
  . Samarbetsverksamheten skall bidra till
  att skapa en gynnsammare miljö för utvecklingen av gemenskapens förbindelser med dessa länder och territorier samt främja
  dialogen och
  gemenskapens
  strategiska
  intressen
  där
  .

2.   
  Gemenskapssamarbete med partnerländer skall bedrivas i enlighet med avdelning XXI i EG-fördraget. Det främsta målet med ett sådant samarbete
  med dessa länder och territorier skall vara att förstärka förbindelserna och engagera oss ytterligare med dem
  på de områden som anges i artikel 4
  på bilateral, regional eller multilateral basis
  för
  att skapa en gynnsammare
  och öppnare
  miljö för utvecklingen av gemenskapens förbindelser med dessa länder och territorier samt främja
  en verklig dialog samtidigt som
  gemenskapens intressen
  främjas
  .

2.   I denna förordning avses med industriländer och -territorier och andra höginkomstländer och -territorier de länder och territorier som förtecknas i
  bilaga I
  , nedan kallade ”partnerländer”. Under vederbörligen motiverade förhållanden och i syfte att främja regionalt samarbete får kommissionen när den antar åtgärdsprogram enligt artikel 6 emellertid besluta att länder som inte förtecknas i
  bilaga 1
  är berättigade att omfattas, när det program som skall genomföras är regionalt eller gränsöverskridande. Bestämmelser om detta får införas i de fleråriga samarbetsprogram som avses i artikel 5. Kommissionen skall
  ändra
  förteckningen i
  enlighet med

  regelbundna OECD/DAC-översyner av förteckningen över utvecklingsländer
  och informera rådet om detta
  .

2.   I denna förordning avses med industriländer och -territorier och andra höginkomstländer och -territorier de länder och territorier som förtecknas i
  bilagan
  , nedan kallade ”partnerländer”. Under vederbörligen motiverade förhållanden och i syfte att främja regionalt samarbete får kommissionen när den antar åtgärdsprogram enligt artikel 6 emellertid
  , efter att ha erhållit Europaparlamentets godkännande,
  besluta att länder som inte förtecknas i
  bilagan
  är berättigade att omfattas, när det program som skall genomföras är regionalt eller gränsöverskridande. Bestämmelser om detta får införas i de fleråriga samarbetsprogram som avses i artikel 5. Kommissionen skall
  delge Europaparlamentet och rådet alla ändringar av
  förteckningen i
  bilagan vilka följer av

  OECD/DAC:s regelbundna översyner av sin förteckning över utvecklingsländer
  innan kommissionen antar de nödvändiga ändringarna
  .

1a.
     
  Gemenskapen bygger på vissa grundläggande värderingar, nämligen demokrati, rättsstatsprincipen, gott styre, respekt för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och grundläggande friheter, och strävar efter att genom dialog och samarbete utveckla och befästa partnerländernas och partnerregionernas uppslutning kring dessa värderingar.

1.   Åtgärder som finansieras enligt denna förordning skall
  omfatta sådana samarbetsområden
  som anges
  särskilt
  i instrument, avtal, förklaringar och åtgärdsplaner mellan gemenskapen och partnerländerna samt
  områden som berör
  gemenskapens
  strategiska
  intressen.

1.   Åtgärder som finansieras enligt denna förordning skall
  vara förenliga med de samarbetsmål
  som anges i instrument, avtal, förklaringar och åtgärdsplaner mellan gemenskapen och partnerländerna samt
  med
  gemenskapens
  egna
  intressen.

2.   
  Vid genomförandet av
  åtgärder
  enligt
  denna förordning skall
  kommissionen
  se till att
  samarbetsprojekten
  rättsligt och i sak stämmer överens med annan relevant gemenskapspolitik.

2.   
  För alla
  åtgärder
  som finansieras inom ramen för
  denna förordning
  och för alla dess samarbetsområden
  skall
  gemenskapen
  se till att
  samarbetet
  rättsligt och i sak stämmer överens med
  de olika områdena för externa åtgärder och
  annan relevant gemenskapspolitik.
  Denna överensstämmelse skall garanteras vid utformningen av politiken, den strategiska planeringen samt programplaneringen och genomförandet av åtgärder.

2a.
     
  Vid genomförandet av denna förordning är det nödvändigt att tillämpa ett differentierat tillvägagångssätt beroende på det ekonomiska, sociala och politiska sammanhanget, att samarbeta med partnerländer eller partnerregioner med särskilda, skräddarsydda program som bygger på deras särskilda situation samt på gemenskapens särskilda intressen, strategier och prioriteringar.

2b.
     
  Gemenskapen och medlemsstaterna skall förbättra samordningen av och samstämmigheten hos sin politik, sina program och genomförandet av åtgärder med partnerländer och partnerregioner.

Gemenskapsbiståndet
  skall stödja samarbetsåtgärder som är förenliga med artikel 1 och skall vara förenligt med förordningens övergripande syfte, tillämpningsområde, mål och allmänna principer.
  Särskild uppmärksamhet
  skall
  ägnas åtgärder på
  följande
  samarbetsområden
  :

Gemenskapsfinansieringen
  skall stödja samarbetsåtgärder som är förenliga med artikel 1 och skall vara förenligt med förordningens övergripande syfte, tillämpningsområde, mål och allmänna principer.
  Gemenskapsfinansieringen
  skall
  omfatta
  följande
  typer av verksamhet
  :

| 1. | Främjande av samarbete, partnerskap och gemensamma företag mellan ekonomiska, akademiska och vetenskapliga aktörer i gemenskapen och partnerländerna. |
| --- | --- |

1.

Främjande av samarbete, partnerskap och gemensamma företag mellan ekonomiska, akademiska och vetenskapliga aktörer i gemenskapen och partnerländerna.

| 1. | Främjande av samarbete, partnerskap och gemensamma företag mellan ekonomiska, akademiska och vetenskapliga aktörer
  , inbegripet små och medelstora företag,
  i gemenskapen och partnerländerna. |
| --- | --- |

1.

Främjande av samarbete, partnerskap och gemensamma företag mellan ekonomiska, akademiska och vetenskapliga aktörer
  , inbegripet små och medelstora företag,
  i gemenskapen och partnerländerna.

| 3. | Främjande av dialog mellan politiska, ekonomiska och sociala aktörer och andra icke statliga organisationer inom relevanta sektorer i gemenskapen och partnerländerna. |
| --- | --- |

3.

Främjande av dialog mellan politiska, ekonomiska och sociala aktörer och andra icke statliga organisationer inom relevanta sektorer i gemenskapen och partnerländerna.

| 3. | Främjande av dialog mellan politiska, ekonomiska och sociala aktörer
  inbegripet små och medelstora företag
  och andra icke statliga organisationer inom relevanta sektorer i gemenskapen och partnerländerna. |
| --- | --- |

3.

Främjande av dialog mellan politiska, ekonomiska och sociala aktörer
  inbegripet små och medelstora företag
  och andra icke statliga organisationer inom relevanta sektorer i gemenskapen och partnerländerna.

1.   Åtgärder för att främja samarbete enligt denna förordning skall genomföras inom ramen för de fleråriga samarbetsprogram som omfattar samarbete på lämpliga verksamhetsområden med alla eller med ett urval av partnerländerna. Kommissionen skall utarbeta fleråriga samarbetsprogram och ange deras tillämpningsområde.

1.   
  Alla
  åtgärder för att främja samarbete enligt denna förordning skall genomföras inom ramen för de fleråriga samarbetsprogram som omfattar samarbete på
  de
  lämpliga verksamhetsområden
  som anges i artikel 4
  med alla eller med ett urval av partnerländerna. Kommissionen skall
  , efter samråd med Europaparlamentet,
  utarbeta fleråriga samarbetsprogram och ange deras tillämpningsområde.

2.   Samarbetsprogrammen får inte omfatta en längre period än denna förordnings giltighetstid. De skall ange gemenskapens strategiska intressen och prioriteringar, allmänna mål och förväntade resultat. De skall också ange de områden som valts ut för gemenskapsfinansiering och kortfattat ange den vägledande finansiella fördelningen av medel, övergripande, per prioriterat område och per partnerland eller grupp av partnerländer för den berörda perioden. Detta kan i förekommande fall göras genom att en skala anges. Samarbetsprogrammen skall ses över efter halva tiden, eller genast när det visar sig nödvändigt.

2.   
  De fleråriga
  samarbetsprogrammen får inte omfatta en längre period än denna förordnings giltighetstid. De skall ange gemenskapens strategiska intressen och prioriteringar, allmänna mål och förväntade resultat
  som skall uppnås
  . De skall också ange de områden som valts ut för gemenskapsfinansiering och kortfattat ange den vägledande finansiella fördelningen av medel, övergripande, per prioriterat område och per partnerland eller grupp av partnerländer för den berörda perioden. Detta kan i förekommande fall göras genom att en skala anges.
  De fleråriga
  samarbetsprogrammen skall ses över efter halva tiden,
  på Europaparlamentets begäran
  eller genast när det visar sig nödvändigt.

3.   Samarbetsprogrammen och översyner av dessa skall beslutas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 14.2

3.   
  De fleråriga
  samarbetsprogrammen och översyner av dessa skall beslutas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 14.2

3.   Åtgärdsprogrammet skall beslutas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 14.2. Detta förfarande behöver inte användas för ändringar av åtgärdsprogrammen som innebär tekniska anpassningar, förlängning av genomförandeperioden, omfördelning av medel mellan de planerade insatserna i den preliminära budgeten eller ökning eller minskning av budgeten med mindre än 20 % av den ursprungliga budgeten, förutsatt att dessa ändringar är förenliga med de ursprungliga mål som anges i åtgärdsprogrammen.

3.   
  De årliga

  åtgärdsprogrammen skall beslutas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 14.2. Detta förfarande behöver inte användas för ändringar av åtgärdsprogrammen som innebär tekniska anpassningar, förlängning av genomförandeperioden, omfördelning av medel mellan de planerade insatserna i den preliminära budgeten eller ökning eller minskning av budgeten med mindre än 20 % av den ursprungliga budgeten, förutsatt att dessa ändringar är förenliga med de ursprungliga mål som anges i åtgärdsprogrammen.

| 2. | Partnerländer och deras institutioner och decentraliserade organ. |
| --- | --- |

2.

Partnerländer och deras institutioner och decentraliserade organ.

| 2. | Partnerländer och
  partnerregioner samt
  deras institutioner och decentraliserade organ. |
| --- | --- |

2.

Partnerländer och
  partnerregioner samt
  deras institutioner och decentraliserade organ.

3.   Kommissionen skall besluta om stödåtgärder som inte omfattas av de fleråriga programmen och underrätta medlemsstaterna om dessa åtgärder.

3.   Kommissionen skall besluta om stödåtgärder som inte omfattas av de fleråriga programmen och underrätta medlemsstaterna
  och Europaparlamentet
  om dessa åtgärder.

| a) | medlemsstaterna och deras lokala myndigheter, och särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterna och deras lokala myndigheter, och särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ,

| a) | medlemsstaterna
  och deras regionala och lokala myndigheter
  , och särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterna
  och deras regionala och lokala myndigheter
  , och särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ,

Artikel 11a

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.
     
  Varje överenskommelse som ingås med stöd av denna förordning skall innehålla bestämmelser som säkerställer skyddet av gemenskapens finansiella intressen, särskilt med avseende på oegentligheter, bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet, i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen

   (2)

  och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter

   (3)

  samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

   (4).

2.
     
  I överenskommelserna skall uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten har rätt att utföra granskningar, inbegripet granskningar av handlingar eller granskningar på platsen av alla entreprenörer eller underentreprenörer som har mottagit gemenskapsmedel. Det skall i överenskommelsen också uttryckligen anges att kommissionen har rätt att genomföra kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

3.
     
  I alla kontrakt som ingås i samband med verkställandet av stödet skall kommissionens och revisionsrättens rättigheter enligt punkt 2 säkerställas under och efter genomförandet av kontrakten.

1.   Kommissionen skall regelbundet utvärdera de insatser och program som finansieras enligt denna förordning för att fastställa
  huruvida målen
  har uppnåtts
  och kunna
  utforma rekommendationer för förbättring av kommande insatser.

1.   Kommissionen skall regelbundet utvärdera de insatser och program som finansieras enligt denna förordning för att fastställa
  i vilken omfattning de mål som ursprungligen fastställdes
  har uppnåtts
  och huruvida kostnadseffektiviteten för de åtgärder som finansierats av gemenskapen samt deras verkan har varit tillfredsställande. På denna basis skall kommissionen
  utforma rekommendationer för förbättring av kommande insatser.

1a.
     
  Utvärderingsrapporterna skall i förekommande fall utarbetas med hjälp av oberoende externa utvärderingar eller på Europaparlamentets eller rådets begäran.

2a.
     
  Kommissionen skall involvera alla relevanta berörda parter, inbegripet icke-statliga aktörer, i utvärderingsfasen av gemenskapssamarbetet inom ramen för denna förordning.

2b.
     
  En begränsad andel av den årliga budgeten skall användas för att finansiera undersökningar för utvärdering av de åtgärder och program som utförts inom ramen för denna förordning.

Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning. Rapporten skall redovisa resultatet av budgetgenomförandet och presentera de finansierade insatserna och programmen.

Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en
  detaljerad
  rapport om tillämpningen av denna förordning. Rapporten skall redovisa resultatet av budgetgenomförandet och presentera
  alla
  de finansierade insatserna och programmen
  , och i möjligaste mån redovisa de huvudsakliga resultaten och effekterna av samarbetsåtgärderna och samarbetsprogrammen
  .

4.   Kommissionen skall regelbundet informera Europaparlamentet om kommittéförfarandena och förse det med relevanta handlingar, bl.a. dagordning, utkast till åtgärder och sammanfattningar av mötena.

4.   Kommissionen skall regelbundet informera Europaparlamentet om kommittéförfarandena och förse det med relevanta handlingar, inbegripet dagordning, utkast till åtgärder och
  detaljerade
  sammanfattningar av mötena.

Med iakttagande av budgetplanens begränsningar skall budgetmyndigheten årligen fastställa storleken på de gemenskapsmedel som anses vara nödvändiga för genomförande av åtgärder enligt denna förordning.

Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden från 2007 till 2013 skall vara 172 000 000 euros.
  Med iakttagande av budgetplanens begränsningar skall budgetmyndigheten årligen fastställa storleken på de gemenskapsmedel som anses vara nödvändiga för genomförande av åtgärder enligt denna förordning.

Artikel 15a

Översyn

Senast den 31 december 2010 skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport med en utvärdering av genomförandet av denna förordning under de tre första åren och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag med nödvändiga ändringar.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(3)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(4)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

P6_TA(2006)0551

Aktiva substanser i läkemedel

Skriftlig förklaring om aktiva substanser i läkemedel

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Genom certifiering av överensstämmelse med god tillverkningssed garanteras en hög kvalitet på aktiva substanser i läkemedel. |
| --- | --- |

A.

Genom certifiering av överensstämmelse med god tillverkningssed garanteras en hög kvalitet på aktiva substanser i läkemedel.

| B. | I enlighet med artikel 111.5 i direktiv 2001/83/EG (1) erhåller en del tillverkare inom EU certifieringen efter inspektion av produktionsanläggningen, medan tillverkare utanför EU enligt Europarådets resolution AP-CSP (99) 4 kan erhålla certifiering på grundval av självcertifiering utan att inspektioner genomförts. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 111.5 i direktiv 2001/83/EG (1) erhåller en del tillverkare inom EU certifieringen efter inspektion av produktionsanläggningen, medan tillverkare utanför EU enligt Europarådets resolution AP-CSP (99) 4 kan erhålla certifiering på grundval av självcertifiering utan att inspektioner genomförts.

| C. | Utsläppandet på marknaden av aktiva substanser från länder utanför EU oroar forskare inom EU eftersom säkerhetsstandarder inte alltid följs. |
| --- | --- |

C.

Utsläppandet på marknaden av aktiva substanser från länder utanför EU oroar forskare inom EU eftersom säkerhetsstandarder inte alltid följs.

| D. | Kännedom om aktiva substansers ursprung innebär större säkerhet för konsumenterna. |
| --- | --- |

D.

Kännedom om aktiva substansers ursprung innebär större säkerhet för konsumenterna.

| E. | Enligt artikel 111 i direktiv är de bestämmelser som gäller för tillverkare av läkemedel och aktiva substanser också direkt tillämpliga på importörer. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 111 i direktiv är de bestämmelser som gäller för tillverkare av läkemedel och aktiva substanser också direkt tillämpliga på importörer.

| 1. | Europaparlamentet kräver att både tillverkare och importörer av aktiva substanser skall kunna visa upp ett intyg om god tillverkningssed som utfärdats av europeiska myndigheter efter det att obligatoriska inspektioner genomförts vid produktionsanläggningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver att både tillverkare och importörer av aktiva substanser skall kunna visa upp ett intyg om god tillverkningssed som utfärdats av europeiska myndigheter efter det att obligatoriska inspektioner genomförts vid produktionsanläggningen.

| 2. | Europaparlamentet föreslår att bestämmelser om spårbarhet av aktiva substanser införs, och att ursprung skall anges (land, företag, produktionsanläggning) för att undvika ometikettering och ompackning av produkter som tillverkats utanför EU, i syfte att stärka skyddet för folkhälsan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet föreslår att bestämmelser om spårbarhet av aktiva substanser införs, och att ursprung skall anges (land, företag, produktionsanläggning) för att undvika ometikettering och ompackning av produkter som tillverkats utanför EU, i syfte att stärka skyddet för folkhälsan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen:

Adamou, Aita, Albertini, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berlato, Berlinguer, Birutis, Blokland, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonsignore, Borghezio, Bossi, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Braghetto, Brejc, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Camre, Cappato,Carlotti, Carnero González, Casini,Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Claeys, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Crowley, Czarnecki M., Daul, Davies, De Blasio, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Dess, De Veyrac, Díaz De Mera García Consuegra, Dičkutė, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Doyle, Drčar Murko, Duka-Zólyomi, Ebner, Estrela, Eurlings, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fernandes, Fernández Martín, Figueiredo, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Geremek, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Gobbo, Gottardi,Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Grässle, de Grandes Pascual, Griesbeck, Gröner, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hassi, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Karas, Karatzaferis, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klass, Klinz, Kósáné Kovács, Kratsa-Tsagaropoulou, Krupa, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kużmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Le Foll, Lehideux, Leinen, Le Pen J.-M., Le Pen M., Le Rachinel, Liberadzki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco,Louis, Lulling, Lynne, McMillan-Scott, Manders, Mann T., Mantovani, Marques, Martens, Martin D., Martinez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Morgantini, Morillon, Musacchio, Muscardini, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Nassauer, Navarro, Niebler, van Nistelrooij,Novak, Obiols i Germà, Occhetto,Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papastamkos, Parish, Patriciello,Patrie, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Remek, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Sbarbati, Schenardi, Schierhuber, Schwab, Seeber, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Sterckx, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta,Svensson, Swoboda, Szájer, Szymański, Tajani, Tannock, Tarabella, Tatarella, Thyssen, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Tzampazi, Ulmer, Vakalis, Van Hecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto,Ventre, Veraldi,Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Vlasto, Weisgerber, Willmott, Wojciechowski B.,Wojciechowski J.,Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zani, Zappala', Zatloukal, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/27/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 34).

---

Onsdag, 13 december 2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 317/215 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 317/215

---

PROTOKOLLS

(2006/C 317 E/03)

AMMANTRÄDETS

GÅNGORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 9.05.

2.   Inkomna dokument

Följande betänkande hade inkommit från ett utskott:

| — | * Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 [[02]] – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS)) – utskottet LIBE
  Föredragande: Inger Segelström (A6-0465/2006). |
| --- | --- |

—

- Förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 [[02]] – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS)) – utskottet LIBE

Föredragande: Inger Segelström (A6-0465/2006).

3.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna september I och september II hade delats ut.

4.   Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 – De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (debatt)

(debatt)

Betänkande om kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 [2006/2252(INI)] – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Elmar Brok (A6-0436/2006).

Betänkande om de institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater [2006/2226(INI)] – Utskottet för konstitutionella frågor

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0393/2006).

Elmar Brok redogjorde för sitt betänkande (A6-0436/2006).

Alexander Stubb redogjorde för sitt betänkande (A6-0393/2006).

Talare: Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talare: Íñigo Méndez de Vigo för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Panayiotis Demetriou, Jan Marinus Wiersma och Andrew Duff.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

Talare: Johannes Voggenhuber, Jaromír Kohlíček, Ryszard Czarnecki, Georgios Karatzaferis, Jim Allister, Jacques Toubon, Carlos Carnero González, Alexander Lambsdorff, Angelika Beer, Mary Lou McDonald, Jan Tadeusz Masiel, Gerard Batten, György Schöpflin, Jo Leinen, István Szent-Iványi, Cem Özdemir, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Mario Borghezio, Paul Marie Coûteaux, Reinhard Rack, Richard Corbett, Ignasi Guardans Cambó, Milan Horáček, Kyriacos Triantaphyllides, Andrzej Tomasz Zapałowski, Jacek Protasiewicz, Csaba Sándor Tabajdi, Marios Matsakis, Giorgos Dimitrakopoulos och Inger Segelström.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talare: Hannu Takkula, Bogdan Klich, Józef Pinior, Henrik Lax, Camiel Eurlings, Stavros Lambrinidis, Arūnas Degutis, Zsolt László Becsey, Marie-Line Reynaud, Olle Schmidt, Bernd Posselt, Helmut Kuhne, Alojz Peterle, Genowefa Grabowska, Tunne Kelam, Ioannis Kasoulides, Ioannis Varvitsiotis, Tadeusz Zwiefka, Charles Tannock, Andreas Mölzer, Paula Lehtomäki och Olli Rehn.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.17 i protokollet av den 13.12.2006 (A6-0436/2006) och punkt 8.18 i protokollet av den 13.12.2006 (A6-0393/2006).

punkt 8.17 i protokollet av den 13.12.2006

punkt 8.18 i protokollet av den 13.12.2006

(Sammanträdet avbröts kl. 11.55, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

5.   De politiska gruppernas sammansättning

Mario Borghezio, Umberto Bossi, Gian Paolo Gobbo, Dariusz Maciej Grabowski, Wiesław Stefan Kuc, Bogdan Pęk, Mirosław Mariusz Piotrowski, Bogusław Rogalski, Francesco Enrico Speroni och Andrzej Tomasz Zapałowski hade anslutit sig till UEN-gruppen från och med den 13.12.2006.

6.   Föredragningslista

Talmannen meddelade att betänkandet av Jo Leinen om ändring av artiklarna 15 och 182.1 i parlamentets arbetsordning: val av kvestorer och utskottspresidium (A6-0464/2006), som enligt föredragningslistan skulle gå till omröstning torsdagen 14.12.2006 (punkt 110 i föredragningslistan), inte hade antagits i utskottet enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 131 i arbetsordningen och därför fördes upp som sista punkt på föredragningslistan för innevarande sammanträde.

punkt 110 i föredragningslistan

*

- *

Talare: Renato Brunetta kommenterade de, enligt hans åsikt, överdrivna reaktionerna av viss säkerhetspersonal vid ingången till plenisalen. Tadeusz Zwiefka beklagade att tisdagens TV-sändningar hade avbrutits just när Sacharovpriset skulle överlämnas, så att vitryssarna gick miste om Aljaksandr Milinkevitjs tal (talmannen svarade honom att dessa problem hörde samman med de demonstrationer som hade genomförts av kontraktsanställd personal vid parlamentet).

7.   Uttalande av talmannen

Talmannen uttryckte för egen del och å Europaparlamentets vägnar sin oro över den kontroversiella förintelsekonferensen som hade ägt rum i Teheran den 11 och 12 december 2006 och uppmanade, å Europaparlamentets vägnar, den iranska regeringen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bekämpa antisemitism, rasism, främlingsfientlighet och diskriminering.

8.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

8.1.   En europeisk kemikaliemyndighet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG [07524/8/2006 – C6-0267/2006 – 2003/0256(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0352/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Talare: Karl-Heinz Florenz (ordförande för utskottet ENVI) och Guido Sacconi (föredragande).

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0552)

(P6_TA(2006)0552)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Guido Sacconi yttrade sig efter omröstningen om kompromisspaketet (alternativ 1). |
| --- | --- |

—

Guido Sacconi yttrade sig efter omröstningen om kompromisspaketet (alternativ 1).

| — | Roberto Musacchio påpekade att det var nödvändigt att föredraganden respekterade de olika synpunkterna i kammaren under omröstningen. |
| --- | --- |

—

Roberto Musacchio påpekade att det var nödvändigt att föredraganden respekterade de olika synpunkterna i kammaren under omröstningen.

| — | Carl Schlyter yttrade sig om möjligheten till ett förlikningsförarande. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter yttrade sig om möjligheten till ett förlikningsförarande.

| — | Guido Sacconi uttryckte i slutet av omröstningen sin tillfredsställelse över resultatet av omröstningen. |
| --- | --- |

—

Guido Sacconi uttryckte i slutet av omröstningen sin tillfredsställelse över resultatet av omröstningen.

8.2.   Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II (omröstning)

(omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet [07525/3/2006 – C6-0268/2006 – 2003/0257(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0345/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänd (P6_TA(2006)0553)

(P6_TA(2006)0553)

ORDFÖRANDESKAP: Ingo Friedrich

Vice talman

8.3.   Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas domstol * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler vad gäller språkanvändning i syfte att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna [15712/2006 – C6-0434/2006 – 2006/0813(CNS)] – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0463/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0554)

(P6_TA(2006)0554)

8.4.   Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt vad gäller språkanvändning för att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna [15715/2006 – C6-0435/2006 – 2006/0814(CNS)] – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0462/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0555)

(P6_TA(2006)0555)

8.5.   Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***II (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) [14153/2/2006 – C6-0422/2006 – 2005/0203(COD)] – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0435/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0556)

(P6_TA(2006)0556)

8.6.   Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [KOM(2006)0213 – C6-0207/2006 – 2005/0090(CNS)] – Budgetutskottet

Föredragande: Ingeborg Gräßle (A6-0447/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0557)

(P6_TA(2006)0557)

8.7.   Förslag till ändringsbudget nr 6/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III - kommissionen [15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD)] – Budgetutskottet

Föredragande: Gianni Pittella (A6-0444/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0558)

(P6_TA(2006)0558)

8.8.   Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television [KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD)] – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Ruth Hieronymi (A6-0399/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0559)

(P6_TA(2006)0559)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0559)

(P6_TA(2006)0559)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Ruth Hieronymi (föredragande) gjorde ett förtydligande angående terminologin i den tyska versionen av betänkandet jämfört med den engelska och den franska versionen. |
| --- | --- |

—

Ruth Hieronymi (föredragande) gjorde ett förtydligande angående terminologin i den tyska versionen av betänkandet jämfört med den engelska och den franska versionen.

| — | Jacques Toubon krävde att alla språkliga skillnader i de olika versionerna av texten skulle åtgärdas innan parlamentets ståndpunkt översändes till kommissionen och rådet (talmannen svarade honom att detta var avsikten). |
| --- | --- |

—

Jacques Toubon krävde att alla språkliga skillnader i de olika versionerna av texten skulle åtgärdas innan parlamentets ståndpunkt översändes till kommissionen och rådet (talmannen svarade honom att detta var avsikten).

| — | Christopher Heaton-Harris undrade om ändringsförslag 160 var tillåtligt (talmannen svarade att detta hade kontrollerats och konstaterats utan tvivel vara fallet). |
| --- | --- |

—

Christopher Heaton-Harris undrade om ändringsförslag 160 var tillåtligt (talmannen svarade att detta hade kontrollerats och konstaterats utan tvivel vara fallet).

| — | Ignasi Guardans Cambó yttrade sig om omröstningsförfarandet. |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó yttrade sig om omröstningsförfarandet.

8.9.   Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter [KOM(2006)0091 – C6-0082/2006 – 2006/0033(COD)] – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Roselyne Bachelot-Narquin (A6-0385/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Talare: Janusz Lewandowski (ordförande för utskottet BUDG) meddelade att PPE-DE-gruppen drog tillbaka sina ändringsförslag; Roselyne Bachelot-Narquin (föredragande) välkomnade detta beslut.

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0560)

(P6_TA(2006)0560)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0560)

(P6_TA(2006)0560)

8.10.   Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EG [KOM(2005)0683 – C6-0007/2006 – 2005/0282(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Matthias Groote (A6-0301/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0561)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0561)

(P6_TA(2006)0561)

8.11.   Finansiella bidrag till den internationella fonden för Irland (2007-2010) * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007-2010) [KOM(2006)0564 – C6-0423/2006 – 2006/0194(CNS)] – Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Jim Higgins (A6-0432/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0562)

(P6_TA(2006)0562)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0562)

(P6_TA(2006)0562)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Jim Higgins (föredragande) yttrade sig före omröstningen. |
| --- | --- |

—

Jim Higgins (föredragande) yttrade sig före omröstningen.

8.12.   Banansektorn * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn [KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Jean-Claude Fruteau (A6-0422/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0563)

(P6_TA(2006)0563)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0563)

(P6_TA(2006)0563)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Emanuel Jardim Fernandes gjorde ett språkligt förtydligande avseende ändringsförslag 22. |
| --- | --- |

—

Emanuel Jardim Fernandes gjorde ett språkligt förtydligande avseende ändringsförslag 22.

8.13.   Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2002/38/EG vad avser tillämpningstiden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg [KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 – 2006/0245(CNS)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Zsolt László Becsey (A6-0440/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0564)

(P6_TA(2006)0564)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0564)

(P6_TA(2006)0564)

8.14.   Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0630/2006, B6-0634/2006, B6-0635/2006, B6-0637/2006/rev, B6-0640/2006 och B6-0642/2006

Debatten hölls den 14.11.2006(punkt 15 i protokollet av den 14.11.2006).

(punkt 15 i protokollet av den 14.11.2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0630/2006

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0634/2006/rev

(ersätter B6-0634/2006, B6-0635/2006, B6-0637/2006/rev, B6-0640/2006 och B6-0642/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

Françoise Grossetête och Hans-Gert Pöttering för PPE-DE-gruppen,

Martin Schulz och Hannes Swoboda för PSE-gruppen,

Silvana Koch-Mehrin för ALDE-gruppen,

Pierre Jonckheer, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen,

Brian Crowley, Roberta Angelilli, Guntars Krasts, Gintaras Didžiokas och Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0565)

(P6_TA(2006)0565)

(Resolutionsförslag B6-0637/2006/rev bortföll.)

8.15.   Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0631/2006, B6-0633/2006, B6-0636/2006, B6-0638/2006, B6-0639/2006 och B6-0641/2006

Debatten hölls den 29.11.2006(punkt 13 i protokollet av den 29.11.2006).

(punkt 13 i protokollet av den 29.11.2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0631/2006/rev

(ersätter B6-0631/2006, B6-0633/2006, B6-0636/2006, B6-0638/2006, B6-0639/2006 och B6-0641/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

Jacek Saryusz-Wolski, Bernd Posselt, Vytautas Landsbergis och Tunne Kelam för PPE-DE-gruppen,

Hannes Swoboda och Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen

Paavo Väyrynen för ALDE-gruppen,

Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre, Milan Horáček, Bart Staes, Rebecca Harms och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen,

Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen,

Konrad Szymański, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Inese Vaidere och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0566)

(P6_TA(2006)0566)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Konrad Szymański yttrade sig om omröstningen om ändringsförslag 9 och 6. |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański yttrade sig om omröstningen om ändringsförslag 9 och 6.

8.16.   Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) (omröstning)

(företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) (omröstning)

Resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med artikel 81 i arbetsordningen av Wolf Klinz, för utskottet ECON, om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förtydligandet av vissa definitioner (B6-0643/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0567)

(P6_TA(2006)0567)

8.17.   Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007 [2006/2252(INI)] – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Elmar Brok (A6-0436/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0568)

(P6_TA(2006)0568)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Elmar Brok (föredragande) lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslagen 29 och 16; de muntliga ändringsförslagen beaktades. |
| --- | --- |

—

Elmar Brok (föredragande) lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslagen 29 och 16; de muntliga ändringsförslagen beaktades.

| — | Giorgos Dimitrakopoulos och Joost Lagendijk lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslag 17; de muntliga ändringsförslagen beaktades. |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos och Joost Lagendijk lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslag 17; de muntliga ändringsförslagen beaktades.

8.18.   De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om de institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater [2006/2226(INI)] – Utskottet för konstitutionella frågor

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0393/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0569)

(P6_TA(2006)0569)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Alexander Stubb (föredragande) påpekade att det var den franska versionen av ändringsförslag 8 som gällde. |
| --- | --- |

—

Alexander Stubb (föredragande) påpekade att det var den franska versionen av ändringsförslag 8 som gällde.

9.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkandena av Guido Sacconi – A6-0352/2006 och A6-0345/2006:

| — | Hubert Pirker, Philip Claeys, Frank Vanhecke, Zita Pleštinská, Richard Seeber, Czesław Adam Siekierski, Christoph Konrad, Kurt Joachim Lauk |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Philip Claeys, Frank Vanhecke, Zita Pleštinská, Richard Seeber, Czesław Adam Siekierski, Christoph Konrad, Kurt Joachim Lauk

Betänkande Ruth Hieronymi – A6-0399/2006:

| — | Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo

Betänkande Roselyne Bachelot-Narquin – A6-0385/2006:

| — | Hubert Pirker, Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Carlo Fatuzzo

Betänkande Matthias Groote – A6-0301/2006:

| — | Richard Seeber, Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Richard Seeber, Carlo Fatuzzo

Betänkande Jim Higgins – A6-0432/2006:

| — | Marian Harkin |
| --- | --- |

—

Marian Harkin

Betänkande Jean-Claude Fruteau – A6-0422/2006:

| — | Jean-Claude Martinez |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Martinez

Toppmöte Ryssland/Europeiska unionen:

| — | Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt

Betänkande Elmar Brok – A6-0436/2006:

| — | Hubert Pirker, Frank Vanhecke, Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Frank Vanhecke, Carlo Fatuzzo

Betänkande Alexander Stubb – A6-0393/2006:

| — | Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker

10.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Francesco Musotto och Alfonso Andria hade låtit meddela att deras omröstningsapparater inte hade fungerat vid omröstningen om betänkandet av Guido Sacconi – A6-0352/2006, ändringsförslag 191.

Elmar Brok hade meddelat att han, på grund av intressekonflikt, inte hade deltagit i omröstningarna om betänkandet av Ruth Hieronymi – A6-0399/2006.

Jim Higgins hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat vid omröstningen om betänkandet av Jim Higgins – A6-0432/2006.

Hubert Pirker hade låtit meddela att hans omröstningsapparat inte hade fungerat vid slutomröstningen om betänkandet av Elmar Brok – A6-0436/2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 14.05 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

11.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Marian Harkin hade låtit meddela att hon inte hade skrivit på närvarolistan men att hon ändå hade varit närvarande.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

12.   Skydd av personuppgifter (debatt)

(debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Skydd av personuppgifter

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Charlotte Cederschiöld för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Paula Lehtomäki, Kathalijne Maria Buitenweg, vilken ställde en fråga till rådet som besvarades av Paula Lehtomäki; Sophia in 't Veld bad rådet om att få ett skriftligt svar på sina frågor, vilket Paula Lehtomäki lovade att hon skulle ombesörja, samt Franco Frattini.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

13.   Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (debatt)

(14-15 december 2006) (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006)

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) gjorde ett uttalande.

14.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar Ranko Krivokapic, talman i Republiken Montenegros parlament, och Gordana Djurovic, vice premiärminister med ansvar för europeisk integration, vilka hade tagit plats på åhörarläktaren.

15.   Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

(14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006)

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Hans-Gert Pöttering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, och Graham Watson för ALDE-gruppen.

16.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Azerbajdzjans parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Valeh Aleskerov, vice ordförande för Azerbajdzjans parlament och medordförande för den parlamentariska samarbetskommittén EU-Azerbajdzjan.

17.   Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

(14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006)

Talare: Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen.

18.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Syriens parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Numair Ghanem, ordförande för syriska parlamentets utrikesutskott.

19.   Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

(14-15 december 2006) (fortsättning på debatten)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Förberedelser inför Europeiska rådets möte (14-15 december 2006)

Talare: Brian Crowley för UEN-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Jens-Peter Bonde för IND/DEM-gruppen, Jana Bobošíková, grupplös, Piia-Noora Kauppi, Poul Nyrup Rasmussen, Anneli Jäätteenmäki, Bernat Joan i Marí, Kyriacos Triantaphyllides, Ryszard Czarnecki, Nigel Farage, Alessandro Battilocchio, Timothy Kirkhope och Reino Paasilinna.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Andrew Duff, Vittorio Agnoletto, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Patrick Louis, Koenraad Dillen, Françoise Grossetête, Robert Goebbels, Sarah Ludford, Kartika Tamara Liotard, Hanna Foltyn-Kubicka, Hans-Peter Martin, Gunnar Hökmark, Jan Marinus Wiersma, Mirosław Mariusz Piotrowski, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Pervenche Berès och Panayiotis Demetriou.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Libor Rouček, Markus Ferber, Gary Titley, Nikolaos Vakalis, Mia De Vits, Francisco José Millán Mon, Simon Busuttil, Alexander Stubb, Paula Lehtomäki och José Manuel Barroso.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

20.   Frågestund (frågor till rådet)

(frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0448/2006).

Fråga 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Det finländska ordförandeskapets åtgärder för barn och familjer.

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Paul Rübig och Manuel Medina Ortega.

Fråga 2 (Manuel Medina Ortega): Strategier för invandringen.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega, Danutė Budreikaitė. Även Derek Roland Clark och Reinhard Rack yttrade sig.

Fråga 3 (Claude Moraes): Rådets planer för Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) och Europeiska året för interkulturell dialog (2008).

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Richard Corbett (ersättare för frågeställaren).

Fråga 4 (Sarah Ludford): Strategin för att bekämpa terrorism.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Sarah Ludford och Jörg Leichtfried.

Fråga 5 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 6 (Danutė Budreikaitė): Litauens framtidsutsikter när det gäller energi.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt följdfrågor från Danutė Budreikaitė, Justas Vincas Paleckis, Paul Rübig och Laima Liucija Andrikienė.

Fråga 7 (Avril Doyle): COP12.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Avril Doyle.

Fråga 8 (Richard Corbett): Kommissionens sammansättning.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Richard Corbett.

Fråga 9 hade dragits tillbaka.

Fråga 10 (Bernd Posselt): Kosovos ställning.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 11 (Bastiaan Belder): Sena aborter på abortkliniken Ginemedex i Barcelona.

Paula Lehtomäki besvarade frågan samt en följdfråga från Bastiaan Belder.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

21.   Körkort (omarbetning) ***II (debatt)

(debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning) [09010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD)] – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Mathieu Grosch (A6-0414/2006).

Mathieu Grosch redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Ewa Hedkvist Petersen för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen, Michael Cramer för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Reinhard Rack, Willi Piecyk, Michael Henry Nattrass, Stanisław Jałowiecki, Gary Titley, Philip Bradbourn, Bogusław Liberadzki, Luís Queiró, Inés Ayala Sender, Corien Wortmann-Kool, Proinsias De Rossa, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Dieter-Lebrecht Koch och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.19 i protokollet av den 14.12.2006.

22.   Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 [KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD)] – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Fernand Le Rachinel (A6-0417/2006).

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Fernand Le Rachinel redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Willi Piecyk för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.14 i protokollet av den 14.12.2006.

23.   Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * – Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) [KOM(2006)0383 – C6-0296/2006 – 2006/0125(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Carlos Coelho (A6-0410/2006).

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) [KOM(2006)0383 – C6-0297/2006 – 2006/0126(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Carlos Coelho (A6-0413/2006).

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Carlos Coelho redogjorde för sina betänkanden.

Talare: Barbara Kudrycka för PPE-DE-gruppen, Adam Bielan för UEN-gruppen, Andrzej Jan Szejna, Leopold Józef Rutowicz.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.29 i protokollet av den 14.12.2006 och punkt 6.30 i protokollet av den 14.12.2006.

24.   Våldsamma videospel (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Våldsamma videospel

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Mary Honeyball för PSE-gruppen, och Roberta Angelilli för UEN-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

25.   Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (debatt)

(utskott, kvestorer) (debatt)

Betänkande om ändring av artiklarna 15 och 182. 1 i parlamentets arbetsordning: val av kvestorer och utskottspresidium [2006/2287(REG)] – Utskottet för konstitutionella frågor

Föredragande: Jo Leinen (A6-0464/2006).

Richard Corbett (som ersatte föredraganden) redogjorde för betänkandet.

Talare: Ingo Friedrich för PPE-DE-gruppen, Andrew Duff för ALDE-gruppen, Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, Richard Corbett, vilken yttrade sig om Voggenhubers inlägg samt Johannes Voggenhuber, som svarade Corbett.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.21 i protokollet av den 14.12.2006.

26.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 381.846/OJJE).

27.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.25.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Janusz Onyszkiewicz

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Gobbo, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Athanasiu, Bărbuleţiu, Becşenescu, Buruiană-Aprodu, Cappone, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Konstantin Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Parvanova, Paşcu, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Vigenin

---

BILAG

AOMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   En europeisk kemikaliemyndighet ***II

Andrabehandlingsrekommendation:

  kvalificerad majoritet erfordras

Guido SACCONI A6-0352/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alternativ 1 – Kompromisspaket | 191 | PSE, PPE-DE, UEN, ALDE | ONU | + | 529, 98, 24 |
| Alternativ 2 – Verts/ALE-GUE/NGL 1




  (jfr. anmärkn. nedan) | - | Verts/ALE, GUE/NGL | | ↓ | |
| Alternativ 3 – Verts/ALE- 2




  (jfr. anmärkn. nedan) | - | Verts/ALE, GUE/NGL | | ↓ | |
| Alternativ 4 – Ändringsförslag från det ansvariga utskottet | 1-172 | utskottet | | ↓ | |
| Nanotekniska produkter


  sammanslagen omröstning | 175
  177
  188 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 110, 539, 14 |
| Artiklar och homogent material


  sammanslagen omröstning | 176
  178 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 94, 552, 13 |
| artikel 1, efter punkt 3 | 173 | Blokland m.fl. | ONU | - | 96, 559, 5 |
| artikel 7, punkt 6 | 179 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 109, 530, 20 |
| efter artikel 7 | 180 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 83, 542, 39 |
| artikel 23, punkt 2 | 181 | Verts/ALE, GUE/NGL | | - | |
| artikel 56,
  inledningen | 182 | Verts/ALE, GUE/NGL | | - | |
| Artikel 56, led f | 183 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 109, 529, 22 |
| artikel 60, punkt 4 | 184 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 84, 531, 50 |
| artikel 60, punkt 5 | 185 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 86, 527, 47 |
| artikel 68, punkt 2 | 186 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 88, 529, 44 |
| artikel 127, efter punkt 1 | 187 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 121, 528, 13 |
| Bilaga 1 | 189 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 87, 551, 21 |
| Bilaga 3 | 190 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 110, 534, 21 |
| Bilaga 11 | 174 | Le Foll m.fl. | | ↓ | |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Alternativ 1 – Kompromisspaket

191

PSE, PPE-DE, UEN, ALDE

ONU

+

529, 98, 24

Alternativ 2 – Verts/ALE-GUE/NGL 1

(jfr. anmärkn. nedan)

-

Verts/ALE, GUE/NGL

↓

Alternativ 3 – Verts/ALE- 2

(jfr. anmärkn. nedan)

-

Verts/ALE, GUE/NGL

↓

Alternativ 4 – Ändringsförslag från det ansvariga utskottet

1-172

utskottet

↓

Nanotekniska produkter

sammanslagen omröstning

175

177

188

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

110, 539, 14

Artiklar och homogent material

sammanslagen omröstning

176

178

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

94, 552, 13

artikel 1, efter punkt 3

173

Blokland m.fl.

ONU

-

96, 559, 5

artikel 7, punkt 6

179

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

109, 530, 20

efter artikel 7

180

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

83, 542, 39

artikel 23, punkt 2

181

Verts/ALE, GUE/NGL

-

artikel 56,

inledningen

182

Verts/ALE, GUE/NGL

-

Artikel 56, led f

183

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

109, 529, 22

artikel 60, punkt 4

184

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

84, 531, 50

artikel 60, punkt 5

185

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

86, 527, 47

artikel 68, punkt 2

186

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

88, 529, 44

artikel 127, efter punkt 1

187

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

121, 528, 13

Bilaga 1

189

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

87, 551, 21

Bilaga 3

190

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

110, 534, 21

Bilaga 11

174

Le Foll m.fl.

↓

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet

Alternativ 2: Verts/ALE, GUE/NGL1

Ändringsförslag 192–221 inkl. från Verts/ALE och från GUE/NGL + följande ändringar till kompromisspaketet:

Djurs välbefinnande: skäl 1, 12a, 36, 43, 50 och 58a, artikel 1.1, 2.4 b, 13.1a, 29, 39.1a och 116.2a och 3 samt ändringsförslag 43 och 168 från utskottet ENVI

Kommittésystemet: skäl 72a och 110, artikel 13.2, 40.7, 57.1 och 8, 63.8, 67.1 och 2, 72, 130, 131, 132.3a och bilaga XI led 3.3 samt ändringsförslag 160 från utskottet ENVI

Alternativ 3: Verts/ALE 2

Ändringsförslag 222 från Verts/ALE och från GUE/NGL samt hela den konsoliderade texten utom följande ändringar: Artikel 3.35 och 36, artikel 7.7 fotnot, artikel 9.7, artikel 23.1 fotnot, artikel 25.3, artikel 42.2 a två fotnoter, artikel 43.2 fotnot, artikel 59.4a, artikel 115 fotnot, artikel 117.2 b och d, artikel 117.3, artikel 118, artikel 137.6, 7 och 8 och bilaga VIII led 8.4.2

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: ÄF 173

Verts/ALE: alternativ 1, äf 175/177/188, 176/178, 179, 180, 183, 184, 185, 186, 187, 189 och 190

2.   Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***II

Andrabehandlingsrekommendation:

  kvalificerad majoritet erfordras

Guido SACCONI A6-0345/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

3.   Införande av bulgariska och rumänska bland procedurspråken i Europeiska gemenskapernas domstol *

Betänkande: Giuseppe GARGANI (A6-0463/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Införande av bulgariska och rumänska bland procedurspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt *

Betänkande: Giuseppe GARGANI (A6-0462/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***II

Andrabehandlingsrekommendation:

  kvalificerad majoritet erfordras

Erna HENNICOT-SCHOEPGES (A6-0435/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Gemensam ståndpunkt | | Förklarades godkänd |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd

6.   Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget *

Betänkande: Ingeborg GRÄßLE (A6-0447/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 606, 28, 16 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

606, 28, 16

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

7.   Förslag till ändringsbudget nr 6/2006

Betänkande:

  kvalificerad majoritet erfordras

Giovanni PITTELLA (A6-0444/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I

Betänkande: Ruth HIERONYMI (A6-0399/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten | 167 | IND/DEM | ONU | - | 71, 556, 11 |
| Texten i sin helhet | | | | | muntligt ändringsförslag |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-12
  14-18
  20-24
  26-37
  39
  41
  43-46
  49
  52-55
  57
  59
  63-68
  70-74
  77-78
  80-82
  84-85
  92-93
  97-100
  103-104
  108-110
  120-125
  133
  135-137
  143-147
  149-151 | utskottet | | + | äf 29 som tillägg till äf 20 |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 13 | utskottet | särsk./EO | + | 360, 277, 6 |
| 47 | utskottet | särsk. | + | |
| 56 | utskottet | särsk. | + | |
| 61 | utskottet | särsk. | + | |
| 62 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 76 | utskottet | | + | |
| 91 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 101 | utskottet | särsk./EO | + | 381, 256, 4 |
| 102 | utskottet | särsk. | - | |
| 106 | utskottet | särsk. | - | |
| 134 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 148 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| artikel 1, led e | 205 | ALDE | | + | |
| 69 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 1, led k | 188=
  237= | GUE/NGL
  CHIESA m.fl. | | - | |
| 75 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| artikel 1, efter led k | 172 | Verts/ALE | ONU | - | 276, 370, 9 |
| 204 | ALDE | EO | - | 289, 342, 13 |
| 79 | utskottet | | + | |
| efter artikel 1 | 198=
  240= | GUE/NGL
  GRUBER m.fl. | ONU | - | 270, 375, 13 |
| artikel 2 | 168 | MIKKO m.fl. | | - | |
| efter artikel 2 | 199 | ALDE | delad | | |
| 1/ONU | + | 391, 248, 15 |
| 2 | - | |
| 215 | PPE-DE | | ↓ | |
| 83 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 3, punkt 1 | 220 | PPE-DE, ALDE | ONU | + | 343, 302, 15 |
| 86 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 3, efter punkt 1 | 246 | PSE | | - | |
| artikel 3, efter punkt 1 | 221 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| 152 | PSE | | ↓ | |
| 87 | utskottet | | ↓ | |
| 153 | PSE | | - | |
| 222 | PPE-DE, ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 88 | utskottet | | ↓ | |
| 154 | PSE | | - | |
| 89 | utskottet | | + | |
| 155 | PSE | | - | |
| 90 | utskottet | | + | |
| artikel 3b, punkt 1 | 183 | Verts/ALE | ONU | - | 208, 438, 13 |
| 223 | PPE-DE, ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 94 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 3b, punkt 2 | 206 | ALDE | | - | |
| 224 | PPE-DE, ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 95 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 3b, efter punkt 2 | 207 | ALDE | EO | + | 369, 281, 8 |
| 96 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 3d, efter punkt 1 | 105 | utskottet | EO | + | 591, 48, 16 |
| 160 | IND/DEM | | ↓ | |
| Artikel 3e | 107 | utskottet | | + | |
| 187 | UEN | | - | |
| Artikel 3g, leden a-f | 189=
  209=
  230= | GUE/NGL
  ALDE
  GUIDONI m.fl. | delad | | |
| 1/EO | + | 321, 318, 6 |
| 2 | - | |
| 3 | - | |
| 4 | - | |
| Artikel 3g, led a | 200 | ALDE | | + | |
| 111 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 3g, efter led a och b | 112 | utskottet | | + | |
| 113 | utskottet | | + | |
| Artikel 3g, led c | 114 | utskottet | | + | |
| 186 | IND/DEM | | ↓ | |
| Artikel 3g, led d–e | 115 | utskottet | | + | |
| 116 | utskottet | särsk. | + | |
| 117 | utskottet | | + | |
| Artikel 3g, led f | 118 | utskottet | | - | |
| 225 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Artikel 3g, efter led f | 190=
  233= | GUE/NGL
  GUIDONI m.fl. | | - | |
| 226 | PPE-DE, ALDE | ONU | + | 325, 308, 24 |
| 177 | Verts/ALE | | ↓ | |
| 156 | PSE | | ↓ | |
| 119 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 3h, punkt 1 | 238 | CHIESA m.fl. | | - | |
| Artikel 3h, efter punkt 1 | 174 | Verts/ALE | ONU | - | 123, 528, 4 |
| 191=
  235= | GUE/NGL
  CHIESA m.fl. | | - | |
| 234 | CHIESA m.fl. | | - | |
| 227 | PPE-DE, ALDE | div/ONU | | |
| 1 | + | 595, 52, 3 |
| 2 | + | 349, 290, 13 |
| 3 | + | 413, 222, 14 |
| 163 | IND/DEM | | ↓ | |
| 126
  128-130
  132 | utskottet | | ↓ | |
| 127 | utskottet | | ↓ | |
| 131 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 3h, efter punkt 2 | 175 | Verts/ALE | ONU | - | 263, 355, 11 |
| 239 | CHIESA m.fl. | | - | |
| Efter artikel 3h | 243 | PSE | | - | |
| artikel 10, punkt 1 | 138 | utskottet | | + | |
| 192 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 10, punkt 2 | 139 | utskottet | EO | - | 305, 329, 10 |
| 176 | Verts/ALE | ONU | - | 281, 368, 6 |
| 157 | PSE | EO | - | 298, 334, 17 |
| artikel 11, punkt 1 | 140 | utskottet | | - | |
| 161 | IND/DEM | | - | |
| 228 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Artikel 11, punkt 2, led 1 | 193=
  236= | GUE/NGL
  GUIDONI m.fl. | delad/ONU | | |
| 1 | - | 265, 379, 12 |
| 2 | - | 126, 518, 13 |
| 162 | IND/DEM | ONU | - | 231, 392, 23 |
| 208 m.d. | ALDE | ONU | + | 324, 323, 12 |
| 216 | PPE-DE | | ↓ | |
| 141 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 11, punkt 2, led 2 | 208pc | ALDE | ONU | - | 120, 530, 9 |
| 185 | UEN | | - | |
| artikel 11, efter punkt 2 | 158=
  180= | PSE
  Verts/ALE | ONU | - | 276, 374, 12 |
| 194=
  232= | GUE/NGL
  GUIDONI m.fl. | | - | |
| artikel 15 | 169 | WESTLUND m.fl. | ONU | - | 183, 428, 39 |
| artikel 18, punkt 1 | 195/rev=
  244= | GUE/NGL
  PSE | | - | |
| 211 | ALDE | | - | |
| 231 | GUIDONI m.fl. | | - | |
| Artikel 18, efter punkt 1 | 196 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 18, punkt 2 | 166=
  179= | IND/DEM
  Verts/ALE | ONU | - | 139, 505, 13 |
| 202 | ALDE | | + | |
| 142 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 18a | 178 | Verts/ALE | ONU | - | 285, 368, 7 |
| 229 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| Artikel 23b | 182=
  197=
  242= | Verts/ALE
  GUE/NGL
  GRUBER m.fl. | div/ONU | | |
| 1 | + | 327, 313, 14 |
| 2 | - | 270, 366, 14 |
| 201 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 320, 331, 8 |
| 3 | + | |
| efter skäl 3 | 210=
  241= | ALDE
  CHIESA m.fl. | | - | |
| skäl 14 | 19 | utskottet | | - | |
| 213 | PPE-DE | | + | |
| skäl 17 | 203 | ALDE | EO | - | 310, 324, 20 |
| 25 | utskottet | | + | |
| skäl 27 | 218 | PPE-DE, ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 184 | Verts/ALE | | ↓ | |
| 40 | utskottet | | ↓ | |
| skäl 29 | 42 | utskottet | | + | |
| 212 | ALDE | | - | |
| skäl 35 | 50 | utskottet | | - | |
| 214 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl 35 | 51 | utskottet | | + | |
| 181 | Verts/ALE | | ↓ | |
| efter skäl 41 | 170 | Verts/ALE | ONU | - | 133, 513, 10 |
| skäl 42 | 58 | utskottet | | + | |
| skäl 44 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl 45 | 173 | Verts/ALE | ONU | - | 87, 558, 9 |
| skäl 46 | 171 | Verts/ALE | ONU | - | 88, 546, 12 |
| 219 | PPE-DE, ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 286, 349, 8 |
| 60 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten

167

IND/DEM

ONU

-

71, 556, 11

Texten i sin helhet

muntligt ändringsförslag

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-12

14-18

20-24

26-37

39

41

43-46

49

52-55

57

59

63-68

70-74

77-78

80-82

84-85

92-93

97-100

103-104

108-110

120-125

133

135-137

143-147

149-151

utskottet

+

äf 29 som tillägg till äf 20

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

13

utskottet

särsk./EO

+

360, 277, 6

47

utskottet

särsk.

+

56

utskottet

särsk.

+

61

utskottet

särsk.

+

62

utskottet

delad

1

+

2

+

76

utskottet

+

91

utskottet

delad

1

+

2

+

101

utskottet

särsk./EO

+

381, 256, 4

102

utskottet

särsk.

-

106

utskottet

särsk.

-

134

utskottet

delad

1

+

2

+

148

utskottet

delad

1

+

2

+

artikel 1, led e

205

ALDE

+

69

utskottet

↓

artikel 1, led k

188=

237=

GUE/NGL

CHIESA m.fl.

-

75

utskottet

delad

1

+

2

+

3

+

artikel 1, efter led k

172

Verts/ALE

ONU

-

276, 370, 9

204

ALDE

EO

-

289, 342, 13

79

utskottet

+

efter artikel 1

198=

240=

GUE/NGL

GRUBER m.fl.

ONU

-

270, 375, 13

artikel 2

168

MIKKO m.fl.

-

efter artikel 2

199

ALDE

delad

1/ONU

+

391, 248, 15

2

-

215

PPE-DE

↓

83

utskottet

↓

artikel 3, punkt 1

220

PPE-DE, ALDE

ONU

+

343, 302, 15

86

utskottet

↓

artikel 3, efter punkt 1

246

PSE

-

artikel 3, efter punkt 1

221

PPE-DE, ALDE

+

152

PSE

↓

87

utskottet

↓

153

PSE

-

222

PPE-DE, ALDE

delad

1

+

2

+

88

utskottet

↓

154

PSE

-

89

utskottet

+

155

PSE

-

90

utskottet

+

artikel 3b, punkt 1

183

Verts/ALE

ONU

-

208, 438, 13

223

PPE-DE, ALDE

delad

1

+

2

+

94

utskottet

↓

artikel 3b, punkt 2

206

ALDE

-

224

PPE-DE, ALDE

delad

1

+

2

+

95

utskottet

↓

Artikel 3b, efter punkt 2

207

ALDE

EO

+

369, 281, 8

96

utskottet

↓

Artikel 3d, efter punkt 1

105

utskottet

EO

+

591, 48, 16

160

IND/DEM

↓

Artikel 3e

107

utskottet

+

187

UEN

-

Artikel 3g, leden a-f

189=

209=

230=

GUE/NGL

ALDE

GUIDONI m.fl.

delad

1/EO

+

321, 318, 6

2

-

3

-

4

-

Artikel 3g, led a

200

ALDE

+

111

utskottet

↓

Artikel 3g, efter led a och b

112

utskottet

+

113

utskottet

+

Artikel 3g, led c

114

utskottet

+

186

IND/DEM

↓

Artikel 3g, led d–e

115

utskottet

+

116

utskottet

särsk.

+

117

utskottet

+

Artikel 3g, led f

118

utskottet

-

225

PPE-DE, ALDE

+

Artikel 3g, efter led f

190=

233=

GUE/NGL

GUIDONI m.fl.

-

226

PPE-DE, ALDE

ONU

+

325, 308, 24

177

Verts/ALE

↓

156

PSE

↓

119

utskottet

↓

Artikel 3h, punkt 1

238

CHIESA m.fl.

-

Artikel 3h, efter punkt 1

174

Verts/ALE

ONU

-

123, 528, 4

191=

235=

GUE/NGL

CHIESA m.fl.

-

234

CHIESA m.fl.

-

227

PPE-DE, ALDE

div/ONU

1

+

595, 52, 3

2

+

349, 290, 13

3

+

413, 222, 14

163

IND/DEM

↓

126

128-130

132

utskottet

↓

127

utskottet

↓

131

utskottet

↓

Artikel 3h, efter punkt 2

175

Verts/ALE

ONU

-

263, 355, 11

239

CHIESA m.fl.

-

Efter artikel 3h

243

PSE

-

artikel 10, punkt 1

138

utskottet

+

192

GUE/NGL

-

artikel 10, punkt 2

139

utskottet

EO

-

305, 329, 10

176

Verts/ALE

ONU

-

281, 368, 6

157

PSE

EO

-

298, 334, 17

artikel 11, punkt 1

140

utskottet

-

161

IND/DEM

-

228

PPE-DE, ALDE

+

Artikel 11, punkt 2, led 1

193=

236=

GUE/NGL

GUIDONI m.fl.

delad/ONU

1

-

265, 379, 12

2

-

126, 518, 13

162

IND/DEM

ONU

-

231, 392, 23

208 m.d.

ALDE

ONU

+

324, 323, 12

216

PPE-DE

↓

141

utskottet

↓

Artikel 11, punkt 2, led 2

208pc

ALDE

ONU

-

120, 530, 9

185

UEN

-

artikel 11, efter punkt 2

158=

180=

PSE

Verts/ALE

ONU

-

276, 374, 12

194=

232=

GUE/NGL

GUIDONI m.fl.

-

artikel 15

169

WESTLUND m.fl.

ONU

-

183, 428, 39

artikel 18, punkt 1

195/rev=

244=

GUE/NGL

PSE

-

211

ALDE

-

231

GUIDONI m.fl.

-

Artikel 18, efter punkt 1

196

GUE/NGL

-

artikel 18, punkt 2

166=

179=

IND/DEM

Verts/ALE

ONU

-

139, 505, 13

202

ALDE

+

142

utskottet

↓

Artikel 18a

178

Verts/ALE

ONU

-

285, 368, 7

229

PPE-DE, ALDE

+

Artikel 23b

182=

197=

242=

Verts/ALE

GUE/NGL

GRUBER m.fl.

div/ONU

1

+

327, 313, 14

2

-

270, 366, 14

201

ALDE

delad

1

+

2/EO

-

320, 331, 8

3

+

efter skäl 3

210=

241=

ALDE

CHIESA m.fl.

-

skäl 14

19

utskottet

-

213

PPE-DE

+

skäl 17

203

ALDE

EO

-

310, 324, 20

25

utskottet

+

skäl 27

218

PPE-DE, ALDE

delad

1

+

2

+

184

Verts/ALE

↓

40

utskottet

↓

skäl 29

42

utskottet

+

212

ALDE

-

skäl 35

50

utskottet

-

214

PPE-DE

+

efter skäl 35

51

utskottet

+

181

Verts/ALE

↓

efter skäl 41

170

Verts/ALE

ONU

-

133, 513, 10

skäl 42

58

utskottet

+

skäl 44

§

originaltexten

särsk.

+

skäl 45

173

Verts/ALE

ONU

-

87, 558, 9

skäl 46

171

Verts/ALE

ONU

-

88, 546, 12

219

PPE-DE, ALDE

delad

1

+

2/EO

-

286, 349, 8

60

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 38 och 48 berör inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning (artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: ÄF 167 och 208

Verts/ALE: ÄF 141, 162, 169, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179, 180, 182, 183, 193, 216, 220, 226, 227 och 236

GUE/NGL: ÄF 198, 193 och 197

PPE-DE: ÄF 199 första delen, 162, 208, 216

ALDE: ÄF 208 andra delen

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE, ALDE:

ÄF 75

Första delen: Hela texten utom orden ”eller utan” och ”till leverantören av medietjänsten”

Andra delen: ”eller utan”

Tredje delen: ”till leverantören av medietjänsten”

PSE, ALDE

ÄF 227

Första delen: Hela texten utom orden ”Om medlemsstaterna inte föreskriver ... tillåten” och ”genom en signal åtminstone var tjugonde minut under programmet”

Andra delen: ”Om medlemsstaterna inte föreskriver ... tillåten”

Tredje delen: ”genom en signal åtminstone var tjugonde minut under programmet”

IND/DEM:

ÄF 91

Första delen: Hela texten utom ordet ”/eller”

Andra delen: detta ord

Verts/ALE:

ÄF 62

Första delen: Hela texten utom orden ”eller produktplacering”

Andra delen: dessa ord

ÄF 134

Första delen: punkt 1

Andra delen: punkt 2

ÄF 218

Första delen: Hela texten utom orden ”Rätten till ... det är nödvändigt”

Andra delen: dessa ord

ÄF 223

Första delen: Hela texten utom orden ”eller undergräver exklusiva rättigheter”

Andra delen: dessa ord

ÄF 224

Första delen: Hela texten utom ordet ”allmänna”

Andra delen: detta ord

PSE:

ÄF 193

Första delen: Hela texten utom orden ”konserter, skådespel, opera”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE:

ÄF 148

Första delen: ”1a. Medlemsstaterna ... i direktivet”

Andra delen: ”särskilt de som ... funktionshindrade.”

ÄF 199

Första delen: ”ba) Följande punkt 2a ... är allvarligt”

Andra delen: ”Följande skäl ... inbegripet investerare”

ÄF 201

Första delen: ”(20a) Följande artikel ... Medlemsstaterna skall i enlighet med gemenskapstillämpningen främja åtgärder”

Andra delen: ”i synnerhet när det gäller beviljande eller förnyande av licenser eller tillstånd för sändningsverksamhet”

Tredje delen: ”som garanterar att ... grundläggande rättigheterna.”

ÄF 222

Första delen: Hela texten utom orden ”det enda”

Andra delen: dessa ord

ALDE:

ÄF 182/197/242

Första delen: ”Medlemsstaterna skall ... och TV”

Andra delen: ”Medlemsstaterna skall särskilt ... förbundna marknader”

ÄF 189/209/230

Första delen: Hela texten utom a), c) i) och f)

Andra delen: led a)

Tredje delen: led c) i)

Fjärde delen: led f)

ÄF 219

Första delen: ”Produktplacering förekommer ... eller tjänsterna visas”

Andra delen: ”Kraven på konsumentskydd ... som de förvärvar.”

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: äf 56

PSE : skäl 44

PPE-DE: ÄF 13, 47, 101, 102, 105, 106

ALDE: ÄF 61, 76, 116, 134

Övrigt

Ändringsförslagen 164 och 165 hade strukits.

Ändringsförslagen 159, 217 och 245 hade dragits tillbaka.

PPE-DE-gruppen hade godkänt ändringsförslag 29 som tillägg till ändringsförslag 20.

Föredraganden lade fram ett muntligt ändringsförslag som inte berör den svenska versionen.

9.   Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I

Betänkande: Roselyne BACHELOT-NARQUIN (A6-0385/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 -




  kompromiss | 6-9
  15
  21
  23
  25
  28-29
  33
  36
  40
  43
  48-49
  51-52
  69-76
  78
  80-85
  87-89
  91-95 | utskottet | | + | |
| block 2 –




  Ändringsförslag från det ansvariga utskottet | 1-5
  10-14
  16-20
  22
  24
  26-27
  31-32
  34-35
  37-38
  41-42
  44
  46-47
  50
  53-56 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 2, inledningen | 57+58 | GUE/NGL | | - | |
| 77 | utskottet | | + | |
| artikel 3, led a | 59 | GUE/NGL | | - | |
| 79 | utskottet | | + | |
| artikel 5, punkt 5 | 60 | GUE/NGL | | - | |
| 86 | utskottet | | + | |
| artikel 10 | 62 | PPE-DE | | T | |
| 61 | GUE/NGL | | - | |
| 39 | utskottet | | + | |
| efter artikel 11 | 63 | PPE-DE | | T | |
| artikel 12, titeln | 64 | PPE-DE | | T | |
| artikel 12, punkterna 1 och 2 | 90 | utskottet | | + | |
| 65 | PPE-DE | | T | |
| 66 | PPE-DE | | T | |
| artikel 13, punkt 1 | 67 | PPE-DE | | T | |
| 45 | utskottet | | + | |
| artikel 16, punkt 1, efter strecksats 1 | 68 | PPE-DE | | T | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 -

kompromiss

6-9

15

21

23

25

28-29

33

36

40

43

48-49

51-52

69-76

78

80-85

87-89

91-95

utskottet

+

block 2 –

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet

1-5

10-14

16-20

22

24

26-27

31-32

34-35

37-38

41-42

44

46-47

50

53-56

utskottet

↓

artikel 2, inledningen

57+58

GUE/NGL

-

77

utskottet

+

artikel 3, led a

59

GUE/NGL

-

79

utskottet

+

artikel 5, punkt 5

60

GUE/NGL

-

86

utskottet

+

artikel 10

62

PPE-DE

T

61

GUE/NGL

-

39

utskottet

+

efter artikel 11

63

PPE-DE

T

artikel 12, titeln

64

PPE-DE

T

artikel 12, punkterna 1 och 2

90

utskottet

+

65

PPE-DE

T

66

PPE-DE

T

artikel 13, punkt 1

67

PPE-DE

T

45

utskottet

+

artikel 16, punkt 1, efter strecksats 1

68

PPE-DE

T

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 30 berör inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning (artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Ändringsförslag 96 hade strukits.

10.   Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I

Betänkande: Matthias GROOTE (A6-0301/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 –




  kompromisspaket | 63-72
  74-90
  92
  94-115
  117
  119-129
  131-133 | PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE, UEN | ONU | + | 621, 10, 10 |
| block 1 –




  kompromisspaket




  särskild omröstning | 73 | PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE, UEN | ONU | + | 545, 78, 9 |
| 118 | PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE, UEN | delad/ONU | | |
| 1 | + | 619, 19, 7 |
| 2 | + | 520, 103, 10 |
| block 2 | 1-47
  49-58 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 3, efter led1a | 60 | Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | - | 136, 496, 6 |
| 91 | PSE, PPE-DE, ALDE, UEN | ONU | + | 520, 107, 11 |
| artikel 9 | 61 | Verts/ALE, GUE/NGL | | - | |
| 116 | PSE, PPE-DE, ALDE, UEN | ONU | + | 552, 83, 5 |
| efter artikel 9 | 59 | IND/DEM | ONU | - | 111, 517, 13 |
| bilaga I | 62 | Verts/ALE, GUE/NGL | | - | |
| 130 | PSE, PPE-DE, ALDE, UEN | ONU | + | 546, 93, 10 |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 537, 88, 12 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 540, 87, 9 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 –

kompromisspaket

63-72

74-90

92

94-115

117

119-129

131-133

PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE, UEN

ONU

+

621, 10, 10

block 1 –

kompromisspaket

särskild omröstning

73

PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE, UEN

ONU

+

545, 78, 9

118

PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE, UEN

delad/ONU

1

+

619, 19, 7

2

+

520, 103, 10

block 2

1-47

49-58

utskottet

↓

artikel 3, efter led1a

60

Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

-

136, 496, 6

91

PSE, PPE-DE, ALDE, UEN

ONU

+

520, 107, 11

artikel 9

61

Verts/ALE, GUE/NGL

-

116

PSE, PPE-DE, ALDE, UEN

ONU

+

552, 83, 5

efter artikel 9

59

IND/DEM

ONU

-

111, 517, 13

bilaga I

62

Verts/ALE, GUE/NGL

-

130

PSE, PPE-DE, ALDE, UEN

ONU

+

546, 93, 10

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

537, 88, 12

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

540, 87, 9

Ändringsförslag 48 och 93 berör inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning (artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE:

ÄF 118

Första delen: Hela texten utom orden ”de datum som anges i artikel 9.3”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: ÄF 73

Begäran om omröstning med namnupprop

VertsALE: ÄF 60 och 91

IND/DEM: ÄF 59

PSE: block 1, ÄF 91, 116 och 130, ändrat förslag och slutomröstning

11.   Finansiella bidrag till den internationella fonden för Irland (2007-2010) *

Betänkande: Jim HIGGINS (A6-0432/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet | 1 | utskottet | ONU | + | 419, 121, 12 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet

1

utskottet

ONU

+

419, 121, 12

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

ALDE: ÄF 1

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 1

12.   Banansektorn *

Betänkande: Jean-Claude FRUTEAU (A6-0422/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-9
  11-23
  25-26 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 10 | utskottet | ONU | + | 514, 92, 11 |
| artikel 3, punkt 3 (artikel 30) | 27 | GUE/NGL | EO | + | 412, 177, 5 |
| 24 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 4 | 28 | GUE/NGL | | + | |
| artikel 5, punkt 2 | 29 | GUE/NGL | | - | |
| bilaga, led 3 (bilaga VII, punkt L, stycke 1, strecksats 1) | 30 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-9

11-23

25-26

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

10

utskottet

ONU

+

514, 92, 11

artikel 3, punkt 3 (artikel 30)

27

GUE/NGL

EO

+

412, 177, 5

24

utskottet

↓

efter artikel 4

28

GUE/NGL

+

artikel 5, punkt 2

29

GUE/NGL

-

bilaga, led 3 (bilaga VII, punkt L, stycke 1, strecksats 1)

30

GUE/NGL

-

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 10

13.   Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster *

Betänkande: Zsolt László BECSEY (A6-0440/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| artikel 4 | 2 | PPE-DE | | + | |
| 1 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

artikel 4

2

PPE-DE

+

1

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

14.   Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007

Resolutionsförslag: B6-0630/2006, B6-0634/2006, B6-0635/2006, B6-0637/2006/rev, B6-0640/2006, B6-0642/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0630/2006 | | Verts/ALE | | - | |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0634/2006/rev.




  (PPE-DE, PSE, ALDE, UEN) |
| punkt 4 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 467, 123, 7 |
| punkt 21 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0634/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0635/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0640/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0642/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0637/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0630/2006

Verts/ALE

-

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0634/2006/rev.

(PPE-DE, PSE, ALDE, UEN)

punkt 4

§

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

467, 123, 7

punkt 21

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0634/2006

ALDE

↓

B6-0635/2006

UEN

↓

B6-0640/2006

PPE-DE

↓

B6-0642/2006

PSE

↓

B6-0637/2006

GUE/NGL

↓

Begäran om delad omröstning

ALDE:

Punkt 4

Första delen: Hela texten utom orden ”skydd för arbetstagare med atypiska anställningsformer”

Andra delen: dessa ord

Punkt 21

Första delen: Hela texten utom orden ”skydd för arbetstagare med atypiska anställningsformer”

Andra delen: dess ord

Övrigt

Verts/ALE-gruppen har dragit tillbaka sin underskrift från det gemensamma resolutionsförslaget.

Szymanski har också undertecknat det gemensamma resolutionsförslaget för UEN-gruppen.

15.   Ryssland/Europeiska unionen

Resolutionsförslag: B6-0631/2006, B6-0633/2006, B6-0636/2006, B6-0638/2006, B6-0639/2006, B6-0641/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0631/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| punkterna 3 och 4 | - | originaltexten | | + | punkterna bytte plats |
| punkt 6 | 5 | UEN | EO | + | 309, 276, 8 |
| punkt 11 | 6 | UEN | delad | | |
| 1/EO | - | 289, 297, 5 |
| 2 | - | |
| 9 | PPE-DE | EO | - | 282, 302, 13 |
| efter punkt 11 | 8 | UEN | EO | + | 444, 106, 33 |
| punkt 12 | 3 | ALDE | | - | |
| efter punkt 12 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 13 | 4 | ALDE | | + | |
| efter punkt 16 | 7 | UEN | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0631/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0633/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0636/2006/rev | | UEN | | ↓ | |
| B6-0638/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0639/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0641/2006 | | PSE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0631/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

punkterna 3 och 4

-

originaltexten

+

punkterna bytte plats

punkt 6

5

UEN

EO

+

309, 276, 8

punkt 11

6

UEN

delad

1/EO

-

289, 297, 5

2

-

9

PPE-DE

EO

-

282, 302, 13

efter punkt 11

8

UEN

EO

+

444, 106, 33

punkt 12

3

ALDE

-

efter punkt 12

1

Verts/ALE

+

efter punkt 13

4

ALDE

+

efter punkt 16

7

UEN

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0631/2006

Verts/ALE

↓

B6-0633/2006

PPE-DE

↓

B6-0636/2006/rev

UEN

↓

B6-0638/2006

GUE/NGL

↓

B6-0639/2006

ALDE

↓

B6-0641/2006

PSE

↓

Ändringsförslag 2 hade strukits.

Begäran om delad omröstning

UEN:

ÄF 6

Första delen: Hela texten utom orden ”eventuellt i form av sanktioner”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

UEN-gruppens resolution (B6-0636/2006/rev) hade undertecknats av Ryszard Czarnecki och inte, som felaktigt angivits, av Marek Aleksander Czarnecki

ALDE-gruppen hade föreslagit att punkterna 3 och 4 skulle byta plats.

16.   Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper)

Resolutionsförslag: B6-0643/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0643/2006




  utskottet ECON |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0643/2006

utskottet ECON

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

17.   Strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006-2007

Betänkande: Elmar BROK (A6-0436/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 12/rev. | Verts/ALE | | + | |
| punkt 2 | 22 | PPE-DE | EO | - | 273, 305, 14 |
| punkt 6 | 3S | ALDE | | - | |
| punkt 7 | 4S | ALDE | | - | |
| punkt 11 | 29 | PSE | | + | ändrad muntligen |
| 20 | PPE-DE | | ↓ | |
| punkt 13 | 5S | ALDE | | - | |
| punkt 14 | 23 | PPE-DE | | - | |
| § | originaltexten | ONU | + | 476, 75, 37 |
| punkt 15 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 16 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 22 | 24 | PPE-DE | | + | |
| punkt 25 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 26 | 30 | PSE | | + | |
| punkt 27 | 6 | ALDE | | + | |
| punkt 28 | 7 | ALDE | | + | |
| punkt 29 | § | originaltexten | ONU | + | 543, 28, 22 |
| punkt 30 | 15 | GUE/NGL | EO | - | 282, 288, 10 |
| efter punkt 30 | 16 | PSE | | + | ändrat muntligen |
| punkt 31 | 13/rev. | Verts/ALE | | ↓ | |
| 8 | ALDE | | ↓ | |
| 17 | PSE | | + | ändrat muntligen |
| 25 | PPE-DE | | ↓ | |
| efter punkt 31 | 18 | PPE-DE | EO | + | 290, 263, 18 |
| efter punkt 32 | 9 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 260, 315, 11 |
| punkt 39 | 14/rev | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 40 | 11 | PPE-DE | | + | |
| punkt 43 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| efter strecksats 2 | 1 | ALDE | | + | |
| skäl A | § | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl C | 2 | ALDE | EO | + | 304, 254, 32 |
| skäl D | § | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl D | 21 | PPE-DE | | - | |
| skäl F | 26 | PPE-DE | | + | |
| 27 | PSE | | ↓ | |
| 19 | PPE-DE | | + | |
| skäl K | 28S | PSE | EO | - | 280, 294, 10 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 481, 66, 38 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

12/rev.

Verts/ALE

+

punkt 2

22

PPE-DE

EO

-

273, 305, 14

punkt 6

3S

ALDE

-

punkt 7

4S

ALDE

-

punkt 11

29

PSE

+

ändrad muntligen

20

PPE-DE

↓

punkt 13

5S

ALDE

-

punkt 14

23

PPE-DE

-

§

originaltexten

ONU

+

476, 75, 37

punkt 15

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 16

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 22

24

PPE-DE

+

punkt 25

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 26

30

PSE

+

punkt 27

6

ALDE

+

punkt 28

7

ALDE

+

punkt 29

§

originaltexten

ONU

+

543, 28, 22

punkt 30

15

GUE/NGL

EO

-

282, 288, 10

efter punkt 30

16

PSE

+

ändrat muntligen

punkt 31

13/rev.

Verts/ALE

↓

8

ALDE

↓

17

PSE

+

ändrat muntligen

25

PPE-DE

↓

efter punkt 31

18

PPE-DE

EO

+

290, 263, 18

efter punkt 32

9

ALDE

delad

1

+

2/EO

-

260, 315, 11

punkt 39

14/rev

Verts/ALE

delad

1

+

2

-

punkt 40

11

PPE-DE

+

punkt 43

§

originaltexten

särsk.

+

efter strecksats 2

1

ALDE

+

skäl A

§

originaltexten

särsk.

+

efter skäl C

2

ALDE

EO

+

304, 254, 32

skäl D

§

originaltexten

särsk.

+

efter skäl D

21

PPE-DE

-

skäl F

26

PPE-DE

+

27

PSE

↓

19

PPE-DE

+

skäl K

28S

PSE

EO

-

280, 294, 10

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

481, 66, 38

Ändringsförslag 10 hade dragits tillbaka.

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkt 14 och slutomröstning

UEN: punkt 29

Begäran om delad omröstning

PSE:

punkt 15

Första delen: ”Europaparlamentet ... är en”

Andra delen: ”nödvändig”

Tredje delen: ”förutsättning ... utvidgning”

PPE-DE:

ÄF 14/rev

Första delen: Hela texten utom orden ”(bland vilka Turkiet och länderna i västra Balkan inte räknas)”

Andra delen: dessa ord

ÄF 9

Första delen: ”Europaparlamentet ... anslutningsländer,”

Andra delen: ”och avstå ... kapitlet i fråga”

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 43 och skäl D

PPE-DE: skäl A, punkt 11, 15, 16 och 25

Övrigt

I ÄF 1 och 2 finns det en hänvisning till toppmötet i Thessaloniki som ägde rum den 19–20 juni 2003.

Brok lade fram följande muntliga ändringsförslag till ÄF 29:

| ”11. | Europaparlamentet anser att en välfungerande union är beroende av att samtliga medlemmar utan förbehåll följer de allmänna värderingar som ligger till grund för EU som politiskt projekt, nämligen människans omistliga och okränkbara rättigheter, frihet, demokrati, lika rättigheter och rättsstatsprincipen, som tillsammans utgör den Europeiska identiteten;” |
| --- | --- |

”11.

Europaparlamentet anser att en välfungerande union är beroende av att samtliga medlemmar utan förbehåll följer de allmänna värderingar som ligger till grund för EU som politiskt projekt, nämligen människans omistliga och okränkbara rättigheter, frihet, demokrati, lika rättigheter och rättsstatsprincipen, som tillsammans utgör den Europeiska identiteten;”

Brok lade fram följande muntliga ändringsförslag till ÄF16:

| ”30a. | Europaparlamentet betonar att Turkiets vägran att fullt ut respektera villkoren i tilläggsprotokollet allvarligt hotar framstegen i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet påpekar att rådets beslut att inte inleda förhandlingar om åtta viktiga kapitel vilka omfattar politikområden som hänger samman med Turkiets begränsningar avseende Republiken Cypern och att inte tillfälligt avsluta några kapitel är en oundviklig konsekvens av Turkiets ståndpunk i denna fråga. Parlamentet uppmanar Turkiet att samarbeta på ett konstruktivt sätt för att se till att tilläggsprotokollet tillämpas utan förbehåll så snart som möjligt. Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang den inbjudan som kommissionen erhållit om att lämna årliga framstegsrapporter avseende de frågor som omfattas av EU-deklarationen av den 21 september 2005;” |
| --- | --- |

”30a.

Europaparlamentet betonar att Turkiets vägran att fullt ut respektera villkoren i tilläggsprotokollet allvarligt hotar framstegen i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet påpekar att rådets beslut att inte inleda förhandlingar om åtta viktiga kapitel vilka omfattar politikområden som hänger samman med Turkiets begränsningar avseende Republiken Cypern och att inte tillfälligt avsluta några kapitel är en oundviklig konsekvens av Turkiets ståndpunk i denna fråga. Parlamentet uppmanar Turkiet att samarbeta på ett konstruktivt sätt för att se till att tilläggsprotokollet tillämpas utan förbehåll så snart som möjligt. Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang den inbjudan som kommissionen erhållit om att lämna årliga framstegsrapporter avseende de frågor som omfattas av EU-deklarationen av den 21 september 2005;”

Dimitrakopoulos lade fram följande muntliga ändringsförslag till ÄF 17:

| ”31. | Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att det finska ordförandeskapets strävan att finna en lösning på det rådande dödläget när det gäller det fullständiga genomförandet av tilläggsprotokollet å ena sidan, och en ytterligare minskning av isoleringen av turk-cyprioter som bor på öns norra del å andra sidan, inte var lyckosam. Parlamentet uppmanar det tyska ordförandeskapet att envetet göra fortsatta ansträngningar i dessa sammanhang;” |
| --- | --- |

”31.

Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att det finska ordförandeskapets strävan att finna en lösning på det rådande dödläget när det gäller det fullständiga genomförandet av tilläggsprotokollet å ena sidan, och en ytterligare minskning av isoleringen av turk-cyprioter som bor på öns norra del å andra sidan, inte var lyckosam. Parlamentet uppmanar det tyska ordförandeskapet att envetet göra fortsatta ansträngningar i dessa sammanhang;”

Även Joost Lagendijk lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 17 syftande till att lägga till följande mening:

”i nära samarbete med Förenta nationernas förnyade ansträngningar;”

PPE-DE-gruppen har godkänt ändringsförslag 29 som tillägg.

18.   De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater

Betänkande: Alexander STUBB (A6-0393/2006)

Betänkande: Alexander STUBB (A6-0393/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 8 | 3S | Verts/ALE | | - | |
| punkt 9, inledningen | 5 | PSE | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| punkt 9 b | § | originaltexten | ONU | + | 438, 107, 25 |
| punkt 9 c | § | originaltexten | ONU | + | 451, 76, 30 |
| punkt 9 e | § | originaltexten | ONU | + | 455, 95, 20 |
| punkt 9 f | § | originaltexten | ONU | + | 456, 79, 36 |
| punkt 9 g | § | originaltexten | ONU | + | 445, 104, 22 |
| punkt 9 h | § | originaltexten | ONU | + | 439, 107, 22 |
| efter punkt 9 | 4 | Verts/ALE | ONU | - | 93, 472, 18 |
| punkt 10, led c | 8 | PSE | | + | |
| punkt 14 | 6 | PSE | | + | |
| 1 | Verts/ALE | | ↓ | |
| punkt 18 | § | originaltexten | ONU | + | 393, 130, 38 |
| skäl L | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 7 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 398, 99, 36 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 8

3S

Verts/ALE

-

punkt 9, inledningen

5

PSE

delad

1

-

2

-

punkt 9 b

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

438, 107, 25

punkt 9 c

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

451, 76, 30

punkt 9 e

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

455, 95, 20

punkt 9 f

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

456, 79, 36

punkt 9 g

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

445, 104, 22

punkt 9 h

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

439, 107, 22

efter punkt 9

4

Verts/ALE

ONU

-

93, 472, 18

punkt 10, led c

8

PSE

+

punkt 14

6

PSE

+

1

Verts/ALE

↓

punkt 18

§

originaltexten

originaltexten

ONU

+

393, 130, 38

skäl L

2

Verts/ALE

-

7

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

398, 99, 36

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkt 9 b, 9 c, 9 e, 9 f, 9 g, 9 h och slutomröstning

Verts/ALE: ÄF 4

Kirkhope m.fl.: punkt 18 och slutomröstning

ALDE: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PSE:

ÄF 5

Första delen: Hela texten utom ordet ”ytterligare”

Andra delen: detta ord

Övrigt

Övrigt

Pervenche Berès hade undertecknat ändringsförslag 7.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Alternativ 1

Ja-röster: 529

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 98

ALDE: Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Hybášková, Langendries, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Borghezio

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

ALDE: Ek, Oviir, Savi

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi

PPE-DE: Grosch, Konrad, Lauk, Pieper, Reul

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Alfonso Andria, Pierre Moscovici, Jules Maaten, Mary Honeyball, Maria Carlshamre

Nedlagda röster

Pedro Guerreiro, Ilda Figueiredo

2.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 175+177+188

Ja-röster: 110

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cercas, Correia, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hedh, Laignel, Le Foll, Navarro, Öger, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Saks, Savary, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 539

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 14

ALDE: Ek, Oviir, Prodi, Savi, Sbarbati

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

PSE: Gröner, Occhetto

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

Nej-röster

Anna Hedh

3.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 176+178

Ja-röster: 94

ALDE: Jäätteenmäki, Resetarits, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Hybášková

PSE: Peillon, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 552

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Claeys, Dillen, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

PSE: Castex, Gröner, Occhetto

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 173

Ja-röster: 96

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Langendries

PSE: Bourzai

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 559

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nedlagda röster: 5

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Bernadette Bourzai

5.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 179

Ja-röster: 109

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Arif, Berès, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Moscovici, Navarro, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 530

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 20

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

PSE: Gröner, Occhetto, Rocard

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

6.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 180

Ja-röster: 83

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Chiesa, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 542

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Nedlagda röster: 39

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

PSE: Arif, Berès, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gröner, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Moscovici, Navarro, Occhetto, Paleckis, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Alain Lipietz

Nedlagda röster

Henri Weber

7.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 183

Ja-röster: 109

ALDE: Harkin, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Moscovici, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 529

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 22

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Roithová, Wijkman

PSE: Gröner, Occhetto, Rocard

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

8.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 184

Ja-röster: 84

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Chiesa, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 531

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 50

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Roithová, Wijkman, von Wogau

PSE: Arif, Berès, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gröner, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Moscovici, Navarro, Occhetto, Paleckis, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Henri Weber

9.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 185

Ja-röster: 86

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Le Rachinel, Martin Hans-Peter

PSE: Castex, Chiesa, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 527

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 47

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Roithová, Wijkman

PSE: Arif, Berès, Bourzai, Carlotti, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gröner, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 186

Ja-röster: 88

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Schenardi

PSE: Chiesa, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 529

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 44

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Roithová, Wijkman

PSE: Arif, Berès, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Evans Robert, Ferreira Anne, Fruteau, Gröner, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 187

Ja-röster: 121

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Correia, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 528

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

PSE: Gröner, Occhetto, Rocard

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 189

Ja-röster: 87

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Castex, Chiesa, Correia, Hutchinson, Navarro, Patrie

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 551

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 21

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Roithová, Wijkman

PSE: Gröner, Laignel, Occhetto, Vergnaud

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Rekommendation Sacconi A6-0352/2006

Ändringsförslag 190

Ja-röster: 110

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Arif, Berès, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Moscovici, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 534

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Mussolini, Rivera, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 21

ALDE: Ek, Oviir, Savi

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa

NI: Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Roithová, Wijkman

PSE: Gröner, Occhetto, Rocard

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Grässle A6-0447/2006

Resolution

Ja-röster: 606

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Duchoň, Ouzký

UEN: Grabowski

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Mote

PPE-DE: Heaton-Harris

UEN: Angelilli, Borghezio, Camre, Gobbo, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Alexander Radwan

15.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 167

Ja-röster: 71

ALDE: Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Holm, Krarup, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Hannan, Heaton-Harris, Hybášková, Kamall, Ouzký, Škottová, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Chiesa

UEN: Kuźmiuk

Verts/ALE: Schlyter, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 556

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Meyer Pleite, Papadimoulis, Portas, Remek, Strož, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Trüpel, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

ALDE: Toia

GUE/NGL: de Brún, Henin, McDonald, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Sommer

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Hélène Goudin

Nej-röster

Bart Staes

16.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 172

Ja-röster: 276

ALDE: Andria, Bourlanges, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc, Piotrowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 370

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Bonsignore

PSE: Mann Erika, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 198+240

Ja-röster: 270

ALDE: Andria, Beaupuy, Cocilovo, Costa, Deprez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Sbarbati, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ebner, Kasoulides, Vakalis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 375

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lehtinen

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PSE: Titley

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Eija-Riitta Korhola, Jean-Louis Bourlanges

18.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 199/1

Ja-röster: 391

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Guidoni, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Berman, van den Burg, Casaca, Cashman, Chiesa, Corbett, Cottigny, Douay, Evans Robert, Gill, Golik, Gottardi, Gruber, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Lavarra, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Morgan, Napoletano, Sacconi, Saks, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Smith

Nej-röster: 248

ALDE: Bourlanges, Degutis, Deprez, Dičkutė, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Florenz, Hannan, Heaton-Harris, Hybášková, Kamall, Ouzký, Škottová, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc, Muscardini, Piotrowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Beaupuy, Fourtou

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík

PSE: Liberadzki, Locatelli

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 220

Ja-röster: 343

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gurmai, Honeyball, Howitt, Lehtinen, Martin David, Siwiec, Van Lancker, Weber Henri, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Smith

Nej-röster: 302

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Onyszkiewicz, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Fjellner, Fontaine, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott

UEN: Muscardini

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

NI: Baco, Chruszcz, Claeys, Dillen, Kozlík, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Grosch, Langendries, Thyssen

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Marie-Hélène Descamps, Ieke van den Burg, Ambroise Guellec, Henri Weber

Nedlagda röster

Hélène Goudin, Nils Lundgren

20.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 183

Ja-röster: 208

ALDE: Ek, Schmidt Olle

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Sinnott, Železný

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Hökmark, Hybášková, Škottová, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 438

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Chiesa, Corbett, Evans Robert, Fazakas, Fruteau, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Gruber, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Lavarra, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Morgan, Occhetto, Panzeri, Pittella, Sacconi, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: van den Burg, Locatelli, Rapkay, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Ieke van den Burg

Nej-röster

Linda McAvan

21.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 226

Ja-röster: 325

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Dobolyi, Goebbels, Gurmai, Guy-Quint, Lehtinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nej-röster: 308

ALDE: Andria, Bourlanges, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Castiglione, Duchoň, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, McGuinness, Mitchell, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Vakalis, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Grabowski, Kuc, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

ALDE: Ries

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Belet, Brepoels, Coveney, Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Langendries, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Thyssen, Varvitsiotis

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

22.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 174

Ja-röster: 123

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Losco, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Berend, Mauro, Seeberg, Vernola

PSE: Andersson, Berlinguer, Bösch, van den Burg, Chiesa, Christensen, Corbett, Ettl, Gebhardt, Gomes, Gottardi, Gröner, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Lavarra, Leichtfried, Locatelli, Muscat, Napoletano, Panzeri, Pittella, Sacconi, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Tarand, Thomsen, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 528

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Portas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 4

NI: Baco, Kozlík, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 227/1

Ja-röster: 595

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, De Michelis, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 52

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Ebner, Hybášková, Maat, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Correia, Roth-Behrendt

UEN: Czarnecki Ryszard, Grabowski, Libicki, Muscardini, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 3

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Rainer Wieland

24.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 227/2

Ja-röster: 349

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Casaca, Goebbels, Hazan, Lehtinen, McAvan, Paasilinna, Rasmussen, Wiersma

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nej-röster: 290

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Costa, Degutis, Deprez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Samuelsen, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Schenardi

PPE-DE: Duchoň, Ebner, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Sumberg, Vlasák, Wieland, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Czarnecki Ryszard, Kuc, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

ALDE: Cocilovo

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Linda McAvan, Jens Holm, Eva-Britt Svensson

25.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 227/3

Ja-röster: 413

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Degutis, Deprez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Sbarbati

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Rühle, Schlyter

Nej-röster: 222

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Cabrnoch, Descamps, De Veyrac, Duchoň, Ebner, Fjellner, Fontaine, Galeote, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Lamassoure, Mathieu, Ouzký, Purvis, Saïfi, Seeberg, Škottová, Strejček, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Batzeli, Berger, Bösch, Chiesa, Christensen, Ettl, Gebhardt, Gottardi, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kindermann, Krehl, Lehtinen, Leichtfried, Locatelli, Napoletano, Öger, Panzeri, Piecyk, Pittella, Prets, Roth-Behrendt, Sacconi, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Tarand, Thomsen, Westlund

UEN: Muscardini, Piotrowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren

NI: Baco, Kozlík, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Dehaene, Kamall, Lewandowski

PSE: Occhetto

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 175

Ja-röster: 263

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Degutis, Deprez, Dičkutė, Griesbeck, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bonsignore, Ehler, Graça Moura, de Grandes Pascual, Guellec, Pīks, Pirker, Silva Peneda, Ventre, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Janowski, Kuc, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 355

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: de Brún, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Batzeli, Désir, Grech, Gruber, Lehtinen

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Krarup

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Siekierski

PSE: McCarthy, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Harlem Désir, Katerina Batzeli

Nej-röster

Hubert Pirker, Ambroise Guellec,

27.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 176

Ja-röster: 281

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ebner, Olbrycht, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 368

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Paleckis

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 6

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

PSE: Rapkay

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Jean-Louis Bourlanges

Nej-röster

Rainer Wieland

28.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 193+236/1

Ja-röster: 265

ALDE: Andria, Bourlanges, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Losco, Prodi, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Demetriou, Dimitrakopoulos, Ebner, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Mikolášik, Millán Mon, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Varvitsiotis, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Kuc, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 379

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Goebbels, Honeyball, Howitt, Kinnock, Lehtinen, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Rapkay, Simpson, Siwiec, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Herczog, Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 193+236/2

Ja-röster: 126

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Losco, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Demetriou, Dimitrakopoulos, Ebner, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Seeberg, Trakatellis, Varvitsiotis

PSE: Andersson, Berlinguer, Chiesa, Christensen, Désir, Gill, Gomes, Gottardi, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Lavarra, Locatelli, Napoletano, Pittella, Rasmussen, Sacconi, Schaldemose, Scheele, Segelström, Thomsen, Westlund

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 518

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, de Villiers

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

PSE: Hegyi, Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 162

Ja-röster: 231

ALDE: Polfer

IND/DEM: Blokland, Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Dillen, Mussolini, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Batzeli, Corbett

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Musumeci, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nej-röster: 392

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Karatzaferis, Lundgren

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Elles, Evans Jonathan, Florenz, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mavrommatis, Nicholson, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pleštinská, Saïfi, Samaras, Seeberg, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Kuc, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 23

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Daul

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

John Whittaker, Graham Booth, wwAnders Wijkman, Gerard Batten, Nigel Farage, Roger Knapman

31.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 208

Ja-röster: 324

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, De Michelis, Helmer, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Barón Crespo, Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Locatelli, McCarthy, Martin David, Morgan, Simpson, Skinner, Stihler, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nej-röster: 323

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Samuelsen, Sbarbati, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duchoň, Ebner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Samaras, Seeberg, Škottová, Strejček, Sudre, Tannock, Toubon, Trakatellis, Veneto, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc, Piotrowski, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

ALDE: Starkevičiūtė

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Michael Cramer, Erika Mann, Pia Elda Locatelli

32.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 208/2

Ja-röster: 120

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Callanan, Deva, Dover, Hannan, Heaton-Harris, Kamall, Kauppi, Protasiewicz, Purvis, Sartori, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden

PSE: Cashman, Corbett, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Cramer, Rühle

Nej-röster: 530

ALDE: Andria, Beaupuy, Cocilovo, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Starkevičiūtė, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: McGuinness, Siekierski, Ventre

PSE: Evans Robert, Gill, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Jean-Louis Bourlanges

33.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 158+180

Ja-röster: 276

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Ebner, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 374

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Goebbels, McCarthy

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík

PSE: van den Burg, Herczog, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Ieke van den Burg

34.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 169

Ja-röster: 183

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Gibault, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Samuelsen, Schmidt Olle, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Figueiredo, Flasarová, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Busuttil, Casa, Cederschiöld, Ebner, McGuinness, Mitchell, Vakalis, Wijkman

PSE: Andersson, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bullmann, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Gill, Gomes, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Kinnock, Kósáné Kovács, Laignel, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Morgan, Myller, Paasilinna, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Simpson, Skinner, Stihler, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Gobbo, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Masiel, Musumeci, Ó Neachtain, Piotrowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 428

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Henin, McDonald, Rizzo, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berger, Bösch, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Correia, Cottigny, De Vits, Díez González, Douay, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gruber, Hamon, Herczog, Hughes, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Locatelli, McCarthy, Madeira, Mastenbroek, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Prets, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Sornosa Martínez, Tabajdi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, Jonckheer, Onesta, Rühle, Smith, Staes, Trüpel

Nedlagda röster: 39

NI: Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coveney, Wieland

PSE: Arif, Arnaoutakis, Batzeli, Bozkurt, Capoulas Santos, Dührkop Dührkop, Fernandes, Gierek, Kuhne, Lambrinidis, Mann Erika, Matsouka, Medina Ortega, Muscat, Napoletano, Paleckis, Peillon, Rouček, Sakalas, Stockmann, Tzampazi, Wiersma

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Frassoni, Lichtenberger

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Sérgio Sousa Pinto, Gérard Onesta, Marian Harkin, Pierre Moscovici

Nej-röster

Erika Mann

35.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 166+179

Ja-röster: 139

ALDE: Andria, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Losco, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Hybášková, Ouzký, Škottová, Strejček, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Beňová, Berlinguer, Casaca, Chiesa, Christensen, Désir, Gill, Gomes, Gottardi, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Lavarra, Napoletano, Panzeri, Rasmussen, Sacconi, Schaldemose, Segelström, Tarand, Thomsen, Westlund

UEN: Camre, Piotrowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 505

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Martinez, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Fourtou

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote, Rivera

PSE: Locatelli, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Jens-Peter Bonde

36.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 178

Ja-röster: 285

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Seeberg, Varvitsiotis, Ventre, von Wogau

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Kuc, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 368

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, McCarthy

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Cederschiöld

PSE: Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Rainer Wieland

37.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 182+197/1

Ja-röster: 327

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Ebner, Garriga Polledo, Vakalis, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 313

ALDE: Polfer, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Lehtinen

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 14

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Kozlík

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Thyssen

PSE: Jöns, Kindermann, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 182+197/2

Ja-röster: 270

ALDE: Andria, Beaupuy, Cocilovo, Costa, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Prodi, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Ebner, Vakalis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 366

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Lehtinen

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Nedlagda röster: 14

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Thyssen

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

39.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 170

Ja-röster: 133

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Brejc, Brepoels, Doyle, Grosch, Ibrisagic, Jordan Cizelj, McGuinness, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Seeberg, Záborská

PSE: Andersson, Beňová, Berman, Bösch, Chiesa, Corbey, Ettl, Grech, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Leichtfried, McAvan, Muscat, Paleckis, Poignant, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Westlund

UEN: Camre, Didžiokas, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 513

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Jonckheer

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Lundgren

NI: Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Coveney

PSE: Bozkurt

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Ivo Belet, Ole Christensen, Christel Schaldemose, Poul Nyrup Rasmussen, Dan Jørgensen

Nej-röster

Rainer Wieland, Nils Lundgren

40.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 173

Ja-röster: 87

ALDE: Bourlanges, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Lambsdorff, Losco, Prodi, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Guidoni, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Peterle, Seeberg

PSE: Andersson, Chiesa, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Tarand, Westlund

UEN: Camre, Czarnecki Ryszard, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 558

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Vanhecke

UEN: Grabowski, Piotrowski, Rogalski

Verts/ALE: van Buitenen

41.   Betänkande Hieronymi A6-0399/2006

Ändringsförslag 171

Ja-röster: 88

ALDE: Degutis, Deprez, Dičkutė, Losco, Samuelsen, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Chiesa, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Tarand, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 546

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

42.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Block 1

Ja-röster: 621

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 10

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Baco

UEN: Angelilli

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ventre

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

43.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 73

Ja-röster: 545

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bloom, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 78

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Hybášková, Millán Mon, Schwab

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Claude Turmes

44.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 118/1

Ja-röster: 619

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 19

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Wijkman, Wortmann-Kool

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Maat

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 118/2

Ja-röster: 520

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 103

ALDE: Deprez, Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Grosch, Maat, Thyssen, Wijkman, Wortmann-Kool

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Mote

UEN: Borghezio, Gobbo

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 60

Ja-röster: 136

ALDE: Andria, Deprez, Ek, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Schmidt Olle, Starkevičiūtė, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Clark, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Doorn, Grosch, Maat, Oomen-Ruijten, Seeberg, Surján, Thyssen, Ventre, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, van den Burg, Corbey, De Keyser, De Vits, Gottardi, Hutchinson, Mastenbroek, Peillon, Tarabella, Van Lancker, Vaugrenard

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Musumeci, Ó Neachtain, Piotrowski, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 496

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bonde, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PSE: Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Camiel Eurlings

47.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 91

Ja-röster: 520

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Nej-röster: 107

ALDE: Deprez, Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder, Schmidt Olle

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

PPE-DE: Belet, Brepoels, Dehaene, Maat, Montoro Romero, Sonik, Vernola, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Corbey, Mastenbroek, Napoletano, Tarabella, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

ALDE: Hall

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Ventre

PSE: Leichtfried, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

48.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 116

Ja-röster: 552

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-röster: 83

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 5

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 59

Ja-röster: 111

ALDE: Hennis-Plasschaert, Losco, Maaten, Manders, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Oomen-Ruijten

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, van den Burg, Corbey, Hutchinson, Mastenbroek

UEN: Borghezio, Camre, Gobbo

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 517

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, aSaryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Hall

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Kozlík, Mote, Rivera

PSE: Bösch, Wiersma

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Ändringsförslag 130

Ja-röster: 546

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 93

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Vernola, Wijkman

PSE: Pittella, Titley

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martinez, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

51.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Kommissionens förslag

Ja-röster: 537

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 88

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Chruszcz, Claeys, Giertych, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Vernola

PSE: Corbey, Van Lancker

UEN: Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers, Whittaker

NI: Allister, Baco, Kozlík

PPE-DE: Lauk, McMillan-Scott, Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

52.   Betänkande Groote A6-0301/2006

Resolution

Ja-röster: 540

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nej-röster: 87

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Corbey, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco

PPE-DE: Lauk, Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Brian Crowley

53.   Betänkande Higgins A6-0432/2006

Ändringsförslag 1

Ja-röster: 419

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cocilovo, Costa, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Piskorski, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Cabrnoch, Casini, Castiglione, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pinheiro, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 121

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Gentvilas, Hall, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Manders, Samuelsen, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Handzlik, Hökmark, Jałowiecki, Kaczmarek, Olbrycht, Siekierski, Vernola, Zaleski, Zappalà

PSE: Mastenbroek

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Gobbo, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 12

ALDE: Chatzimarkakis, Degutis, Ek, Krahmer, Matsakis

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Louis, de Villiers

NI: Mote

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Jim Higgins

54.   Betänkande Fruteau A6-0422/2006

Ändringsförslag 10

Ja-röster: 514

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Holm, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Louis, Sinnott, Tomczak, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 92

ALDE: Ek, Schmidt Olle

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Březina, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Hedkvist Petersen, Rasmussen, Schaldemose, Segelström, Westlund

Nedlagda röster: 11

ALDE: Degutis

IND/DEM: Batten, Clark, Knapman, Whittaker, Wise

PPE-DE: Freitas

PSE: Mann Erika

UEN: Borghezio, Gobbo

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Geoffrey Van Orden

55.   Betänkande Brok A6-0436/2006

Punkt 14

Ja-röster: 476

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Kuc, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 75

GUE/NGL: Guidoni, Holm, Kohlíček, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Le Pen Marine, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Belet, Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Hybášková, Ouzký, Posselt, Protasiewicz, Škottová, Strejček, Vlasák, Vlasto, Wijkman, Zahradil, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Jöns, Saks, Savary, Tarabella

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Schlyter, Ždanoka

Nedlagda röster: 37

ALDE: Susta

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Beazley, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Gräßle, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock

PSE: Chiesa

UEN: Borghezio, Gobbo

Verts/ALE: van Buitenen, Kallenbach, Lucas

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Marc Tarabella, Anders Wijkman, Tatjana Ždanoka, Gilles Savary

Nej-röster

Marine Le Pen, Lydia Schenardi, Bruno Gollnisch, Carl Lang, Fernand Le Rachinel, Jean-Claude Martinez, Geoffrey Van Orden

56.   Betänkande Brok A6-0436/2006

Punkt 29

Ja-röster: 543

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Segelström, Sifunakis, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Clark, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Mussolini

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Glante

UEN: Angelilli, Berlato, Borghezio, Foglietta, Gobbo, La Russa, Musumeci, Tatarella

Nedlagda röster: 22

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Strož

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Bullmann, Chiesa, Groote, Jöns, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leichtfried, Occhetto, Rapkay, Siwiec

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

57.   Betänkande Brok A6-0436/2006

Resolution

Ja-röster: 481

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Kaufmann, Musacchio, Ransdorf, Remek, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Mussolini, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernándz Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Kuc, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 66

GUE/NGL: Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Callanan, Deß, Duchoň, Hannan, Heaton-Harris, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 38

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Papadimoulis, Wurtz

IND/DEM: Bonde

NI: Martinez

PPE-DE: Atkins, Beazley, Deva, Dover, Evans Jonathan, Harbour, Hybášková, Jackson, Kamall, Kirkhope, Parish, Purvis, Seeberg, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden, Weisgerber

PSE: Chiesa

UEN: Bielan, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Hubert Pirker

Nej-röster

Jean-Claude Martinez, Bairbre de Brún

58.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 9-B

Ja-röster: 438

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Kaufmann, Maštálka, Musacchio, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Borghezio, Foglietta, Kuc, La Russa, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 107

ALDE: Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 25

ALDE: Budreikaitė

GUE/NGL: Henin, Meyer Pleite, Wurtz

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Verts/ALE: van Buitenen, Evans Jill, Isler Béguin, Joan i Marí, Smith

59.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 9-C

Ja-röster: 451

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Ransdorf, Remek, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Kuc, La Russa, Muscardini, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 76

ALDE: Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Holm, Kohlíček, McDonald, Pflüger, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bonsignore, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Grabowski, Kristovskis, Masiel, Ó Neachtain, Rogalski, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zapałowski, Zīle

Nedlagda röster: 30

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Manolakou, Meyer Pleite, Pafilis, Triantaphyllides

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Bielan, Janowski, Libicki, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Christofer Fjellner

60.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 9-E

Ja-röster: 455

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Kuc, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 95

ALDE: Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Holm, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Pafilis, Ransdorf, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Zapałowski

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 20

ALDE: Budreikaitė

GUE/NGL: Meyer Pleite

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Verts/ALE: van Buitenen, Lambert

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Emanuel Jardim Fernandes, Christofer Fjellner

61.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 9-F

Ja-röster: 456

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Kaufmann, Musacchio, Papadimoulis, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rutowicz, Ryan, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 79

ALDE: Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Ransdorf, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Ferber, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Grabowski, Kristovskis, Piotrowski, Rogalski, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 36

ALDE: Budreikaitė, Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Pflüger, Remek, Strož, Wurtz

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Borghezio

Verts/ALE: van Buitenen, Evans Jill, Joan i Marí, Smith

62.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 9-G

Ja-röster: 445

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Kaufmann, Musacchio, Papadimoulis, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Kuc, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 104

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Lehideux, Morillon, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Vaidere, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 22

ALDE: Toia

GUE/NGL: Flasarová, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde

PSE: Cashman, Evans Robert, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Simpson, Skinner, Titley, Willmott

UEN: Borghezio

Verts/ALE: van Buitenen

63.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 9-H

Ja-röster: 439

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Kaufmann, Maštálka, Papadimoulis, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Kuc, Muscardini, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 107

ALDE: Laperrouze, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: de Brún, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Meijer, Pafilis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Beazley, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zapałowski, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 22

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Meyer Pleite, Pflüger, Wurtz

PSE: Cashman, Chiesa, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, McCarthy, Martin David, Morgan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Verts/ALE: van Buitenen

64.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Ändringsförslag 4

Ja-röster: 93

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Deprez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Wurtz

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Brepoels, Castiglione, Descamps, Ferber, Galeote, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Korhola, Langendries, Mathieu, Oomen-Ruijten, Posselt, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Fruteau, Hamon, Moscovici, Napoletano, Navarro, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Czarnecki Ryszard, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 472

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casini, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Van Lancker, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 18

ALDE: Toia

GUE/NGL: Aita, Manolakou, Pafilis

NI: Rivera

PSE: Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, McCarthy, Martin David, Stihler, Willmott

Verts/ALE: van Buitenen, Evans Jill, Joan i Marí, Lucas, Smith

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Anne Ferreira, Henri Weber

Nej-röster

Jan Andersson, Konstantinos Hatzidakis

65.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Punkt 18

Ja-röster: 393

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Van Lancker, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Kristovskis, Kuc, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 130

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Harbour, Hatzidakis, Jackson, Kamall, Kirkhope, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Patrie, Roure, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Bielan, Borghezio, Camre, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Joan i Marí, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 38

ALDE: Kułakowski

NI: Rivera

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Olbrycht, Pleštinská, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

PSE: van den Berg, Cashman, Chiesa, Corbey, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Evans Jill, Romeva i Rueda

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Konstantinos Hatzidakis

Nej-röster

Henri Weber, Gilles Savary

66.   Betänkande Stubb A6-0393/2006

Resolution

Ja-röster: 398

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schmidt Olle, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Busuttil, Castiglione, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, Kuc, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 99

ALDE: Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Harbour, Jackson, Kamall, Kirkhope, Montoro Romero, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Kuźmiuk, Libicki, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 36

NI: Martinez

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Olbrycht, Pleštinská, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Cashman, Chiesa, Evans Robert, Gill, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Simpson, Skinner, Titley, Willmott

UEN: Borghezio, Janowski, Masiel, Rutowicz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Britta Thomsen

Nej-röster

Jean-Claude Martinez

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0552

En europeisk kemikaliemyndighet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (7524/8/2006 – C6-0267/2006 – 2003/0256(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (7524/8/2006 – C6-0267/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (7524/8/2006 – C6-0267/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0352/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0352/2006),

| — | med beaktande av kommissionens uttalanden som utgör en bilaga till denna lagstiftningsresolution och som kommer att offentliggöras tillsammans med lagstiftningsresolutionen i Europiska unionens officiella tidning; |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalanden som utgör en bilaga till denna lagstiftningsresolution och som kommer att offentliggöras tillsammans med lagstiftningsresolutionen i Europiska unionens officiella tidning;

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 276 E, 14.11.2006, s. 1.

(2)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 303.

(3)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0256

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1907/2006)

BILAGA

Kommissionens uttalande om alternativa metoder

I gemenskapens strategi för att främja alternativa testmetoder har utvecklandet av datorstödda metoder (in vitro och andra) varit prioriterat i flera årtionden. Detsamma gäller förbättrandet av nuvarande metoder. Mellan 1999 och 2002 (femte ramprogrammet) stödde EU 43 forskningsprojekt värda 65 miljoner euro, som i flera fall fortfarande pågår. Under nuvarande ramprogram för forskning (sjätte ramprogrammet för 2003–2006) investerar Europeiska unionen mer än 90 miljoner euro i utveckling av tillförlitliga och effektiva alternativ till djurtester som kan uppfylla internationella metodkrav.

Forskningsaktiviteterna kommer att fortsätta under det kommande sjunde ramprogrammet (2007–2013). Samordnade aktiviteter kommer att avse alternativa metoder och strategier för säkerhetstester av läkemedel (temaområde hälsa) och kemikalier (temaområde miljö). En bedömning har skett av vilka metoder som bäst kan bidra till en minskning av djurtester inom ramen för REACH, med beaktande av den tid som krävs för att utveckla tester och de relevanta registreringstidpunkterna för REACH. I sjunde ramprogrammet ingår därför utvecklandet av metoder som direkt kan minska djurtesternas omfattning inom REACH. Berörda parter engageras genom initiativ som europeiska partnerskapet för alternativ till djurförsök (European Partnership for Alternative Approaches to Animal Testing), som startades den 7 november 2005 av kommissionsledamöterna Potočnik och Verheugen, tillsammans med GD industri. Ett gemensamt och samordnat partnerskap på EU-nivå och mellan sektorer kan vara effektivare än de splittrade initiativ som historiskt tagits på området, om det effektivt samlar kommissionens och industrins erfarenheter, sakkunskap och andra resurser.

Sedan 1991 har kommissionen prioriterat validering av alternativa testmetoder. Därför inrättade den Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder (European Centre for the Validation of Alternative Methods, ECVAM), som är en enhet inom Gemensamma forskningscentret. Denna har till uppgift att validera alternativa testmetoder på EU-nivå och främja utveckling, validering och internationellt godkännande av alternativa testmetoder. Kommissionen kommer att fortsätta validera lämpliga metoder och överväga om validerade metoder skall tillämpas i gemenskapens lagstiftning. Vid anpassningen av bilaga V till direktiv 67/548/EEG används i dag lämpliga metoder från gemenskapens lagstiftning om kemikalier. Kommissionen inser vikten av att fortast möjligt säkerställa att sådana metoder införs i lagstiftningen och har infört flera validerade alternativa testmetoder i bilaga V till direktiv 67/548/EEG, innan de ens erkänts internationellt. Kommissionen kommer att fortsätta högprioritera anpassningen av testförordningen för REACH, så snart det finns tillgång till lämpliga validerade metoder.

Kommissionen kommer även i fortsättningen vara aktiv i internationella organ, särskilt i OECD där den bidrar till att utveckla nya testnormer, med särskilt fokus på nyligen validerade metoder enligt ovan.

Hur regelverket för testmetoder tillämpas är lika viktigt som de specifika metoderna. Från första början har minimerandet av djurtester varit en huvudaspekt på utformningen av REACH och kommissionen har konsekvent arbetat på att förbättra denna aspekt på förslaget. Detta framgår av de viktiga förändringar som gjorts under processen, till exempel att en etapp i förhandsregistreringen lades till efter reaktionerna på vitboken 2001. Ett annat exempel är att ett enda datum accepterades för förhandsregistreringen, på förslag av både parlamentets yttrande vid den första behandlingen och rådets gemensamma ståndpunkt. Minimerandet av djurtester ingår också i den mer detaljerade rättsakten, inklusive rekommendationer om att ämnen grupperas, att testförslag utvärderas och att jämförelse görs med strukturlika ämnen (interpolering). Ett viktigt arbete för minskad djuranvändning pågår också i genomförandeprojekten för REACH (RIP) genom utvecklandet av intelligenta teststrategier. Kommissionen avser att fortsätta detta arbete när REACH antagits. Det kommer att finnas ytterligare tillfällen att ta hänsyn till oron över djurtester, exempelvis vid utveckling och underhåll av riktlinjer och myndighetsförfaranden.

Kommissionen kommer också att beakta relevanta aspekter när direktiv 86/609/EEG ses över, särskilt i samband med hur man ytterligare kan främja att alternativa metoder utvecklas, valideras och införs i lagstiftningen i enlighet med ”tre R”-principen.

Kommissionens uttalande om tillsatsämnen i tobak i samband med förhandlingarna om REACH och svar på parlamentets ändringar om tillsatsämnen i tobak

I REACH-förordningen behandlas kemiska ingredienser i tobaksprodukter som vilka andra kemiska ämnen som helst. Som sådana måste de registreras och bli föremål för utvärdering, begränsning av eller godkännande enligt REACH-systemet. Dess brända forms påverkan bör i vissa fall omfattas av krav på bedömningar av kemikaliesäkerhet.

När REACH-systemet trätt i kraft, måste den information om tobaksingredienser som tillhandahålls genom REACH summeras och beaktas. Detta för att bättre utnytta synergieffekterna av det pågående arbetet i samband med direktiv 2001/37/EG, om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror.

I samband med direktiv 2001/37/EG förbinder sig kommissionen att främja följande:

| — | Utveckling och tillämpning av ett harmoniserat rapporteringsformat för tobaksingredienser för att skapa förutsättningar för en systematisk bedömning av tobaksingredienser. Detta bör senare utmynna i en europeisk databank om tobaksingredienser och deras beroendeframkallande effekter; |
| --- | --- |

—

Utveckling och tillämpning av ett harmoniserat rapporteringsformat för tobaksingredienser för att skapa förutsättningar för en systematisk bedömning av tobaksingredienser. Detta bör senare utmynna i en europeisk databank om tobaksingredienser och deras beroendeframkallande effekter;

| — | Ur folkhälsoperspektiv bedöma tester av toxikologiska och beroendeframkallande effekter; |
| --- | --- |

—

Ur folkhälsoperspektiv bedöma tester av toxikologiska och beroendeframkallande effekter;

| — | Samarbete mellan oberoende tobakslaboratorier inom EU för att skapa en operativ bas för medlemsstaterna, så de kan dela analyser och bedömningar av tobaksingredienser eller tobaksrök. I ett senare skede överväga förslag om en gemensam förteckning över ingredienser. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan oberoende tobakslaboratorier inom EU för att skapa en operativ bas för medlemsstaterna, så de kan dela analyser och bedömningar av tobaksingredienser eller tobaksrök. I ett senare skede överväga förslag om en gemensam förteckning över ingredienser.

Kommissionen kommer också att göra följande:

| — | Delta i utvecklandet av riktlinjer för testning och mätning av tobakprodukters innehåll och rök, i samband med ramkonventionen om tobakskontroll (Framework Convention on Tobacco Control, FCTC); |
| --- | --- |

—

Delta i utvecklandet av riktlinjer för testning och mätning av tobakprodukters innehåll och rök, i samband med ramkonventionen om tobakskontroll (Framework Convention on Tobacco Control, FCTC);

| — | I samband med ramprogrammet för forskning överväga samfinansierad forskning om toxicitet, särskilt om tobaksingrediensers beroendeframkallande effekter eller om tobaksrök. |
| --- | --- |

—

I samband med ramprogrammet för forskning överväga samfinansierad forskning om toxicitet, särskilt om tobaksingrediensers beroendeframkallande effekter eller om tobaksrök.

Nästa översyn av direktiv 2001/37/EG skall baseras på den rapport om dess genomförande som skall lämnas i slutet av 2007. Kommissionen kommer då att överväga en vidareutveckling av ramarna för bedömningen av tobaksingredienser, mot bakgrund av ackumulerade erfarenheter och konsekvensbedömningar av olika alternativ.

Det är industrin som har bevisbördan när det gäller hur tobakprodukternas innehåll och rök påverkar hälsan. Den bör svara för finansieringen av utveckling, validering och genomförande av lämpliga toxikologiska tester och tester av beroendeframkallande egenskaper. Denna process måste ledas av de offentliga hälsovårdsmyndigheterna, så att det säkerställs att alla utvecklade metoder lever upp till omsorgen om folkhälsan.

Utifrån föregående styckes princip om industrins roll vid finansieringen av testerna kommer kommissionen att granska de konkreta alternativen för att uppbåda personella och ekonomiska medel för större arbetsprogram, där tobakens ingredienser och rök utvärderas och resultaten bedöms ur ett hälsoperspektiv.

Kommissionen är medveten om att metodutveckling, metodvalidering och utvärdering av ämnen är krävande uppgifter som kommer att ta flera år i anspråk.

P6_TA(2006)0553

Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga kemikalier (REACH) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (7525/3/2006 – C6-0268/2006 – 2003/0257(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (7525/3/2006 – C6-0268/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (7525/3/2006 – C6-0268/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0345/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0345/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten;

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning;

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 276 E, 14.11.2006, s. 252.

(2)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 440.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0554

Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas domstol *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av Europeiska gemenskapernas domstols rättegångsregler vad gäller språkanvändning i syfte att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15712/2006 – C6-0434/2006 – 2006/0813(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förslag (15712/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förslag (15712/2006),

| — | med beaktande av artikel 245.2 i EG-fördraget och artikel 160.2 i EAEC-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0434/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 245.2 i EG-fördraget och artikel 160.2 i EAEC-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0434/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0463/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0463/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förslag; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förslag;

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd; |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

P6_TA(2006)0555

Införande av bulgariska och rumänska bland rättegångsspråken i Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt vad gäller språkanvändning för att uppta bulgariska och rumänska bland de rättegångsspråk som anges i rättegångsreglerna (15715/2006 – C6-0435/2006 – 2006/0814(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förslag (15715/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förslag (15715/2006),

| — | med beaktande av artikel 245.2 i EG-fördraget och artikel 160.2 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0435/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 245.2 i EG-fördraget och artikel 160.2 i Euratomfördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0435/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0462/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0462/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förslag till beslut; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förslag till beslut;

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd; |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

P6_TA(2006)0556

Europeiska året för interkulturell dialog (2008) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (14153/2/2006 – C6-0422/2006 – 2005/0203(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14153/2/2006 – C6-0422/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14153/2/2006 – C6-0422/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0467) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0467) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0492) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0492) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur och utbildning (A6-0435/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kultur och utbildning (A6-0435/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten;

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning;

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 1.6.2006, P6_TA(2006)0234.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0557

Budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma inställning inför antagandet av rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14259/2006 – C6-0431/2006 – 2005/0090(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma inställning av den 7 november 2006 (14259/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma inställning av den 7 november 2006 (14259/2006),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0181) (1) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0213) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0181) (1) och kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0213) (2),

| — | med beaktande av sina ståndpunkter av den 15 mars 2006 (3) och den 6 juli 2006 (4) om kommissionens förslag och av den 6 september 2006 om kommissionens ändrade förslag (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina ståndpunkter av den 15 mars 2006 (3) och den 6 juli 2006 (4) om kommissionens förslag och av den 6 september 2006 om kommissionens ändrade förslag (5),

| — | med beaktande av artikel 279 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0431/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 279 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0431/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och 56 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och 56 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0447/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0447/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner slutsatserna från medlingen den 21 november 2006 och förklarar det medlingsförfarande som föreskrivs i artikel 184 i budgetförordningen för avslutat; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner slutsatserna från medlingen den 21 november 2006 och förklarar det medlingsförfarande som föreskrivs i artikel 184 i budgetförordningen för avslutat;

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Antagna texter P6_TA(2006)0085.

(4)  Antagna texter P6_TA(2006)0312.

(5)  Antagna texter P6_TA(2006)0343.

BILAGA

Utkast till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 279,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 183,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), nedan kallad ”budgetförordningen”, innehåller de grundläggande rättsliga bestämmelserna för reformen av budgetförvaltningen. De grundläggande elementen i förordningen bör bibehållas och stärkas. Insynen, i all synnerhet, bör stärkas genom att information lämnas om mottagarna av gemenskapens medel. Dessutom bör de budgetprinciper som fastställs i budgetförordningen iakttas i alla rättsakter, och undantagen bör begränsas till ett minimum. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), nedan kallad ”budgetförordningen”, innehåller de grundläggande rättsliga bestämmelserna för reformen av budgetförvaltningen. De grundläggande elementen i förordningen bör bibehållas och stärkas. Insynen, i all synnerhet, bör stärkas genom att information lämnas om mottagarna av gemenskapens medel. Dessutom bör de budgetprinciper som fastställs i budgetförordningen iakttas i alla rättsakter, och undantagen bör begränsas till ett minimum.

| (2) | Utifrån praktisk erfarenhet bör vissa ändringar göras för att underlätta budgetgenomförandet och förverkligandet av de bakomliggande politiska målen liksom för att anpassa vissa procedurkrav och krav på dokumentation anpassas så att de står bättre i proportion till de faktiska riskerna och kostnaderna, i enlighet med den proportionalitetsprincip som fastställs i artikel 5 tredje stycket i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Utifrån praktisk erfarenhet bör vissa ändringar göras för att underlätta budgetgenomförandet och förverkligandet av de bakomliggande politiska målen liksom för att anpassa vissa procedurkrav och krav på dokumentation anpassas så att de står bättre i proportion till de faktiska riskerna och kostnaderna, i enlighet med den proportionalitetsprincip som fastställs i artikel 5 tredje stycket i EG-fördraget.

| (3) | Alla ändringar bör bidra till att uppnå målen med kommissionens reformer och bidra till att främja eller säkerställa en sund ekonomisk förvaltning, och således bidra till att ge rimliga garantier för att de finansiella transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

(3)

Alla ändringar bör bidra till att uppnå målen med kommissionens reformer och bidra till att främja eller säkerställa en sund ekonomisk förvaltning, och således bidra till att ge rimliga garantier för att de finansiella transaktionerna är lagliga och korrekta.

| (4) | Hänsyn bör tas till bestämmelser som genomför budgeten, både med avseende på inkomster och utgifter, och som ingår i de grundläggande rättsakter som antas för perioden 2007-2013, för att säkra enhetligheten mellan dessa rättsakter och budgetförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Hänsyn bör tas till bestämmelser som genomför budgeten, både med avseende på inkomster och utgifter, och som ingår i de grundläggande rättsakter som antas för perioden 2007-2013, för att säkra enhetligheten mellan dessa rättsakter och budgetförordningen.

| (5) | Det bör klargöras att sund ekonomisk förvaltning förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll, och det bör fastställas vad systemet för intern kontroll skall ha för huvuddrag och huvudsyften. |
| --- | --- |

(5)

Det bör klargöras att sund ekonomisk förvaltning förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll, och det bör fastställas vad systemet för intern kontroll skall ha för huvuddrag och huvudsyften.

| (6) | För att säkerställa insyn vid användningen av anslag ur budgeten måste information om mottagarna av dessa anslag göras tillgänglig, med vissa begränsningar som krävs för att skydda berättigade offentliga och privata intressen och med beaktande av de särskilda förhållanden som kännetecknar året för Europeiska garantifonden för jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa insyn vid användningen av anslag ur budgeten måste information om mottagarna av dessa anslag göras tillgänglig, med vissa begränsningar som krävs för att skydda berättigade offentliga och privata intressen och med beaktande av de särskilda förhållanden som kännetecknar året för Europeiska garantifonden för jordbruket.

| (7) | Vad gäller enhetsprincipen bör bestämmelsen om räntan på de medel som betalas ut i förfinansiering förenklas. De administrativa resurser som krävs för att uppbära dessa räntor står inte i proportion till ändamålet, och det vore därför bättre om räntebeloppen kunde räknas av mot slutbetalningen till samma mottagare. |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller enhetsprincipen bör bestämmelsen om räntan på de medel som betalas ut i förfinansiering förenklas. De administrativa resurser som krävs för att uppbära dessa räntor står inte i proportion till ändamålet, och det vore därför bättre om räntebeloppen kunde räknas av mot slutbetalningen till samma mottagare.

| (8) | Vid tillämpningen av ettårsprincipen bör bestämmelserna av praktiska skäl göras tydligare och mer flexibla. Överföringar av anslag mellan budgetår bör undantagsvis tillåtas när det gäller utgifter för direktstöd till jordbrukare inom ramen för den nya Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ). |
| --- | --- |

(8)

Vid tillämpningen av ettårsprincipen bör bestämmelserna av praktiska skäl göras tydligare och mer flexibla. Överföringar av anslag mellan budgetår bör undantagsvis tillåtas när det gäller utgifter för direktstöd till jordbrukare inom ramen för den nya Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ).

| (9) | Medlemsstaternas ansökningar om utbetalningar enligt de nya jordbruksförordningarna kommer till överväldigande del att koncentreras till början av år n. Den övre beloppsgränsen för de förhandsåtaganden som får ingås mot anslag i EGFJ (från och med den 15 november år n-1) för att täcka löpande förvaltningsutgifter (som skall belasta budgeten för år n) bör höjas till tre fjärdedelar av motsvarande anslag i den senast antagna jordbruksbudgeten. Vad gäller beloppsgränsen för förhandsåtaganden för administrativa utgifter bör bestämmelsen ändras på så sätt att den hänvisar till anslag som beslutats av budgetmyndigheten och således med undantag för anslagsöverföringar. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaternas ansökningar om utbetalningar enligt de nya jordbruksförordningarna kommer till överväldigande del att koncentreras till början av år n. Den övre beloppsgränsen för de förhandsåtaganden som får ingås mot anslag i EGFJ (från och med den 15 november år n-1) för att täcka löpande förvaltningsutgifter (som skall belasta budgeten för år n) bör höjas till tre fjärdedelar av motsvarande anslag i den senast antagna jordbruksbudgeten. Vad gäller beloppsgränsen för förhandsåtaganden för administrativa utgifter bör bestämmelsen ändras på så sätt att den hänvisar till anslag som beslutats av budgetmyndigheten och således med undantag för anslagsöverföringar.

| (10) | Det faktum att utgifterna för veterinära åtgärder, som faller inom EGFJ, måste täckas genom icke-differentierade anslag skapar ett onödigt hinder för genomförandet av dessa åtgärder, i synnerhet eftersom det gör det svårare att överföra anslag mellan budgetår. Det bör därför bli möjligt att använda differentierade anslag för sådana utgifter, då detta också skulle stämma bättre överens med åtgärdernas fleråriga karaktär. |
| --- | --- |

(10)

Det faktum att utgifterna för veterinära åtgärder, som faller inom EGFJ, måste täckas genom icke-differentierade anslag skapar ett onödigt hinder för genomförandet av dessa åtgärder, i synnerhet eftersom det gör det svårare att överföra anslag mellan budgetår. Det bör därför bli möjligt att använda differentierade anslag för sådana utgifter, då detta också skulle stämma bättre överens med åtgärdernas fleråriga karaktär.

| (11) | Vad gäller universalitetsprincipen bör två punkter läggas till i uppräkningen av inkomster som får avsättas för särskilda ändamål. Det bör för det första bli tillåtet för medlemsstater att ge särskilda bidrag – som då skulle betraktas såsom avsatta för särskilda ändamål – för projekt inom gemenskapens program för yttre förbindelser, på samma sätt som redan är möjligt inom vissa forskningsprogram. För det andra skulle inkomster från avyttring av fordon, utrustning, installationer, material samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras betraktas som inkomster avsatta för särskilda ändamål; denna ändring syftar till att uppmuntra utanordnarna att få ut bästa möjliga pris vid avyttringen. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller universalitetsprincipen bör två punkter läggas till i uppräkningen av inkomster som får avsättas för särskilda ändamål. Det bör för det första bli tillåtet för medlemsstater att ge särskilda bidrag – som då skulle betraktas såsom avsatta för särskilda ändamål – för projekt inom gemenskapens program för yttre förbindelser, på samma sätt som redan är möjligt inom vissa forskningsprogram. För det andra skulle inkomster från avyttring av fordon, utrustning, installationer, material samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras betraktas som inkomster avsatta för särskilda ändamål; denna ändring syftar till att uppmuntra utanordnarna att få ut bästa möjliga pris vid avyttringen.

| (12) | Enligt nuvarande regler måste kommissionen få ett förhandsgodkännande från budgetmyndigheten innan den får ta emot donationer såsom gåvor eller legat, om dessa medför kostnader. För att undvika onödiga och omständliga förfaranden bör förhandsgodkännande krävas endast när det gäller donationer som överstiger ett visst värde och medför betydande kostnader. |
| --- | --- |

(12)

Enligt nuvarande regler måste kommissionen få ett förhandsgodkännande från budgetmyndigheten innan den får ta emot donationer såsom gåvor eller legat, om dessa medför kostnader. För att undvika onödiga och omständliga förfaranden bör förhandsgodkännande krävas endast när det gäller donationer som överstiger ett visst värde och medför betydande kostnader.

| (13) | Reglerna för överföring av anslag bör förenklas och förtydligas på vissa punkter där de visat sig vara svårtolkade eller besvärliga att tillämpa. |
| --- | --- |

(13)

Reglerna för överföring av anslag bör förenklas och förtydligas på vissa punkter där de visat sig vara svårtolkade eller besvärliga att tillämpa.

| (14) | För att öka effektiviteten bör kommissionen ges befogenhet att efter eget beslut föra över medel från reserven i fall där ingen grundläggande rättsakt föreligger för den aktuella åtgärden i det skede då budgeten upprättas, men sedermera antas under årets lopp. |
| --- | --- |

(14)

För att öka effektiviteten bör kommissionen ges befogenhet att efter eget beslut föra över medel från reserven i fall där ingen grundläggande rättsakt föreligger för den aktuella åtgärden i det skede då budgeten upprättas, men sedermera antas under årets lopp.

| (15) | Reglerna för kommissionens administrativa överföringar bör anpassas till den nya strukturen i den verksamhetsbaserade budgeteringen (ABB). Följaktligen bör det sörjas för ett undantag från ”anmälningsförfarandet”. Under budgetårets sista månad bör kommissionen tillåtas att själv besluta om överföringar av anslag som gäller personalutgifter upp till en övre gräns på 3 % av hela årets anslag. |
| --- | --- |

(15)

Reglerna för kommissionens administrativa överföringar bör anpassas till den nya strukturen i den verksamhetsbaserade budgeteringen (ABB). Följaktligen bör det sörjas för ett undantag från ”anmälningsförfarandet”. Under budgetårets sista månad bör kommissionen tillåtas att själv besluta om överföringar av anslag som gäller personalutgifter upp till en övre gräns på 3 % av hela årets anslag.

| (16) | Artiklarna 26, 45 och 46 i budgetförordningen bör ändras, eftersom den reserv som använts i samband med gemenskapens utlåning och lånegarantier till tredjeland har avskaffats och ersatts av en ny mekanism för hur medel tillförs Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. |
| --- | --- |

(16)

Artiklarna 26, 45 och 46 i budgetförordningen bör ändras, eftersom den reserv som använts i samband med gemenskapens utlåning och lånegarantier till tredjeland har avskaffats och ersatts av en ny mekanism för hur medel tillförs Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland.

| (17) | För att påskynda iordningsställandet av anslag i exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar i slutet av budgetåret bör kommissionen tillåtas att själv överföra oanvända budgetanslag som finns tillgängliga under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till de berörda budgetavdelningarna. |
| --- | --- |

(17)

För att påskynda iordningsställandet av anslag i exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar i slutet av budgetåret bör kommissionen tillåtas att själv överföra oanvända budgetanslag som finns tillgängliga under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till de berörda budgetavdelningarna.

| (18) | Vad beträffar budgetförfarandet har kravet i artikel 29 i budgetförordningen om att budgeten skall offentliggöras inom två månader efter antagandet visat sig vara orealistiskt: tre månader skulle vara mer genomförbart. Begreppet ”verksamhetsförklaring” bör införas i artikel 33 i budgetförordningen så att det med tanke på att det är ett av de centrala inslagen i den verksamhetsbaserade budgeteringen blir officiellt, och innehållet i dessa inslag bör fastställas närmare för att de skall fungera. Förfalloplanen bör ingå bland de arbetsdokument, som skall åtfölja det preliminära budgetförslaget, och som finns förtecknade i artikel 33 i budgetförordningen, i stället för att ingå i själva budgeten, eftersom de inte är relevanta för budgetförfarandet och innebär en onödig börda i det sammanhanget. |
| --- | --- |

(18)

Vad beträffar budgetförfarandet har kravet i artikel 29 i budgetförordningen om att budgeten skall offentliggöras inom två månader efter antagandet visat sig vara orealistiskt: tre månader skulle vara mer genomförbart. Begreppet ”verksamhetsförklaring” bör införas i artikel 33 i budgetförordningen så att det med tanke på att det är ett av de centrala inslagen i den verksamhetsbaserade budgeteringen blir officiellt, och innehållet i dessa inslag bör fastställas närmare för att de skall fungera. Förfalloplanen bör ingå bland de arbetsdokument, som skall åtfölja det preliminära budgetförslaget, och som finns förtecknade i artikel 33 i budgetförordningen, i stället för att ingå i själva budgeten, eftersom de inte är relevanta för budgetförfarandet och innebär en onödig börda i det sammanhanget.

| (19) | När det gäller genomförandet av budgeten förefaller vissa korrigeringar av nöden för att bättre avspegla särdragen i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). För att främja den rättsliga klarheten bör de typer av grundläggande rättsakter som är tillämpliga enligt EG-fördraget och enligt avdelning V och VI i EU-fördraget anges i artikel 49 i budgetförordningen i stället för i genomförandebestämmelserna. Dessutom bör en särskild bestämmelse läggas till för att tydligt visa vilka typer av förberedande åtgärder som kan vidtas på Guspområdet. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller genomförandet av budgeten förefaller vissa korrigeringar av nöden för att bättre avspegla särdragen i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). För att främja den rättsliga klarheten bör de typer av grundläggande rättsakter som är tillämpliga enligt EG-fördraget och enligt avdelning V och VI i EU-fördraget anges i artikel 49 i budgetförordningen i stället för i genomförandebestämmelserna. Dessutom bör en särskild bestämmelse läggas till för att tydligt visa vilka typer av förberedande åtgärder som kan vidtas på Guspområdet.

| (20) | När det gäller former för förvaltning bör artikel 53 i budgetförordningen för tydlighetens skull omdisponeras. Det är också nödvändigt att ta bort begränsningen att delade förvaltning endast får tillämpas för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och strukturfonderna, eftersom ytterligare program nu får förvaltas i denna form. Kraven för gemensam förvaltning behöver förtydligas. Artikel 54.2 b bör kompletteras för att speciellt också inkludera Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden bland de gemenskapsorgan som kommissionen får delegera uppgifter till. Kriterierna i artikel 54 i budgetförordningen för användning av offentligrättsliga organ på nationell nivå bör förenklas för att underlätta tillämpningen av dem och för att de bättre skall passa de ökade operativa behoven, och bestämmelsens tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta offentliga organ på internationell nivå. Artikel 54 bör också kompletteras med ett klargörande av den särskilda ställning som sådana särskilda rådgivare och beskickningschefer har som utses av rådet för att förvalta vissa åtgärder inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller former för förvaltning bör artikel 53 i budgetförordningen för tydlighetens skull omdisponeras. Det är också nödvändigt att ta bort begränsningen att delade förvaltning endast får tillämpas för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och strukturfonderna, eftersom ytterligare program nu får förvaltas i denna form. Kraven för gemensam förvaltning behöver förtydligas. Artikel 54.2 b bör kompletteras för att speciellt också inkludera Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden bland de gemenskapsorgan som kommissionen får delegera uppgifter till. Kriterierna i artikel 54 i budgetförordningen för användning av offentligrättsliga organ på nationell nivå bör förenklas för att underlätta tillämpningen av dem och för att de bättre skall passa de ökade operativa behoven, och bestämmelsens tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta offentliga organ på internationell nivå. Artikel 54 bör också kompletteras med ett klargörande av den särskilda ställning som sådana särskilda rådgivare och beskickningschefer har som utses av rådet för att förvalta vissa åtgärder inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| (21) | Medlemsstaternas ansvar vid delad förvaltning bör fastställas mer ingående för att ta hänsyn till den pågående diskussionen mellan institutionerna om förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet och de kontrollsystem som behöver inrättas, och så att medlemsstaternas och kommissionens inbördes ansvar kommer till uttryck. Till följd av det nya interinstitutionella avtalet (punkt 44) bör medlemsstaterna vara skyldiga att lägga fram en årlig sammanfattning över tillgängliga revisioner och förklaringar som avser medel som omfattas av delad förvaltning. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaternas ansvar vid delad förvaltning bör fastställas mer ingående för att ta hänsyn till den pågående diskussionen mellan institutionerna om förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet och de kontrollsystem som behöver inrättas, och så att medlemsstaternas och kommissionens inbördes ansvar kommer till uttryck. Till följd av det nya interinstitutionella avtalet (punkt 44) bör medlemsstaterna vara skyldiga att lägga fram en årlig sammanfattning över tillgängliga revisioner och förklaringar som avser medel som omfattas av delad förvaltning.

| (22) | Förbudet mot att delegera genomförandeuppgifter till privaträttsliga organ bör modifieras i artikel 57 i budgetförordningen, eftersom förbudet har visat sig vara onödigt strängt. Kommissionen bör till exempel kunna anförtro åt en resebyrå eller en konferensarrangör att ansvara för att konferensdeltagare får sina kostnader återbetalda, så länge som det privata företaget inte gör skönsmässiga bedömningar. |
| --- | --- |

(22)

Förbudet mot att delegera genomförandeuppgifter till privaträttsliga organ bör modifieras i artikel 57 i budgetförordningen, eftersom förbudet har visat sig vara onödigt strängt. Kommissionen bör till exempel kunna anförtro åt en resebyrå eller en konferensarrangör att ansvara för att konferensdeltagare får sina kostnader återbetalda, så länge som det privata företaget inte gör skönsmässiga bedömningar.

| (23) | Det bör bli möjligt för flera institutioner att inrätta gemensamma instanser för finansiella oegentligheter. |
| --- | --- |

(23)

Det bör bli möjligt för flera institutioner att inrätta gemensamma instanser för finansiella oegentligheter.

| (24) | Man bör förtydliga räkenskapsförarens ansvar när det gäller att bestyrka räkenskaperna på grundval av de uppgifter som kommer in från utanordnarna. Räkenskapsföraren bör därför få befogenhet att kontrollera den information som mottagits från den delegerade utanordnaren och att införa reservationer, om så är nödvändigt. |
| --- | --- |

(24)

Man bör förtydliga räkenskapsförarens ansvar när det gäller att bestyrka räkenskaperna på grundval av de uppgifter som kommer in från utanordnarna. Räkenskapsföraren bör därför få befogenhet att kontrollera den information som mottagits från den delegerade utanordnaren och att införa reservationer, om så är nödvändigt.

| (25) | Förhållandet mellan kommissionens internrevisor och de organ som bildats av gemenskaperna bör klargöras. Dessa organ bör ha sina egna funktioner för internrevision som rapporterar till deras styrelser, medan kommissionens internrevisor rapporterar till kommissionens kollegium om de förfaranden och system som används inom institutionen. Det bör räcka att kommissionens internrevisor bekräftar att dessa organs internrevisionsfunktion uppfyller internationella normer, och han bör därför kunna utvärdera internrevisionsverksamhetens kvalitet. |
| --- | --- |

(25)

Förhållandet mellan kommissionens internrevisor och de organ som bildats av gemenskaperna bör klargöras. Dessa organ bör ha sina egna funktioner för internrevision som rapporterar till deras styrelser, medan kommissionens internrevisor rapporterar till kommissionens kollegium om de förfaranden och system som används inom institutionen. Det bör räcka att kommissionens internrevisor bekräftar att dessa organs internrevisionsfunktion uppfyller internationella normer, och han bör därför kunna utvärdera internrevisionsverksamhetens kvalitet.

| (26) | En preskriptionstid för fordringar bör införas. Till skillnad från många medlemsstater omfattas gemenskapen inte av någon preskriptionstid för hur länge en finansiell fordran är giltig. Inte heller omfattas gemenskapens fordringar på tredje man av någon sådan preskriptionstid. Ett införande av en sådan bestämmelse om preskriptionstid ligger i linje med sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(26)

En preskriptionstid för fordringar bör införas. Till skillnad från många medlemsstater omfattas gemenskapen inte av någon preskriptionstid för hur länge en finansiell fordran är giltig. Inte heller omfattas gemenskapens fordringar på tredje man av någon sådan preskriptionstid. Ett införande av en sådan bestämmelse om preskriptionstid ligger i linje med sund ekonomisk förvaltning.

| (27) | Budgetförordningen bör avspegla ramavtalens betydelse i hanteringen av offentlig upphandling. Den bör främja användningen av interinstitutionella upphandlingsförfaranden samt tillåta gemensamma upphandlingsförfaranden mellan en institution och en upphandlande myndighet från en medlemsstat. |
| --- | --- |

(27)

Budgetförordningen bör avspegla ramavtalens betydelse i hanteringen av offentlig upphandling. Den bör främja användningen av interinstitutionella upphandlingsförfaranden samt tillåta gemensamma upphandlingsförfaranden mellan en institution och en upphandlande myndighet från en medlemsstat.

| (28) | Vissa tekniska justeringar bör göras för att se till att de termer som används i budgetförordningen stämmer helt överens med motsvarande termer i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (3). Medlemsstaternas möjlighet enligt det direktivet att fastställa specifika förfaranden för kontrakt som förklaras vara sekretessbelagda, när fullgörandet av dem måste åtföljas av särskilda säkerhetsåtgärder eller när skyddet av medlemsstaten så påfordrar bör även omfatta gemenskapsinstitutionerna. |
| --- | --- |

(28)

Vissa tekniska justeringar bör göras för att se till att de termer som används i budgetförordningen stämmer helt överens med motsvarande termer i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (3). Medlemsstaternas möjlighet enligt det direktivet att fastställa specifika förfaranden för kontrakt som förklaras vara sekretessbelagda, när fullgörandet av dem måste åtföljas av särskilda säkerhetsåtgärder eller när skyddet av medlemsstaten så påfordrar bör även omfatta gemenskapsinstitutionerna.

| (29) | I linje med direktiv 2004/18/EG behöver reglerna för uteslutning från upphandlingsförfaranden förtydligas För att främja rättssäkerheten och proportionaliteten bör dessutom en maximal uteslutningsperiod fastställas i budgetförordningen. Mot bakgrund av direktiv 2004/18/EG bör ett undantag för uteslutning göras för inköp av varor på särskilt gynnsamma villkor, antingen hos en varuleverantör som slutgiltigt avslutar sin affärsverksamhet eller hos en god man eller en likvidator vid insolvensförfarande, offentligt ackord eller andra förfaranden av liknande slag som finns i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(29)

I linje med direktiv 2004/18/EG behöver reglerna för uteslutning från upphandlingsförfaranden förtydligas För att främja rättssäkerheten och proportionaliteten bör dessutom en maximal uteslutningsperiod fastställas i budgetförordningen. Mot bakgrund av direktiv 2004/18/EG bör ett undantag för uteslutning göras för inköp av varor på särskilt gynnsamma villkor, antingen hos en varuleverantör som slutgiltigt avslutar sin affärsverksamhet eller hos en god man eller en likvidator vid insolvensförfarande, offentligt ackord eller andra förfaranden av liknande slag som finns i nationell lagstiftning.

| (30) | Det bör bli obligatoriskt för anbudssökande eller anbudsgivare att enligt artikel 93 i budgetförordningen på begäran lämna intyg om ägarskap eller ledning, kontroll och befogenhet att företräda den juridiska person som lämnar in ett anbud eller om att deras underleverantörer inte befinner sig i någon av de situationer som avses i artikel 93 i budgetförordningen. Anbudsgivare bör inte åläggas att lämna intyg om att de inte befinner sig i en av de situationer som ger medför uteslutning när de deltar i upphandlingsförfaranden som avser tilldelning av kontrakt till mycket låga värden. |
| --- | --- |

(30)

Det bör bli obligatoriskt för anbudssökande eller anbudsgivare att enligt artikel 93 i budgetförordningen på begäran lämna intyg om ägarskap eller ledning, kontroll och befogenhet att företräda den juridiska person som lämnar in ett anbud eller om att deras underleverantörer inte befinner sig i någon av de situationer som avses i artikel 93 i budgetförordningen. Anbudsgivare bör inte åläggas att lämna intyg om att de inte befinner sig i en av de situationer som ger medför uteslutning när de deltar i upphandlingsförfaranden som avser tilldelning av kontrakt till mycket låga värden.

| (31) | För att förbättra och effektivisera upphandlingsförfarandena bör databasen över kandidater eller anbudsgivare vid uteslutning vara gemensam för de institutioner, genomförandeorgan och andra organ som avses i artikel 185. |
| --- | --- |

(31)

För att förbättra och effektivisera upphandlingsförfarandena bör databasen över kandidater eller anbudsgivare vid uteslutning vara gemensam för de institutioner, genomförandeorgan och andra organ som avses i artikel 185.

| (32) | Av hänsyn till de icke utvalda anbudsgivarnas intressen bör det föreskrivas att ett kontrakt som omfattas av direktiv 2004/18/EG inte skall kunna undertecknas förrän en rimlig period har förflutit. |
| --- | --- |

(32)

Av hänsyn till de icke utvalda anbudsgivarnas intressen bör det föreskrivas att ett kontrakt som omfattas av direktiv 2004/18/EG inte skall kunna undertecknas förrän en rimlig period har förflutit.

| (33) | Kravet, enligt artikel 103 i budgetförordningen, att institutionerna skall avbryta ett upphandlingsförfarande eller ett kontrakt om bedrägeri eller oegentligheter upptäcks bör förtydligas, så att bestämmelserna blir lättare att tillämpa. |
| --- | --- |

(33)

Kravet, enligt artikel 103 i budgetförordningen, att institutionerna skall avbryta ett upphandlingsförfarande eller ett kontrakt om bedrägeri eller oegentligheter upptäcks bör förtydligas, så att bestämmelserna blir lättare att tillämpa.

| (34) | Det krävs också en förenkling av bestämmelserna om bidrag. Kraven på kontroller och säkerheter bör bringas i proportion till de faktiska ekonomiska riskerna. Definitionen av bidrag behöver klargöras, särskilt vad gäller finansiering avseende låneverksamhet eller aktieinnehav och utgifter för fiskemarknaderna. För att förbättra förvaltningen av bidrag och förenkla förfarandena bör det bli möjligt att bevilja bidrag antingen genom ett beslut av institutionen eller genom en skriftlig överenskommelse med bidragsmottagaren. |
| --- | --- |

(34)

Det krävs också en förenkling av bestämmelserna om bidrag. Kraven på kontroller och säkerheter bör bringas i proportion till de faktiska ekonomiska riskerna. Definitionen av bidrag behöver klargöras, särskilt vad gäller finansiering avseende låneverksamhet eller aktieinnehav och utgifter för fiskemarknaderna. För att förbättra förvaltningen av bidrag och förenkla förfarandena bör det bli möjligt att bevilja bidrag antingen genom ett beslut av institutionen eller genom en skriftlig överenskommelse med bidragsmottagaren.

| (35) | Av tydlighets- och insynsskäl bör användningen av enhetsbelopp och finansiering till schablonsats tillåtas parallellt med den mer traditionella metoden att ersätta faktiskt uppkomna kostnader. |
| --- | --- |

(35)

Av tydlighets- och insynsskäl bör användningen av enhetsbelopp och finansiering till schablonsats tillåtas parallellt med den mer traditionella metoden att ersätta faktiskt uppkomna kostnader.

| (36) | För rättslig klarhet bör de undantag från regeln att bidrag inte får leda till vinst som anges i genomförandebestämmelserna införas i själva budgetförordningen. Det bör också anges uttryckligen att syftet med att bevilja bidrag till vissa åtgärder är att stärka den ekonomiska kapaciteten eller generera en inkomst. |
| --- | --- |

(36)

För rättslig klarhet bör de undantag från regeln att bidrag inte får leda till vinst som anges i genomförandebestämmelserna införas i själva budgetförordningen. Det bör också anges uttryckligen att syftet med att bevilja bidrag till vissa åtgärder är att stärka den ekonomiska kapaciteten eller generera en inkomst.

| (37) | Bestämmelsen att bidrag skall beviljas på grundval av ansökningsomgångar har visat sig väl motiverad. Erfarenheten har dock också visat att åtgärdens natur ibland kan medföra att ett val mellan flera mottagare inte är möjligt, och som således bör undantas från denna regel. |
| --- | --- |

(37)

Bestämmelsen att bidrag skall beviljas på grundval av ansökningsomgångar har visat sig väl motiverad. Erfarenheten har dock också visat att åtgärdens natur ibland kan medföra att ett val mellan flera mottagare inte är möjligt, och som således bör undantas från denna regel.

| (38) | Bestämmelsen att samma mottagare inte får beviljas bidrag för samma åtgärd mer än en gång bör modifieras. Vissa grundläggande rättsakter tillåter att gemenskapsmedel från olika källor får kombineras, och antalet sådana fall kan komma att öka i framtiden för att se till att utgifterna blir verkningsfulla. Det bör dock klart anges i artikel 111 i budgetförordningen att samma kostnad inte får täckas med gemenskapsmedel mer än en gång. |
| --- | --- |

(38)

Bestämmelsen att samma mottagare inte får beviljas bidrag för samma åtgärd mer än en gång bör modifieras. Vissa grundläggande rättsakter tillåter att gemenskapsmedel från olika källor får kombineras, och antalet sådana fall kan komma att öka i framtiden för att se till att utgifterna blir verkningsfulla. Det bör dock klart anges i artikel 111 i budgetförordningen att samma kostnad inte får täckas med gemenskapsmedel mer än en gång.

| (39) | Bestämmelsen om att överenskommelser om bidrag för administrationskostnader inte får undertecknas efter det att mer än fyra månader av mottagarens räkenskapsår har förflutit har visat sig vara onödigt stelbent. Denna frist bör därför förlängas till sex månader. |
| --- | --- |

(39)

Bestämmelsen om att överenskommelser om bidrag för administrationskostnader inte får undertecknas efter det att mer än fyra månader av mottagarens räkenskapsår har förflutit har visat sig vara onödigt stelbent. Denna frist bör därför förlängas till sex månader.

| (40) | Vid bidrag för administrationskostnader i form av enhetsbelopp eller finansiering till schablonsats bör man av förenklingsskäl ta bort regeln om att bidragen successivt skall trappas ned. |
| --- | --- |

(40)

Vid bidrag för administrationskostnader i form av enhetsbelopp eller finansiering till schablonsats bör man av förenklingsskäl ta bort regeln om att bidragen successivt skall trappas ned.

| (41) | Vissa begränsningar av potentiella mottagares möjlighet att beviljas bidrag bör tas bort, på så sätt att fysiska personer och vissa typer av sammanslutningar som inte är juridiska personer kan bli bidragsmottagare. Av proportionalitetsprincipen följer att utanordnaren vid bidrag till mycket lågt värde får avstå från att kräva att de sökande skall lämna intyg på att de inte befinner sig i någon av de situationer som föranleder uteslutning enligt artiklarna 93, 94 eller 96 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Vissa begränsningar av potentiella mottagares möjlighet att beviljas bidrag bör tas bort, på så sätt att fysiska personer och vissa typer av sammanslutningar som inte är juridiska personer kan bli bidragsmottagare. Av proportionalitetsprincipen följer att utanordnaren vid bidrag till mycket lågt värde får avstå från att kräva att de sökande skall lämna intyg på att de inte befinner sig i någon av de situationer som föranleder uteslutning enligt artiklarna 93, 94 eller 96 i budgetförordningen.

| (42) | Även om bidrag också fortsättningsvis kommer att beviljas enligt urvals- och tilldelningskriterier är det inte nödvändigt att en särskilt inrättad kommitté i praktiken ansvarar för bedömningen av dessa kriterier, och detta krav bör därför utgå. |
| --- | --- |

(42)

Även om bidrag också fortsättningsvis kommer att beviljas enligt urvals- och tilldelningskriterier är det inte nödvändigt att en särskilt inrättad kommitté i praktiken ansvarar för bedömningen av dessa kriterier, och detta krav bör därför utgå.

| (43) | Den gällande bestämmelsen i artikel 120 i budgetförordningen om upphandlingsnormer för bidragsmottagare är oklar och behöver förenklas. Det bör vidare regleras uttryckligen i vilka fall genomförandet av en åtgärd gör det nödvändigt att betala ut ekonomiskt stöd till tredje man. |
| --- | --- |

(43)

Den gällande bestämmelsen i artikel 120 i budgetförordningen om upphandlingsnormer för bidragsmottagare är oklar och behöver förenklas. Det bör vidare regleras uttryckligen i vilka fall genomförandet av en åtgärd gör det nödvändigt att betala ut ekonomiskt stöd till tredje man.

| (44) | I fråga om bokföring och redovisning bör det genom en uttrycklig bestämmelse i artikel 121 i budgetförordningen göras möjligt för kommissionens räkenskapsförare att i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder besluta vilka organ – förutom dem som tar emot gemenskapsbidrag – som skall omfattas av konsolideringen, förutsatt att konsolideringen av räkenskaperna varken medför överföring av anslag från självfinansierande organ till Europeiska unionens allmänna budget eller påverkar deras ekonomiska och operativa autonomi och förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet för bokföringen. |
| --- | --- |

(44)

I fråga om bokföring och redovisning bör det genom en uttrycklig bestämmelse i artikel 121 i budgetförordningen göras möjligt för kommissionens räkenskapsförare att i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder besluta vilka organ – förutom dem som tar emot gemenskapsbidrag – som skall omfattas av konsolideringen, förutsatt att konsolideringen av räkenskaperna varken medför överföring av anslag från självfinansierande organ till Europeiska unionens allmänna budget eller påverkar deras ekonomiska och operativa autonomi och förfaranden för beviljande av ansvarsfrihet för bokföringen.

| (45) | Eftersom EGFJ kommer att ersätta EUGFJ från 2007, behöver terminologin anpassas, detta berör rubriken till avdelning I i del II samt i artikel 26 och artiklarna 148–151 i budgetförordningen. Det bör klargöras i artikel 151 att preliminära åtaganden får ske även efter den normala tidsfristen på två månader efter mottagandet av medlemsstaternas utgiftsberäkningar i de fall då ett beslut om överföring av anslag mellan budgetrubriker förväntas. Artikel 153 om anslagsöverföringar behöver förtydligas. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom EGFJ kommer att ersätta EUGFJ från 2007, behöver terminologin anpassas, detta berör rubriken till avdelning I i del II samt i artikel 26 och artiklarna 148–151 i budgetförordningen. Det bör klargöras i artikel 151 att preliminära åtaganden får ske även efter den normala tidsfristen på två månader efter mottagandet av medlemsstaternas utgiftsberäkningar i de fall då ett beslut om överföring av anslag mellan budgetrubriker förväntas. Artikel 153 om anslagsöverföringar behöver förtydligas.

| (46) | I avdelning II i del II och i artikel 155 bör terminologin ändras på så sätt att det bara hänvisas till strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för fisket och fonden för landsbygdens utveckling. Hänvisningarna till strukturåtgärder (Ispa) och jordbruksåtgärder (Sapard) inför en EU-anslutning bör lyftas ut, eftersom dessa instrument förvaltas decentraliserat av myndigheter i tredjeland i enlighet med artikel 164, och i huvudsak kommer att fortsätta fungera som tidigare. Budgetförordningens bestämmelse om i vilka fall anslag som tidigare dragits tillbaka får göras tillgängliga på nytt bör bara bibehållas för de fall där uppenbara fel begåtts av kommissionen, eftersom fallet force majeure behandlas i de nya grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

(46)

I avdelning II i del II och i artikel 155 bör terminologin ändras på så sätt att det bara hänvisas till strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för fisket och fonden för landsbygdens utveckling. Hänvisningarna till strukturåtgärder (Ispa) och jordbruksåtgärder (Sapard) inför en EU-anslutning bör lyftas ut, eftersom dessa instrument förvaltas decentraliserat av myndigheter i tredjeland i enlighet med artikel 164, och i huvudsak kommer att fortsätta fungera som tidigare. Budgetförordningens bestämmelse om i vilka fall anslag som tidigare dragits tillbaka får göras tillgängliga på nytt bör bara bibehållas för de fall där uppenbara fel begåtts av kommissionen, eftersom fallet force majeure behandlas i de nya grundläggande rättsakterna för strukturåtgärder för perioden 2007–2013.

| (47) | Det behöver emellertid läggas till en bestämmelse i artikel 160 i budgetförordningen för att täcka de inkomster avsatta för särskilda ändamål som uppstod i samband med att Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde, och för att ställa anslag motsvarande dessa inkomster till förfogande. |
| --- | --- |

(47)

Det behöver emellertid läggas till en bestämmelse i artikel 160 i budgetförordningen för att täcka de inkomster avsatta för särskilda ändamål som uppstod i samband med att Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde, och för att ställa anslag motsvarande dessa inkomster till förfogande.

| (48) | Det är nödvändigt att tillåta anslag att görs disponibla på nytt om de dragits tillbaka till följd av att de projekt som de var öronmärkta för inte genomförts alls eller bara delvis. Detta bör dock endast vara möjligt på strikta villkor och endast på forskningsområdet, eftersom forskningsprojekt medför en högre ekonomisk risk än projekt inom andra politikområden. |
| --- | --- |

(48)

Det är nödvändigt att tillåta anslag att görs disponibla på nytt om de dragits tillbaka till följd av att de projekt som de var öronmärkta för inte genomförts alls eller bara delvis. Detta bör dock endast vara möjligt på strikta villkor och endast på forskningsområdet, eftersom forskningsprojekt medför en högre ekonomisk risk än projekt inom andra politikområden.

| (49) | Vid förvaltningen av externa åtgärder behöver det förtydligas att de förfaranden för beviljande av bidrag som tillämpas av tredjeland vid decentraliserad förvaltning i enlighet med rådande praxis skall anges uttryckligen i de finansieringsöverenskommelser som sluts med dessa länder. Det bör klargöras att ”n+3-regeln” – enligt vilken enskilda kontrakt och överenskommelser genom vilka sådana finansieringsöverenskommelser genomförs måste ingås senast tre år efter det datum finansieringsöverenskommelsen ingicks – skall gälla. Det bör finnas särskilda bestämmelser vid decentraliserad förvaltning av fleråriga program enligt rådets förordningar (EG) ... (om stöd inför anslutningen och om upprättande av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument). |
| --- | --- |

(49)

Vid förvaltningen av externa åtgärder behöver det förtydligas att de förfaranden för beviljande av bidrag som tillämpas av tredjeland vid decentraliserad förvaltning i enlighet med rådande praxis skall anges uttryckligen i de finansieringsöverenskommelser som sluts med dessa länder. Det bör klargöras att ”n+3-regeln” – enligt vilken enskilda kontrakt och överenskommelser genom vilka sådana finansieringsöverenskommelser genomförs måste ingås senast tre år efter det datum finansieringsöverenskommelsen ingicks – skall gälla. Det bör finnas särskilda bestämmelser vid decentraliserad förvaltning av fleråriga program enligt rådets förordningar (EG) ... (om stöd inför anslutningen och om upprättande av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument).

| (50) | Institutionerna bör ges möjlighet att delegera utanordnarens befogenheter till direktörer för interinstitutionella europeiska byråer i fråga om förvaltningen av anslagen i deras respektive avsnitt i budgeten, såsom ett led i strävan att förenkla förvaltningen. Vissa omdisponeringar utan förändring av innehållet bör ske i artiklarna 171, 173 och 176 i budgetförordningen, eftersom reglerna för hur byråernas direktörer får vidaredelegera befogenheten som utanordnare behöver förtydligas. |
| --- | --- |

(50)

Institutionerna bör ges möjlighet att delegera utanordnarens befogenheter till direktörer för interinstitutionella europeiska byråer i fråga om förvaltningen av anslagen i deras respektive avsnitt i budgeten, såsom ett led i strävan att förenkla förvaltningen. Vissa omdisponeringar utan förändring av innehållet bör ske i artiklarna 171, 173 och 176 i budgetförordningen, eftersom reglerna för hur byråernas direktörer får vidaredelegera befogenheten som utanordnare behöver förtydligas.

| (51) | Det förfarande enligt vilket budgetmyndigheten får yttra sig om ett fastighetsprojekt bör klargöras. |
| --- | --- |

(51)

Det förfarande enligt vilket budgetmyndigheten får yttra sig om ett fastighetsprojekt bör klargöras.

| (52) | De fleråriga ramprogrammen för forskning har genom förenklade regler för urvalet av externa experter för bedömning av förslag och bidragsansökningar samt tekniskt bistånd till uppföljning och utvärdering av finansierade projekt underlättar kommissionens arbete. Detta förfarande bör gälla även för alla övriga program. |
| --- | --- |

(52)

De fleråriga ramprogrammen för forskning har genom förenklade regler för urvalet av externa experter för bedömning av förslag och bidragsansökningar samt tekniskt bistånd till uppföljning och utvärdering av finansierade projekt underlättar kommissionens arbete. Detta förfarande bör gälla även för alla övriga program.

| (52a) | Övergångsbestämmelser bör läggas till. För det första, i artikel 181.1, när det gäller att göra tillbakadragna anslag avseende åtaganden som gjorts under programmeringsperiod 2000-2006 för strukturfonderna tillgängliga igen, bör force majeure fortsätta att tillämpas i enlighet med Budgetförordningen av den 25 juni 2002 tills stödet avslutas. Detta i syfte att undvika störningar i det nuvarande systemet eftersom force majeure behandlas annorlunda i den nya förordningen om strukturfonderna. För det andra, i artikel 181.2, i syfte att handha genomförandet av bestämmelserna om den centrala databasen för uteslutning från deltagande i upphandlingar och bidragsförfaranden. Slutligen, i artikel 181.3, i syfte att reglera utestående gemenskapsåtaganden så att det stöd som tillhandahålls enligt förordningarna om strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för programmeringsperioden 2000-2006 kan avslutas. När det gäller de anslag som rör driftsutgifter måste möjligheten för kommissionen att överföra anslag mellan olika avdelningar bibehållas, förutsatt att det rör sig om anslag som är avdelade för samma ändamål. På liknande sätt kan kommissionen fortsätta att göra överföringar mellan avdelningar när anslagen i fråga rör gemenskapsinitiativ eller tekniskt bistånd och nyskapande åtgärder, förutsatt att de överförs till åtgärder av samma natur. Detta innebär till exempel överföring av anslag som rör ett gemenskapsinitiativ till ett annat, i en annan avdelning. |
| --- | --- |

(52a)

Övergångsbestämmelser bör läggas till. För det första, i artikel 181.1, när det gäller att göra tillbakadragna anslag avseende åtaganden som gjorts under programmeringsperiod 2000-2006 för strukturfonderna tillgängliga igen, bör force majeure fortsätta att tillämpas i enlighet med Budgetförordningen av den 25 juni 2002 tills stödet avslutas. Detta i syfte att undvika störningar i det nuvarande systemet eftersom force majeure behandlas annorlunda i den nya förordningen om strukturfonderna. För det andra, i artikel 181.2, i syfte att handha genomförandet av bestämmelserna om den centrala databasen för uteslutning från deltagande i upphandlingar och bidragsförfaranden. Slutligen, i artikel 181.3, i syfte att reglera utestående gemenskapsåtaganden så att det stöd som tillhandahålls enligt förordningarna om strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för programmeringsperioden 2000-2006 kan avslutas. När det gäller de anslag som rör driftsutgifter måste möjligheten för kommissionen att överföra anslag mellan olika avdelningar bibehållas, förutsatt att det rör sig om anslag som är avdelade för samma ändamål. På liknande sätt kan kommissionen fortsätta att göra överföringar mellan avdelningar när anslagen i fråga rör gemenskapsinitiativ eller tekniskt bistånd och nyskapande åtgärder, förutsatt att de överförs till åtgärder av samma natur. Detta innebär till exempel överföring av anslag som rör ett gemenskapsinitiativ till ett annat, i en annan avdelning.

| (53) | Förordning (EG) nr 1605/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(53)

Förordning (EG) nr 1605/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 1 skall första stycket ersättas med följande:
  ”I denna förordning fastställs reglerna för upprättandet och genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, nedan kallad ’budgeten’, samt för framläggande och revision av räkenskaperna.” |
| --- | --- |

(1)

I artikel 1 skall första stycket ersättas med följande:

”I denna förordning fastställs reglerna för upprättandet och genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, nedan kallad ’budgeten’, samt för framläggande och revision av räkenskaperna.”

| (2) | Artikel 3 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Budgeten skall upprättas och genomföras enligt principerna om enhet, riktighet i budgeten, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning, vilket förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll samt öppenhet, på det sätt som avses i denna förordning.” |
| --- | --- |

(2)

Artikel 3 skall ersättas med följande:

”Artikel 3

Budgeten skall upprättas och genomföras enligt principerna om enhet, riktighet i budgeten, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning, vilket förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll samt öppenhet, på det sätt som avses i denna förordning.”

| (3) | I artikel 5 skall punkt 4 ersättas med följande:
  ”4.   Med förbehåll för artiklarna 5a, 18 och 74 skall de inkomsträntor som genereras av medel som ingår i gemenskapernas tillgångar föras in i budgeten som diverse inkomster.” |
| --- | --- |

(3)

I artikel 5 skall punkt 4 ersättas med följande:

”4.   Med förbehåll för artiklarna 5a, 18 och 74 skall de inkomsträntor som genereras av medel som ingår i gemenskapernas tillgångar föras in i budgeten som diverse inkomster.”

| (4) | I kapitel 1 i avdelning II i del I skall följande artikel 5a läggas till:
  ”Artikel 5a
  1.   Räntor som genereras av belopp som betalats såsom förfinansiering skall avdelas för den åtgärd eller det program som avses, och räknas av från slutbetalningen till den berörda mottagaren.
  Det skall i förordningen om fastställande av reglerna för genomförandet av denna förordning, nedan kallad ’genomförandebestämmelserna’, specificeras under vilka omständigheter den behörige utanordnaren undantagsvis skall inkräva dessa räntor på årsbasis. Räntorna skall föras in i budgeten under diverse inkomster.
  2.   Gemenskaperna skall inte uppbära ränta om






  a) | förfinansieringen inte utgör ett betydande belopp i enlighet med genomförandebestämmelserna, |
| --- | --- | --- |

(4)

I kapitel 1 i avdelning II i del I skall följande artikel 5a läggas till:

”Artikel 5a

1.   Räntor som genereras av belopp som betalats såsom förfinansiering skall avdelas för den åtgärd eller det program som avses, och räknas av från slutbetalningen till den berörda mottagaren.

Det skall i förordningen om fastställande av reglerna för genomförandet av denna förordning, nedan kallad ’genomförandebestämmelserna’, specificeras under vilka omständigheter den behörige utanordnaren undantagsvis skall inkräva dessa räntor på årsbasis. Räntorna skall föras in i budgeten under diverse inkomster.

2.   Gemenskaperna skall inte uppbära ränta om

a)

förfinansieringen inte utgör ett betydande belopp i enlighet med genomförandebestämmelserna,

| b) | förfinansieringen betalas ut enligt ett avtal om offentlig upphandling i den mening som avses i artikel 88, |
| --- | --- |

b)

förfinansieringen betalas ut enligt ett avtal om offentlig upphandling i den mening som avses i artikel 88,

| c) | förfinansieringen betalas ut till en medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

förfinansieringen betalas ut till en medlemsstat,

| d) | förfinansieringen utgör del av ett stöd inför anslutningen, |
| --- | --- |

d)

förfinansieringen utgör del av ett stöd inför anslutningen,

| e) | det rör sig om förskott som betalas ut till institutionernas ledamöter eller anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i dessa gemenskaper, nedan kallade ’tjänsteföreskrifterna’, |
| --- | --- |

e)

det rör sig om förskott som betalas ut till institutionernas ledamöter eller anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i dessa gemenskaper, nedan kallade ’tjänsteföreskrifterna’,

| f) | förfinansieringen betalas ut inom ramen för gemensam förvaltning enligt artikel 53.1 c.” |
| --- | --- |

f)

förfinansieringen betalas ut inom ramen för gemensam förvaltning enligt artikel 53.1 c.”

| (5) | Artikel 9 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 första meningen skall ”åtagandebemyndiganden i form av såväl differentierade som icke-differentierade anslag” ersättas med ”åtagandebemyndiganden och icke-differentierade anslag”. |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 9 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 första meningen skall ”åtagandebemyndiganden i form av såväl differentierade som icke-differentierade anslag” ersättas med ”åtagandebemyndiganden och icke-differentierade anslag”.

| b) | I punkt 3 första meningen skall ”Betalningsbemyndiganden i form av differentierade anslag” ersättas med ”Betalningsbemyndiganden”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 första meningen skall ”Betalningsbemyndiganden i form av differentierade anslag” ersättas med ”Betalningsbemyndiganden”.

| (6) | I artikel 11 skall ”artikel 157” ersättas med ”artikel 157 och artikel 160a”. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 11 skall ”artikel 157” ersättas med ”artikel 157 och artikel 160a”.

| (7) | I artikel 16 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”För behov som avser förvaltning av likvida medel som avses i artikel 61 får dock räkenskapsföraren genomföra transaktioner i nationella valutor enligt villkoren i genomförandebestämmelserna, vilket också skall gälla förskottsförvaltarna med avseende på förskottskonton och den ansvariga utanordnaren bär det gäller den administrativa driften av kommissionens yttre representation.” |
| --- | --- |

(7)

I artikel 16 skall andra stycket ersättas med följande:

”För behov som avser förvaltning av likvida medel som avses i artikel 61 får dock räkenskapsföraren genomföra transaktioner i nationella valutor enligt villkoren i genomförandebestämmelserna, vilket också skall gälla förskottsförvaltarna med avseende på förskottskonton och den ansvariga utanordnaren bär det gäller den administrativa driften av kommissionens yttre representation.”

| (8) | Artikel 18.1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Första meningen skall ersättas med följande:
  ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 160.1a och artikel 161.2, skall följande inkomstposter användas för att finansiera specifika utgiftsposter:”. |
| --- | --- | --- |

(8)

Artikel 18.1 skall ändras på följande sätt:

a)

Första meningen skall ersättas med följande:

”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 160.1a och artikel 161.2, skall följande inkomstposter användas för att finansiera specifika utgiftsposter:”.

| b) | följande led aa skall införas:






  ”aa) | Finansiella bidrag från medlemsstater och andra givarländer, i båda fallen inklusive deras offentliga och halvstatliga organ, eller från internationella organisationer till vissa biståndsprojekt i tredjeland eller program som finansieras av gemenskapen och förvaltas av kommissionen för tredje lands räkning, i enlighet med den berörda grundläggande rättsakten.” |
| --- | --- | --- |

b)

följande led aa skall införas:

”aa)

Finansiella bidrag från medlemsstater och andra givarländer, i båda fallen inklusive deras offentliga och halvstatliga organ, eller från internationella organisationer till vissa biståndsprojekt i tredjeland eller program som finansieras av gemenskapen och förvaltas av kommissionen för tredje lands räkning, i enlighet med den berörda grundläggande rättsakten.”

| c) | Följande led ea skall införas:






  ”ea) | Förtjänster från avyttring av fordon, utrustning och installationer samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras när det bokförda värdet är helt och hållet avskrivet.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ea skall införas:

”ea)

Förtjänster från avyttring av fordon, utrustning och installationer samt vetenskaplig och teknisk apparatur som ersätts eller utrangeras när det bokförda värdet är helt och hållet avskrivet.”

| (9) | I artikel 19.2 skall första meningen ersättas med följande:
  ”Kommissionen får ta emot donationer till ett värde av 50 000 euro eller mer, som medför kostnader, inklusive uppföljningskostnader, och överstiger 10 % av värdet på den gjorda donationen, endast efter förhandsgodkännande från Europaparlamentet och rådet, vilka båda skall fatta beslut i frågan inom två månader efter mottagandet av kommissionens begäran.” |
| --- | --- |

(9)

I artikel 19.2 skall första meningen ersättas med följande:

”Kommissionen får ta emot donationer till ett värde av 50 000 euro eller mer, som medför kostnader, inklusive uppföljningskostnader, och överstiger 10 % av värdet på den gjorda donationen, endast efter förhandsgodkännande från Europaparlamentet och rådet, vilka båda skall fatta beslut i frågan inom två månader efter mottagandet av kommissionens begäran.”

| (10) | Artikel 22 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 22
  1.   Med undantag för kommissionen får varje institution, inom sitt eget avsnitt i budgeten, överföra anslag






  a) | mellan olika avdelningar upp till högst 10 % av anslagen för det år som anges på den post från vilken överföringen görs, |
| --- | --- | --- |

(10)

Artikel 22 skall ersättas med följande:

”Artikel 22

1.   Med undantag för kommissionen får varje institution, inom sitt eget avsnitt i budgeten, överföra anslag

a)

mellan olika avdelningar upp till högst 10 % av anslagen för det år som anges på den post från vilken överföringen görs,

| b) | från ett kapitel till ett annat och från en artikel till en annan utan begränsning. |
| --- | --- |

b)

från ett kapitel till ett annat och från en artikel till en annan utan begränsning.

2.   Institutionerna skall underrätta budgetmyndigheten om sina beslut minst tre veckor innan den genomför en sådan anslagsöverföring som avses i punkt 1. Om det finns vederbörligen bestyrkta skäl som tagits upp inom denna tidsfrist av den ena eller den andra av budgetmyndighetens parter skall förfarandet i artikel 24 tillämpas.

3.   Med undantag för kommissionen får varje institution, inom sitt eget avsnitt i budgeten, föreslå budgetmyndigheten sådana överföringar från en avdelning till en annan som överstiger 10 % av budgetårets anslag under den rubrik från vilken överföringen skall ske. Överföringarna skall ske i enlighet med förfarandet i artikel 24.

4.   Med undantag för kommissionen får varje institution, inom sitt eget avsnitt i budgeten överföra anslag inom en och samma artikel utan att först ha underrättat budgetmyndigheten.”

| (11) | Artikel 23 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Led b skall ersättas med följande:






  ”b) | när det gäller personalutgifter och driftsutgifter överföra anslag mellan olika avdelningar upp till högst 10 % av anslagen för det år som anges på den post från vilken överföringen görs, och upp till högst 30 % av anslagen för det år som anges på den post till vilken överföringen görs,”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(11)

Artikel 23 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Led b skall ersättas med följande:

”b)

när det gäller personalutgifter och driftsutgifter överföra anslag mellan olika avdelningar upp till högst 10 % av anslagen för det år som anges på den post från vilken överföringen görs, och upp till högst 30 % av anslagen för det år som anges på den post till vilken överföringen görs,”.

| ii) | Följande skall läggas till som led d:






  ”d) | överföra anslag, så snart som den grundläggande rättsakten har antagits i enlighet med förfarandet som fastställs i artikel 251 i EG-fördraget, från de ’preliminära anslag’ som avses i artikel 43 i fall när det inte fanns någon grundläggande rättsakt för den berörda åtgärden då budgeten upprättades.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande skall läggas till som led d:

”d)

överföra anslag, så snart som den grundläggande rättsakten har antagits i enlighet med förfarandet som fastställs i artikel 251 i EG-fördraget, från de ’preliminära anslag’ som avses i artikel 43 i fall när det inte fanns någon grundläggande rättsakt för den berörda åtgärden då budgeten upprättades.”

| iii) | Andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Kommissionen skall underrätta budgetmyndigheten om sitt beslut minst tre veckor innan den genomför en sådan anslagsöverföring som avses i led b eller c i första stycket. Om det finns vederbörligen bestyrkta skäl som tagits upp inom denna treveckorsfrist av den ena eller den andra av budgetmyndighetens parter skall förfarandet i artikel 24 tillämpas.” |
| --- | --- |

iii)

Andra stycket skall ersättas med följande:

”Kommissionen skall underrätta budgetmyndigheten om sitt beslut minst tre veckor innan den genomför en sådan anslagsöverföring som avses i led b eller c i första stycket. Om det finns vederbörligen bestyrkta skäl som tagits upp inom denna treveckorsfrist av den ena eller den andra av budgetmyndighetens parter skall förfarandet i artikel 24 tillämpas.”

| iv) | Följande tredje och fjärde stycke skall läggas till:
  ”Under budgetårets två sista månader får kommissionen dock på egen hand överföra anslag som avser utgifter för personal, extern personal och andra anställda från en avdelning till en annan inom en övre gräns på 5 % av budgetårets anslag. Kommissionen skall informera budgetmyndigheten inom två veckor efter sitt beslut om dessa överföringar.
  Kommissionen skall informera budgetmyndigheten inom två veckor efter sitt beslut om sådana överföringar som avses i led d i första stycket.” |
| --- | --- |

iv)

Följande tredje och fjärde stycke skall läggas till:

”Under budgetårets två sista månader får kommissionen dock på egen hand överföra anslag som avser utgifter för personal, extern personal och andra anställda från en avdelning till en annan inom en övre gräns på 5 % av budgetårets anslag. Kommissionen skall informera budgetmyndigheten inom två veckor efter sitt beslut om dessa överföringar.

Kommissionen skall informera budgetmyndigheten inom två veckor efter sitt beslut om sådana överföringar som avses i led d i första stycket.”

| b) | i punkt 2 skall ”punkt 1 c” ersättas med ”punkt 1”. |
| --- | --- |

b)

i punkt 2 skall ”punkt 1 c” ersättas med ”punkt 1”.

| (12) | Artikel 26 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Överföringar inom de avdelningar i budgeten som behandlar anslagen till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), strukturfonderna, fiskerifonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt till forskning skall omfattas av särskilda bestämmelser enligt del II avdelning I, II och III.” |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikel 26 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Överföringar inom de avdelningar i budgeten som behandlar anslagen till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), strukturfonderna, fiskerifonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt till forskning skall omfattas av särskilda bestämmelser enligt del II avdelning I, II och III.”

| b) | Punkt 2 första stycket skall ersättas med följande:
  ”Budgetmyndigheten skall på kommissionens förslag fatta beslut om överföringar för att möjliggöra utnyttjande av reserven för katastrofhjälp. Ett separat förslag skall läggas fram för varje enskild transaktion.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 första stycket skall ersättas med följande:

”Budgetmyndigheten skall på kommissionens förslag fatta beslut om överföringar för att möjliggöra utnyttjande av reserven för katastrofhjälp. Ett separat förslag skall läggas fram för varje enskild transaktion.”

| c) | Följande punkt skall läggas till som punkt 3:
  ”3.   I vederbörligen motiverade exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar efter den 15 december under budgetåret får kommissionen överföra oanvända budgetanslag för det innevarande budgetåret som fortfarande finns tillgängliga i budgetavdelningarna under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till budgetavdelningarna för insatser i krissituationer och humanitära insatser. Kommissionen skall underrätta budgetmyndighetens båda parter omedelbart när den genomfört sådan anslagsöverföring.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till som punkt 3:

”3.   I vederbörligen motiverade exceptionella fall av internationella humanitära katastrofer och kriser som inträffar efter den 15 december under budgetåret får kommissionen överföra oanvända budgetanslag för det innevarande budgetåret som fortfarande finns tillgängliga i budgetavdelningarna under rubrik 4 i den fleråriga budgetramen till budgetavdelningarna för insatser i krissituationer och humanitära insatser. Kommissionen skall underrätta budgetmyndighetens båda parter omedelbart när den genomfört sådan anslagsöverföring.”

| (13) | Artikel 28 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Alla förslag eller initiativ som av kommissionen eller av en medlemsstat lämnas till den lagstiftande myndigheten i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen eller fördraget om Europeiska unionen och som kan få konsekvenser för budgeten, inklusive ändringar av antalet tjänster, måste åtföljas av en finansieringsöversikt och den utvärdering som föreskrivs i artikel 27.4 i denna förordning.
  Alla ändringar av ett förslag eller initiativ som lagts fram inför den lagstiftande myndigheten och som kan förutsättas få väsentliga konsekvenser för budgeten, t.ex. för antalet anställda, skall åtföljas av en finansieringsöversikt som utarbetats av den institution som föreslår ändringen”. |
| --- | --- | --- |

(13)

Artikel 28 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Alla förslag eller initiativ som av kommissionen eller av en medlemsstat lämnas till den lagstiftande myndigheten i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen eller fördraget om Europeiska unionen och som kan få konsekvenser för budgeten, inklusive ändringar av antalet tjänster, måste åtföljas av en finansieringsöversikt och den utvärdering som föreskrivs i artikel 27.4 i denna förordning.

Alla ändringar av ett förslag eller initiativ som lagts fram inför den lagstiftande myndigheten och som kan förutsättas få väsentliga konsekvenser för budgeten, t.ex. för antalet anställda, skall åtföljas av en finansieringsöversikt som utarbetats av den institution som föreslår ändringen”.

| b) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   För att förebygga risken för bedrägerier och oegentligheter skall den finansieringsöversikt som avses i punkt 1 innehålla all eventuell information om befintliga och planerade bedrägeriförebyggande åtgärder och skyddsinsatser.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   För att förebygga risken för bedrägerier och oegentligheter skall den finansieringsöversikt som avses i punkt 1 innehålla all eventuell information om befintliga och planerade bedrägeriförebyggande åtgärder och skyddsinsatser.”

| (14) | Efter artikel 28 skall följande artikel införas:
  ”Artikel 28a
  1.   Budgeten skall genomföras med en effektiv och ändamålsenlig intern kontroll i enlighet med vad som är lämpligt för var och en av förvaltningsmetoderna och i överensstämmelse med de relevanta sektorsspecifika bestämmelserna.
  2.   När det gäller genomförandet av budgeten avses med intern kontroll en process som tillämpas på alla förvaltningsnivåer och som är utformad för att ge rimliga garantier för att följande mål har uppnåtts:






  a) | Att verksamheten präglas av effektivitet, ändamålsenlighet och sparsamhet. |
| --- | --- | --- |

(14)

Efter artikel 28 skall följande artikel införas:

”Artikel 28a

1.   Budgeten skall genomföras med en effektiv och ändamålsenlig intern kontroll i enlighet med vad som är lämpligt för var och en av förvaltningsmetoderna och i överensstämmelse med de relevanta sektorsspecifika bestämmelserna.

2.   När det gäller genomförandet av budgeten avses med intern kontroll en process som tillämpas på alla förvaltningsnivåer och som är utformad för att ge rimliga garantier för att följande mål har uppnåtts:

a)

Att verksamheten präglas av effektivitet, ändamålsenlighet och sparsamhet.

| b) | Att redovisningen är tillförlitlig. |
| --- | --- |

b)

Att redovisningen är tillförlitlig.

| c) | Att tillgångar och information skyddas. |
| --- | --- |

c)

Att tillgångar och information skyddas.

| d) | Att bedrägerier och oegentligheter förebyggs och upptäcks. |
| --- | --- |

d)

Att bedrägerier och oegentligheter förebyggs och upptäcks.

| e) | Att det finns adekvat riskhantering med avseende på riskerna för oegentligheter eller olagligheter i de underliggande transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ.” |
| --- | --- |

e)

Att det finns adekvat riskhantering med avseende på riskerna för oegentligheter eller olagligheter i de underliggande transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ.”

| (15) | I artikel 29 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Europaparlamentets ordförande skall låta offentliggöra budgeten och ändringsbudgetarna i deras slutligt antagna lydelse i Europeiska unionens officiella tidning.
  Budgeten skall offentliggöras inom tre månader efter dagen för sitt slutliga antagande.
  De konsoliderade årliga redovisningarna och rapporten över budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen från varje institution skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- |

(15)

I artikel 29 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Europaparlamentets ordförande skall låta offentliggöra budgeten och ändringsbudgetarna i deras slutligt antagna lydelse i Europeiska unionens officiella tidning.

Budgeten skall offentliggöras inom tre månader efter dagen för sitt slutliga antagande.

De konsoliderade årliga redovisningarna och rapporten över budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen från varje institution skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.”

| (16) | I artikel 30 skall följande punkt läggas till som punkt 3:
  ”3.   Kommissionen skall på lämpligt sätt ge tillgång till informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som den förfogar över när budgeten genomförs centralt och direkt av dess enheter, samt informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som tillhandahålls av organ till vilka budgetgenomförandeuppgifter delegerats i enlighet med andra förvaltningsmetoder.
  Informationen skall tillhandahållas med vederbörligt iakttagande av sekretesskraven, särskilt kraven på skydd av personuppgifter enligt direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4) och förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5), och säkerhetskraven, med beaktande av de närmare förutsättningarna för varje sådan förvaltningsmetod som avses i artikel 53 och, i förekommande fall, i enlighet med relevanta sektorspecifika bestämmelser.” |
| --- | --- |

(16)

I artikel 30 skall följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.   Kommissionen skall på lämpligt sätt ge tillgång till informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som den förfogar över när budgeten genomförs centralt och direkt av dess enheter, samt informationen om mottagare av sådana medel ur budgeten som tillhandahålls av organ till vilka budgetgenomförandeuppgifter delegerats i enlighet med andra förvaltningsmetoder.

Informationen skall tillhandahållas med vederbörligt iakttagande av sekretesskraven, särskilt kraven på skydd av personuppgifter enligt direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (4) och förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5), och säkerhetskraven, med beaktande av de närmare förutsättningarna för varje sådan förvaltningsmetod som avses i artikel 53 och, i förekommande fall, i enlighet med relevanta sektorspecifika bestämmelser.”

| (17) | Artikel 33 skall ändras på följande sätt:






  a) | Led d skall ersättas med följande:






  ”d) | verksamhetsförklaringar med






  — | uppgifter om förverkligandet av alla tidigare fastställda, specifika, mätbara, uppfyllbara, relevanta och till tidpunkten fastställda mål för de olika verksamheterna samt nya mål som mätts genom indikatorer, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(17)

Artikel 33 skall ändras på följande sätt:

a)

Led d skall ersättas med följande:

”d)

verksamhetsförklaringar med

—

uppgifter om förverkligandet av alla tidigare fastställda, specifika, mätbara, uppfyllbara, relevanta och till tidpunkten fastställda mål för de olika verksamheterna samt nya mål som mätts genom indikatorer,

| — | fullständig motivering och kostnads–nyttoperspektiv i fråga om föreslagna ändringar av anslagsnivån, |
| --- | --- |

—

fullständig motivering och kostnads–nyttoperspektiv i fråga om föreslagna ändringar av anslagsnivån,

| — | tydliga skäl för intervention på EU-nivå utan att åsidosätta bland annat subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

tydliga skäl för intervention på EU-nivå utan att åsidosätta bland annat subsidiaritetsprincipen,

| — | uppgifter om genomförandenivåerna för det föregående årets verksamhet och genomförandenivåerna för innevarande år; |
| --- | --- |

—

uppgifter om genomförandenivåerna för det föregående årets verksamhet och genomförandenivåerna för innevarande år;

resultaten av utvärderingarna skall granskas och användas för att påvisa de sannolika fördelarna med de föreslagna ändringarna av budgeten,”.

| b) | Följande led e skall läggas till:






  ”e) | en sammanfattande förfalloplan över de betalningar som skall utföras under de följande budgetåren med anledning av budgetmässiga åtaganden som ingåtts under de föregående budgetåren.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led e skall läggas till:

”e)

en sammanfattande förfalloplan över de betalningar som skall utföras under de följande budgetåren med anledning av budgetmässiga åtaganden som ingåtts under de föregående budgetåren.”

| (18) | I artikel 37 skall följande nya tredje stycke läggas till:
  ”Innan kommissionen och andra institutioner än kommissionen lägger fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget skall de undersöka utrymmet för omfördelning av de berörda anslagen och då ta hänsyn eventuellt förväntat undergenomförande av anslag.” |
| --- | --- |

(18)

I artikel 37 skall följande nya tredje stycke läggas till:

”Innan kommissionen och andra institutioner än kommissionen lägger fram ett preliminärt förslag till ändringsbudget skall de undersöka utrymmet för omfördelning av de berörda anslagen och då ta hänsyn eventuellt förväntat undergenomförande av anslag.”

| (19) | I artikel 40 skall led a ersättas med följande:






  ”a) | en allmän beräkning av inkomster och utgifter,”. |
| --- | --- | --- |

(19)

I artikel 40 skall led a ersättas med följande:

”a)

en allmän beräkning av inkomster och utgifter,”.

| (20) | Artikel 43.1 andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Anslagen i denna avdelning får utnyttjas först efter en överföring enligt förfarandet i artikel 23.1 d i de fall där antagandet av den grundläggande rättsakten omfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget, och enligt förfarandet i artikel 24 i övriga fall.” |
| --- | --- |

(20)

Artikel 43.1 andra stycket skall ersättas med följande:

”Anslagen i denna avdelning får utnyttjas först efter en överföring enligt förfarandet i artikel 23.1 d i de fall där antagandet av den grundläggande rättsakten omfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget, och enligt förfarandet i artikel 24 i övriga fall.”

| (21) | I artikel 44 andra stycket skall ”artiklarna 22, 23 och 25” ersättas med ”artiklarna 23 och 25”. |
| --- | --- |

(21)

I artikel 44 andra stycket skall ”artiklarna 22, 23 och 25” ersättas med ”artiklarna 23 och 25”.

| (22) | Artikel 45 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 45
  1.   Kommissionens avsnitt i budgeten skall innehålla en reserv för katastrofhjälp i tredje land.
  2.   Den reserv som avses i punkt 1 skall utnyttjas före budgetårets slut genom överföring enligt förfarandet i artiklarna 24 och 26.” |
| --- | --- |

(22)

Artikel 45 skall ersättas med följande:

”Artikel 45

1.   Kommissionens avsnitt i budgeten skall innehålla en reserv för katastrofhjälp i tredje land.

2.   Den reserv som avses i punkt 1 skall utnyttjas före budgetårets slut genom överföring enligt förfarandet i artiklarna 24 och 26.”

| (23) | Artikel 46.1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första meningen skall ersättas med följande:
  ”I den allmänna beräkningen av inkomster och utgifter:”. |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Artikel 46.1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Första meningen skall ersättas med följande:

”I den allmänna beräkningen av inkomster och utgifter:”.

| ii) | Led f skall utgå. |
| --- | --- |

ii)

Led f skall utgå.

| iii) | Led g skall ersättas med följande:






  ”g) | Lämpliga anmärkningar till varje underindelning i enlighet med artikel 41.1.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Led g skall ersättas med följande:

”g)

Lämpliga anmärkningar till varje underindelning i enlighet med artikel 41.1.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:






  ”(2) | I de separata avsnitten för varje institution skall inkomsterna och utgifterna struktureras på samma sätt som anges i punkt 1.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”(2)

I de separata avsnitten för varje institution skall inkomsterna och utgifterna struktureras på samma sätt som anges i punkt 1.”

| c) | I punkt 3 skall led c ersättas med följande:






  ”c) | Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen måste anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.” |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt 3 skall led c ersättas med följande:

”c)

Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen måste anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.”

| d) | Punkt 5 skall ersättas med följande:






  ”(5) | Budgetrubriker under inkomster och utgifter som är nödvändiga för att ta i anspråk Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.”. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 5 skall ersättas med följande:

”(5)

Budgetrubriker under inkomster och utgifter som är nödvändiga för att ta i anspråk Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.”.

| (24) | I artikel 47.1 andra stycket skall ”A1-, A2- och A3-tjänster” ersättas med ”tjänster i lönegraderna AD 16, AD 15 och AD 14.” |
| --- | --- |

(24)

I artikel 47.1 andra stycket skall ”A1-, A2- och A3-tjänster” ersättas med ”tjänster i lönegraderna AD 16, AD 15 och AD 14.”

| (25) | Artikel 49 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 49
  1.   Innan anslag som förts upp i budgeten får användas för åtgärder som vidtas av gemenskaperna eller av Europeiska unionen skall först en grundläggande rättsakt antas.
  En grundläggande rättsakt är en rättsakt som ger en rättslig grund till åtgärden och till verkställandet av de motsvarande utgifter som förs upp i budgeten.
  2.   I enlighet med EG-fördraget och Euratomfördraget är en grundläggande rättsakt en rättsakt som antagits av den lagstiftande myndigheten och kan ha formen av en förordning, ett direktiv, ett beslut i den mening som avses i artikel 249 i EG-fördraget eller ett sui generis-beslut.
  3.   I enlighet med avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (som avser den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Gusp) får en grundläggande rättsakt ha någon av de former som anges i artikel 13.2 och 13.3, artikel 14, artiklarna 18.5, 23.1 och 23.2 samt artikel 24 i fördraget om Europeiska unionen.
  4.   I enlighet med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen (som avser polissamarbete och straffrättsligt samarbete) får en grundläggande rättsakt ha någon av de former som anges i artikel 34.2 i fördraget om Europeiska unionen.
  5.   Rekommendationer och yttranden utgör i likhet med resolutioner, slutsatser, uttalanden och andra handlingar som saknar rättslig verkan inte grundläggande rättsakter enligt denna artikel.
  6.   Som ett undantag från punkterna 1–4 får dock följande anslag användas utan någon grundläggande rättsakt, förutsatt att de åtgärder som skall finansieras faller under gemenskapernas eller unionens behörighet:






  a) | Anslag till pilotprojekt av experimentell karaktär som syftar till att kontrollera om en åtgärd är genomförbar och ändamålsenlig. Därtill hörande åtagandebemyndiganden får tas upp i budgeten endast för två på varandra följande budgetår. |
| --- | --- | --- |

(25)

Artikel 49 skall ersättas med följande:

”Artikel 49

1.   Innan anslag som förts upp i budgeten får användas för åtgärder som vidtas av gemenskaperna eller av Europeiska unionen skall först en grundläggande rättsakt antas.

En grundläggande rättsakt är en rättsakt som ger en rättslig grund till åtgärden och till verkställandet av de motsvarande utgifter som förs upp i budgeten.

2.   I enlighet med EG-fördraget och Euratomfördraget är en grundläggande rättsakt en rättsakt som antagits av den lagstiftande myndigheten och kan ha formen av en förordning, ett direktiv, ett beslut i den mening som avses i artikel 249 i EG-fördraget eller ett sui generis-beslut.

3.   I enlighet med avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (som avser den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Gusp) får en grundläggande rättsakt ha någon av de former som anges i artikel 13.2 och 13.3, artikel 14, artiklarna 18.5, 23.1 och 23.2 samt artikel 24 i fördraget om Europeiska unionen.

4.   I enlighet med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen (som avser polissamarbete och straffrättsligt samarbete) får en grundläggande rättsakt ha någon av de former som anges i artikel 34.2 i fördraget om Europeiska unionen.

5.   Rekommendationer och yttranden utgör i likhet med resolutioner, slutsatser, uttalanden och andra handlingar som saknar rättslig verkan inte grundläggande rättsakter enligt denna artikel.

6.   Som ett undantag från punkterna 1–4 får dock följande anslag användas utan någon grundläggande rättsakt, förutsatt att de åtgärder som skall finansieras faller under gemenskapernas eller unionens behörighet:

a)

Anslag till pilotprojekt av experimentell karaktär som syftar till att kontrollera om en åtgärd är genomförbar och ändamålsenlig. Därtill hörande åtagandebemyndiganden får tas upp i budgeten endast för två på varandra följande budgetår.

| b) | Anslag till förberedande åtgärder inom tillämpningsområdet för EG-fördraget och Euratomfördraget och avdelning VI i EU-fördraget, avsedda att förbereda förslag till framtida åtgärder. De förberedande åtgärderna skall följa en enhetlig strategi och får vara utformade på olika sätt. Därtill hörande åtagandebemyndiganden får tas upp i budgeten endast för högst tre på varandra följande budgetår. Lagstiftningsförfarandet skall vara slutfört före utgången av det tredje budgetåret. Under lagstiftningsförfarandet skall användningen av de anslag som reserverats respektera den förberedande åtgärdens särdrag med avseende på de planerade åtgärderna, de eftersträvade målen samt mottagarna. Följaktligen kan de medel som används inte i volym motsvara de medel som avsatts för finansieringen av själva de slutliga åtgärderna.
  I samband med att det preliminära budgetförslaget läggs fram skall kommissionen till budgetmyndigheten överlämna en rapport om åtgärderna enligt a och b som skall innehålla en utvärdering av resultaten samt en redogörelse för hur de är tänkta att följas upp. |
| --- | --- |

b)

Anslag till förberedande åtgärder inom tillämpningsområdet för EG-fördraget och Euratomfördraget och avdelning VI i EU-fördraget, avsedda att förbereda förslag till framtida åtgärder. De förberedande åtgärderna skall följa en enhetlig strategi och får vara utformade på olika sätt. Därtill hörande åtagandebemyndiganden får tas upp i budgeten endast för högst tre på varandra följande budgetår. Lagstiftningsförfarandet skall vara slutfört före utgången av det tredje budgetåret. Under lagstiftningsförfarandet skall användningen av de anslag som reserverats respektera den förberedande åtgärdens särdrag med avseende på de planerade åtgärderna, de eftersträvade målen samt mottagarna. Följaktligen kan de medel som används inte i volym motsvara de medel som avsatts för finansieringen av själva de slutliga åtgärderna.

I samband med att det preliminära budgetförslaget läggs fram skall kommissionen till budgetmyndigheten överlämna en rapport om åtgärderna enligt a och b som skall innehålla en utvärdering av resultaten samt en redogörelse för hur de är tänkta att följas upp.

| c) | Anslag till förberedande åtgärder som omfattas av avdelning V i EU-fördraget (om Gusp). Dessa åtgärder skall vara begränsade till en kort tidsperiod och utformas för att skapa förutsättningar för insatser av Europeiska unionen för att uppfylla målen med Gusp och för att anta nödvändiga rättsliga instrument.
  När det gäller EU:s insatser i krissituationer skall de förberedande åtgärderna utformas för att bland annat bedöma de operativa kraven, säkerställa en snabb inledande insats av resurser eller skapa förutsättningar ute på fältet för operationens igångsättande.
  Förberedande åtgärder skall godkännas av rådet i fullt samförstånd med kommissionen. Därför skall ordförandeskapet, biträdd av rådets generalsekreterare/den höge representanten för Gusp, så tidigt som möjligt underrätta kommissionen om rådets avsikt att inleda en förberedande åtgärd och framför allt om vilka resurser som uppskattningsvis krävs för detta ändamål. I enlighet med bestämmelserna i denna förordning skall kommissionen vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att medlen utbetalas snabbt. |
| --- | --- |

c)

Anslag till förberedande åtgärder som omfattas av avdelning V i EU-fördraget (om Gusp). Dessa åtgärder skall vara begränsade till en kort tidsperiod och utformas för att skapa förutsättningar för insatser av Europeiska unionen för att uppfylla målen med Gusp och för att anta nödvändiga rättsliga instrument.

När det gäller EU:s insatser i krissituationer skall de förberedande åtgärderna utformas för att bland annat bedöma de operativa kraven, säkerställa en snabb inledande insats av resurser eller skapa förutsättningar ute på fältet för operationens igångsättande.

Förberedande åtgärder skall godkännas av rådet i fullt samförstånd med kommissionen. Därför skall ordförandeskapet, biträdd av rådets generalsekreterare/den höge representanten för Gusp, så tidigt som möjligt underrätta kommissionen om rådets avsikt att inleda en förberedande åtgärd och framför allt om vilka resurser som uppskattningsvis krävs för detta ändamål. I enlighet med bestämmelserna i denna förordning skall kommissionen vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att medlen utbetalas snabbt.

| d) | Anslag till sådana punktåtgärder eller åtgärder av obestämd längd som kommissionen genomför i enlighet med de uppgifter som följer av dess befogenheter på det institutionella planet i enlighet med EG-fördraget och Euratomfördraget, utöver den initiativrätt som kommissionen har enligt led b när det gäller lagstiftning, och enligt de särskilda behörigheter som kommissionen har tilldelas direkt genom fördragen och som finns förtecknade i genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

d)

Anslag till sådana punktåtgärder eller åtgärder av obestämd längd som kommissionen genomför i enlighet med de uppgifter som följer av dess befogenheter på det institutionella planet i enlighet med EG-fördraget och Euratomfördraget, utöver den initiativrätt som kommissionen har enligt led b när det gäller lagstiftning, och enligt de särskilda behörigheter som kommissionen har tilldelas direkt genom fördragen och som finns förtecknade i genomförandebestämmelserna.

| e) | Anslag till varje institutions drift med avseende på dess administrativa självständighet.” |
| --- | --- |

e)

Anslag till varje institutions drift med avseende på dess administrativa självständighet.”

| (26) | I artikel 50 skall följande läggas till som ett andra stycke:
  ”Varje institution skall utöva dessa befogenheter i enlighet med denna förordning och inom gränserna för de godkända anslagen.” |
| --- | --- |

(26)

I artikel 50 skall följande läggas till som ett andra stycke:

”Varje institution skall utöva dessa befogenheter i enlighet med denna förordning och inom gränserna för de godkända anslagen.”

| (27) | Artikel 52 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 52
  1.   Det skall vara förbjudet för varje aktör i budgetförvaltningen och för varje annan person som medverkar vid genomförande, förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar som kan leda till en konflikt mellan ett egenintresse och gemenskapernas intresse. Om en sådan situation uppstår, skall den berörda personen alltid avstå från att utföra handlingen och underrätta den behöriga myndigheten.
  2.   Det föreligger intressekonflikt om en aktör i budgetförvaltningen eller annan person, i enlighet med vad som avses i punkt 1, av familjeskäl, känslomässiga skäl, politisk eller nationell koppling, ekonomiskt intresse eller varje annat gemensamt intresse med mottagaren sätter en opartisk och objektiv tjänsteutövning på spel.” |
| --- | --- |

(27)

Artikel 52 skall ersättas med följande:

”Artikel 52

1.   Det skall vara förbjudet för varje aktör i budgetförvaltningen och för varje annan person som medverkar vid genomförande, förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar som kan leda till en konflikt mellan ett egenintresse och gemenskapernas intresse. Om en sådan situation uppstår, skall den berörda personen alltid avstå från att utföra handlingen och underrätta den behöriga myndigheten.

2.   Det föreligger intressekonflikt om en aktör i budgetförvaltningen eller annan person, i enlighet med vad som avses i punkt 1, av familjeskäl, känslomässiga skäl, politisk eller nationell koppling, ekonomiskt intresse eller varje annat gemensamt intresse med mottagaren sätter en opartisk och objektiv tjänsteutövning på spel.”

| (28) | Artikel 53 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 53
  Kommissionen skall genomföra budgeten i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 53a–53d på något av följande sätt:






  a) | centralt, |
| --- | --- | --- |

(28)

Artikel 53 skall ersättas med följande:

”Artikel 53

Kommissionen skall genomföra budgeten i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 53a–53d på något av följande sätt:

a)

centralt,

| b) | genom delad eller decentraliserad förvaltning, |
| --- | --- |

b)

genom delad eller decentraliserad förvaltning,

| c) | gemensam förvaltning tillsammans med internationella organisationer.” |
| --- | --- |

c)

gemensam förvaltning tillsammans med internationella organisationer.”

| (29) | Följande artiklar 53a–53d skall införas:
  ”Artikel 53a
  Om kommissionen genomför budgeten centralt skall genomförandeuppgifterna vidtas av kommissionens avdelningar direkt, eller indirekt i enlighet med artiklarna 54–57.
  Artikel 53b
  1.   När kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna (’delad förvaltning’) skall uppgifterna att genomföra budgeten delegeras till medlemsstaterna. Denna metod skall särskilt tillämpas när det gäller de åtgärder som avses i del II avdelningarna I och II.
  2.   Utan att det påverkar tillämpningen av kompletterande bestämmelser i relevanta sektorspecifika bestämmelser, och för att kunna garantera att medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna används enligt tillämpliga bestämmelser och principer, skall medlemsstaterna vidta alla lagstiftningsrelaterade, administrativa och övriga åtgärder som är nödvändiga för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen. De skall i detta syfte särskilt






  a) | försäkra sig om att de åtgärder som finansieras genom budgeten faktiskt vidtas och sörja för att de genomförs korrekt, |
| --- | --- | --- |

(29)

Följande artiklar 53a–53d skall införas:

”Artikel 53a

Om kommissionen genomför budgeten centralt skall genomförandeuppgifterna vidtas av kommissionens avdelningar direkt, eller indirekt i enlighet med artiklarna 54–57.

Artikel 53b

1.   När kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna (’delad förvaltning’) skall uppgifterna att genomföra budgeten delegeras till medlemsstaterna. Denna metod skall särskilt tillämpas när det gäller de åtgärder som avses i del II avdelningarna I och II.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av kompletterande bestämmelser i relevanta sektorspecifika bestämmelser, och för att kunna garantera att medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna används enligt tillämpliga bestämmelser och principer, skall medlemsstaterna vidta alla lagstiftningsrelaterade, administrativa och övriga åtgärder som är nödvändiga för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen. De skall i detta syfte särskilt

a)

försäkra sig om att de åtgärder som finansieras genom budgeten faktiskt vidtas och sörja för att de genomförs korrekt,

| b) | förebygga och följa upp oegentligheter och bedrägerier, |
| --- | --- |

b)

förebygga och följa upp oegentligheter och bedrägerier,

| c) | återkräva medel som använts felaktigt eller gått förlorade på grund av oegentligheter eller misstag, |
| --- | --- |

c)

återkräva medel som använts felaktigt eller gått förlorade på grund av oegentligheter eller misstag,

| d) | genom relevanta sektorspecifika bestämmelser och i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är. |
| --- | --- |

d)

genom relevanta sektorspecifika bestämmelser och i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är.

Medlemstaterna skall därför utföra regelbundna kontroller och införa effektiva och ändamålsenliga system för intern kontroll, i enlighet med bestämmelser som fastställts i artikel 28a. De skall inleda de rättsliga förfaranden som är nödvändiga och lämpliga.

3.   Medlemsstaterna skall lägga fram en årlig sammanfattning på lämplig nationell nivå över tillgängliga revisioner och förklaringar.

4.   För att kunna garantera att medlen används enligt gällande lagstiftning skall kommissionen inrätta de förfaranden för avslutning av räkenskaper eller mekanismer för finansiella korrigeringar, som gör att den kan ta på sig det slutliga ansvaret för att genomföra budgeten.

Artikel 53c

1.   När kommissionen genomför budgeten i decentraliserad form skall uppgifterna att genomföra budgeten delegeras till berörda tredje länder i enlighet med artikel 56 och avdelning IV i del II, utan att det påverkar delegeringen av resterande uppgifter till de organ som avses i artikel 54.2.

2.   För att kunna garantera att medlen används enligt gällande lagstiftning skall kommissionen inrätta de förfaranden för avslutning av räkenskaper eller mekanismer för finansiella korrigeringar som gör att den kan ta på sig det slutliga ansvaret för att genomföra budgeten.

3.   Tredje länder till vilka genomförandeuppgifter delegerats skall i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är.

Artikel 53d

1.   Om kommissionen genomför en del av budgeten gemensamt med en internationell organisation skall vissa genomförandeuppgifter i följande fall delegeras till denna organisation enligt genomförandebestämmelserna:

| a) | Om kommissionen och den internationella organisationen slutit en långvarig ramöverenskommelse om de administrativa och finansiella formerna för samarbetet. |
| --- | --- |

a)

Om kommissionen och den internationella organisationen slutit en långvarig ramöverenskommelse om de administrativa och finansiella formerna för samarbetet.

| b) | Om kommissionen och den internationella organisationen utarbetar ett gemensamt projekt eller program. |
| --- | --- |

b)

Om kommissionen och den internationella organisationen utarbetar ett gemensamt projekt eller program.

| c) | Om medel från flera bidragsgivare sammanförs utan att enskilda bidrag har avsatts för specifika budgetposter eller kategorier av utgifter, dvs. om det rör sig om en åtgärd med flera bidragsgivare. |
| --- | --- |

c)

Om medel från flera bidragsgivare sammanförs utan att enskilda bidrag har avsatts för specifika budgetposter eller kategorier av utgifter, dvs. om det rör sig om en åtgärd med flera bidragsgivare.

De berörda organisationerna skall tillämpa regler för räkenskaper, revision, intern kontroll och upphandling som är likvärdiga med de internationellt vedertagna normerna.

2.   Den enskilda överenskommelse om finansiering som sluts med den internationella organisationen skall innehålla detaljerade bestämmelser om hur de uppgifter denna organisation har anförtrotts skall genomföras.

3.   Internationella organisationer till vilka genomförandeuppgifter delegerats skall i enlighet med artikel 30.3 sörja för att det årligen i efterhand offentliggörs vilka mottagarna av medel ur budgeten är.”

| (30) | Artikel 54 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen får inte till tredje man delegera sådana genomförandebefogenheter som den har tilldelats genom fördragen om befogenheterna medför ett betydande skönsmässigt handlingsutrymme och kan användas som ett verktyg för politiska överväganden. De genomförandeuppgifter som delegeras skall vara klart avgränsade och underkastade noggrann kontroll beträffande hur de utförs.
  Delegeringen av budgetgenomförandeuppgifter skall stämma överens med principen om sund ekonomisk förvaltning, vilken förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll, och därvid skall överensstämmelsen med principen om icke-diskriminering och med gemenskapsinsatsens synlighet säkerställas. De genomförandeuppgifter som på detta sätt delegeras får inte ge upphov till intressekonflikter.” |
| --- | --- | --- |

(30)

Artikel 54 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Kommissionen får inte till tredje man delegera sådana genomförandebefogenheter som den har tilldelats genom fördragen om befogenheterna medför ett betydande skönsmässigt handlingsutrymme och kan användas som ett verktyg för politiska överväganden. De genomförandeuppgifter som delegeras skall vara klart avgränsade och underkastade noggrann kontroll beträffande hur de utförs.

Delegeringen av budgetgenomförandeuppgifter skall stämma överens med principen om sund ekonomisk förvaltning, vilken förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll, och därvid skall överensstämmelsen med principen om icke-diskriminering och med gemenskapsinsatsens synlighet säkerställas. De genomförandeuppgifter som på detta sätt delegeras får inte ge upphov till intressekonflikter.”

| b) | Punkt 2 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första meningen skall ersättas med följande:
  ”Inom de gränser som anges i punkt 1 får kommissionen, när den genomför budgeten centralt i indirekt form eller decentraliserat enligt artikel 53a eller artikel 53c även delegera uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt budgetgenomförandeuppgifter, till ...” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ändras på följande sätt:

i)

Första meningen skall ersättas med följande:

”Inom de gränser som anges i punkt 1 får kommissionen, när den genomför budgeten centralt i indirekt form eller decentraliserat enligt artikel 53a eller artikel 53c även delegera uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt budgetgenomförandeuppgifter, till ...”

| ii) | Led b skall ersättas med följande:






  ”b) | sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 samt övriga specialiserade gemenskapsorgan, till exempel Europeiska investeringsbanken eller Europeiska investeringsfonden, under förutsättning att detta är förenligt med de uppgifter som bestäms i den grundläggande rättsakten för vart och ett av organen.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led b skall ersättas med följande:

”b)

sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 samt övriga specialiserade gemenskapsorgan, till exempel Europeiska investeringsbanken eller Europeiska investeringsfonden, under förutsättning att detta är förenligt med de uppgifter som bestäms i den grundläggande rättsakten för vart och ett av organen.”

| iii) | Led c skall ersättas med följande:






  ”c) | offentligrättsliga organ på nationell eller internationell nivå eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier samt iakttar de villkor som anges i genomförandebestämmelserna,” |
| --- | --- | --- |

iii)

Led c skall ersättas med följande:

”c)

offentligrättsliga organ på nationell eller internationell nivå eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter och som lämnar tillräckliga ekonomiska garantier samt iakttar de villkor som anges i genomförandebestämmelserna,”

| iv) | Följande skall läggas till som led d:






  ”d) | personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Följande skall läggas till som led d:

”d)

personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49.”

| c) | I punkt 3 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”Dessa organ eller personer skall vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och i förekommande fall inleda rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 3 skall andra stycket ersättas med följande:

”Dessa organ eller personer skall vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och i förekommande fall inleda rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.”

| (31) | Artiklarna 55 och 56 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 55
  1.   Genomförandeorganen skall vara gemenskapsrättsliga juridiska personer som skall inrättas genom ett beslut av kommissionen och till vilka befogenheter får delegeras att genomföra hela eller delar av ett gemenskapsprogram eller gemenskapsprojekt för kommissionens räkning och på dennas ansvar i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (6).
  2.   Användningen av motsvarande driftsanslag skall delegeras till genomförandeorganets direktör.
  Artikel 56
  1.   Om kommissionen genomför en del av budgeten genom indirekt, centraliserad förvaltning skall den först försäkra sig om förekomsten av följande korrekt fungerande rutiner vid de organ till vilka den anförtror genomförandet:






  a) | Förfaranden för tilldelning av kontrakt och beviljande av bidrag som är tydliga, icke-diskriminerande, som förhindrar varje form av intressekonflikt och som uppfyller bestämmelserna i avdelning V respektive avdelning VI. |
| --- | --- | --- |

(31)

Artiklarna 55 och 56 skall ersättas med följande:

”Artikel 55

1.   Genomförandeorganen skall vara gemenskapsrättsliga juridiska personer som skall inrättas genom ett beslut av kommissionen och till vilka befogenheter får delegeras att genomföra hela eller delar av ett gemenskapsprogram eller gemenskapsprojekt för kommissionens räkning och på dennas ansvar i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (6).

2.   Användningen av motsvarande driftsanslag skall delegeras till genomförandeorganets direktör.

Artikel 56

1.   Om kommissionen genomför en del av budgeten genom indirekt, centraliserad förvaltning skall den först försäkra sig om förekomsten av följande korrekt fungerande rutiner vid de organ till vilka den anförtror genomförandet:

a)

Förfaranden för tilldelning av kontrakt och beviljande av bidrag som är tydliga, icke-diskriminerande, som förhindrar varje form av intressekonflikt och som uppfyller bestämmelserna i avdelning V respektive avdelning VI.

| b) | Ett effektivt och ändamålsenligt system för intern kontroll av de berörda transaktionerna, med en faktisk åtskillnad mellan utanordnarens och räkenskapsförarens funktioner eller motsvarande. |
| --- | --- |

b)

Ett effektivt och ändamålsenligt system för intern kontroll av de berörda transaktionerna, med en faktisk åtskillnad mellan utanordnarens och räkenskapsförarens funktioner eller motsvarande.

| c) | En bokföring som gör det möjligt att kontrollera att gemenskapens medel använts på korrekt sätt och att förbrukningen av medlen avspeglas i gemenskapens räkenskaper. |
| --- | --- |

c)

En bokföring som gör det möjligt att kontrollera att gemenskapens medel använts på korrekt sätt och att förbrukningen av medlen avspeglas i gemenskapens räkenskaper.

| d) | En oberoende extern revision. |
| --- | --- |

d)

En oberoende extern revision.

| e) | Allmänhetens tillgång till information i den utsträckning som anges i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

e)

Allmänhetens tillgång till information i den utsträckning som anges i gemenskapslagstiftningen.

| f) | Årligt offentliggörande i efterhand och i tillräcklig omfattning av vilka mottagarna av medel ur budgeten är, i enlighet med artikel 30.3. |
| --- | --- |

f)

Årligt offentliggörande i efterhand och i tillräcklig omfattning av vilka mottagarna av medel ur budgeten är, i enlighet med artikel 30.3.

Kommissionen får godta att revisions-, bokförings- och upphandlingssystem för de organ som avses i punkterna 1 och 2 är likvärdiga med de egna, med vederbörligt beaktande av internationellt vedertagna normer.

2.   Vid decentraliserad förvaltning skall, med undantag för det kriterium som anges i led e, kriterierna i punkt 1 vara fullt ut eller delvis tillämpliga, beroende på vilken grad av decentralisering som överenskommits mellan kommissionen och det berörda tredje landet eller de berörda offentligrättsliga organen på nationell eller internationell nivå.

Trots punkt 1 a och artikel 169a får kommissionen

| — | när medel sammanförs och |
| --- | --- |

—

när medel sammanförs och

| — | i enlighet med de villkor som fastställts i den grundläggande rättsakten |
| --- | --- |

—

i enlighet med de villkor som fastställts i den grundläggande rättsakten

besluta att använda upphandlings- eller bidragsförfarandena i det mottagande partnerlandet eller i enlighet med vad som överenskommits bland givarna.

Innan kommissionen fattar ett sådant beslut skall den först i varje enskilt fall ha inhämtat belägg för att förfarandena i fråga uppfyller principerna om insyn, lika behandling och icke-diskriminering samt att de förhindrar intressekonflikter, erbjuder garantier som är likvärdiga med de internationellt vedertagna normerna och säkerställer överensstämmelsen med bestämmelserna om sund ekonomisk förvaltning, vilket kräver effektiv och ändamålsenlig intern kontroll.

Det berörda tredje landet eller de berörda offentligrättsliga organen på nationell eller internationell nivå skall åta sig att fullgöra följande skyldigheter:

| a) | Att, om inte annat följer av första stycket i denna punkt, uppfylla kriterierna i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

Att, om inte annat följer av första stycket i denna punkt, uppfylla kriterierna i punkt 1.

| b) | Att se till att den revision som avses i punkt 1 d utförs av en nationell institution för oberoende extern revision. |
| --- | --- |

b)

Att se till att den revision som avses i punkt 1 d utförs av en nationell institution för oberoende extern revision.

| c) | Att regelbundet kontrollera att de åtgärder som finansieras genom budgeten genomförts korrekt. |
| --- | --- |

c)

Att regelbundet kontrollera att de åtgärder som finansieras genom budgeten genomförts korrekt.

| d) | Att vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och i förekommande fall inleda rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

d)

Att vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och i förekommande fall inleda rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

3.   Kommissionen skall se till att genomförandet av de uppgifter som överlåtits övervakas, utvärderas och kontrolleras. När den gör sina kontroller skall den beakta att systemen för kontroll överensstämmer med kommissionens egna system för kontroll.”

| (32) | I artikel 57 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen får inte överlåta genomförandeåtgärder som rör förvaltning av medel från gemenskapsbudgeten – inklusive betalningar eller inkassering – åt externa privaträttsliga enheter eller organ, annat än i de fall som avses i artikel 54.2 c eller i specifika fall där utbetalningarna skall göras till betalningsmottagare som fastställts av kommissionen, är underställda villkor och belopp som bestämts av kommissionen och inte innebär att den utbetalande enheten eller det utbetalande organet gör skönsmässiga bedömningar.” |
| --- | --- |

(32)

I artikel 57 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Kommissionen får inte överlåta genomförandeåtgärder som rör förvaltning av medel från gemenskapsbudgeten – inklusive betalningar eller inkassering – åt externa privaträttsliga enheter eller organ, annat än i de fall som avses i artikel 54.2 c eller i specifika fall där utbetalningarna skall göras till betalningsmottagare som fastställts av kommissionen, är underställda villkor och belopp som bestämts av kommissionen och inte innebär att den utbetalande enheten eller det utbetalande organet gör skönsmässiga bedömningar.”

| (33) | Artikel 59 skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt skall införas som punkt 1a:
  ”1a.   I denna avdelning avses med anställda de personer som omfattas av tjänsteföreskrifterna.” |
| --- | --- | --- |

(33)

Artikel 59 skall ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt skall införas som punkt 1a:

”1a.   I denna avdelning avses med anställda de personer som omfattas av tjänsteföreskrifterna.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Varje institution skall i sina interna administrativa regler fastställa till vilken nivå i organisationen den delegerar ansvaret som utanordnare med iakttagande av villkoren i arbetsordningen, hur omfattande befogenheterna skall vara för de anställda som tilldelas dem samt på vilka villkor befogenheterna får delegeras vidare.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Varje institution skall i sina interna administrativa regler fastställa till vilken nivå i organisationen den delegerar ansvaret som utanordnare med iakttagande av villkoren i arbetsordningen, hur omfattande befogenheterna skall vara för de anställda som tilldelas dem samt på vilka villkor befogenheterna får delegeras vidare.”

| c) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Utanordnarens befogenheter får bara delegeras eller vidaredelegeras till anställda.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Utanordnarens befogenheter får bara delegeras eller vidaredelegeras till anställda.”

| (34) | I artikel 60 skall punkt 7 ersättas med följande:
  ”7.   Den som genom delegering tilldelats utanordnarens befogenheter skall till sin institution rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen som bekräftar att innehållet i rapporten ger en rättvisande bild, såvida inte annat anges i reservationer avseende fastställda inkomst- och utgiftsområden.
  Av rapporten skall det framgå vilka resultat som uppnåtts genom åtgärderna i förhållande till de mål som ställts upp, vilka risker som är förenade med åtgärderna, vilka resurser som utnyttjas och effektiviteten och ändamålsenligheten hos systemet för intern kontroll. Internrevisorn skall ta del av den årliga verksamhetsrapporten liksom av andra uppgifter som fastställts. Kommissionen skall senast den 15 juni varje år till budgetmyndigheten överlämna ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna för föregående år.” |
| --- | --- |

(34)

I artikel 60 skall punkt 7 ersättas med följande:

”7.   Den som genom delegering tilldelats utanordnarens befogenheter skall till sin institution rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen som bekräftar att innehållet i rapporten ger en rättvisande bild, såvida inte annat anges i reservationer avseende fastställda inkomst- och utgiftsområden.

Av rapporten skall det framgå vilka resultat som uppnåtts genom åtgärderna i förhållande till de mål som ställts upp, vilka risker som är förenade med åtgärderna, vilka resurser som utnyttjas och effektiviteten och ändamålsenligheten hos systemet för intern kontroll. Internrevisorn skall ta del av den årliga verksamhetsrapporten liksom av andra uppgifter som fastställts. Kommissionen skall senast den 15 juni varje år till budgetmyndigheten överlämna ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna för föregående år.”

| (35) | Artikel 61 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 e skall följande mening läggas till:
  ”räkenskapsföraren skall ha befogenhet att kontrollera efterlevnaden av kontrollkriterierna,”. |
| --- | --- | --- |

(35)

Artikel 61 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 e skall följande mening läggas till:

”räkenskapsföraren skall ha befogenhet att kontrollera efterlevnaden av kontrollkriterierna,”.

| b) | Följande punkter 2a, 2b och 2c skall införas:
  ”2a.   Innan institutionen antar räkenskaperna skall räkenskapsföraren godkänna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de utgör en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.
  Räkenskapsföraren skall därför förvissa sig om att räkenskaperna har utarbetats i överensstämmelse med de regler, metoder och system för redovisningen som fastställts under hans ansvar i enlighet med denna förordning avseende räkenskaperna för hans institution, och att alla inkomster och utgifter förts in i räkenskaperna.
  Delegerade utanordnare skall vidarebefordra all information som räkenskapsföraren behöver för att slutföra sina arbetsuppgifter.
  Utanordnarna skall fortsatt vara helt ansvariga för att de medel som de förvaltar används på avsett sätt och även för lagligheten och korrektheten avseende utgifter som de kontrollerar.
  2b.   Räkenskapsföraren skall ha befogenhet att kontrollera inkommen information samt att utföra de ytterligare kontroller som han anser vara av nöden för att kunna godkänna räkenskaperna.
  Räkenskapsföraren skall, om så är nödvändigt, meddela reservationer och exakt förklara karaktären och omfattningen på dessa reservationer.
  2c.   Räkenskapsförarna vid de övriga institutionerna och organen skall godkänna sin årsredovisning och sända dem till kommissionens räkenskapsförare.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter 2a, 2b och 2c skall införas:

”2a.   Innan institutionen antar räkenskaperna skall räkenskapsföraren godkänna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de utgör en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Räkenskapsföraren skall därför förvissa sig om att räkenskaperna har utarbetats i överensstämmelse med de regler, metoder och system för redovisningen som fastställts under hans ansvar i enlighet med denna förordning avseende räkenskaperna för hans institution, och att alla inkomster och utgifter förts in i räkenskaperna.

Delegerade utanordnare skall vidarebefordra all information som räkenskapsföraren behöver för att slutföra sina arbetsuppgifter.

Utanordnarna skall fortsatt vara helt ansvariga för att de medel som de förvaltar används på avsett sätt och även för lagligheten och korrektheten avseende utgifter som de kontrollerar.

2b.   Räkenskapsföraren skall ha befogenhet att kontrollera inkommen information samt att utföra de ytterligare kontroller som han anser vara av nöden för att kunna godkänna räkenskaperna.

Räkenskapsföraren skall, om så är nödvändigt, meddela reservationer och exakt förklara karaktären och omfattningen på dessa reservationer.

2c.   Räkenskapsförarna vid de övriga institutionerna och organen skall godkänna sin årsredovisning och sända dem till kommissionens räkenskapsförare.”

| b) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Om inget annat följer av denna förordning skall endast räkenskapsföraren ha befogenhet att praktiskt handlägga likvida medel och motsvarigheter till likvida medel. Han skall vidare ansvara för förvaringen av medlen och tillgångarna.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Om inget annat följer av denna förordning skall endast räkenskapsföraren ha befogenhet att praktiskt handlägga likvida medel och motsvarigheter till likvida medel. Han skall vidare ansvara för förvaringen av medlen och tillgångarna.”

| (36) | I artikel 62 skall första stycket ersättas med följande:
  ”Räkenskapsföraren får delegera vissa av sina uppgifter till anställda för vilka han eller hon är formellt överordnad i organisationsstrukturen.” |
| --- | --- |

(36)

I artikel 62 skall första stycket ersättas med följande:

”Räkenskapsföraren får delegera vissa av sina uppgifter till anställda för vilka han eller hon är formellt överordnad i organisationsstrukturen.”

| (37) | Artikel 63 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 63
  1.   Förskottskonton får upprättas för inkassering av andra inkomster än egna medel samt för betalning av mindre utgifter i den mening som avses i genomförandebestämmelserna.
  Vad gäller insatser i krissituationer och humanitära insatser enligt artikel 110 får emellertid förskottskonton användas även utan beloppsbegränsningar samtidigt som den anslagsnivå som budgetmyndigheten beslutat om under motsvarande budgetrubrik för det innevarande budgetåret skall respekteras.
  2.   Förskottskontona skall krediteras med nödvändiga medel av institutionens räkenskapsförare och skötas av en förskottsförvaltare som utses av institutionens räkenskapsförare.” |
| --- | --- |

(37)

Artikel 63 skall ersättas med följande:

”Artikel 63

1.   Förskottskonton får upprättas för inkassering av andra inkomster än egna medel samt för betalning av mindre utgifter i den mening som avses i genomförandebestämmelserna.

Vad gäller insatser i krissituationer och humanitära insatser enligt artikel 110 får emellertid förskottskonton användas även utan beloppsbegränsningar samtidigt som den anslagsnivå som budgetmyndigheten beslutat om under motsvarande budgetrubrik för det innevarande budgetåret skall respekteras.

2.   Förskottskontona skall krediteras med nödvändiga medel av institutionens räkenskapsförare och skötas av en förskottsförvaltare som utses av institutionens räkenskapsförare.”

| (38) | I artikel 65 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Bestämmelserna i detta kapitel skall inte påverka möjligheten att ställa de aktörer som medverkar i budgetförvaltningen, som avses i artikel 64, till straffrättsligt ansvar enligt tillämplig nationell lag och enligt gällande bestämmelser om skydd av gemenskapernas finansiella intressen och om kamp mot korruption som tjänstemän i gemenskaperna eller medlemsstaterna är delaktiga i.” |
| --- | --- |

(38)

I artikel 65 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Bestämmelserna i detta kapitel skall inte påverka möjligheten att ställa de aktörer som medverkar i budgetförvaltningen, som avses i artikel 64, till straffrättsligt ansvar enligt tillämplig nationell lag och enligt gällande bestämmelser om skydd av gemenskapernas finansiella intressen och om kamp mot korruption som tjänstemän i gemenskaperna eller medlemsstaterna är delaktiga i.”

| (39) | Artikel 66 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Utanordnaren kan åläggas ekonomiskt ansvar enligt bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.” |
| --- | --- | --- |

(39)

Artikel 66 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Utanordnaren kan åläggas ekonomiskt ansvar enligt bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.”

| b) | Följande punkt skall införas som punkt 1a:
  ”1a)   Ersättningsskyldigheten skall särskilt vara tillämplig






  a) | om utanordnaren, vare sig det sker avsiktligen eller på grund av grov vårdslöshet, fastställer utestående fordringar eller upprättar betalningskrav, ingår utgiftsåtagande eller undertecknar betalningsorder utan att iaktta bestämmelserna i denna förordning och dess genomförandebestämmelser. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt skall införas som punkt 1a:

”1a)   Ersättningsskyldigheten skall särskilt vara tillämplig

a)

om utanordnaren, vare sig det sker avsiktligen eller på grund av grov vårdslöshet, fastställer utestående fordringar eller upprättar betalningskrav, ingår utgiftsåtagande eller undertecknar betalningsorder utan att iaktta bestämmelserna i denna förordning och dess genomförandebestämmelser.

| b) | om utanordnaren, vare sig det sker avsiktligen eller på grund av grov vårdslöshet, försummar att upprätta ett dokument som fastställer en fordran, underlåter eller dröjer med att utfärda ett betalningskrav, eller dröjer med att utfärda en betalningsorder och detta leder till att kommissionen ådrar sig en civilrättslig skyldighet gentemot tredje man.” |
| --- | --- |

b)

om utanordnaren, vare sig det sker avsiktligen eller på grund av grov vårdslöshet, försummar att upprätta ett dokument som fastställer en fordran, underlåter eller dröjer med att utfärda ett betalningskrav, eller dröjer med att utfärda en betalningsorder och detta leder till att kommissionen ådrar sig en civilrättslig skyldighet gentemot tredje man.”

| c) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Om utanordnarens befogenhet delegeras vidare inom samma avdelning skall den utanordnare som tilldelats befogenheten i första ledet fortfarande ansvara för att förvaltnings- och internkontrollsystemen är ändamålsenliga och effektiva, samt för sitt val av vidaredelegerad utanordnare.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Om utanordnarens befogenhet delegeras vidare inom samma avdelning skall den utanordnare som tilldelats befogenheten i första ledet fortfarande ansvara för att förvaltnings- och internkontrollsystemen är ändamålsenliga och effektiva, samt för sitt val av vidaredelegerad utanordnare.”

| d) | Punkt 4 första stycket skall ersättas med följande:
  ”4.   Varje institution skall inrätta en specialiserad instans för finansiella oegentligheter eller delta i en gemensam instans som inrättas av flera institutioner. Instanserna skall fungera oberoende och avgöra huruvida en finansiell oegentlighet förekommit och vilka konsekvenserna, om sådana är aktuella, bör bli.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 första stycket skall ersättas med följande:

”4.   Varje institution skall inrätta en specialiserad instans för finansiella oegentligheter eller delta i en gemensam instans som inrättas av flera institutioner. Instanserna skall fungera oberoende och avgöra huruvida en finansiell oegentlighet förekommit och vilka konsekvenserna, om sådana är aktuella, bör bli.”

| (40) | Artikel 73.2 skall ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket skall ersättas med följande:
  ”2.   Om den delegerade behöriga utanordnaren överväger att avstå helt eller delvis från att kräva in en fastställd fordran skall han/hon först försäkra sig om att detta beslut är formellt korrekt, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet enligt förfarandena och i överensstämmelse med kriterierna i genomförandebestämmelserna. Beslutet att avstå från att kräva in en fordran skall vara motiverat. Utanordnaren får inte delegera detta beslut annat än enligt villkoren i genomförandebestämmelserna.” |
| --- | --- | --- |

(40)

Artikel 73.2 skall ändras på följande sätt:

a)

Första stycket skall ersättas med följande:

”2.   Om den delegerade behöriga utanordnaren överväger att avstå helt eller delvis från att kräva in en fastställd fordran skall han/hon först försäkra sig om att detta beslut är formellt korrekt, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning och proportionalitet enligt förfarandena och i överensstämmelse med kriterierna i genomförandebestämmelserna. Beslutet att avstå från att kräva in en fordran skall vara motiverat. Utanordnaren får inte delegera detta beslut annat än enligt villkoren i genomförandebestämmelserna.”

| b) | Följande stycke skall läggas till:
  ”Den ansvarige utanordnaren får också annullera eller justera en fastställd fordran enligt villkoren i genomförandebestämmelserna.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke skall läggas till:

”Den ansvarige utanordnaren får också annullera eller justera en fastställd fordran enligt villkoren i genomförandebestämmelserna.”

| (41) | Följande artikel skall införas som artikel 73b:
  ”Artikel 73b
  Gemenskapens fordringar på tredje man och tredje mans fordringar på gemenskaperna skall preskriberas efter fem år; detta skall dock inte påverka tillämpningen av särskilda förordningar eller av rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel.
  Det datum som beräkningen av preskriptionstiden skall grunda sig på samt villkoren för att avbryta preskriptionstiden skall fastställas genom genomförandebestämmelserna.” |
| --- | --- |

(41)

Följande artikel skall införas som artikel 73b:

”Artikel 73b

Gemenskapens fordringar på tredje man och tredje mans fordringar på gemenskaperna skall preskriberas efter fem år; detta skall dock inte påverka tillämpningen av särskilda förordningar eller av rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel.

Det datum som beräkningen av preskriptionstiden skall grunda sig på samt villkoren för att avbryta preskriptionstiden skall fastställas genom genomförandebestämmelserna.”

| (42) | I artikel 75.2 skall ”artikel 49.2” ersättas med ”artikel 49.6 e”. |
| --- | --- |

(42)

I artikel 75.2 skall ”artikel 49.2” ersättas med ”artikel 49.6 e”.

| (43) | I artikel 77.3 skall tredje stycket ersättas med följande:
  ”Om inga betalningar i den mening som avses i artikel 81 har skett för ett givet rättsligt åtagande på tre år efter det att det undertecknats skall det motsvarande budgetmässiga åtagandet dras tillbaka.” |
| --- | --- |

(43)

I artikel 77.3 skall tredje stycket ersättas med följande:

”Om inga betalningar i den mening som avses i artikel 81 har skett för ett givet rättsligt åtagande på tre år efter det att det undertecknats skall det motsvarande budgetmässiga åtagandet dras tillbaka.”

| (44) | I artikel 80 skall följande punkt läggas till:
  ”Om periodiska utbetalningar görs för tjänster, inklusive hyrestjänster eller varuleveranser får utanordnare på grundval av sin riskanalys besluta om betalning med autogirering.” |
| --- | --- |

(44)

I artikel 80 skall följande punkt läggas till:

”Om periodiska utbetalningar görs för tjänster, inklusive hyrestjänster eller varuleveranser får utanordnare på grundval av sin riskanalys besluta om betalning med autogirering.”

| (45) | Artikel 86.1 b skall ersättas med följande:






  ”b) | bedöma om de system för intern kontroll och internrevision som används vid varje transaktion för budgetens genomförande är ändamålsenliga och effektiva.” |
| --- | --- | --- |

(45)

Artikel 86.1 b skall ersättas med följande:

”b)

bedöma om de system för intern kontroll och internrevision som används vid varje transaktion för budgetens genomförande är ändamålsenliga och effektiva.”

| (46) | I artikel 87 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”Om internrevisorn är en anställd skall han eller hon åläggas ansvar enligt bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna och genomförandebestämmelserna.” |
| --- | --- |

(46)

I artikel 87 skall andra stycket ersättas med följande:

”Om internrevisorn är en anställd skall han eller hon åläggas ansvar enligt bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna och genomförandebestämmelserna.”

| (47) | Artikel 88 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 88
  1.   Med avtal om offentlig upphandling avses avtal mot ersättning som ingås skriftligen av en eller flera ekonomiska aktörer och en eller flera upphandlande myndigheter i den mening som avses i artiklarna 104 och 167, och som gäller tillhandahållande mot betalning av lös eller fast egendom eller tjänster, eller utförande av bygg- och anläggningsarbeten, där betalningen helt eller delvis belastar budgeten.
  Avtalen kan avse






  a) | inköp eller hyra av en fastighet, |
| --- | --- | --- |

(47)

Artikel 88 skall ersättas med följande:

”Artikel 88

1.   Med avtal om offentlig upphandling avses avtal mot ersättning som ingås skriftligen av en eller flera ekonomiska aktörer och en eller flera upphandlande myndigheter i den mening som avses i artiklarna 104 och 167, och som gäller tillhandahållande mot betalning av lös eller fast egendom eller tjänster, eller utförande av bygg- och anläggningsarbeten, där betalningen helt eller delvis belastar budgeten.

Avtalen kan avse

a)

inköp eller hyra av en fastighet,

| b) | leverans av varor, |
| --- | --- |

b)

leverans av varor,

| c) | bygg- och anläggningsarbeten, eller |
| --- | --- |

c)

bygg- och anläggningsarbeten, eller

| d) | tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

d)

tillhandahållande av tjänster.

2.   Ramavtal är avtal som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera ekonomiska aktörer i syfte att fastställa villkoren för tilldelningen av kontrakt under en viss tidsperiod, särskilt i fråga om tänkt pris och, i tillämpliga fall, uppskattad kvantitet. De skall regleras av bestämmelserna i denna avdelning gällande tilldelningsförfarande, inklusive offentliggörande.

3.   Denna avdelning avser inte bidrag; detta skall dock inte påverka tillämpningen av artiklarna 93 och 96.”

| (48) | I artikel 89.2 skall följande stycke läggas till:
  ”Upphandlande myndigheter får inte använda ramavtal felaktigt eller på ett sätt som har till syfte eller effekt att konkurrensen förhindras, inskränks eller snedvrids.” |
| --- | --- |

(48)

I artikel 89.2 skall följande stycke läggas till:

”Upphandlande myndigheter får inte använda ramavtal felaktigt eller på ett sätt som har till syfte eller effekt att konkurrensen förhindras, inskränks eller snedvrids.”

| (49) | Artikel 90 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket skall ersättas med följande:
  ”1.   Alla upphandlingsförfaranden där värdet på kontraktet överstiger tröskelvärdena i artikel 105 eller 167 skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

Artikel 90 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Första stycket skall ersättas med följande:

”1.   Alla upphandlingsförfaranden där värdet på kontraktet överstiger tröskelvärdena i artikel 105 eller 167 skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.”

| ii) | Andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Meddelanden om upphandling skall offentliggöras i förväg, utom i de fall som anges i artikel 91.2 i denna förordning, i enlighet med vad som närmare anges i genomförandebestämmelserna, samt i fråga om de kontrakt om upphandling av tjänster som omfattas av bilaga IIB i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (7).” |
| --- | --- |

ii)

Andra stycket skall ersättas med följande:

”Meddelanden om upphandling skall offentliggöras i förväg, utom i de fall som anges i artikel 91.2 i denna förordning, i enlighet med vad som närmare anges i genomförandebestämmelserna, samt i fråga om de kontrakt om upphandling av tjänster som omfattas av bilaga IIB i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (7).”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Upphandlingsförfaranden där värdet på kontraktet understiger tröskelvärdena i artikel 105 eller artikel 167 och de tjänsteupphandlingar som anges i bilaga IIB till direktiv 2004/18/EG skall publiceras på lämpligt sätt, i enlighet med vad som närmare anges i genomförandebestämmelserna.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Upphandlingsförfaranden där värdet på kontraktet understiger tröskelvärdena i artikel 105 eller artikel 167 och de tjänsteupphandlingar som anges i bilaga IIB till direktiv 2004/18/EG skall publiceras på lämpligt sätt, i enlighet med vad som närmare anges i genomförandebestämmelserna.”

| (50) | Artikel 91 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Förfaranden för tilldelning av kontrakt får ske i någon av följande former:






  a) | Öppen anbudsinfordran. |
| --- | --- | --- | --- |

(50)

Artikel 91 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Förfaranden för tilldelning av kontrakt får ske i någon av följande former:

a)

Öppen anbudsinfordran.

| b) | Selektiv anbudsinfordran. |
| --- | --- |

b)

Selektiv anbudsinfordran.

| c) | Formgivningstävling. |
| --- | --- |

c)

Formgivningstävling.

| d) | Förhandlat förfarande. |
| --- | --- |

d)

Förhandlat förfarande.

| e) | Konkurrenspräglad dialog. |
| --- | --- |

e)

Konkurrenspräglad dialog.

Om ett offentligt kontrakt eller ramavtal är av intresse för två eller fler institutioner, genomförandeorgan eller organ som avses i artikel 185, och alltid när det går att göra effektivitetsvinster, skall de berörda upphandlande myndigheterna försöka genomföra upphandlingsförfarandet på interinstitutionell grundval.

Om ett offentligt kontrakt eller ramavtal behövs för en gemensam åtgärd som genomförs av en institution och en upphandlande myndighet från en medlemsstat får upphandlingsförfarandet genomföras gemensamt av institutionen och denna upphandlande myndighet, i enlighet med vad som närmare anges i genomförandebestämmelserna.”

| b) | I punkt 2 skall andra stycket utgå. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall andra stycket utgå.

| c) | Följande punkt skall läggas till som punkt 4:
  ”4.   Genomförandebestämmelserna skall definiera det upphandlingsförfarande, som avses i punkt 1, som skall tillämpas på tjänstekontrakt som omfattas av bilaga IIB i direktiv 2004/18/EG och på kontrakt som förklaras sekretessbelagda och var fullgörande måste åtföljas av särskilda säkerhetsåtgärder eller när skyddet av gemenskapernas eller Europeiska unionens vitala intressen så påfordrar.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till som punkt 4:

”4.   Genomförandebestämmelserna skall definiera det upphandlingsförfarande, som avses i punkt 1, som skall tillämpas på tjänstekontrakt som omfattas av bilaga IIB i direktiv 2004/18/EG och på kontrakt som förklaras sekretessbelagda och var fullgörande måste åtföljas av särskilda säkerhetsåtgärder eller när skyddet av gemenskapernas eller Europeiska unionens vitala intressen så påfordrar.”

| (51) | Artikel 92 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 92
  Dokument som avser anbudsförfarandet skall innehålla en fullständig, tydlig och precis beskrivning av kontraktsföremålet och specificera vilka uteslutnings-, urvals- och tilldelningskriterier som tillämpas på kontraktet.” |
| --- | --- |

(51)

Artikel 92 skall ersättas med följande:

”Artikel 92

Dokument som avser anbudsförfarandet skall innehålla en fullständig, tydlig och precis beskrivning av kontraktsföremålet och specificera vilka uteslutnings-, urvals- och tilldelningskriterier som tillämpas på kontraktet.”

| (52) | Artikel 93 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Inledningsfrasen skall ersättas med följande:
  ”Anbudssökande och anbudsgivare skall uteslutas från deltagande i upphandlingsförfaranden om de” |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

Artikel 93 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Inledningsfrasen skall ersättas med följande:

”Anbudssökande och anbudsgivare skall uteslutas från deltagande i upphandlingsförfaranden om de”

| ii) | Led f skall ersättas med följande:






  ”f) | för närvarande är föremål för administrativa sanktioner som avses i artikel 96.1.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led f skall ersättas med följande:

”f)

för närvarande är föremål för administrativa sanktioner som avses i artikel 96.1.”

| iii) | Följande stycke skall läggas till:
  ”Led a–d i första stycket skall inte vara tillämpliga för inköp av varor på särskilt gynnsamma villkor, antingen hos en varuleverantör som slutgiltigt avslutar sin affärsverksamhet eller hos en god man eller en likvidator vid insolvensförfarande, offentligt ackord eller förfarande av liknande slag som finns i nationell lagstiftning.” |
| --- | --- |

iii)

Följande stycke skall läggas till:

”Led a–d i första stycket skall inte vara tillämpliga för inköp av varor på särskilt gynnsamma villkor, antingen hos en varuleverantör som slutgiltigt avslutar sin affärsverksamhet eller hos en god man eller en likvidator vid insolvensförfarande, offentligt ackord eller förfarande av liknande slag som finns i nationell lagstiftning.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Anbudssökande eller anbudsgivare skall lämna intyg på att de inte befinner sig i någon av de situationer som förtecknas i punkt 1. Den upphandlande myndigheten får dock avstå att begära sådana intyg vid kontrakt till mycket lågt värde, såsom närmare anges i genomförandebestämmelserna.
  För att främja en korrekt tillämpning av punkt 1 skall den anbudssökande eller anbudsgivaren, närhelst den upphandlande myndigheten så begär






  a) | om den anbudssökande eller anbudsgivaren är en juridisk person – lämna information om ägarskap eller ledning, kontroll och befogenhet att företräda den juridiska personen lämnas, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Anbudssökande eller anbudsgivare skall lämna intyg på att de inte befinner sig i någon av de situationer som förtecknas i punkt 1. Den upphandlande myndigheten får dock avstå att begära sådana intyg vid kontrakt till mycket lågt värde, såsom närmare anges i genomförandebestämmelserna.

För att främja en korrekt tillämpning av punkt 1 skall den anbudssökande eller anbudsgivaren, närhelst den upphandlande myndigheten så begär

a)

om den anbudssökande eller anbudsgivaren är en juridisk person – lämna information om ägarskap eller ledning, kontroll och befogenhet att företräda den juridiska personen lämnas,

| b) | om underentreprenad planeras – lämna intyg på att underleverantören inte befinner sig i någon av de situationer som avses i punkt 1.” |
| --- | --- |

b)

om underentreprenad planeras – lämna intyg på att underleverantören inte befinner sig i någon av de situationer som avses i punkt 1.”

| c) | Följande punkt skall läggas till som punkt 3:
  ”3.   Det skall fastställas i genomförandebestämmelserna under hur lång tid en anbudssökande eller anbudsgivare skall vara utesluten från deltagande i upphandling på grund av någon av de situationer som anges i punkt 1. Denna period får inte överstiga tio år.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till som punkt 3:

”3.   Det skall fastställas i genomförandebestämmelserna under hur lång tid en anbudssökande eller anbudsgivare skall vara utesluten från deltagande i upphandling på grund av någon av de situationer som anges i punkt 1. Denna period får inte överstiga tio år.”

| (53) | Artiklarna 94, 95 och 96 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 94
  Kontrakt får inte tilldelas anbudssökande och anbudsgivare som i samband med upphandlingsförfarandet för detta kontrakt






  a) | befinner sig i intressekonflikt, |
| --- | --- | --- |

(53)

Artiklarna 94, 95 och 96 skall ersättas med följande:

”Artikel 94

Kontrakt får inte tilldelas anbudssökande och anbudsgivare som i samband med upphandlingsförfarandet för detta kontrakt

a)

befinner sig i intressekonflikt,

| b) | lämnat felaktiga uppgifter till den upphandlande myndigheten i fråga om de krav som måste uppfyllas för att få delta i upphandlingsförfarandet, eller som inte lämnat de uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

b)

lämnat felaktiga uppgifter till den upphandlande myndigheten i fråga om de krav som måste uppfyllas för att få delta i upphandlingsförfarandet, eller som inte lämnat de uppgifter som krävs.

| c) | befinner sig i någon av de situationer som leder till uteslutning, enligt vad som anges i artikel 93.1, från deltagande i upphandling, |
| --- | --- |

c)

befinner sig i någon av de situationer som leder till uteslutning, enligt vad som anges i artikel 93.1, från deltagande i upphandling,

Artikel 95

1.   En central databas skall inrättas och skötas av kommissionen i enlighet med gemenskapens bestämmelser om skydd av personuppgifter. Databasen skall innehålla närmare uppgifter om anbudssökande och anbudsgivare som befinner sig i en av de situationer som anges i artiklarna 93, 94 och artiklarna 96.1 b och 96.2 a. Den skall vara gemensam för institutionerna, genomförandeorgan och de organ som avses i artikel 185.

2.   De myndigheter i medlemsstaterna och tredjeländer samt andra organ än de som avses i punkt 1 vilka deltar i genomförandet av budgeten i enlighet med artiklarna 53 och 54, skall till den behörige utanordnaren meddela uppgifter om anbudssökande och anbudsgivare som befinner sig i någon av de situationer som avses i artikel 93.1 e, när personen i fråga handlat på ett sätt som skadat gemenskapernas ekonomiska intressen. Utanordnaren skall motta dessa uppgifter och uppmana räkenskapsförararen att införa dem i databasen.

De myndigheter och organ som nämns i första stycket skall ha tillgång till uppgifterna i databasen och får beakta dessa uppgifter på lämpligt sätt och på eget ansvar vid tilldelning av kontrakt som har koppling till genomförandet av budgeten.

3.   Tydliga och sammanhängande kriterier som skall säkra en proportionell tillämpning av uteslutningskriterierna skall fastställas i genomförandebestämmelserna. Kommissionen skall ange standardiserade förfaranden och tekniska specifikationer för driften av databasen.

Artikel 96

1.   Den upphandlande myndigheten får besluta om administrativa eller ekonomiska påföljder i följande fall:

| a) | Anbudssökande eller anbudsgivare i de fall som avses i artikel 94 b. |
| --- | --- |

a)

Anbudssökande eller anbudsgivare i de fall som avses i artikel 94 b.

| b) | Kontraktsparter som på ett allvarligt sätt har konstaterats bryta mot sina skyldigheter som täcks av budgeten. |
| --- | --- |

b)

Kontraktsparter som på ett allvarligt sätt har konstaterats bryta mot sina skyldigheter som täcks av budgeten.

Under alla omständigheter måste dock den upphandlande myndigheten först ge den berörda personen tillfälle att lägga fram sina synpunkter.

2.   De påföljder som avses i punkt 1 skall stå i proportion till kontraktets betydelse och hur allvarlig förseelsen är, och får bestå i

| a) | att den anbudssökande, anbudsgivaren eller kontraktsparten utesluts från deltagande i upphandlingar och inte får beviljas bidrag som finansieras genom gemenskapsbudgeten under en period på upp till tio år, och/eller |
| --- | --- |

a)

att den anbudssökande, anbudsgivaren eller kontraktsparten utesluts från deltagande i upphandlingar och inte får beviljas bidrag som finansieras genom gemenskapsbudgeten under en period på upp till tio år, och/eller

| b) | att den anbudssökande eller anbudsgivaren eller kontraktsparten blir föremål för ekonomiska påföljder upp till värdet på det aktuella kontraktet.” |
| --- | --- |

b)

att den anbudssökande eller anbudsgivaren eller kontraktsparten blir föremål för ekonomiska påföljder upp till värdet på det aktuella kontraktet.”

| (54) | Artikel 97 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 97
  1.   Kontrakt skall tilldelas med utgångspunkt i de tilldelningskriterier som är tillämpliga på anbudets innehåll sedan kapacitet hos de ekonomiska aktörerna, som ej uteslutits med anledning av artiklarna 93, 94 och artikel 96.2 a, har kontrollerats i enlighet med urvalskriterierna enligt upphandlingsdokumenten.
  2.   Kontrakt får tilldelas den som erbjuder det lägsta priset eller den vars bud ekonomiskt sett är mest fördelaktigt.” |
| --- | --- |

(54)

Artikel 97 skall ersättas med följande:

”Artikel 97

1.   Kontrakt skall tilldelas med utgångspunkt i de tilldelningskriterier som är tillämpliga på anbudets innehåll sedan kapacitet hos de ekonomiska aktörerna, som ej uteslutits med anledning av artiklarna 93, 94 och artikel 96.2 a, har kontrollerats i enlighet med urvalskriterierna enligt upphandlingsdokumenten.

2.   Kontrakt får tilldelas den som erbjuder det lägsta priset eller den vars bud ekonomiskt sett är mest fördelaktigt.”

| (55) | Artikel 98 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 skall ersättas med följande:
  ”1.   Förfarandena för inlämning och mottagande av anbud skall vara utformade så att det kan garanteras att verklig konkurrens råder och att anbudens innehåll förblir hemligt till dess att de öppnas samtliga på en och samma gång.
  2.   Om det bedöms vara lämpligt och rimligt får den upphandlande myndigheten, i enlighet med villkoren i genomförandebestämmelserna, kräva att anbudsgivarna i förväg ställer en säkerhet som garanti för att anbuden inte dras tillbaka.” |
| --- | --- | --- |

(55)

Artikel 98 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 skall ersättas med följande:

”1.   Förfarandena för inlämning och mottagande av anbud skall vara utformade så att det kan garanteras att verklig konkurrens råder och att anbudens innehåll förblir hemligt till dess att de öppnas samtliga på en och samma gång.

2.   Om det bedöms vara lämpligt och rimligt får den upphandlande myndigheten, i enlighet med villkoren i genomförandebestämmelserna, kräva att anbudsgivarna i förväg ställer en säkerhet som garanti för att anbuden inte dras tillbaka.”

| b) | Punkt 4 skall ersättas med följande:
  ”4.   Alla anbudsansökningar eller anbud som den kommitté som ansvarar för öppnandet förklarar vara formellt korrekta skall därefter bedömas utifrån kriterierna i upphandlingsdokumenten; i syfte att lämna förslag till den upphandlande myndigheten om kontraktstilldelningen eller om att inleda en elektronisk auktion.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 skall ersättas med följande:

”4.   Alla anbudsansökningar eller anbud som den kommitté som ansvarar för öppnandet förklarar vara formellt korrekta skall därefter bedömas utifrån kriterierna i upphandlingsdokumenten; i syfte att lämna förslag till den upphandlande myndigheten om kontraktstilldelningen eller om att inleda en elektronisk auktion.”

| (56) | Artiklarna 102 och 103 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 102
  1.   Den upphandlande myndigheten skall ålägga kontraktsparter att ställa säkerhet i förväg i de fall som anges i genomförandebestämmelserna.
  2.   Den upphandlande myndigheten får, om så kan anses vara lämpligt och rimligt, kräva att kontraktsparterna ställer en sådan säkerhet för att






  a) | garantera att kontraktet genomförs helt och hållet, |
| --- | --- | --- |

(56)

Artiklarna 102 och 103 skall ersättas med följande:

”Artikel 102

1.   Den upphandlande myndigheten skall ålägga kontraktsparter att ställa säkerhet i förväg i de fall som anges i genomförandebestämmelserna.

2.   Den upphandlande myndigheten får, om så kan anses vara lämpligt och rimligt, kräva att kontraktsparterna ställer en sådan säkerhet för att

a)

garantera att kontraktet genomförs helt och hållet,

| b) | begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansieringen. |
| --- | --- |

b)

begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansieringen.

Artikel 103

Om visar sig att det förekommit väsentliga fel, oegentligheter eller bedrägerier i samband med tilldelningen av kontrakt skall institutionerna avbryta förfarandet och vidta de åtgärder de finner nödvändiga, inklusive ogiltigförklarande av förfarandet.

Om det efter kontraktstilldelningen visar sig att det förekommit väsentliga fel, oegentligheter eller bedrägerier i samband med tilldelningen av kontraktet kan institutionerna, beroende på i vilket skede förfarandet befinner sig, avstå från att ingå kontraktet eller avbryta dess genomförande eller när så är lämpligt, häva kontraktet.

Om dessa fel, oegentligheter eller bedrägerier kan tillskrivas kontraktsparten, får institutionen dessutom hålla inne planerade betalningar, återkräva redan utbetalade belopp eller säga upp samtliga kontrakt som slutits med samma kontraktspart, i proportion till omfattningen av felen, oegentligheterna eller bedrägerierna.”

| (57) | I artikel 104 skall följande läggas till:
  ”Dessa skall delegera den upphandlande myndighetens befogenheter i enlighet med artikel 59.” |
| --- | --- |

(57)

I artikel 104 skall följande läggas till:

”Dessa skall delegera den upphandlande myndighetens befogenheter i enlighet med artikel 59.”

| (58) | Artikel 105 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 105
  1.   Om inte annat följer av avdelning IV i del II i denna förordning skall de tröskelvärden som fastställs i direktiv 2004/18/EG vara avgörande för






  a) | hur ett upphandlingsförfarande skall offentliggöras enligt artikel 90, |
| --- | --- | --- |

(58)

Artikel 105 skall ersättas med följande:

”Artikel 105

1.   Om inte annat följer av avdelning IV i del II i denna förordning skall de tröskelvärden som fastställs i direktiv 2004/18/EG vara avgörande för

a)

hur ett upphandlingsförfarande skall offentliggöras enligt artikel 90,

| b) | valet av förfarande enligt artikel 91.1, och |
| --- | --- |

b)

valet av förfarande enligt artikel 91.1, och

| c) | vilka tidsfrister som skall gälla. |
| --- | --- |

c)

vilka tidsfrister som skall gälla.

2.   Om inte annat följer av de undantag och villkor som anges i genomförandebestämmelserna skall den upphandlande myndigheten, vid kontrakt som omfattas av direktiv 2004/18/EG, inte underteckna kontrakt eller ramavtal med den utvalda anbudsgivaren förrän en period har förflutit.”

| (59) | I del I avdelning VI kapitel 1 skall rubriken ersättas med följande:
  ”KAPITEL 1
  Tillämpningsområde och form av bidrag” |
| --- | --- |

(59)

I del I avdelning VI kapitel 1 skall rubriken ersättas med följande:

”KAPITEL 1

Tillämpningsområde och form av bidrag”

| (60) | Artikel 108 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”De skall regleras antingen genom en skriftlig överenskommelse eller genom ett beslut av kommissionen som delges den utvalde sökanden.” |
| --- | --- | --- |

(60)

Artikel 108 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall andra stycket ersättas med följande:

”De skall regleras antingen genom en skriftlig överenskommelse eller genom ett beslut av kommissionen som delges den utvalde sökanden.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Som bidrag i den mening som avses i denna avdelning skall inte räknas






  a) | institutionernas utgifter för ledamöter eller anställda och bidrag till Europaskolorna, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Som bidrag i den mening som avses i denna avdelning skall inte räknas

a)

institutionernas utgifter för ledamöter eller anställda och bidrag till Europaskolorna,

| b) | gemenskapens lån, riskbärande instrument eller gemenskapens ekonomiska bidrag till sådana instrument, offentliga upphandlingskontrakt som avses i artikel 88 samt medel som betalas ut i form av makroekonomiskt stöd eller stöd till ett lands budget, |
| --- | --- |

b)

gemenskapens lån, riskbärande instrument eller gemenskapens ekonomiska bidrag till sådana instrument, offentliga upphandlingskontrakt som avses i artikel 88 samt medel som betalas ut i form av makroekonomiskt stöd eller stöd till ett lands budget,

| c) | kapitalinvesteringar som sker enligt principen om en rationell privat investerare, quasi-equity-finansiering samt aktieinnehav och kapitalandelar i internationella finansiella institut såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller specialiserade gemenskapsorgan som Europeiska investeringsfonden (EIF), |
| --- | --- |

c)

kapitalinvesteringar som sker enligt principen om en rationell privat investerare, quasi-equity-finansiering samt aktieinnehav och kapitalandelar i internationella finansiella institut såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller specialiserade gemenskapsorgan som Europeiska investeringsfonden (EIF),

| d) | bidrag som gemenskaperna betalar i form av medlemsavgifter och motsvarande till organisationer där de är medlemmar, |
| --- | --- |

d)

bidrag som gemenskaperna betalar i form av medlemsavgifter och motsvarande till organisationer där de är medlemmar,

| e) | utgifter som effektueras tillsammans med medlemsstaterna, i decentraliserad form eller i gemensam förvaltning enligt artiklarna 53–53 d, |
| --- | --- |

e)

utgifter som effektueras tillsammans med medlemsstaterna, i decentraliserad form eller i gemensam förvaltning enligt artiklarna 53–53 d,

| f) | utbetalningar till organ som delegerats uppgifter för genomförandet av budgeten i enlighet med artikel 54.2 och bidrag till organ som inrättats av den lagstiftande myndigheten, där utbetalningarna gjorts i kraft av den grundläggande rättsakt genom vilken de konstituerades, |
| --- | --- |

f)

utbetalningar till organ som delegerats uppgifter för genomförandet av budgeten i enlighet med artikel 54.2 och bidrag till organ som inrättats av den lagstiftande myndigheten, där utbetalningarna gjorts i kraft av den grundläggande rättsakt genom vilken de konstituerades,

| g) | utgifter som avser marknaderna för fiske som aves i artikel 3.2 f i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8), |
| --- | --- |

g)

utgifter som avser marknaderna för fiske som aves i artikel 3.2 f i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8),

| h) | återbetalningar av utgifter för resor och uppehälle som uppstått för, eller i tillämpliga fall eventuella andra ersättningar som utbetalats till personer som inbjudits av eller tagit emot uppdrag av institutionerna.” |
| --- | --- |

h)

återbetalningar av utgifter för resor och uppehälle som uppstått för, eller i tillämpliga fall eventuella andra ersättningar som utbetalats till personer som inbjudits av eller tagit emot uppdrag av institutionerna.”

| c) | Följande punkter 3 och 4 skall läggas till:
  ”3.   Följande skall likställas med bidrag och därför omfattas av bestämmelserna i denna avdelning:






  a) | Räntesubventioner på vissa lån. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter 3 och 4 skall läggas till:

”3.   Följande skall likställas med bidrag och därför omfattas av bestämmelserna i denna avdelning:

a)

Räntesubventioner på vissa lån.

| b) | Andra kapitalinvesteringar än dem som anges i punkt 2 c. |
| --- | --- |

b)

Andra kapitalinvesteringar än dem som anges i punkt 2 c.

4.   Varje institution får bevilja bidrag för informationsåtgärder om utnyttjande av offentliga upphandlingsförfaranden inte är lämpligt på grund av vederbörligen motiverade skäl.”

| (61) | Följande artikel skall införas som artikel 108a:
  ”Artikel 108a
  1.   Bidrag kan vara utformade på ett av följande sätt:






  a) | Återbetalning av en bestämd andel av de faktiska bidragsberättigande kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(61)

Följande artikel skall införas som artikel 108a:

”Artikel 108a

1.   Bidrag kan vara utformade på ett av följande sätt:

a)

Återbetalning av en bestämd andel av de faktiska bidragsberättigande kostnaderna.

| b) | Enhetsbelopp. |
| --- | --- |

b)

Enhetsbelopp.

| c) | Finansiering till en schablonsats. |
| --- | --- |

c)

Finansiering till en schablonsats.

| d) | En kombination av de former som anges i a, b och c. |
| --- | --- |

d)

En kombination av de former som anges i a, b och c.

2.   Bidragen får inte överstiga ett visst tak, som skall fastställas såsom ett absolut belopp.”

| (62) | I del I avdelning VI kapitel 2 skall rubriken ersättas med följande:
  ”KAPITEL 2
  Principer” |
| --- | --- |

(62)

I del I avdelning VI kapitel 2 skall rubriken ersättas med följande:

”KAPITEL 2

Principer”

| (63) | Artikel 109 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 109
  1.   Bidrag skall beviljas i enlighet med principerna om öppenhet och likabehandling.
  De skall inte kunna kumuleras eller beviljas retroaktivt och får bara beviljas om samfinansiering föreligger.
  Bidragen får i intet fall överskrida de totala bidragsberättigande kostnaderna, såsom närmare anges i genomförandebestämmelserna.
  2.   Bidrag får inte syfta eller leda till att det uppkommer en vinst för bidragsmottagaren.
  3.   Punkt 2 skall inte tillämpas på följande:






  a) | stipendier som betalas ut till fysiska personer för studier, forskning eller yrkesutbildning, |
| --- | --- | --- |

(63)

Artikel 109 skall ersättas med följande:

”Artikel 109

1.   Bidrag skall beviljas i enlighet med principerna om öppenhet och likabehandling.

De skall inte kunna kumuleras eller beviljas retroaktivt och får bara beviljas om samfinansiering föreligger.

Bidragen får i intet fall överskrida de totala bidragsberättigande kostnaderna, såsom närmare anges i genomförandebestämmelserna.

2.   Bidrag får inte syfta eller leda till att det uppkommer en vinst för bidragsmottagaren.

3.   Punkt 2 skall inte tillämpas på följande:

a)

stipendier som betalas ut till fysiska personer för studier, forskning eller yrkesutbildning,

| b) | priser i tävlingar, |
| --- | --- |

b)

priser i tävlingar,

| c) | åtgärder vars syfte är att stärka mottagarens ekonomiska kapacitet eller att generera en inkomst inom ramen för externa åtgärder.” |
| --- | --- |

c)

åtgärder vars syfte är att stärka mottagarens ekonomiska kapacitet eller att generera en inkomst inom ramen för externa åtgärder.”

| (64) | I artikel 110 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Bidrag skall omfattas av ett årligt arbetsprogram som skall offentliggöras i början av året.
  Detta årliga arbetsprogram skall genomföras genom att en ansökningsomgång offentliggörs, utom i exceptionellt brådskande och vederbörligen motiverade fall, eller om omständigheterna gör att endast en mottagare kan komma i fråga för en bestämd åtgärd, eller när mottagaren anges i en grundläggande rättsakt såsom den som skall ta emot ett bidrag.
  Det första stycket skall inte vara tillämpligt på insatser i krissituationer och humanitära insatser.” |
| --- | --- |

(64)

I artikel 110 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Bidrag skall omfattas av ett årligt arbetsprogram som skall offentliggöras i början av året.

Detta årliga arbetsprogram skall genomföras genom att en ansökningsomgång offentliggörs, utom i exceptionellt brådskande och vederbörligen motiverade fall, eller om omständigheterna gör att endast en mottagare kan komma i fråga för en bestämd åtgärd, eller när mottagaren anges i en grundläggande rättsakt såsom den som skall ta emot ett bidrag.

Det första stycket skall inte vara tillämpligt på insatser i krissituationer och humanitära insatser.”

| (65) | Artiklarna 111 och 112 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 111
  Varje mottagare får bara beviljas ett bidrag ur budgeten för varje enskild åtgärd, såvida inget annat anges i de berörda grundrättsakterna.
  Varje mottagare får bara beviljas ett bidrag ur budgeten per budgetår för administrationskostnader.
  Den sökande skall omedelbart informera utanordnarna om eventuella parallella ansökningar och bidrag från olika källor som avser samma åtgärd eller samma arbetsprogram.
  En och samma kostnad får aldrig två gånger täckas genom budgeten.
  Artikel 112
  1.   Bidrag får inte beviljas för redan inledda åtgärder, om inte mottagaren kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidraget beviljats.
  I dessa fall får inga kostnader som berättigar till stöd ha ådragits före bidragsansökans datum, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall som har stöd i den grundläggande rättsakten för åtgärden eller om det rör sig om utgifter som är nödvändiga för att insatser i krissituationer eller humanitära insatser skall kunna genomföras på ett effektivt sätt, på de villkor som anges i genomförandebestämmelserna.
  Bidrag får aldrig beviljas för åtgärder som redan fullbordats.
  2.   Ett bidrag för administrationskostnader skall beviljas inom sex månader efter det att mottagarens räkenskapsår inletts. Kostnader som berättigar till finansiering får inte täcka utgifter som ådragits före bidragsansökan lämnades in eller innan bidragsmottagarens budgetår inleddes.” |
| --- | --- |

(65)

Artiklarna 111 och 112 skall ersättas med följande:

”Artikel 111

Varje mottagare får bara beviljas ett bidrag ur budgeten för varje enskild åtgärd, såvida inget annat anges i de berörda grundrättsakterna.

Varje mottagare får bara beviljas ett bidrag ur budgeten per budgetår för administrationskostnader.

Den sökande skall omedelbart informera utanordnarna om eventuella parallella ansökningar och bidrag från olika källor som avser samma åtgärd eller samma arbetsprogram.

En och samma kostnad får aldrig två gånger täckas genom budgeten.

Artikel 112

1.   Bidrag får inte beviljas för redan inledda åtgärder, om inte mottagaren kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidraget beviljats.

I dessa fall får inga kostnader som berättigar till stöd ha ådragits före bidragsansökans datum, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall som har stöd i den grundläggande rättsakten för åtgärden eller om det rör sig om utgifter som är nödvändiga för att insatser i krissituationer eller humanitära insatser skall kunna genomföras på ett effektivt sätt, på de villkor som anges i genomförandebestämmelserna.

Bidrag får aldrig beviljas för åtgärder som redan fullbordats.

2.   Ett bidrag för administrationskostnader skall beviljas inom sex månader efter det att mottagarens räkenskapsår inletts. Kostnader som berättigar till finansiering får inte täcka utgifter som ådragits före bidragsansökan lämnades in eller innan bidragsmottagarens budgetår inleddes.”

| (66) | I artikel 113 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Om inte något annat anges i den grundläggande rättsakten för organ som verkar i ett allmänt europeiskt intresse, skall administrationsbidrag, om de förnyas, trappas ned successivt. Denna bestämmelse skall inte tillämpas på bidrag som utgår i en av de former som avses i led b och c i artikel 108a.1.” |
| --- | --- |

(66)

I artikel 113 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Om inte något annat anges i den grundläggande rättsakten för organ som verkar i ett allmänt europeiskt intresse, skall administrationsbidrag, om de förnyas, trappas ned successivt. Denna bestämmelse skall inte tillämpas på bidrag som utgår i en av de former som avses i led b och c i artikel 108a.1.”

| (67) | Artikel 114 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 114
  1.   Ansökningar om bidrag skall läggas fram skriftligen.
  2.   Ansökningar om bidrag får läggas fram av






  a) | juridiska personer; bidragsansökningar får lämnas in av enheter som inte har någon rättskapacitet enligt tillämplig nationell lagstiftning, under förutsättning att deras företrädare har förmåga att ingå rättsliga förpliktelser på deras vägnar och att ta på sig ekonomiskt ansvar. |
| --- | --- | --- |

(67)

Artikel 114 skall ersättas med följande:

”Artikel 114

1.   Ansökningar om bidrag skall läggas fram skriftligen.

2.   Ansökningar om bidrag får läggas fram av

a)

juridiska personer; bidragsansökningar får lämnas in av enheter som inte har någon rättskapacitet enligt tillämplig nationell lagstiftning, under förutsättning att deras företrädare har förmåga att ingå rättsliga förpliktelser på deras vägnar och att ta på sig ekonomiskt ansvar.

| b) | fysiska personer, om detta är nödvändigt på grund av åtgärdens natur eller karaktär eller det mål som sökanden vill uppnå. |
| --- | --- |

b)

fysiska personer, om detta är nödvändigt på grund av åtgärdens natur eller karaktär eller det mål som sökanden vill uppnå.

3.   Bidrag får inte beviljas sökande som vid tiden för tilldelningsförfarandet befinner sig i någon av de situationer som anges i artikel 93.1, artikel 94 eller artikel 96.2 a.

De sökande skall intyga att de inte befinner sig i någon av de situationer som avses i första stycket. Utanordnaren får dock avstå från att begära sådana intyg för bidrag av mycket lågt värde, i enlighet med vad som närmare anges i genomförandebestämmelserna.

4.   Utanordnaren får ålägga bidragsmottagarna administrativa och ekonomiska påföljder som skall vara effektiva, proportionella och avskräckande, i enlighet med artikel 96.

Sådana påföljder får även åläggas bidragsmottagare som när ansökan inlämnas eller under det att bidraget utnyttjas, lämnat felaktiga uppgifter när utanordnaren begärt information eller underlåtit att lämna de begärda uppgifterna.”

| (68) | I artikel 116 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   I syfte att välja ut vilka förslag som kan finansieras skall förslagen utvärderas på grundval av de i förväg meddelade urvals- och tilldelningskriterierna.” |
| --- | --- |

(68)

I artikel 116 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   I syfte att välja ut vilka förslag som kan finansieras skall förslagen utvärderas på grundval av de i förväg meddelade urvals- och tilldelningskriterierna.”

| (69) | Artikel 118 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 118
  1.   Den ansvarige utanordnaren får om så anses lämpligt och proportionellt ålägga mottagaren att ställa säkerhet i förväg för att begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansiering.
  2.   Utanordnaren skall ålägga mottagaren att ställa säkerhet i förväg i de fall som specificeras i genomförandebestämmelserna.” |
| --- | --- |

(69)

Artikel 118 skall ersättas med följande:

”Artikel 118

1.   Den ansvarige utanordnaren får om så anses lämpligt och proportionellt ålägga mottagaren att ställa säkerhet i förväg för att begränsa de ekonomiska risker som är förknippade med utbetalning av förfinansiering.

2.   Utanordnaren skall ålägga mottagaren att ställa säkerhet i förväg i de fall som specificeras i genomförandebestämmelserna.”

| (70) | I artikel 119 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Om mottagaren skulle underlåta att fullfölja sina skyldigheter skall bidragsutbetalningen avbrytas, bidraget minskas eller avslutas i de fall som anges i genomförandebestämmelserna sedan mottagaren fått tillfälle att ge sina synpunkter.” |
| --- | --- |

(70)

I artikel 119 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Om mottagaren skulle underlåta att fullfölja sina skyldigheter skall bidragsutbetalningen avbrytas, bidraget minskas eller avslutas i de fall som anges i genomförandebestämmelserna sedan mottagaren fått tillfälle att ge sina synpunkter.”

| (71) | Artikel 120 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 120
  1.   Om det krävs att mottagaren organiserar ett upphandlingsförfarande i samband med att åtgärden genomförs, skall förfarandena vara de som fastställts i genomförandebestämmelserna.
  2.   Om det krävs att mottagaren av ett gemenskapsbidrag betalar ut ett bidrag till tredje man i samband med att åtgärden genomförs är detta tillåtet, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Det ekonomiska stödet är inte det primära syftet med insatsen. |
| --- | --- | --- |

(71)

Artikel 120 skall ersättas med följande:

”Artikel 120

1.   Om det krävs att mottagaren organiserar ett upphandlingsförfarande i samband med att åtgärden genomförs, skall förfarandena vara de som fastställts i genomförandebestämmelserna.

2.   Om det krävs att mottagaren av ett gemenskapsbidrag betalar ut ett bidrag till tredje man i samband med att åtgärden genomförs är detta tillåtet, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

a)

Det ekonomiska stödet är inte det primära syftet med insatsen.

| b) | Villkoren för att lämna stödet finns noggrant definierade i bidragsbeslutet eller bidragsöverenskommelsen mellan bidragsmottagaren och kommissionen, utan att det lämnas utrymme för skönsmässiga bedömningar. |
| --- | --- |

b)

Villkoren för att lämna stödet finns noggrant definierade i bidragsbeslutet eller bidragsöverenskommelsen mellan bidragsmottagaren och kommissionen, utan att det lämnas utrymme för skönsmässiga bedömningar.

| c) | De aktuella beloppen skall vara små. |
| --- | --- |

c)

De aktuella beloppen skall vara små.

Vid tillämpningen av led c skall det högsta ekonomiska stöd som kan utbetalas till tredje part av en mottagare fastställas i genomförandebestämmelserna.

3.   Det skall uttryckligen anges i alla bidragsbeslut eller bidragsöverenskommelser att kommissionen och revisionsrätten skall ha befogenhet att utföra kontroller av dokument och kontroller på plats hos alla kontraktsparter samt hos deras underleverantörer som har tagit emot gemenskapsmedel.”

| (72) | Artikel 121 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt a skall ersättas med följande:






  ”a) | institutionernas redovisningar enligt definitionerna i artikel 126 och redovisningarna för de organ som avses i artikel 185 samt för andra organ vars räkenskaper behöver konsolideras enligt gemenskapens redovisningsregler,” |
| --- | --- | --- | --- |

(72)

Artikel 121 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt a skall ersättas med följande:

”a)

institutionernas redovisningar enligt definitionerna i artikel 126 och redovisningarna för de organ som avses i artikel 185 samt för andra organ vars räkenskaper behöver konsolideras enligt gemenskapens redovisningsregler,”

| b) | Led d skall ersättas med följande:






  ”d) | sammanställda rapporter om budgetens genomförande, i vilka uppgifterna i de rapporter som avses i c sammanförs och redovisas.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led d skall ersättas med följande:

”d)

sammanställda rapporter om budgetens genomförande, i vilka uppgifterna i de rapporter som avses i c sammanförs och redovisas.”

| (73) | Artikel 122 skall ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket skall ersättas med följande:
  ”Institutionernas räkenskaper och räkenskaperna för de organ som avses i artikel 121 skall åtföljas av en rapport om budgetförvaltningen samt om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret.” |
| --- | --- | --- |

(73)

Artikel 122 skall ändras på följande sätt:

a)

Första stycket skall ersättas med följande:

”Institutionernas räkenskaper och räkenskaperna för de organ som avses i artikel 121 skall åtföljas av en rapport om budgetförvaltningen samt om den ekonomiska förvaltningen för budgetåret.”

| b) | Följande punkt skall läggas till som andra stycke:
  ”Den rapport som avses i första stycket skall bland annat redogöra för i vilken utsträckning anslagen genomförts, tillsammans med sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall läggas till som andra stycke:

”Den rapport som avses i första stycket skall bland annat redogöra för i vilken utsträckning anslagen genomförts, tillsammans med sammanfattande information om överföringar av anslag mellan olika budgetposter.”

| (74) | Artikel 128 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 128
  Räkenskapsförarna vid övriga institutioner och vid de organ som avses i artikel 121 skall senast den 1 mars efter det budgetår som löpt ut överlämna sina preliminära redovisningar samt rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till kommissionens räkenskapsförare och revisionsrätten.
  Kommissionens räkenskapsförare skall konsolidera dessa preliminära redovisningar med kommissionens egna preliminära redovisningar och, senast den 31 mars året efter det budgetår som löpt ut, till revisionsrätten överlämna kommissionens preliminära redovisningar åtföljda av kommissionens rapport för det året om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen samt de preliminära konsoliderade redovisningarna.
  Räkenskapsföraren för varje institution och varje organ som avses i artikel 121 skall senast samma dag skicka sina rapporter över budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till Europaparlamentet och rådet senast det datum som anges i andra stycket.” |
| --- | --- |

(74)

Artikel 128 skall ersättas med följande:

”Artikel 128

Räkenskapsförarna vid övriga institutioner och vid de organ som avses i artikel 121 skall senast den 1 mars efter det budgetår som löpt ut överlämna sina preliminära redovisningar samt rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till kommissionens räkenskapsförare och revisionsrätten.

Kommissionens räkenskapsförare skall konsolidera dessa preliminära redovisningar med kommissionens egna preliminära redovisningar och, senast den 31 mars året efter det budgetår som löpt ut, till revisionsrätten överlämna kommissionens preliminära redovisningar åtföljda av kommissionens rapport för det året om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen samt de preliminära konsoliderade redovisningarna.

Räkenskapsföraren för varje institution och varje organ som avses i artikel 121 skall senast samma dag skicka sina rapporter över budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till Europaparlamentet och rådet senast det datum som anges i andra stycket.”

| (75) | Artikel 129 skall ändras på följande sätt:






  a) | i punkt 1 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”, |
| --- | --- | --- |

(75)

Artikel 129 skall ändras på följande sätt:

a)

i punkt 1 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”,

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Andra institutioner än kommissionen skall liksom vart och ett av de organ som avses i artikel 121 upprätta sina slutliga redovisningar i enlighet med artikel 61 och överlämna dem till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten senast den 1 juli påföljande år, så att de slutliga konsoliderade redovisningarna kan sammanställas.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Andra institutioner än kommissionen skall liksom vart och ett av de organ som avses i artikel 121 upprätta sina slutliga redovisningar i enlighet med artikel 61 och överlämna dem till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten senast den 1 juli påföljande år, så att de slutliga konsoliderade redovisningarna kan sammanställas.”

| c) | Följande punkt skall införas som punkt 2a:
  ”2a.   Kommissionens utanordnare skall förbereda de slutliga redovisningarna på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner enligt punkt 2. De slutliga konsoliderade redovisningarna skall åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare försäkrar att redovisningarna upprättats i enlighet med avdelning VI och enligt de principer, regler och metoder för redovisning som är bilagda redovisningarna.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall införas som punkt 2a:

”2a.   Kommissionens utanordnare skall förbereda de slutliga redovisningarna på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner enligt punkt 2. De slutliga konsoliderade redovisningarna skall åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare försäkrar att redovisningarna upprättats i enlighet med avdelning VI och enligt de principer, regler och metoder för redovisning som är bilagda redovisningarna.”

| d) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen skall godkänna de slutliga konsoliderade redovisningarna och sina egna slutliga redovisningar och före den 31 juli året efter utgången av det berörda budgetåret överlämna dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Kommissionen skall godkänna de slutliga konsoliderade redovisningarna och sina egna slutliga redovisningar och före den 31 juli året efter utgången av det berörda budgetåret överlämna dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten.”

| e) | i punkt 4 skall ”31 oktober” ersättas med ”15 november”. |
| --- | --- |

e)

i punkt 4 skall ”31 oktober” ersättas med ”15 november”.

| (76) | Artikel 131 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall ”kommissionen” ersättas med ”kommissionens räkenskapsförare”. |
| --- | --- | --- |

(76)

Artikel 131 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall ”kommissionen” ersättas med ”kommissionens räkenskapsförare”.

| b) | I punkt 2 skall ”kommissionen” ersättas med ”kommissionens räkenskapsförare”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall ”kommissionen” ersättas med ”kommissionens räkenskapsförare”.

| (77) | I artikel 133.1 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”. |
| --- | --- |

(77)

I artikel 133.1 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”.

| (78) | I artikel 134 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”. |
| --- | --- |

(78)

I artikel 134 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”.

| (79) | I artikel 138.1 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”. |
| --- | --- |

(79)

I artikel 138.1 skall ”artikel 185” ersättas med ”artikel 121”.

| (80) | I artikel 139 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Varje institution skall informera revisionsrätten och budgetmyndighetens två parter om eventuella interna bestämmelser som de antar inom det finansiella området.” |
| --- | --- |

(80)

I artikel 139 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Varje institution skall informera revisionsrätten och budgetmyndighetens två parter om eventuella interna bestämmelser som de antar inom det finansiella området.”

| (81) | Artikel 143 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 skall ”15 juni” ersättas med ”30 juni” och ”30 september” ersättas med ”15 oktober”. |
| --- | --- | --- |

(81)

Artikel 143 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 skall ”15 juni” ersättas med ”30 juni” och ”30 september” ersättas med ”15 oktober”.

| b) | Punkt 5 skall ersättas med följande:
  ”5.   Revisionsrätten skall senast den 15 november översända sin årsrapport tillsammans med institutionernas svar till de myndigheter som är behöriga att bevilja ansvarsfrihet och till övriga institutioner, och se till att rapporten och institutionernas svar offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 skall ersättas med följande:

”5.   Revisionsrätten skall senast den 15 november översända sin årsrapport tillsammans med institutionernas svar till de myndigheter som är behöriga att bevilja ansvarsfrihet och till övriga institutioner, och se till att rapporten och institutionernas svar offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.”

| c) | I punkt 6 skall ”15 februari” ersättas med ”28 februari”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 6 skall ”15 februari” ersättas med ”28 februari”.

| (82) | Artikel 144 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 femte stycket skall ersättas med följande:
  ”Om revisionsrätten beslutar att offentliggöra en särskild rapport i Europeiska unionens officiella tidning skall också de berörda institutionernas svar bifogas.” |
| --- | --- | --- |

(82)

Artikel 144 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 femte stycket skall ersättas med följande:

”Om revisionsrätten beslutar att offentliggöra en särskild rapport i Europeiska unionens officiella tidning skall också de berörda institutionernas svar bifogas.”

| b) | Första meningen i punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”Om de yttranden som avses i artikel 248.4 i EG-fördraget och artikel 160c.4 i Euratomfördraget inte berör lagförslag eller utkast som revisionsrätten har rådfrågats om inom ramen för lagstiftningsförfarandet, får revisionsrätten offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- |

b)

Första meningen i punkt 2 skall ersättas med följande:

”Om de yttranden som avses i artikel 248.4 i EG-fördraget och artikel 160c.4 i Euratomfördraget inte berör lagförslag eller utkast som revisionsrätten har rådfrågats om inom ramen för lagstiftningsförfarandet, får revisionsrätten offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning.”

| (83) | I artikel 145.1 skall ”30 april” ersättas med ”15 maj”. |
| --- | --- |

(83)

I artikel 145.1 skall ”30 april” ersättas med ”15 maj”.

| (84) | Rubriken på del II avdelning I skall ersättas med följande:
  ”AVDELNING I
  EUROPEISKA GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET” |
| --- | --- |

(84)

Rubriken på del II avdelning I skall ersättas med följande:

”AVDELNING I

EUROPEISKA GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET”

| (85) | I artikel 148 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Bestämmelserna i del I och III skall tillämpas på utgifter som effektueras genom de myndigheter och organ som avses i de regler som gäller EGFJ, samt på denna fonds inkomster, med förbehåll för de undantag som anges i denna avdelning.” |
| --- | --- |

(85)

I artikel 148 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Bestämmelserna i del I och III skall tillämpas på utgifter som effektueras genom de myndigheter och organ som avses i de regler som gäller EGFJ, samt på denna fonds inkomster, med förbehåll för de undantag som anges i denna avdelning.”

| (86) | Artikel 149 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   EGFJ skall för varje budgetår bestå av icke-differentierade anslag, utom när det gäller de utgifter som avses i artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (9), vilka kommer att finansieras via differentierade anslag.” |
| --- | --- | --- |

(86)

Artikel 149 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   EGFJ skall för varje budgetår bestå av icke-differentierade anslag, utom när det gäller de utgifter som avses i artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (9), vilka kommer att finansieras via differentierade anslag.”

| b) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Anslag för åtgärder som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 och som inte blivit föremål för några åtaganden får endast överföras till det närmast följande budgetåret.
  Sådana överföringar får inte överstiga 2 % av de ursprungliga anslag som avses i första stycket, och får inte heller överstiga beloppet för den minskning av direktstödet som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 1782/2003 (10) och som tillämpades det närmast föregående budgetåret.
  De anslag som överförs mellan budgetår får bara användas under de budgetrubriker som täcker de åtgärder som avses i artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 1290/2005.
  Överföringen får bara användas för att finansiera en tilläggsbetalning till de slutmottagare vars direktstöd minskat föregående budgetår i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 1782/2003.
  Kommissionen skall besluta om överföringen senast den 15 februari det budgetår till vilket anslagen skall överföras och underrätta budgetmyndigheten om beslutet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Anslag för åtgärder som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1290/2005 och som inte blivit föremål för några åtaganden får endast överföras till det närmast följande budgetåret.

Sådana överföringar får inte överstiga 2 % av de ursprungliga anslag som avses i första stycket, och får inte heller överstiga beloppet för den minskning av direktstödet som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 1782/2003 (10) och som tillämpades det närmast föregående budgetåret.

De anslag som överförs mellan budgetår får bara användas under de budgetrubriker som täcker de åtgärder som avses i artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 1290/2005.

Överföringen får bara användas för att finansiera en tilläggsbetalning till de slutmottagare vars direktstöd minskat föregående budgetår i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 1782/2003.

Kommissionen skall besluta om överföringen senast den 15 februari det budgetår till vilket anslagen skall överföras och underrätta budgetmyndigheten om beslutet.”

| (87) | I artikel 150 skall punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionens beslut som fastställer beloppen för dessa återbetalningar skall utgöra övergripande preliminära åtaganden, inom ramarna för de totala anslag som tagits upp för EGFJ.
  3.   I fråga om de löpande förvaltningsutgifterna för EGFJ får, från och med den 15 november, förhandsåtaganden göras som belastar anslagen för det närmast följande budgetåret. Sådana åtaganden får emellertid inte uppgå till mer än tre fjärdedelar av av de totala motsvarande anslagen för det innevarande budgetåret. De får endast gälla utgifter för vilka denna princip är fastställd i en befintlig grundläggande rättsakt.” |
| --- | --- |

(87)

I artikel 150 skall punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:

”2.   Kommissionens beslut som fastställer beloppen för dessa återbetalningar skall utgöra övergripande preliminära åtaganden, inom ramarna för de totala anslag som tagits upp för EGFJ.

3.   I fråga om de löpande förvaltningsutgifterna för EGFJ får, från och med den 15 november, förhandsåtaganden göras som belastar anslagen för det närmast följande budgetåret. Sådana åtaganden får emellertid inte uppgå till mer än tre fjärdedelar av av de totala motsvarande anslagen för det innevarande budgetåret. De får endast gälla utgifter för vilka denna princip är fastställd i en befintlig grundläggande rättsakt.”

| (88) | I artikel 151.1 skall första stycket ersättas med följande:
  ”Utgifter som effektueras av de myndigheter och organ som avses i de regler som gäller EGFJ skall, inom två månader efter mottagandet av de redovisningar som medlemsstaten i fråga översänt, bli föremål för åtaganden per kapitel, artikel och punkt. Efter det att denna tidsfrist på två månader löpt ut får sådana åtaganden ske så snart som ett förfarande för överföring av anslag är nödvändigt i anknytning till budgetrubrikerna i fråga. Betalningen skall bokföras inom samma tvåmånadersfrist, utom i de fall då medlemsstaten ännu inte effektuerat sin betalning eller om det råder osäkerhet om huruvida utgiften är bidragsberättigande.” |
| --- | --- |

(88)

I artikel 151.1 skall första stycket ersättas med följande:

”Utgifter som effektueras av de myndigheter och organ som avses i de regler som gäller EGFJ skall, inom två månader efter mottagandet av de redovisningar som medlemsstaten i fråga översänt, bli föremål för åtaganden per kapitel, artikel och punkt. Efter det att denna tidsfrist på två månader löpt ut får sådana åtaganden ske så snart som ett förfarande för överföring av anslag är nödvändigt i anknytning till budgetrubrikerna i fråga. Betalningen skall bokföras inom samma tvåmånadersfrist, utom i de fall då medlemsstaten ännu inte effektuerat sin betalning eller om det råder osäkerhet om huruvida utgiften är bidragsberättigande.”

| (89) | Artikel 152 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 152
  I budgeträkenskaperna skall utgifter bokföringsmässigt hänföras till ett budgetår på grundval av de återbetalningar från kommissionen till medlemsstaterna som gjorts senast den 31 december detta budgetår, förutsatt att betalningsordern är räkenskapsföraren tillhanda senast den 31 januari påföljande budgetår.” |
| --- | --- |

(89)

Artikel 152 skall ersättas med följande:

”Artikel 152

I budgeträkenskaperna skall utgifter bokföringsmässigt hänföras till ett budgetår på grundval av de återbetalningar från kommissionen till medlemsstaterna som gjorts senast den 31 december detta budgetår, förutsatt att betalningsordern är räkenskapsföraren tillhanda senast den 31 januari påföljande budgetår.”

| (90) | I artikel 153 skall punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Om kommissionen kan överföra anslag med tillämpning av artikel 23.1 skall den fatta sitt beslut senast den 31 januari det närmast följande budgetåret, och därvid underrätta budgetmyndigheten i enlighet med artikel 23.1.” |
| --- | --- |

(90)

I artikel 153 skall punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Om kommissionen kan överföra anslag med tillämpning av artikel 23.1 skall den fatta sitt beslut senast den 31 januari det närmast följande budgetåret, och därvid underrätta budgetmyndigheten i enlighet med artikel 23.1.”

| (91) | Artikel 154 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 154
  1.   Inkomster som avsätts för särskilda ändamål enligt denna avdelning skall avsättas på grundval av det ursprung som anges i artikel 18.2.
  2.   Resultatet av besluten om avslutande av räkenskaperna som avses i artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 skall införas i en enda artikel i budgeten.” |
| --- | --- |

(91)

Artikel 154 skall ersättas med följande:

”Artikel 154

1.   Inkomster som avsätts för särskilda ändamål enligt denna avdelning skall avsättas på grundval av det ursprung som anges i artikel 18.2.

2.   Resultatet av besluten om avslutande av räkenskaperna som avses i artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 skall införas i en enda artikel i budgeten.”

| (92) | Rubriken på avdelning II i del II skall ersättas med följande:
  ”AVDELNING II
  STRUKTURFONDERNA, SAMMANHÅLLNINGSFONDEN, FISKERIFONDEN OCH JORDBRUKSFONDEN FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING” |
| --- | --- |

(92)

Rubriken på avdelning II i del II skall ersättas med följande:

”AVDELNING II

STRUKTURFONDERNA, SAMMANHÅLLNINGSFONDEN, FISKERIFONDEN OCH JORDBRUKSFONDEN FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING”

| (93) | Artikel 155 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Bestämmelserna i del I och III skall tillämpas på utgifter som effektueras genom de myndigheter och organ som avses i förordningarna om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska fiskerifonden (EFF) och EJFLU (nedan: ’fonderna’), samt på deras inkomster, med förbehåll för de undantag som anges i denna avdelning.” |
| --- | --- | --- |

(93)

Artikel 155 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Bestämmelserna i del I och III skall tillämpas på utgifter som effektueras genom de myndigheter och organ som avses i förordningarna om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska fiskerifonden (EFF) och EJFLU (nedan: ’fonderna’), samt på deras inkomster, med förbehåll för de undantag som anges i denna avdelning.”

| b) | Punkt 3 skall utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall utgå.

| (94) | I artikel 157 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”De anslag som på så sätt dragits tillbaka får göras tillgängliga på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel som den själv bär ansvaret för.” |
| --- | --- |

(94)

I artikel 157 skall andra stycket ersättas med följande:

”De anslag som på så sätt dragits tillbaka får göras tillgängliga på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel som den själv bär ansvaret för.”

| (95) | Artikel 158 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 158
  Kommissionen får – utom när det gäller EJFLU – överföra de driftsutgifter som anges i denna avdelning mellan olika avdelningar, förutsatt att det rör sig om anslag för samma ändamål i den mening som avses i förordningarna om fonderna, som nämns i artikel 155, eller som gäller utgifter för tekniskt bistånd.” |
| --- | --- |

(95)

Artikel 158 skall ersättas med följande:

”Artikel 158

Kommissionen får – utom när det gäller EJFLU – överföra de driftsutgifter som anges i denna avdelning mellan olika avdelningar, förutsatt att det rör sig om anslag för samma ändamål i den mening som avses i förordningarna om fonderna, som nämns i artikel 155, eller som gäller utgifter för tekniskt bistånd.”

| (96) | Följande punkt 1a skall införas i artikel 160:
  ”1a.   Inkomster från den kol- och stålforskningsfond som inrättas genom det till EG-fördraget bifogade protokollet om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden skall anses som inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 18. De åtagandebemyndiganden som härrör från dessa inkomster skall göras tillgängliga så snart som beloppen kunnat beräknas och betalningsbemyndigandena så snart som inkomsten har uppburits.” |
| --- | --- |

(96)

Följande punkt 1a skall införas i artikel 160:

”1a.   Inkomster från den kol- och stålforskningsfond som inrättas genom det till EG-fördraget bifogade protokollet om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden skall anses som inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 18. De åtagandebemyndiganden som härrör från dessa inkomster skall göras tillgängliga så snart som beloppen kunnat beräknas och betalningsbemyndigandena så snart som inkomsten har uppburits.”

| (97) | Följande artikel skall införas som artikel 160a:
  ”Artikel 160a
  1.   De åtagandebemyndiganden som motsvarar de belopp i åtaganden som dragits tillbaka till följd av att de forskningsprojekt som anslagen var avsatta för inte genomförts eller bara delvis genomförts får, undantagsvis och i vederbörligen underbyggda fall, göras tillgängliga på nytt när detta är av avgörande betydelse för genomförandet av det ursprungligen planerade programmet, och under förutsättning att det innevarande budgetårets anslag är otillräckliga för detta ändamål.
  2.   För att kunna tillämpa punkt 1 skall kommissionen därför i början av varje budgetår gå igenom de fall där ett åtagande dragits tillbaka under föregående budgetår och utifrån gällande krav bedöma behoven av att på nytt göra anslag disponibla.
  På grundval av denna bedömning får kommissionen sedan lägga fram de förslag den finner lämpliga till budgetmyndigheten senast den 15 februari, och för varje enskild post motivera varför anslag bör göras disponibla på nytt.
  3.   Budgetmyndigheten skall fatta beslut om kommissionens förslag inom sex veckor. Om inget beslut har fattats inom denna tid skall förslagen anses vara godkända.
  Beloppet för de åtagandebemyndiganden som görs disponibla på nytt år n får aldrig överstiga 25 % av det sammanlagda belopp i åtaganden som dragits tillbaka under samma budgetrubrik år n-1.
  4.   Åtagandebemyndiganden som gjorts disponibla på nytt får inte överföras till påföljande budgetår.
  De rättsliga åtaganden som motsvarar de åtagandebemyndiganden som gjorts disponibla på nytt skall ingås senast den 31 december år n.
  I slutet av år n skall det ännu outnyttjade saldot av åtagandebemyndigandena definitivt dras tillbaka av den ansvarige utanordnaren.” |
| --- | --- |

(97)

Följande artikel skall införas som artikel 160a:

”Artikel 160a

1.   De åtagandebemyndiganden som motsvarar de belopp i åtaganden som dragits tillbaka till följd av att de forskningsprojekt som anslagen var avsatta för inte genomförts eller bara delvis genomförts får, undantagsvis och i vederbörligen underbyggda fall, göras tillgängliga på nytt när detta är av avgörande betydelse för genomförandet av det ursprungligen planerade programmet, och under förutsättning att det innevarande budgetårets anslag är otillräckliga för detta ändamål.

2.   För att kunna tillämpa punkt 1 skall kommissionen därför i början av varje budgetår gå igenom de fall där ett åtagande dragits tillbaka under föregående budgetår och utifrån gällande krav bedöma behoven av att på nytt göra anslag disponibla.

På grundval av denna bedömning får kommissionen sedan lägga fram de förslag den finner lämpliga till budgetmyndigheten senast den 15 februari, och för varje enskild post motivera varför anslag bör göras disponibla på nytt.

3.   Budgetmyndigheten skall fatta beslut om kommissionens förslag inom sex veckor. Om inget beslut har fattats inom denna tid skall förslagen anses vara godkända.

Beloppet för de åtagandebemyndiganden som görs disponibla på nytt år n får aldrig överstiga 25 % av det sammanlagda belopp i åtaganden som dragits tillbaka under samma budgetrubrik år n-1.

4.   Åtagandebemyndiganden som gjorts disponibla på nytt får inte överföras till påföljande budgetår.

De rättsliga åtaganden som motsvarar de åtagandebemyndiganden som gjorts disponibla på nytt skall ingås senast den 31 december år n.

I slutet av år n skall det ännu outnyttjade saldot av åtagandebemyndigandena definitivt dras tillbaka av den ansvarige utanordnaren.”

| (98) | I artikel 163 skall första meningen ersättas med följande:
  ”De åtgärder som omfattas av denna avdelning får antingen genomföras centralt av kommissionen, genom delad förvaltning med medlemsstaterna, i decentraliserad form av mottagande tredjeland, eller gemensamt med internationella organisationer i enlighet med relevanta bestämmelser i artiklarna 53 till 57.” |
| --- | --- |

(98)

I artikel 163 skall första meningen ersättas med följande:

”De åtgärder som omfattas av denna avdelning får antingen genomföras centralt av kommissionen, genom delad förvaltning med medlemsstaterna, i decentraliserad form av mottagande tredjeland, eller gemensamt med internationella organisationer i enlighet med relevanta bestämmelser i artiklarna 53 till 57.”

| (99) | Artikel 164 skall utgå. |
| --- | --- |

(99)

Artikel 164 skall utgå.

| (100) | Artikel 166 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Led a och b i första meningen skall ersättas med följande:






  ”a) | en finansieringsöverenskommelse mellan å ena sidan kommissionen, som agerar i gemenskapernas namn, och å andra sidan mottagande tredje länder eller de organ som utsetts av dessa (mottagarna), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(100)

Artikel 166 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Led a och b i första meningen skall ersättas med följande:

”a)

en finansieringsöverenskommelse mellan å ena sidan kommissionen, som agerar i gemenskapernas namn, och å andra sidan mottagande tredje länder eller de organ som utsetts av dessa (mottagarna),

| b) | ett kontrakt eller en överenskommelse mellan kommissionen och nationella eller internationella offentligrättsliga organ eller mellan kommissionen och fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att genomföra åtgärderna.” |
| --- | --- |

b)

ett kontrakt eller en överenskommelse mellan kommissionen och nationella eller internationella offentligrättsliga organ eller mellan kommissionen och fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att genomföra åtgärderna.”

| ii) | Andra stycket skall ersättas med följande:
  ”Villkoren för beviljande av bistånd till tredjeland skall fastställas i det instrument med vars hjälp kontrakt eller bidrag som anges i a och b i denna punkt skall förvaltas.” |
| --- | --- |

ii)

Andra stycket skall ersättas med följande:

”Villkoren för beviljande av bistånd till tredjeland skall fastställas i det instrument med vars hjälp kontrakt eller bidrag som anges i a och b i denna punkt skall förvaltas.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Finansieringsöverenskommelser med mottagande tredje länder enligt punkt 1 a skall slutas senast den 31 december år n + 1, där år n är det år då det budgetmässiga åtagandet ingås.
  De enskilda kontrakt, bidragsbeslut och bidragsöverenskommelser genom vilka sådana finansieringsöverenskommelser genomförs skall ingås eller antas senast tre år efter det datum finansieringsöverenskommelsen ingicks.
  Enskilda kontrakt och överenskommelser som gäller revision eller utvärdering får ingås även efter utgången av denna tidsfrist.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Finansieringsöverenskommelser med mottagande tredje länder enligt punkt 1 a skall slutas senast den 31 december år n + 1, där år n är det år då det budgetmässiga åtagandet ingås.

De enskilda kontrakt, bidragsbeslut och bidragsöverenskommelser genom vilka sådana finansieringsöverenskommelser genomförs skall ingås eller antas senast tre år efter det datum finansieringsöverenskommelsen ingicks.

Enskilda kontrakt och överenskommelser som gäller revision eller utvärdering får ingås även efter utgången av denna tidsfrist.”

| c) | Följande punkt skall läggas till som punkt 3:
  ”3.   Bestämmelsen i punkt 2 skall inte tillämpas på fleråriga program i följande fall:






  — | de delar som gäller gränsöverskridande samarbete, regional utveckling, utveckling av mänskliga resurser samt landsbygdsutveckling i förordning .../2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen, |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till som punkt 3:

”3.   Bestämmelsen i punkt 2 skall inte tillämpas på fleråriga program i följande fall:

—

de delar som gäller gränsöverskridande samarbete, regional utveckling, utveckling av mänskliga resurser samt landsbygdsutveckling i förordning .../2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen,

| — | den del som gäller gränsöverskridande samarbete i förordning .../2006 om upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. |
| --- | --- |

—

den del som gäller gränsöverskridande samarbete i förordning .../2006 om upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument.

I dessa fall skall följande regler vara tillämpliga:

| a) | En andel av ett budgetåtagande för ett sådant flerårigt program skall automatiskt tas tillbaka om, per den 31 december tredje året efter det år n som budgetåtagandet gjordes, följande förhållanden föreligger:






  i) | Den har inte utnyttjats för förfinansiering, eller |
| --- | --- | --- |

a)

En andel av ett budgetåtagande för ett sådant flerårigt program skall automatiskt tas tillbaka om, per den 31 december tredje året efter det år n som budgetåtagandet gjordes, följande förhållanden föreligger:

i)

Den har inte utnyttjats för förfinansiering, eller

| ii) | den har inte utnyttjats för att göra delbetalningar, eller |
| --- | --- |

ii)

den har inte utnyttjats för att göra delbetalningar, eller

| iii) | ingen utgiftsredovisning som uppfyller de villkor som fastställs i artikel ... i förordningen om stöd inför anslutningen eller artikel ... i förordningen om upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument har framlagts för andelen i fråga. |
| --- | --- |

iii)

ingen utgiftsredovisning som uppfyller de villkor som fastställs i artikel ... i förordningen om stöd inför anslutningen eller artikel ... i förordningen om upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument har framlagts för andelen i fråga.

| b) | Den del av ett budgetmässigt åtagande som fortfarande inte har tagits i anspråk den 31 december 2017 och som det inte gjorts någon utgiftsredovisning för per den 31 december 2018 skall automatiskt dras tillbaka.” |
| --- | --- |

b)

Den del av ett budgetmässigt åtagande som fortfarande inte har tagits i anspråk den 31 december 2017 och som det inte gjorts någon utgiftsredovisning för per den 31 december 2018 skall automatiskt dras tillbaka.”

| (101) | Artikel 167 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 c skall ersättas med följande:






  ”c) | Ett offentligrättsligt organ på nationell eller internationell nivå eller fysiska eller juridiska personer som är mottagare av ett bidrag för att genomföra en extern åtgärd.” |
| --- | --- | --- | --- |

(101)

Artikel 167 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 c skall ersättas med följande:

”c)

Ett offentligrättsligt organ på nationell eller internationell nivå eller fysiska eller juridiska personer som är mottagare av ett bidrag för att genomföra en extern åtgärd.”

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Upphandlingsförfarandena måste fastställas i finansieringsöverenskommelserna eller i bidragsbeslutet eller bidragsöverenskommelsen som anges i artikel 166.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Upphandlingsförfarandena måste fastställas i finansieringsöverenskommelserna eller i bidragsbeslutet eller bidragsöverenskommelsen som anges i artikel 166.”

| (102) | Rubriken på kapitel 4 i avdelning IV i del II skall ersättas med följande:
  ”KAPITEL 4
  Bidrag” |
| --- | --- |

(102)

Rubriken på kapitel 4 i avdelning IV i del II skall ersättas med följande:

”KAPITEL 4

Bidrag”

| (103) | Följande artikel skall införas som artikel 169a:
  ”Artikel 169a
  De förfaranden för beviljande av bidrag som skall tillämpas när medel förvaltas i decentraliserad form av mottagande tredjeland skall fastställas i de finansieringsöverenskommelser som avses i artikel 166. De skall grundas på de regler som anges i del I avdelning VI.” |
| --- | --- |

(103)

Följande artikel skall införas som artikel 169a:

”Artikel 169a

De förfaranden för beviljande av bidrag som skall tillämpas när medel förvaltas i decentraliserad form av mottagande tredjeland skall fastställas i de finansieringsöverenskommelser som avses i artikel 166. De skall grundas på de regler som anges i del I avdelning VI.”

| (104) | Artikel 170 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 170
  Det skall uttryckligen anges i alla finansieringsöverenskommelser eller bidragsöverenskommelser eller bidragsbeslut att kommissionen och revisionsrätten skall ha befogenhet att utföra kontroller av dokument och på platsen hos alla de aktörer som tilldelats kontrakt samt hos de underentreprenörer som mottagit gemenskapsmedel.” |
| --- | --- |

(104)

Artikel 170 skall ersättas med följande:

”Artikel 170

Det skall uttryckligen anges i alla finansieringsöverenskommelser eller bidragsöverenskommelser eller bidragsbeslut att kommissionen och revisionsrätten skall ha befogenhet att utföra kontroller av dokument och på platsen hos alla de aktörer som tilldelats kontrakt samt hos de underentreprenörer som mottagit gemenskapsmedel.”

| (105) | I artikel 171 skall punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Bestämmelserna i denna avdelning skall också tillämpas på Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), med undantag för bestämmelserna i artiklarna 174, 174a och 175.2.” |
| --- | --- |

(105)

I artikel 171 skall punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Bestämmelserna i denna avdelning skall också tillämpas på Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), med undantag för bestämmelserna i artiklarna 174, 174a och 175.2.”

| (106) | Artikel 173 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 173
  Kommissionen skall i fråga om de anslag som är upptagna i den bilaga som gäller de europeiska byråerna delegera utanordnarens befogenheter till varje berörd europeisk byrås direktör, i enlighet med artikel 59.” |
| --- | --- |

(106)

Artikel 173 skall ersättas med följande:

”Artikel 173

Kommissionen skall i fråga om de anslag som är upptagna i den bilaga som gäller de europeiska byråerna delegera utanordnarens befogenheter till varje berörd europeisk byrås direktör, i enlighet med artikel 59.”

| (107) | I artikel 174.1 skall andra meningen ersättas med följande:
  ”Direktören för berörd europeisk byrå skall efter godkännande från dess förvaltningskommitté fastställa kriterierna för denna bokföring.” |
| --- | --- |

(107)

I artikel 174.1 skall andra meningen ersättas med följande:

”Direktören för berörd europeisk byrå skall efter godkännande från dess förvaltningskommitté fastställa kriterierna för denna bokföring.”

| (108) | Följande artikel skall införas som artikel 174a:
  ”Artikel 174a
  1.   Varje institution får, för förvaltningen av anslag i dess avsnitt i budgeten, delegera utanordnarens befogenheter till en direktör för en interinstitutionell europeisk byrå enligt gränserna och villkoren för delegering av befogenheter.
  2.   Kommissionens internrevisor skall utöva alla befogenheter som anges i del I avdelning IV kapitel 8.” |
| --- | --- |

(108)

Följande artikel skall införas som artikel 174a:

”Artikel 174a

1.   Varje institution får, för förvaltningen av anslag i dess avsnitt i budgeten, delegera utanordnarens befogenheter till en direktör för en interinstitutionell europeisk byrå enligt gränserna och villkoren för delegering av befogenheter.

2.   Kommissionens internrevisor skall utöva alla befogenheter som anges i del I avdelning IV kapitel 8.”

| (109) | Artikel 175 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall utgå. |
| --- | --- | --- |

(109)

Artikel 175 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall utgå.

| b) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   I de fall då en europeisk byrå utför tjänster åt tredje man mot betalning skall dess direktör, efter godkännande från förvaltningskommittén, fastställa särskilda bestämmelser som reglerar hur dessa tjänster skall utföras samt om hur de motsvarande räkenskaperna skall föras.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   I de fall då en europeisk byrå utför tjänster åt tredje man mot betalning skall dess direktör, efter godkännande från förvaltningskommittén, fastställa särskilda bestämmelser som reglerar hur dessa tjänster skall utföras samt om hur de motsvarande räkenskaperna skall föras.”

| (110) | Artikel 176 skall utgå. |
| --- | --- |

(110)

Artikel 176 skall utgå.

| (111) | Artikel 178 skall ändras på följande sätt:






  a) | Andra meningen i punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”Sådana åtaganden får emellertid inte överstiga en fjärdedel av de motsvarande totala anslag som budgetmyndigheten beslutat om under motsvarande budgetrubrik för det innevarande budgetåret.” |
| --- | --- | --- |

(111)

Artikel 178 skall ändras på följande sätt:

a)

Andra meningen i punkt 1 skall ersättas med följande:

”Sådana åtaganden får emellertid inte överstiga en fjärdedel av de motsvarande totala anslag som budgetmyndigheten beslutat om under motsvarande budgetrubrik för det innevarande budgetåret.”

| b) | I punkt 2 skall följande mening läggas till:
  ”I dessa fall skall den gräns som anges i punkt 1 inte tillämpas.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall följande mening läggas till:

”I dessa fall skall den gräns som anges i punkt 1 inte tillämpas.”

| (112) | I artikel 179.3 skall andra och tredje stycket ersättas med följande:
  ”Om en av budgetmyndighetens båda parter avser att avge ett yttrande skall den inom två veckor efter mottagande av informationen om fastighetsprojektet meddela den berörda institutionen om sin avsikt att avge ett sådant yttrande. I avsaknad av svar får den berörda institutionen fortsätta sin planerade transaktion i enlighet med sin administrativa självständighet, med förbehåll för artikel 282 i EG-fördraget och artikel 185 i Euratomfördraget beträffande gemenskapens rättskapacitet.
  Detta yttrande skall överlämnas till den beröra institutionen inom två veckor efter ett sådant meddelande.” |
| --- | --- |

(112)

I artikel 179.3 skall andra och tredje stycket ersättas med följande:

”Om en av budgetmyndighetens båda parter avser att avge ett yttrande skall den inom två veckor efter mottagande av informationen om fastighetsprojektet meddela den berörda institutionen om sin avsikt att avge ett sådant yttrande. I avsaknad av svar får den berörda institutionen fortsätta sin planerade transaktion i enlighet med sin administrativa självständighet, med förbehåll för artikel 282 i EG-fördraget och artikel 185 i Euratomfördraget beträffande gemenskapens rättskapacitet.

Detta yttrande skall överlämnas till den beröra institutionen inom två veckor efter ett sådant meddelande.”

| (113) | Efter artikel 179 skall följande avdelning införas som avdelning VII:
  ”AVDELNING VII
  EXPERTER
  Artikel 179a
  Genomförandebestämmelserna skall innehålla ett särskilt förfarande för urvalet av experter, som skall arvoderas på grundval av fasta belopp, för att i synnerhet biträda institutionerna med att bedöma förslag och bidragsansökningar eller anbud vid upphandling, och ge tekniskt bistånd i uppföljningen och slututvärderingen av projekt som finansierats genom budgeten.” |
| --- | --- |

(113)

Efter artikel 179 skall följande avdelning införas som avdelning VII:

”AVDELNING VII

EXPERTER

Artikel 179a

Genomförandebestämmelserna skall innehålla ett särskilt förfarande för urvalet av experter, som skall arvoderas på grundval av fasta belopp, för att i synnerhet biträda institutionerna med att bedöma förslag och bidragsansökningar eller anbud vid upphandling, och ge tekniskt bistånd i uppföljningen och slututvärderingen av projekt som finansierats genom budgeten.”

| (114) | Artikel 180 skall utgå. |
| --- | --- |

(114)

Artikel 180 skall utgå.

| (115) | Artikel 181 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 181
  1.   När det gäller de fonder som nämns i artikel 155.1 för vilka de grundläggande rättsakterna upphörde att gälla före dagen för tillämpningen av denna förordning får anslag som på så sätt dragits tillbaka i enlighet med artikel 157.1 göras tillgängliga på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel som den själv bär ansvaret för eller till följd av force majeure med betydande konsekvenser för genomförandet av de strukturfondsfinansierade åtgärderna.
  2.   Den centrala databas som nämns i artikel 95 skall upprättas senast den 1 januari 2009.
  3.   För överföringar av anslag när det gäller driftsutgifter som anges i förordningarna som styr strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för programmeringsperioden 2000–2006 och för vilka gemenskapsbetalningar fortfarande måste göras för att reglera utestående gemenskapens finansiella åtaganden fram till avslutningen av stödet, får kommissionen göra överföringar från en avdelning till en annan, under förutsättning att de berörda anslagen






  — | är avdelade för samma ändamål, eller |
| --- | --- | --- |

(115)

Artikel 181 skall ersättas med följande:

”Artikel 181

1.   När det gäller de fonder som nämns i artikel 155.1 för vilka de grundläggande rättsakterna upphörde att gälla före dagen för tillämpningen av denna förordning får anslag som på så sätt dragits tillbaka i enlighet med artikel 157.1 göras tillgängliga på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel som den själv bär ansvaret för eller till följd av force majeure med betydande konsekvenser för genomförandet av de strukturfondsfinansierade åtgärderna.

2.   Den centrala databas som nämns i artikel 95 skall upprättas senast den 1 januari 2009.

3.   För överföringar av anslag när det gäller driftsutgifter som anges i förordningarna som styr strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för programmeringsperioden 2000–2006 och för vilka gemenskapsbetalningar fortfarande måste göras för att reglera utestående gemenskapens finansiella åtaganden fram till avslutningen av stödet, får kommissionen göra överföringar från en avdelning till en annan, under förutsättning att de berörda anslagen

—

är avdelade för samma ändamål, eller

| — | hänvisar till gemenskapsinitiativ eller tekniskt bistånd och nyskapande åtgärder och överförs till åtgärder av samma natur. |
| --- | --- |

—

hänvisar till gemenskapsinitiativ eller tekniskt bistånd och nyskapande åtgärder och överförs till åtgärder av samma natur.

4.   Artikel 30.3 skall tillämpas för den fond som anges i artikel 148.1 för första gången avseende de betalningar som skall belasta 2008 års budget.”

| (116) | Artikel 185 skall ändras på följande sätt:






  a) | Första meningen i punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”Kommissionen skall anta en rambudgetförordning för de organ som inrättas av gemenskapen, som är juridiska personer och som faktiskt beviljas bidrag som belastar budgeten.” |
| --- | --- | --- |

(116)

Artikel 185 skall ändras på följande sätt:

a)

Första meningen i punkt 1 skall ersättas med följande:

”Kommissionen skall anta en rambudgetförordning för de organ som inrättas av gemenskapen, som är juridiska personer och som faktiskt beviljas bidrag som belastar budgeten.”

| b) | Punkt 4 skall utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 skall utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med dagen för tillämpning av kommissionens förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och senast från och med den 1 maj 2007.

Artikel 1.80 och artikel 1.84-1.94 i denna förordning skall dock tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den ...

På rådets vägnar

Ordförande

...

FÖRKLARINGAR FRÅN INSTITUTIONERNA

1.   Förslag till förklaring från kommissionen om öppenhet och insyn

”Kommissionen åtar sig att i de sektorsspecifika genomförandeförordningarna se till att den information som lämnas om mottagarna av medel från jordbruksfonderna (EJFLU och EAGF) är jämförbar med den som föreskrivs i de sektorsspecifika genomförandeförordningarna för strukturfonderna. Särskilt skall årligen ett adekvat offentliggörande i efterhand säkerställas för de belopp som varje mottagare erhållit från dessa fonder, uppdelade på de viktigaste utgiftskategorierna.”

2.   Förslag till förklaring från kommissionen om finansiering av europeiska politiska partier

”Kommissionen åtar sig att om möjligt före februari 2007 lägga fram ett förslag om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler och finansiering av politiska partier på europeisk nivå genom att införa lämpliga bestämmelser för att från regeln om vinstförbud i artikel 109 i budgetförordningen undanta egna medel, särskilt bidrag och medlemsavgifter som under ett år totalt sett gått in i verksamheten för ett politiskt parti på europeisk nivå och som överstiger 25 procent av den stödberättigade kostnaden som skall bäras av mottagaren enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2004/2003.”

3.   Förslag till förklaring från Europaparlamentet och kommissionen om undantag från budgetförordningen

”Kommissionen och Europaparlamentet åtar sig att upplysa den andra institutionen om alla de undantag från bestämmelserna i budgetförordningen som ingår i de lagstiftningsförslag eller de i ändringsförslag till lagstiftningsförslag som översänds till den lagstiftande myndigheten och redogöra för de särskilda skäl som motiverar sådana undantag.”

---

(1)  EUT C 13, 18.1.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114. Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 2083/2005 (EUT L 333, 20.12.2005, s. 28).

3

(4)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

6

(7)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

7

(8)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

8

(9)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

9

(10)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

10

P6_TA(2006)0558

Förslag till ändringsbudget nr 6/2006

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III - kommissionen (15635/2006 – C6-0441/2006 – 2006/2265(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 272.4 näst sista stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 272.4 näst sista stycket,

| — | med beaktande av Euratom-fördraget, särskilt artikel 177, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Euratom-fördraget, särskilt artikel 177,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 31 oktober 2006 (SEK(2006)1410), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 31 oktober 2006 (SEK(2006)1410),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2006 som rådet fastställde den 30 november 2006 (15635/2006 – C6-0441/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 6/2006 som rådet fastställde den 30 november 2006 (15635/2006 – C6-0441/2006),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0444/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0444/2006),

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 6/2006 syftar till att budgetera en ökning i prognosen för inkomster och en minskning i betalningsbemyndiganden i budgetposterna för rubrikerna 1, 2 och 7, liksom att ändra anmärkningarna i budgetartikel 1 1 1 avseende lagring av socker och i artikel 13 03 08, |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 6/2006 syftar till att budgetera en ökning i prognosen för inkomster och en minskning i betalningsbemyndiganden i budgetposterna för rubrikerna 1, 2 och 7, liksom att ändra anmärkningarna i budgetartikel 1 1 1 avseende lagring av socker och i artikel 13 03 08,

| B. | Ökningen i prognosen för inkomster på 2 667 miljoner EUR och minskning i betalningsbemyndiganden på 4 706 miljoner EUR är ganska betydande, |
| --- | --- |

B.

Ökningen i prognosen för inkomster på 2 667 miljoner EUR och minskning i betalningsbemyndiganden på 4 706 miljoner EUR är ganska betydande,

| C. | Ett antagande av ändringsbudget nr 6/2006 kommer sålunda att medföra att medlemsstaternas avgifter för 2006 kommer att minska med totalt 7 373 miljoner EUR, |
| --- | --- |

C.

Ett antagande av ändringsbudget nr 6/2006 kommer sålunda att medföra att medlemsstaternas avgifter för 2006 kommer att minska med totalt 7 373 miljoner EUR,

| D. | Den ständigt återkommande och systematiska undervärderingen av inkomster, med alla de konsekvenser detta får, är en fråga som förtjänar ytterligare granskning, |
| --- | --- |

D.

Den ständigt återkommande och systematiska undervärderingen av inkomster, med alla de konsekvenser detta får, är en fråga som förtjänar ytterligare granskning,

| E. | Den låga nivån på genomförandet av betalningar som antagits i det årliga budgetförfarandet förblir en ständig källa till oro, |
| --- | --- |

E.

Den låga nivån på genomförandet av betalningar som antagits i det årliga budgetförfarandet förblir en ständig källa till oro,

| F. | Budget myndighetens två grenar har nått en överenskommelse om budgeten för 2007, inklusive nivån på betalningarna, |
| --- | --- |

F.

Budget myndighetens två grenar har nått en överenskommelse om budgeten för 2007, inklusive nivån på betalningarna,

| G. | Ändrings budget 6/2006 har, på grund av dess effekter på nivån på betalningarna i budgeten för 2007, inkluderats i denna överenskommelse, |
| --- | --- |

G.

Ändrings budget 6/2006 har, på grund av dess effekter på nivån på betalningarna i budgeten för 2007, inkluderats i denna överenskommelse,

| 1. | Europaparlamentet påminner kommissionen om dess ansvar att göra sitt yttersta för att genomföra de betalningar i enlighet med vad som antagits av budgetmyndigheten inom ramen för det årliga budgetförfarandet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner kommissionen om dess ansvar att göra sitt yttersta för att genomföra de betalningar i enlighet med vad som antagits av budgetmyndigheten inom ramen för det årliga budgetförfarandet;

| 2. | Europaparlamentet har beslutat att utan ändringar godkänna rådets förslag till ändringsbudget; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet har beslutat att utan ändringar godkänna rådets förslag till ändringsbudget;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 78, 15.3.2006.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

P6_TA(2006)0559

Samordning av vissa bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller sändningsverksamhet för television ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (KOM(2005)0646 – C6-0443/2005 – 2005/0260(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0646) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0646) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2, 47.2 och artikel 55 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0443/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2, 47.2 och artikel 55 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0443/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0399/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0399/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0260

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 och artikel 55,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv 89/552/EEG (4) samordnas vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. Ny teknik för överföring av audiovisuella medietjänster har emellertid gjort det nödvändigt att ändra den rättsliga ramen för att ta hänsyn till
  informations- och kommunikationsteknikens spridning

  och den tekniska utvecklingen samt till att affärsverksamheten påverkas av den ändrade strukturen, i synnerhet när det gäller finansieringen av kommersiell sändningsverksamhet, och för att garantera optimala konkurrensvillkor
  och säkerheten om rättsläget
  för informationsteknik, mediabranschen och medietjänster i Europa
  , samt respekten för kulturell och språklig mångfald
  .
  Dessa lagar och andra författningar bör vara så diskreta och enkla som möjligt för ett ge nya och befintliga audiovisuella medietjänster möjlighet att utvecklas och blomstra, och därigenom skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt, innovation och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv 89/552/EEG (4) samordnas vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. Ny teknik för överföring av audiovisuella medietjänster har emellertid gjort det nödvändigt att ändra den rättsliga ramen för att ta hänsyn till
  informations- och kommunikationsteknikens spridning

  och den tekniska utvecklingen samt till att affärsverksamheten påverkas av den ändrade strukturen, i synnerhet när det gäller finansieringen av kommersiell sändningsverksamhet, och för att garantera optimala konkurrensvillkor
  och säkerheten om rättsläget
  för informationsteknik, mediabranschen och medietjänster i Europa
  , samt respekten för kulturell och språklig mångfald
  .
  Dessa lagar och andra författningar bör vara så diskreta och enkla som möjligt för ett ge nya och befintliga audiovisuella medietjänster möjlighet att utvecklas och blomstra, och därigenom skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt, innovation och kulturell mångfald.

| (2) | Medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television samordnas redan i dag genom direktiv 89/552/EEG, medan reglerna för annan verksamhet,
  som beställtjänster
  ,
  har samordnats endast när det gäller distribution enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

   (5)

  (ramdirektiv) och när det gäller handel enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”)

   (6)

  . För krav som avser de nya audiovisuella medietjänsternas innehåll gäller fortfarande medlemsstaternas lagstiftning. Vissa av dessa skillnader hindrar
  den fria rörligheten för den här typen av tjänster inom Europeiska unionen och
  kan
  snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television samordnas redan i dag genom direktiv 89/552/EEG, medan reglerna för annan verksamhet,
  som beställtjänster
  ,
  har samordnats endast när det gäller distribution enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

   (5)

  (ramdirektiv) och när det gäller handel enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”)

   (6)

  . För krav som avser de nya audiovisuella medietjänsternas innehåll gäller fortfarande medlemsstaternas lagstiftning. Vissa av dessa skillnader hindrar
  den fria rörligheten för den här typen av tjänster inom Europeiska unionen och
  kan
  snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

| (3) | De audiovisuella
  medietjänsterna är i lika hög grad kulturella som ekonomiska varor. Deras växande betydelse för
  samhälle
  och
  demokrati
  , särskilt som garanter för informationsfrihet, åsiktsmångfald, mediepluralism, utbildning
  och kultur
  ,
  gör det berättigat
  att
  särskilda regler för dessa tjänster
  tillämpas och efterlevs för att i synnerhet upprätthålla de grundläggande fri- och rättigheterna som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, Europakonventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och Förenta Nationernas konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och för att garantera att minderåriga, utsatta och funktionshindrade personer skyddas
  . |
| --- | --- |

(3)

De audiovisuella
  medietjänsterna är i lika hög grad kulturella som ekonomiska varor. Deras växande betydelse för
  samhälle
  och
  demokrati
  , särskilt som garanter för informationsfrihet, åsiktsmångfald, mediepluralism, utbildning
  och kultur
  ,
  gör det berättigat
  att
  särskilda regler för dessa tjänster
  tillämpas och efterlevs för att i synnerhet upprätthålla de grundläggande fri- och rättigheterna som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, Europakonventionen om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och Förenta Nationernas konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och för att garantera att minderåriga, utsatta och funktionshindrade personer skyddas
  .

| (4) | I sina resolutioner av den 1 december 2005 om förberedelserna inför WTO:s sjätte ministerkonferens i Hongkong (7) och av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (8) kräver Europaparlamentet att de viktigaste offentliga tjänsterna som hälsovård, utbildning och audiovisuella tjänster bör undantas från liberaliseringen inom ramen för förhandlingsrundan om GATS. I sin resolution av den 27 april 2006 om förslaget till rådets beslut om ingående av Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck (9) stödde parlamentet UNESCO:s konvention, där det i synnerhet fastställs att ”kulturella aktiviteter, varor och tjänster är av både ekonomisk och kulturell art eftersom de är bärare av identiteter, värderingar och betydelser och därför inte bör behandlas som om de enbart hade ett handelsvärde”. |
| --- | --- |

(4)

I sina resolutioner av den 1 december 2005 om förberedelserna inför WTO:s sjätte ministerkonferens i Hongkong (7) och av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (8) kräver Europaparlamentet att de viktigaste offentliga tjänsterna som hälsovård, utbildning och audiovisuella tjänster bör undantas från liberaliseringen inom ramen för förhandlingsrundan om GATS. I sin resolution av den 27 april 2006 om förslaget till rådets beslut om ingående av Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck (9) stödde parlamentet UNESCO:s konvention, där det i synnerhet fastställs att ”kulturella aktiviteter, varor och tjänster är av både ekonomisk och kulturell art eftersom de är bärare av identiteter, värderingar och betydelser och därför inte bör behandlas som om de enbart hade ett handelsvärde”.

| (5) | Medieundervisningen bör, i enlighet med vad som föreskrivs i Europarådets rekommendation 1466 (2000), förse medborgarna med de redskap som de behöver för att kritiskt tolka och använda den allt större mängd information som de konfronteras med. Genom denna inlärningsprocess kommer medborgarna att lära sig att formulera meddelanden och välja de lämpligaste medierna för spridning av dem, vilket innebär att de till fullo kan utöva sin rätt till informationsfrihet och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

(5)

Medieundervisningen bör, i enlighet med vad som föreskrivs i Europarådets rekommendation 1466 (2000), förse medborgarna med de redskap som de behöver för att kritiskt tolka och använda den allt större mängd information som de konfronteras med. Genom denna inlärningsprocess kommer medborgarna att lära sig att formulera meddelanden och välja de lämpligaste medierna för spridning av dem, vilket innebär att de till fullo kan utöva sin rätt till informationsfrihet och yttrandefrihet.

| (6) | Traditionella audiovisuella medietjänster
  som TV
  och nya
  audiovisuella
  beställtjänster
  i media
  kan skapa många arbetstillfällen i Europeiska unionen, särskilt i små och medelstora företag, och främja ekonomisk tillväxt och investeringar.
  Samtidigt som man bör minnas betydelsen av jämlika konkurrensvillkor och en genuin europeisk marknad för sändningsverksamhet bör de grundläggande principerna för den gemensamma marknaden, som konkurrenslagstiftningen och lika möjligheter, efterlevas i syfte att säkra öppenhet och förutsebarhet på mediemarknaderna och låga hinder för tillträde. |
| --- | --- |

(6)

Traditionella audiovisuella medietjänster
  som TV
  och nya
  audiovisuella
  beställtjänster
  i media
  kan skapa många arbetstillfällen i Europeiska unionen, särskilt i små och medelstora företag, och främja ekonomisk tillväxt och investeringar.
  Samtidigt som man bör minnas betydelsen av jämlika konkurrensvillkor och en genuin europeisk marknad för sändningsverksamhet bör de grundläggande principerna för den gemensamma marknaden, som konkurrenslagstiftningen och lika möjligheter, efterlevas i syfte att säkra öppenhet och förutsebarhet på mediemarknaderna och låga hinder för tillträde.

| (7) | Det råder osäkerhet om rättsläget för europeiska företag som tillhandahåller medietjänster, och de omfattas av olika konkurrensvillkor i samband med nya beställtjänster; det är därför nödvändigt att se till att
  alla
  audiovisuella medietjänster
  , både linjära och icke-linjära,
  omfattas av åtminstone en grunduppsättning samordnade regler,
  oavsett om tjänsterna sänds enligt en fastställd programtablå eller per beställning,
  för att förhindra snedvridning av konkurrensen
  ,
  öka säkerheten om rättsläget
  , bidra till att fullborda den inre marknaden och underlätta framväxten av ett gemensamt informationsområde, bland annat i syfte att garantera en tillräcklig skyddsnivå för minderåriga, utsatta och funktionshindrade och garantera respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna
  .
  De grundläggande principerna i direktiv 89/552/EEG, dvs. principen om den sändande staten och gemensamma minimistandarder, har fått genomslag och bör därför bibehållas. |
| --- | --- |

(7)

Det råder osäkerhet om rättsläget för europeiska företag som tillhandahåller medietjänster, och de omfattas av olika konkurrensvillkor i samband med nya beställtjänster; det är därför nödvändigt att se till att
  alla
  audiovisuella medietjänster
  , både linjära och icke-linjära,
  omfattas av åtminstone en grunduppsättning samordnade regler,
  oavsett om tjänsterna sänds enligt en fastställd programtablå eller per beställning,
  för att förhindra snedvridning av konkurrensen
  ,
  öka säkerheten om rättsläget
  , bidra till att fullborda den inre marknaden och underlätta framväxten av ett gemensamt informationsområde, bland annat i syfte att garantera en tillräcklig skyddsnivå för minderåriga, utsatta och funktionshindrade och garantera respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna
  .
  De grundläggande principerna i direktiv 89/552/EEG, dvs. principen om den sändande staten och gemensamma minimistandarder, har fått genomslag och bör därför bibehållas.

| (8) | Kommissionen har antagit ett meddelande om framtiden för den europeiska lagstiftningen på det audiovisuella området (10). Där betonas att regleringspolitiken inom detta område måste värna vissa allmänna intressen, som kulturell mångfald, rätt till information
  , behovet av mediepluralism
  , skydd av minderåriga
  ,
  konsumentskydd
  och åtgärder för ökad medvetenhet och ökade mediekunskaper hos allmänheten samt principen om tillgänglighet för alla, även för de mest missgynnade grupperna
  , nu och i framtiden. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har antagit ett meddelande om framtiden för den europeiska lagstiftningen på det audiovisuella området (10). Där betonas att regleringspolitiken inom detta område måste värna vissa allmänna intressen, som kulturell mångfald, rätt till information
  , behovet av mediepluralism
  , skydd av minderåriga
  ,
  konsumentskydd
  och åtgärder för ökad medvetenhet och ökade mediekunskaper hos allmänheten samt principen om tillgänglighet för alla, även för de mest missgynnade grupperna
  , nu och i framtiden.

| (9) | Det är mycket viktigt att privata och offentliga programföretag verkar sida vid sida på den audiovisuella mediemarknaden, där offentliga programföretag i lika måtto kan dra nytta av den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

(9)

Det är mycket viktigt att privata och offentliga programföretag verkar sida vid sida på den audiovisuella mediemarknaden, där offentliga programföretag i lika måtto kan dra nytta av den digitala ekonomin.

| (10) | Principen om ursprungsland spelar en avgörande roll för framväxten av en alleuropeisk audiovisuell marknad med en stark industri som producerar europeiskt innehåll. Dessutom garanterar principen tittarens rätt att välja ur ett stort urval europeiska program. |
| --- | --- |

(10)

Principen om ursprungsland spelar en avgörande roll för framväxten av en alleuropeisk audiovisuell marknad med en stark industri som producerar europeiskt innehåll. Dessutom garanterar principen tittarens rätt att välja ur ett stort urval europeiska program.

| (11) | Kommissionen har antagit initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” (11) som syftar till att främja tillväxt och sysselsättning inom IT- och mediabranschen. Initiativet i2010 är en övergripande strategi som skall underlätta
  produktionen av europeiskt innehåll,
  den digitala ekonomins
  och informations- och kommunikationsteknikens
  utveckling, mot bakgrund av konvergensen mellan IT- och medietjänster, nät och utrustning, genom att modernisera och utnyttja alla medel som EU förfogar över: lagstiftning, forskning och partnerskap med branschen. Kommissionen har förbundit sig att skapa en enhetlig ram för den inre marknaden för IT-tjänster och medietjänster, genom att modernisera den rättsliga ramen för audiovisuella tjänster; detta arbete inleddes med kommissionens förslag från 2005 om att modernisera direktiv

  89/552/EEG och omarbeta det till ett direktiv om audiovisuella medietjänster
  .
  Målsättningen med i2010 kommer i princip att uppnås genom att branschen får utvecklas med ett minimum av reglering, och genom att små, nystartade företag – vilka bär på fröet till välstånd och sysselsättning i framtiden – ges möjlighet att blomstra, och därigenom förnya och skapa nya arbetstillfällen på en avreglerad marknad. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har antagit initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” (11) som syftar till att främja tillväxt och sysselsättning inom IT- och mediabranschen. Initiativet i2010 är en övergripande strategi som skall underlätta
  produktionen av europeiskt innehåll,
  den digitala ekonomins
  och informations- och kommunikationsteknikens
  utveckling, mot bakgrund av konvergensen mellan IT- och medietjänster, nät och utrustning, genom att modernisera och utnyttja alla medel som EU förfogar över: lagstiftning, forskning och partnerskap med branschen. Kommissionen har förbundit sig att skapa en enhetlig ram för den inre marknaden för IT-tjänster och medietjänster, genom att modernisera den rättsliga ramen för audiovisuella tjänster; detta arbete inleddes med kommissionens förslag från 2005 om att modernisera direktiv

  89/552/EEG och omarbeta det till ett direktiv om audiovisuella medietjänster
  .
  Målsättningen med i2010 kommer i princip att uppnås genom att branschen får utvecklas med ett minimum av reglering, och genom att små, nystartade företag – vilka bär på fröet till välstånd och sysselsättning i framtiden – ges möjlighet att blomstra, och därigenom förnya och skapa nya arbetstillfällen på en avreglerad marknad.

| (12) | Den 6 september 2005 antog Europaparlamentet en resolution om tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i direktiv 89/552/EEG, ändrat genom direktiv 97/36/EG, för perioden 2001–2002 (12). I
  denna resolution, liksom i resolutionen om television utan gränser av den 4 september 2003

   (13)

  , förespråkar parlamentet
  att det gällande direktivet om television utan gränser skall anpassas till de strukturella förändringarna och den tekniska utvecklingen, men att de underliggande principerna skall ligga fast eftersom de fortfarande är relevanta. I resolutionen stöds i princip det allmänna tillvägagångssättet med grundläggande regler som omfattar alla audiovisuella medietjänster och kompletterande regler som omfattar linjära tjänster (”sändningsverksamhet”). |
| --- | --- |

(12)

Den 6 september 2005 antog Europaparlamentet en resolution om tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i direktiv 89/552/EEG, ändrat genom direktiv 97/36/EG, för perioden 2001–2002 (12). I
  denna resolution, liksom i resolutionen om television utan gränser av den 4 september 2003

   (13)

  , förespråkar parlamentet
  att det gällande direktivet om television utan gränser skall anpassas till de strukturella förändringarna och den tekniska utvecklingen, men att de underliggande principerna skall ligga fast eftersom de fortfarande är relevanta. I resolutionen stöds i princip det allmänna tillvägagångssättet med grundläggande regler som omfattar alla audiovisuella medietjänster och kompletterande regler som omfattar linjära tjänster (”sändningsverksamhet”).

| (13) | Det här direktivet ökar överensstämmelsen med de grundläggande rättigheterna och
  syftar till att inlemma de principer, rättigheter och friheter
  som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11. I detta
  syfte bör medlemsstaterna inrätta en eller flera oberoende tillsynsmyndigheter om de inte redan gjort detta. Dessa myndigheter bör vara garanter för respekten för de grundläggande rättigheterna i samband med tillhandahållande av audiovisuella medietjänster. Det är upp till medlemsstaterna att besluta om det är bättre att ha en enda tillsynsmyndighet för alla audiovisuella medietjänster eller olika myndigheter för varje tjänstekategori (linjära eller icke-linjära tjänster). För övrigt
  hindrar direktivet inte på något sätt medlemsstaterna från att tillämpa sina konstitutionella bestämmelser
  eller regelverk
  om pressfrihet och yttrandefrihet i medierna. |
| --- | --- |

(13)

Det här direktivet ökar överensstämmelsen med de grundläggande rättigheterna och
  syftar till att inlemma de principer, rättigheter och friheter
  som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11. I detta
  syfte bör medlemsstaterna inrätta en eller flera oberoende tillsynsmyndigheter om de inte redan gjort detta. Dessa myndigheter bör vara garanter för respekten för de grundläggande rättigheterna i samband med tillhandahållande av audiovisuella medietjänster. Det är upp till medlemsstaterna att besluta om det är bättre att ha en enda tillsynsmyndighet för alla audiovisuella medietjänster eller olika myndigheter för varje tjänstekategori (linjära eller icke-linjära tjänster). För övrigt
  hindrar direktivet inte på något sätt medlemsstaterna från att tillämpa sina konstitutionella bestämmelser
  eller regelverk
  om pressfrihet och yttrandefrihet i medierna.

| (14) | Kravet att den sändande medlemsstaten skall garantera att nationell rätt följs enligt samordningen i detta direktiv är enligt gemenskapsrätten tillräckligt för att garantera fri rörlighet för audiovisuella medietjänster utan sekundär kontroll på samma grunder i den mottagande medlemsstaten; den mottagande medlemsstaten får emellertid i undantagsfall och på särskilda villkor göra undantag från detta krav vid allvarliga överträdelser av artiklarna 3d, 3e, 22.1 och 22.2 i direktiv 89/552/EEG, med hänsyn till det faktum att respekten för grundläggande rättigheter utgör en integrerad del av gemenskapsrättens allmänna principer. |
| --- | --- |

(14)

Kravet att den sändande medlemsstaten skall garantera att nationell rätt följs enligt samordningen i detta direktiv är enligt gemenskapsrätten tillräckligt för att garantera fri rörlighet för audiovisuella medietjänster utan sekundär kontroll på samma grunder i den mottagande medlemsstaten; den mottagande medlemsstaten får emellertid i undantagsfall och på särskilda villkor göra undantag från detta krav vid allvarliga överträdelser av artiklarna 3d, 3e, 22.1 och 22.2 i direktiv 89/552/EEG, med hänsyn till det faktum att respekten för grundläggande rättigheter utgör en integrerad del av gemenskapsrättens allmänna principer.

| (15) | Genom ramdirektivet inrättades en enhetlig rättslig ram för samtliga överföringsnät och -tjänster. Artikel 1.3 i
  det direktivet
  påverkar dock
  inte de åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att arbeta för mål som avser allmänintresset, särskilt när det gäller reglering av innehåll och audiovisuell politik
  i syfte att skilja åt reglering av överföring från reglering av innehåll
  . |
| --- | --- |

(15)

Genom ramdirektivet inrättades en enhetlig rättslig ram för samtliga överföringsnät och -tjänster. Artikel 1.3 i
  det direktivet
  påverkar dock
  inte de åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att arbeta för mål som avser allmänintresset, särskilt när det gäller reglering av innehåll och audiovisuell politik
  i syfte att skilja åt reglering av överföring från reglering av innehåll
  .

| (16) | Direktivet om elektronisk handel innehåller inte några specifika, innehållsmässiga bestämmelser om audiovisuella medietjänster och ger medlemsstaterna möjlighet att genom beslut från fall till fall göra undantag från principen om ursprungsland för vissa frågor av allmänt intresse och i enlighet med ett notifieringsförfarande. Eftersom det krävs ytterligare minimistandarder för icke-linjära audiovisuella medietjänster i syfte att skydda minderåriga och främja den kulturella mångfalden, utvidgas området för den harmoniserade gemenskapsrätten i detta direktiv. På dessa områden bygger det här direktivet på direktivet om elektronisk handel såtillvida att det omfattar en särskild undergrupp av icke-linjära audiovisuella medietjänster som har en särskild betydelse för samhället och som karakteriseras av sin kulturella dimension. För dessa tjänster är samordningen av nationella bestämmelser mer omfattande och den inre marknaden mer fullständig. |
| --- | --- |

(16)

Direktivet om elektronisk handel innehåller inte några specifika, innehållsmässiga bestämmelser om audiovisuella medietjänster och ger medlemsstaterna möjlighet att genom beslut från fall till fall göra undantag från principen om ursprungsland för vissa frågor av allmänt intresse och i enlighet med ett notifieringsförfarande. Eftersom det krävs ytterligare minimistandarder för icke-linjära audiovisuella medietjänster i syfte att skydda minderåriga och främja den kulturella mångfalden, utvidgas området för den harmoniserade gemenskapsrätten i detta direktiv. På dessa områden bygger det här direktivet på direktivet om elektronisk handel såtillvida att det omfattar en särskild undergrupp av icke-linjära audiovisuella medietjänster som har en särskild betydelse för samhället och som karakteriseras av sin kulturella dimension. För dessa tjänster är samordningen av nationella bestämmelser mer omfattande och den inre marknaden mer fullständig.

| (17) | Inga bestämmelser i detta direktiv bör ålägga eller uppmuntra medlemsstaterna att införa nya licens- eller tillståndssystem
  på området för audiovisuella medier
  . |
| --- | --- |

(17)

Inga bestämmelser i detta direktiv bör ålägga eller uppmuntra medlemsstaterna att införa nya licens- eller tillståndssystem
  på området för audiovisuella medier
  .

| (18) | Definitionen av audiovisuella medietjänster täcker alla audiovisuella massmedietjänster
  vilkas innehåll är lämpliga för TV-sändning oberoende av plattform för tillhandahållandet
  , oavsett om
  leverantörens redaktionella tillvägagångssätt och ansvar återspeglas genom
  en programtablå eller
  en katalog över utbudet
  . Tillämpningsområdet begränsas dock till tjänster enligt definitionen i fördraget, vilket innebär att det omfattar alla typer av ekonomisk verksamhet, även public serviceföretagens verksamhet
  . Det ekonomiska elementet skall vara avsevärt för att tillämpning av detta direktiv skall vara motiverad. Ekonomisk verksamhet tillhandahålls normalt mot betalning och grundar sig på en viss tid och kontinuitet, och bedömningen av det ekonomiska elementet bör göras enligt ursprungslandets kriterier och bestämmelser. Definitionen av audiovisuella medietjänster omfattar således
  inte verksamhet utan ekonomiska syften som
  vanligtvis inte tillhandahålls mot ersättning, t.ex. webbloggar och andra innehåll som användaren skapar, och alla former av privat korrespondens, såsom e-post och
  privata webbplatser. |
| --- | --- |

(18)

Definitionen av audiovisuella medietjänster täcker alla audiovisuella massmedietjänster
  vilkas innehåll är lämpliga för TV-sändning oberoende av plattform för tillhandahållandet
  , oavsett om
  leverantörens redaktionella tillvägagångssätt och ansvar återspeglas genom
  en programtablå eller
  en katalog över utbudet
  . Tillämpningsområdet begränsas dock till tjänster enligt definitionen i fördraget, vilket innebär att det omfattar alla typer av ekonomisk verksamhet, även public serviceföretagens verksamhet
  . Det ekonomiska elementet skall vara avsevärt för att tillämpning av detta direktiv skall vara motiverad. Ekonomisk verksamhet tillhandahålls normalt mot betalning och grundar sig på en viss tid och kontinuitet, och bedömningen av det ekonomiska elementet bör göras enligt ursprungslandets kriterier och bestämmelser. Definitionen av audiovisuella medietjänster omfattar således
  inte verksamhet utan ekonomiska syften som
  vanligtvis inte tillhandahålls mot ersättning, t.ex. webbloggar och andra innehåll som användaren skapar, och alla former av privat korrespondens, såsom e-post och
  privata webbplatser.

| (19) | Definitionen av audiovisuella medietjänster täcker massmedier
  med redaktionellt ansvar
  i deras informativa, underhållande och utbildande funktion
  för allmänheten, och inbegriper audiovisuella kommersiella meddelanden
  , men utesluter alla former av privat korrespondens, som e-postmeddelanden som sänds till ett begränsat antal mottagare. Definitionen utesluter också alla tjänster
  vilkas huvudsakliga syfte inte är
  distribution av audiovisuellt innehåll, dvs. när det audiovisuella innehållet enbart är en sidoeffekt av tjänsten. Ett exempel är webbplatser som innehåller audiovisuella element som endast är av underordnad betydelse, t.ex. animerade grafiska element, små reklaminslag eller information om en produkt eller tjänst som inte är av audiovisuell art.
  I enlighet med direktivet om elektronisk handel är även hasardspel med en insats som representerar ett penningvärde undantagna, inklusive lotterier och vadslagning, under förutsättning att det huvudsakliga syftet med dessa inte är att distribuera audiovisuellt innehåll. Hit hör även online-spel och sökmotorer förutsatt att deras huvudsakliga syfte inte är att distribuera audiovisuellt innehåll. |
| --- | --- |

(19)

Definitionen av audiovisuella medietjänster täcker massmedier
  med redaktionellt ansvar
  i deras informativa, underhållande och utbildande funktion
  för allmänheten, och inbegriper audiovisuella kommersiella meddelanden
  , men utesluter alla former av privat korrespondens, som e-postmeddelanden som sänds till ett begränsat antal mottagare. Definitionen utesluter också alla tjänster
  vilkas huvudsakliga syfte inte är
  distribution av audiovisuellt innehåll, dvs. när det audiovisuella innehållet enbart är en sidoeffekt av tjänsten. Ett exempel är webbplatser som innehåller audiovisuella element som endast är av underordnad betydelse, t.ex. animerade grafiska element, små reklaminslag eller information om en produkt eller tjänst som inte är av audiovisuell art.
  I enlighet med direktivet om elektronisk handel är även hasardspel med en insats som representerar ett penningvärde undantagna, inklusive lotterier och vadslagning, under förutsättning att det huvudsakliga syftet med dessa inte är att distribuera audiovisuellt innehåll. Hit hör även online-spel och sökmotorer förutsatt att deras huvudsakliga syfte inte är att distribuera audiovisuellt innehåll.

| (20) | Som TV-sändningar, det vill säga linjära tjänster, betraktas för närvarande i synnerhet analoga och digitala TV-sändningar, ”live streaming” (direktuppspelning), ”web-casting” (webbutsändning) och falsk beställ-TV, medan exempelvis beställvideo hör till beställtjänsterna, dvs. de icke-linjära tjänsterna. För linjära audiovisuella medietjänster eller TV-program som en leverantör av medietjänster dessutom tillhandahåller såsom icke-linjära tjänster samtidigt eller vid en annan tidpunkt betraktas direktivets krav vara tillämpliga endast avseende linjär sändning. När olika delar av en tjänst emellertid erbjuds jämsides med varandra, utan att någon enskild del är klart underordnad i förhållande till en annan, bör direktivet fortfarande gälla de identifierbara delar av tjänsten som uppfyller alla kriterier för en audiovisuell medietjänst. |
| --- | --- |

(20)

Som TV-sändningar, det vill säga linjära tjänster, betraktas för närvarande i synnerhet analoga och digitala TV-sändningar, ”live streaming” (direktuppspelning), ”web-casting” (webbutsändning) och falsk beställ-TV, medan exempelvis beställvideo hör till beställtjänsterna, dvs. de icke-linjära tjänsterna. För linjära audiovisuella medietjänster eller TV-program som en leverantör av medietjänster dessutom tillhandahåller såsom icke-linjära tjänster samtidigt eller vid en annan tidpunkt betraktas direktivets krav vara tillämpliga endast avseende linjär sändning. När olika delar av en tjänst emellertid erbjuds jämsides med varandra, utan att någon enskild del är klart underordnad i förhållande till en annan, bör direktivet fortfarande gälla de identifierbara delar av tjänsten som uppfyller alla kriterier för en audiovisuell medietjänst.

| (21) | Definitionerna i detta direktiv,, i synnerhet definitionerna av sändningsverksamhet för TV, linjära tjänster och icke-linjära tjänster, fastställs endast i detta direktiv och i direktiv 89/552/EEG och påverkar inte de grundläggande rättigheterna i lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter. Tillämpningsområdet och ordningen för dessa rättigheter påverkas inte av dessa definitioner och regleras fortsättningsvis separat i den relevanta lagstiftningen. |
| --- | --- |

(21)

Definitionerna i detta direktiv,, i synnerhet definitionerna av sändningsverksamhet för TV, linjära tjänster och icke-linjära tjänster, fastställs endast i detta direktiv och i direktiv 89/552/EEG och påverkar inte de grundläggande rättigheterna i lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter. Tillämpningsområdet och ordningen för dessa rättigheter påverkas inte av dessa definitioner och regleras fortsättningsvis separat i den relevanta lagstiftningen.

| (22) | Direktivet omfattar inte nätupplagor av tidningar och tidskrifter. |
| --- | --- |

(22)

Direktivet omfattar inte nätupplagor av tidningar och tidskrifter.

| (23) | Enligt detta direktiv avser
  begreppet ”audiovisuell” rörliga bilder med eller utan ljud, vilket innefattar filmer utan ljud men inte ljudöverföring eller
  radiotjänster
  . |
| --- | --- |

(23)

Enligt detta direktiv avser
  begreppet ”audiovisuell” rörliga bilder med eller utan ljud, vilket innefattar filmer utan ljud men inte ljudöverföring eller
  radiotjänster
  .

| (24) | En audiovisuell medietjänst består av program, dvs. en separat ordningsföljd av rörliga bilder med eller utan ljud, som omfattas av ett redaktionellt ansvar och som en leverantör av medietjänster antingen distribuerar enligt ett fast tidsschema eller i form av en katalog. |
| --- | --- |

(24)

En audiovisuell medietjänst består av program, dvs. en separat ordningsföljd av rörliga bilder med eller utan ljud, som omfattas av ett redaktionellt ansvar och som en leverantör av medietjänster antingen distribuerar enligt ett fast tidsschema eller i form av en katalog.

| (25) | Begreppet redaktionellt ansvar är grundläggande för definitionen av leverantören av medietjänster och därmed för definitionen av audiovisuella medietjänster.
  Redaktionellt ansvar innebär en behörighet för att sammanställa och organisera innehållet i ett audiovisuellt utbud på professionell basis. Detta kan omfatta enskilt innehåll eller en sammanställning av innehåll. Uppläggningen av programtablåer för TV-sändningar sköts under redaktionellt ansvar och likaså utbudet av program i samband med icke-linjära tjänster.
  Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av de undantag från ansvar som fastställs i direktivet om elektronisk handel. |
| --- | --- |

(25)

Begreppet redaktionellt ansvar är grundläggande för definitionen av leverantören av medietjänster och därmed för definitionen av audiovisuella medietjänster.
  Redaktionellt ansvar innebär en behörighet för att sammanställa och organisera innehållet i ett audiovisuellt utbud på professionell basis. Detta kan omfatta enskilt innehåll eller en sammanställning av innehåll. Uppläggningen av programtablåer för TV-sändningar sköts under redaktionellt ansvar och likaså utbudet av program i samband med icke-linjära tjänster.
  Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av de undantag från ansvar som fastställs i direktivet om elektronisk handel.

| (26) | Enbart teknisk överföring av en jordbunden eller satellitbaserad audiovisuell medietjänst kan inte i sig ge skäl för status som leverantör av medietjänster i enlighet med detta direktiv, det samma gäller även om det fattas ett beslut om urval såvida en tredje part entydigt anges som redaktionellt ansvarig. |
| --- | --- |

(26)

Enbart teknisk överföring av en jordbunden eller satellitbaserad audiovisuell medietjänst kan inte i sig ge skäl för status som leverantör av medietjänster i enlighet med detta direktiv, det samma gäller även om det fattas ett beslut om urval såvida en tredje part entydigt anges som redaktionellt ansvarig.

| (27) | De kriterier för definitionen av audiovisuella medietjänster som anges i artikel 1 a i detta direktiv och som utvidgas i skälen 18–26 i direktiv 89/552/EEC, måste uppfyllas samtidigt. |
| --- | --- |

(27)

De kriterier för definitionen av audiovisuella medietjänster som anges i artikel 1 a i detta direktiv och som utvidgas i skälen 18–26 i direktiv 89/552/EEC, måste uppfyllas samtidigt.

| (28) | Utöver reklam och teleshopping (även kallat TV-köp) införs en bredare definition av audiovisuell marknadskommunikation. Den omfattar rörliga bilder med eller utan ljud som
  sänds som en del av en audiovisuell medietjänst och utgör en del av eller
  åtföljer
  program
  och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor, tjänster eller bild från en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet; därför omfattar den inte samhällsinformation och välgörenhetsinslag som sänds utan avgift. |
| --- | --- |

(28)

Utöver reklam och teleshopping (även kallat TV-köp) införs en bredare definition av audiovisuell marknadskommunikation. Den omfattar rörliga bilder med eller utan ljud som
  sänds som en del av en audiovisuell medietjänst och utgör en del av eller
  åtföljer
  program
  och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor, tjänster eller bild från en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet; därför omfattar den inte samhällsinformation och välgörenhetsinslag som sänds utan avgift.

| (29) | Principen om ursprungsland är fortfarande central för direktiv 89/552/EEG, eftersom den är grundläggande för skapandet av en inre marknad. Denna princip måste därför tillämpas på alla audiovisuella medietjänster för att ge leverantörerna av medietjänster den säkerhet om rättsläget som är en förutsättning för nya affärsmodeller och utbyggnaden av den här typen av tjänster. Den är också nödvändig för att garantera den fria rörligheten för information och audiovisuella program på den inre marknaden.
  Att principen om ursprungsland tillämpas kan inte utesluta att man, för att trygga förutsättningarna för konkurrens på lika villkor, överväger kriterier om var resurserna för en tjänst har sitt ursprung. |
| --- | --- |

(29)

Principen om ursprungsland är fortfarande central för direktiv 89/552/EEG, eftersom den är grundläggande för skapandet av en inre marknad. Denna princip måste därför tillämpas på alla audiovisuella medietjänster för att ge leverantörerna av medietjänster den säkerhet om rättsläget som är en förutsättning för nya affärsmodeller och utbyggnaden av den här typen av tjänster. Den är också nödvändig för att garantera den fria rörligheten för information och audiovisuella program på den inre marknaden.
  Att principen om ursprungsland tillämpas kan inte utesluta att man, för att trygga förutsättningarna för konkurrens på lika villkor, överväger kriterier om var resurserna för en tjänst har sitt ursprung.

| (30) | För att en stark, konkurrenskraftig och integrerad europeisk audiovisuell industri och en ökad mediepluralism i hela Europeiska unionen skall främjas är det avgörande att varje leverantör av audiovisuella medietjänster bör omfattas av en enda medlemsstats jurisdiktion och att informationsmångfalden bör vara en grundläggande princip i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(30)

För att en stark, konkurrenskraftig och integrerad europeisk audiovisuell industri och en ökad mediepluralism i hela Europeiska unionen skall främjas är det avgörande att varje leverantör av audiovisuella medietjänster bör omfattas av en enda medlemsstats jurisdiktion och att informationsmångfalden bör vara en grundläggande princip i Europeiska unionen.

| (31) | Det är därför av väsentlig betydelse att medlemsstaterna, exempelvis med hjälp av åtgärder som tryggar tillgången till utbudet av audiovisuella medietjänster av allmänt intresse utan diskriminering (till exempel genom föreskrifter om sändningsplikt), förhindrar uppkomst av dominerande ställning som skulle kunna leda till att mångfalden och informationsfriheten begränsas, både i medierna och i informationssektorn överlag. |
| --- | --- |

(31)

Det är därför av väsentlig betydelse att medlemsstaterna, exempelvis med hjälp av åtgärder som tryggar tillgången till utbudet av audiovisuella medietjänster av allmänt intresse utan diskriminering (till exempel genom föreskrifter om sändningsplikt), förhindrar uppkomst av dominerande ställning som skulle kunna leda till att mångfalden och informationsfriheten begränsas, både i medierna och i informationssektorn överlag.

| (32) | Den tekniska utvecklingen, särskilt i fråga om digitala satellitprogram, medför att de kompletterande kriterierna måste ändras för att garantera en ändamålsenlig reglering och ett effektivt genomförande samt ge aktörerna verklig makt över innehållet i en audiovisuell
  medietjänst
  . |
| --- | --- |

(32)

Den tekniska utvecklingen, särskilt i fråga om digitala satellitprogram, medför att de kompletterande kriterierna måste ändras för att garantera en ändamålsenlig reglering och ett effektivt genomförande samt ge aktörerna verklig makt över innehållet i en audiovisuell
  medietjänst
  .

| (33) | Detta direktiv rör tjänster som bjuds ut till allmänheten i Europeiska unionen, och därför bör det endast vara tillämpligt på audiovisuella medietjänster som direkt eller indirekt kan tas emot av allmänheten i en eller fler medlemsstater med hjälp av vanlig konsumentutrustning. Det bör överlåtas åt de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att fastställa hur ”vanlig konsumentutrustning” skall definieras. |
| --- | --- |

(33)

Detta direktiv rör tjänster som bjuds ut till allmänheten i Europeiska unionen, och därför bör det endast vara tillämpligt på audiovisuella medietjänster som direkt eller indirekt kan tas emot av allmänheten i en eller fler medlemsstater med hjälp av vanlig konsumentutrustning. Det bör överlåtas åt de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att fastställa hur ”vanlig konsumentutrustning” skall definieras.

| (34) | I artiklarna 43-48 i fördraget fastställs att etableringsfriheten är en grundläggande rättighet. Detta innebär att leverantörer av audiovisuella medietjänster i allmänhet är fria att välja den medlemsstat där de är etablerade. Europeiska gemenskapernas domstol har också understrukit följande: ”Enligt fördraget är det inte förbjudet för ett företag att utöva friheten att tillhandahålla tjänster på grund av att det inte tillhandahåller några tjänster i den medlemsstat där det är etablerat” (14). |
| --- | --- |

(34)

I artiklarna 43-48 i fördraget fastställs att etableringsfriheten är en grundläggande rättighet. Detta innebär att leverantörer av audiovisuella medietjänster i allmänhet är fria att välja den medlemsstat där de är etablerade. Europeiska gemenskapernas domstol har också understrukit följande: ”Enligt fördraget är det inte förbjudet för ett företag att utöva friheten att tillhandahålla tjänster på grund av att det inte tillhandahåller några tjänster i den medlemsstat där det är etablerat” (14).

| (35) | Medlemsstaterna bör dock behålla sin frihet att inom de områden som samordnas genom detta direktiv tillämpa strängare regler på de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion
  och därvid se till att dessa regler överensstämmer med gemenskapens konkurrenslagstiftning
  . För att se till att sådana regler inte kringgås bör man kodifiera EG-domstolens rättspraxis (15) och kombinera detta med ett effektivare förfarande; på så sätt tar man hänsyn till medlemsstaternas intressen utan att ifrågasätta den korrekta tillämpningen av principen om ursprungsland. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterna bör dock behålla sin frihet att inom de områden som samordnas genom detta direktiv tillämpa strängare regler på de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion
  och därvid se till att dessa regler överensstämmer med gemenskapens konkurrenslagstiftning
  . För att se till att sådana regler inte kringgås bör man kodifiera EG-domstolens rättspraxis (15) och kombinera detta med ett effektivare förfarande; på så sätt tar man hänsyn till medlemsstaternas intressen utan att ifrågasätta den korrekta tillämpningen av principen om ursprungsland.

| (36) | För att en medlemsstat skall kunna bevisa från fall till fall att en leverantör av medietjänster som är etablerad i en annan medlemsstat kringgår dess bestämmelser får denna medlemsstat ange indikatorer, såsom reklam- och/eller abonnemangsintäkternas ursprung, tjänstens huvudsakliga språk eller förekomsten av program eller kommersiella meddelanden som särskilt riktar sig till allmänheten i den medlemsstat där de mottas. |
| --- | --- |

(36)

För att en medlemsstat skall kunna bevisa från fall till fall att en leverantör av medietjänster som är etablerad i en annan medlemsstat kringgår dess bestämmelser får denna medlemsstat ange indikatorer, såsom reklam- och/eller abonnemangsintäkternas ursprung, tjänstens huvudsakliga språk eller förekomsten av program eller kommersiella meddelanden som särskilt riktar sig till allmänheten i den medlemsstat där de mottas.

| (37) | Utan hinder av tillämpningen av principen om ursprungsland får medlemsstaterna enligt detta direktiv vidta åtgärder som begränsar den fria rörligheten för TV-sändningar
  eller icke-linjära audiovisuella tjänster
  , men endast enligt vissa villkor som anges i artikel 2a i direktiv 89/552/EEG och i enlighet med det förfarande som fastställs i direktivet. EG-domstolen har dock konsekvent intagit ståndpunkten att varje begränsning av friheten att tillhandahålla tjänster, såsom alla avvikelser från en grundläggande princip i fördraget, skall tolkas restriktivt (16).
  Särskild hänsyn bör tas till skyddet av minderåriga och hälsan, dock under förutsättning att förhandskontroll av idéer och åsikter inte under några omständigheter bör vara tillåten
  .
  Beträffande icke-linjära audiovisuella tjänster ersätter möjligheten för medlemsstaterna att, med stöd av artikel 2a i direktiv 89/552/EEG, vidta åtgärder inom det område som sammanfattas i artiklarna 3d och 3e i direktiv 89/552/EEG de eventuella åtgärder som de berörda medlemsstaterna hittills kunnat vidta och som fastställs i artiklarna 3.4 och/eller 12.3 i direktivet om elektronisk handel. |
| --- | --- |

(37)

Utan hinder av tillämpningen av principen om ursprungsland får medlemsstaterna enligt detta direktiv vidta åtgärder som begränsar den fria rörligheten för TV-sändningar
  eller icke-linjära audiovisuella tjänster
  , men endast enligt vissa villkor som anges i artikel 2a i direktiv 89/552/EEG och i enlighet med det förfarande som fastställs i direktivet. EG-domstolen har dock konsekvent intagit ståndpunkten att varje begränsning av friheten att tillhandahålla tjänster, såsom alla avvikelser från en grundläggande princip i fördraget, skall tolkas restriktivt (16).
  Särskild hänsyn bör tas till skyddet av minderåriga och hälsan, dock under förutsättning att förhandskontroll av idéer och åsikter inte under några omständigheter bör vara tillåten
  .
  Beträffande icke-linjära audiovisuella tjänster ersätter möjligheten för medlemsstaterna att, med stöd av artikel 2a i direktiv 89/552/EEG, vidta åtgärder inom det område som sammanfattas i artiklarna 3d och 3e i direktiv 89/552/EEG de eventuella åtgärder som de berörda medlemsstaterna hittills kunnat vidta och som fastställs i artiklarna 3.4 och/eller 12.3 i direktivet om elektronisk handel.

| (38) | I kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” (17), betonades att det är nödvändigt med en noggrann analys av vilken lagstiftningsmetod som är lämplig, särskilt om konventionell lagstiftning är att föredra för den aktuella sektorn och det aktuella problemet, eller om alternativ som självreglering eller samreglering bör
  övervägas. Erfarenheten
  har
  dessutom
  visat att
  både
  samreglering och självreglering som genomförs i enlighet med de olika medlemsstaternas egna rättsliga traditioner i hög grad kan bidra till en god nivå på konsumentskyddet.
  Åtgärder som syftar till att uppnå mål i allmänhetens intresse inom den framväxande audiovisuella medietjänstsektorn kommer att bli effektivare om de vidtas med aktivt stöd av tjänsteleverantörerna själva Självreglering är ett slags frivilligt initiativ som ger ekonomiska aktörer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer eller föreningar möjlighet att på egen hand och för eget vidkommande anta gemensamma riktlinjer. Även om självreglering skulle kunna vara en kompletterande metod för att genomföra vissa av bestämmelserna i detta direktiv, kan den inte ersätta den nationella lagstiftarens skyldighet. Samreglering, i sin minimala form, utgör en ”rättslig länk” mellan självreglering och den nationella lagstiftaren, i enlighet med medlemsstaternas rättsliga traditioner. |
| --- | --- |

(38)

I kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” (17), betonades att det är nödvändigt med en noggrann analys av vilken lagstiftningsmetod som är lämplig, särskilt om konventionell lagstiftning är att föredra för den aktuella sektorn och det aktuella problemet, eller om alternativ som självreglering eller samreglering bör
  övervägas. Erfarenheten
  har
  dessutom
  visat att
  både
  samreglering och självreglering som genomförs i enlighet med de olika medlemsstaternas egna rättsliga traditioner i hög grad kan bidra till en god nivå på konsumentskyddet.
  Åtgärder som syftar till att uppnå mål i allmänhetens intresse inom den framväxande audiovisuella medietjänstsektorn kommer att bli effektivare om de vidtas med aktivt stöd av tjänsteleverantörerna själva Självreglering är ett slags frivilligt initiativ som ger ekonomiska aktörer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer eller föreningar möjlighet att på egen hand och för eget vidkommande anta gemensamma riktlinjer. Även om självreglering skulle kunna vara en kompletterande metod för att genomföra vissa av bestämmelserna i detta direktiv, kan den inte ersätta den nationella lagstiftarens skyldighet. Samreglering, i sin minimala form, utgör en ”rättslig länk” mellan självreglering och den nationella lagstiftaren, i enlighet med medlemsstaternas rättsliga traditioner.

| (39) | Paraplybegreppet samreglering omfattar regleringsinstrument som grundar sig på samarbete mellan statliga och självreglerande myndigheter och som utses och struktureras mycket olika på nationell nivå. Den konkreta utformningen av sådana instrument hänför sig till den särskilda traditionen i de enskilda medlemsstaternas mediesystem. Gemensamt för systemen för samreglering är att uppgifter och mål som staten tidigare ansvarade för nu uppnås i samarbete med de aktörer som regleringen berör. Aktörerna bör själva se till att målet för regleringen uppnås, på grundval av ett uppdrag av eller ett tillstånd från staten. Grundvalen är fortsättningsvis en statlig rättslig ram med krav om innehåll, organisation och förfarande. Mot bakgrund av detta inför de berörda parterna ytterligare kriterier, regler och instrument och övervakar själva att dessa efterlevs. Genom en typ av självreglering som definieras på detta sätt är det möjligt att direkt utnyttja särskild fackkunskap för administrativa uppgifter och undvika byråkratiska förfaranden. Det krävs att alla eller åtminstone de viktigaste aktörerna deltar i eller erkänner detta system. Att samregleringen fungerar garanteras genom en kombination av krav för de berörda parterna och möjligheter för staten att ingripa om dessa inte uppfylls. |
| --- | --- |

(39)

Paraplybegreppet samreglering omfattar regleringsinstrument som grundar sig på samarbete mellan statliga och självreglerande myndigheter och som utses och struktureras mycket olika på nationell nivå. Den konkreta utformningen av sådana instrument hänför sig till den särskilda traditionen i de enskilda medlemsstaternas mediesystem. Gemensamt för systemen för samreglering är att uppgifter och mål som staten tidigare ansvarade för nu uppnås i samarbete med de aktörer som regleringen berör. Aktörerna bör själva se till att målet för regleringen uppnås, på grundval av ett uppdrag av eller ett tillstånd från staten. Grundvalen är fortsättningsvis en statlig rättslig ram med krav om innehåll, organisation och förfarande. Mot bakgrund av detta inför de berörda parterna ytterligare kriterier, regler och instrument och övervakar själva att dessa efterlevs. Genom en typ av självreglering som definieras på detta sätt är det möjligt att direkt utnyttja särskild fackkunskap för administrativa uppgifter och undvika byråkratiska förfaranden. Det krävs att alla eller åtminstone de viktigaste aktörerna deltar i eller erkänner detta system. Att samregleringen fungerar garanteras genom en kombination av krav för de berörda parterna och möjligheter för staten att ingripa om dessa inte uppfylls.

| (40) | Visningsrätter till evenemang av allmänintresse kan förvärvas av programföretag med ensamrätt. Det är dock viktigt att främja mångfald genom en diversifierad nyhetsproduktion och ett diversifierat programutbud i Europeiska unionen och följa de principer som erkänns i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(40)

Visningsrätter till evenemang av allmänintresse kan förvärvas av programföretag med ensamrätt. Det är dock viktigt att främja mångfald genom en diversifierad nyhetsproduktion och ett diversifierat programutbud i Europeiska unionen och följa de principer som erkänns i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (41) | För att skydda den grundläggande friheten att ta emot information och se till att tittarnas intressen i Europeiska unionen skyddas helt och fullt,
  bör
  de aktörer som har ensamrätt till ett evenemang av
  stort
  allmänintresse ge andra programföretag och mellanhänder, som agerar på programföretagens vägnar, rätt att använda korta utdrag i allmänna nyhetssändningar på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, med vederbörlig hänsyn till ensamrätter. Dessa villkor skall meddelas i så god tid före ett evenemang av allmänintresse att övriga aktörer får den tid de behöver för att utöva sin rätt. Den allmänna principen är att dessa korta utdrag inte
  får
  vara längre än 90 sekunder;
  sändas innan evenemanget upphör, eller för idrottsevenemang innan en dags tävlingar är till ända, efter vad som inträffar först; visas senare än 36 timmar efter evenemanget; användas för att inrätta ett offentligt arkiv; utlämna värdföretagets logotyp eller annan identifikation; eller användas inom icke-linjära tjänster andra än de som erbjuds samtidigt eller vid en annan tidpunkt från samma leverantör av medietjänster. Rätten till gränsöverskridande tillgång till nyheter bör gälla endast då det är nödvändigt; om ett annat programföretag i samma medlemsstat har fått exklusiva rättigheter till det berörda evenemanget måste tillgång på motsvarande sätt ansökas från det programföretaget. För europatäckande programföretag gäller lagstiftningen i den medlemsstat där evenemanget äger rum
  . |
| --- | --- |

(41)

För att skydda den grundläggande friheten att ta emot information och se till att tittarnas intressen i Europeiska unionen skyddas helt och fullt,
  bör
  de aktörer som har ensamrätt till ett evenemang av
  stort
  allmänintresse ge andra programföretag och mellanhänder, som agerar på programföretagens vägnar, rätt att använda korta utdrag i allmänna nyhetssändningar på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, med vederbörlig hänsyn till ensamrätter. Dessa villkor skall meddelas i så god tid före ett evenemang av allmänintresse att övriga aktörer får den tid de behöver för att utöva sin rätt. Den allmänna principen är att dessa korta utdrag inte
  får
  vara längre än 90 sekunder;
  sändas innan evenemanget upphör, eller för idrottsevenemang innan en dags tävlingar är till ända, efter vad som inträffar först; visas senare än 36 timmar efter evenemanget; användas för att inrätta ett offentligt arkiv; utlämna värdföretagets logotyp eller annan identifikation; eller användas inom icke-linjära tjänster andra än de som erbjuds samtidigt eller vid en annan tidpunkt från samma leverantör av medietjänster. Rätten till gränsöverskridande tillgång till nyheter bör gälla endast då det är nödvändigt; om ett annat programföretag i samma medlemsstat har fått exklusiva rättigheter till det berörda evenemanget måste tillgång på motsvarande sätt ansökas från det programföretaget. För europatäckande programföretag gäller lagstiftningen i den medlemsstat där evenemanget äger rum
  .

| (42) | Mediekunskap handlar om de kunskaper och färdigheter och den förståelse som konsumenten behöver för att kunna använda medier effektivt. Mediekunniga människor är i stånd att göra välunderbyggda val, förstå vad slags innehåll och tjänster det handlar om, dra nytta av alla de möjligheter den nya kommunikationstekniken erbjuder och bättre skydda sig och sina familjer mot skadligt eller anstötligt material. Därför är det av yttersta vikt att medlemsstaterna och de nationella tillsynsmyndigheterna aktivt verkar för ökad mediekunskap överallt i samhället och regelbundet utövar tillsyn och informerar om sin syn på bestämmelser om innehållet. |
| --- | --- |

(42)

Mediekunskap handlar om de kunskaper och färdigheter och den förståelse som konsumenten behöver för att kunna använda medier effektivt. Mediekunniga människor är i stånd att göra välunderbyggda val, förstå vad slags innehåll och tjänster det handlar om, dra nytta av alla de möjligheter den nya kommunikationstekniken erbjuder och bättre skydda sig och sina familjer mot skadligt eller anstötligt material. Därför är det av yttersta vikt att medlemsstaterna och de nationella tillsynsmyndigheterna aktivt verkar för ökad mediekunskap överallt i samhället och regelbundet utövar tillsyn och informerar om sin syn på bestämmelser om innehållet.

| (43) | Icke-linjära tjänster skiljer sig från linjära tjänster när det gäller användarens valfrihet och kontrollmöjligheter samt när det gäller tjänsternas samhällseffekter. (18) Detta gör det motiverat med en mindre omfattande reglering av icke-linjära tjänster, som endast behöver följa de grundläggande regler som avses i artikel 3c–3h i direktiv 89/552/EEG. |
| --- | --- |

(43)

Icke-linjära tjänster skiljer sig från linjära tjänster när det gäller användarens valfrihet och kontrollmöjligheter samt när det gäller tjänsternas samhällseffekter. (18) Detta gör det motiverat med en mindre omfattande reglering av icke-linjära tjänster, som endast behöver följa de grundläggande regler som avses i artikel 3c–3h i direktiv 89/552/EEG.

| (44) | Med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella natur – särskilt deras påverkan på människors åsikter – är det viktigt att användarna får veta exakt vem som har ansvaret för tjänsternas innehåll. Därför bör medlemsstaterna säkerställa att
  användarna har
  tillgång till
  information om hur
  det redaktionella ansvaret för innehållet
  utövas och av vem
  . Det är de enskilda medlemsstaterna som fastställer de praktiska detaljerna för hur detta mål kan uppnås utan att det påverkar tillämpningen av andra relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(44)

Med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella natur – särskilt deras påverkan på människors åsikter – är det viktigt att användarna får veta exakt vem som har ansvaret för tjänsternas innehåll. Därför bör medlemsstaterna säkerställa att
  användarna har
  tillgång till
  information om hur
  det redaktionella ansvaret för innehållet
  utövas och av vem
  . Det är de enskilda medlemsstaterna som fastställer de praktiska detaljerna för hur detta mål kan uppnås utan att det påverkar tillämpningen av andra relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen.

| (45) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv begränsas i enlighet med proportionalitetsprincipen till vad som är strikt nödvändigt för att den inre marknaden skall fungera väl. Där det är nödvändigt att ingripa på gemenskapsnivå bör
  direktiv 89/552/EEG främja
  ett starkt skydd av de allmänna intressena, i synnerhet skyddet för minderåriga
  , funktionshindrades rättigheter
  och
  den mänskliga värdigheten
  , för att garantera ett område helt utan inre gränser för audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

(45)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv begränsas i enlighet med proportionalitetsprincipen till vad som är strikt nödvändigt för att den inre marknaden skall fungera väl. Där det är nödvändigt att ingripa på gemenskapsnivå bör
  direktiv 89/552/EEG främja
  ett starkt skydd av de allmänna intressena, i synnerhet skyddet för minderåriga
  , funktionshindrades rättigheter
  och
  den mänskliga värdigheten
  , för att garantera ett område helt utan inre gränser för audiovisuella medietjänster.

| (46) | Skadligt innehåll och uppträdande i audiovisuella medietjänster är en viktig fråga för beslutsfattare, bransch och föräldrar.
  I detta sammanhang är det nödvändigt att lära inte bara minderåriga, utan också deras föräldrar, lärare och utbildare hur man på bästa sätt använder alla medier, särskilt de audiovisuella medietjänsterna, oavsett sändningssätt.
  Nya utmaningar kommer också att framträda, särskilt i samband med nya plattformar och nya produkter. Därför är det nödvändigt att införa regler som skyddar den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga samt den mänskliga värdigheten i alla audiovisuella medietjänster och i audiovisuell marknadskommunikation
  , reklam, teleshopping, sponsring och produktplacering samt på alla andra tekniskt möjliga kommunikationssätt
  . |
| --- | --- |

(46)

Skadligt innehåll och uppträdande i audiovisuella medietjänster är en viktig fråga för beslutsfattare, bransch och föräldrar.
  I detta sammanhang är det nödvändigt att lära inte bara minderåriga, utan också deras föräldrar, lärare och utbildare hur man på bästa sätt använder alla medier, särskilt de audiovisuella medietjänsterna, oavsett sändningssätt.
  Nya utmaningar kommer också att framträda, särskilt i samband med nya plattformar och nya produkter. Därför är det nödvändigt att införa regler som skyddar den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga samt den mänskliga värdigheten i alla audiovisuella medietjänster och i audiovisuell marknadskommunikation
  , reklam, teleshopping, sponsring och produktplacering samt på alla andra tekniskt möjliga kommunikationssätt
  .

| (47) | Medlemsstaterna bör i sina läroplaner och sin påbyggnadsutbildning främja ett kritiskt synsätt på medier. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterna bör i sina läroplaner och sin påbyggnadsutbildning främja ett kritiskt synsätt på medier.

| (48) | De åtgärder som vidtas för att skydda minderåriga och den mänskliga värdigheten måste noga vägas mot den grundläggande yttrandefriheten, såsom den slås fast i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet med dessa åtgärder bör
  dock
  vara att garantera en tillfredsställande nivå på skyddet för minderåriga
  och den mänskliga värdigheten
  , särskilt när det gäller icke-linjära tjänster,
  genom en skyldighet att klart ange den särskilda karaktären hos vissa program innan de sänds, både i enlighet med artikel 1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det fastställs att människans värdighet är okränkbar och att den skall respekteras och skyddas, och artikel 24 i samma stadga, där det fastställs att barn har rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd och att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner
  . |
| --- | --- |

(48)

De åtgärder som vidtas för att skydda minderåriga och den mänskliga värdigheten måste noga vägas mot den grundläggande yttrandefriheten, såsom den slås fast i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet med dessa åtgärder bör
  dock
  vara att garantera en tillfredsställande nivå på skyddet för minderåriga
  och den mänskliga värdigheten
  , särskilt när det gäller icke-linjära tjänster,
  genom en skyldighet att klart ange den särskilda karaktären hos vissa program innan de sänds, både i enlighet med artikel 1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det fastställs att människans värdighet är okränkbar och att den skall respekteras och skyddas, och artikel 24 i samma stadga, där det fastställs att barn har rätt till det skydd och den omvårdnad som behövs för deras välfärd och att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner
  .

| (49) | Minderåriga, sårbara eller funktionshindrade personer, särskilt psykiskt funktionshindrade, är mer utsatta och kan bli fysiskt eller psykologiskt omskakade och störda av program som innehåller scener med verbalt våld såväl som fysiskt eller psykiskt våld, eller kränkningar av den mänskliga värdigheten, eller hets mot folkgrupp eller uppmaningar till något slags diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att erinra leverantörerna av audiovisuella medietjänster om detta krav och ålägga dem att tydligt i förväg ange när sådana programinslag förekommer, eftersom skydd av alla dessa personer generellt utgör ett av direktivets mål. |
| --- | --- |

(49)

Minderåriga, sårbara eller funktionshindrade personer, särskilt psykiskt funktionshindrade, är mer utsatta och kan bli fysiskt eller psykologiskt omskakade och störda av program som innehåller scener med verbalt våld såväl som fysiskt eller psykiskt våld, eller kränkningar av den mänskliga värdigheten, eller hets mot folkgrupp eller uppmaningar till något slags diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att erinra leverantörerna av audiovisuella medietjänster om detta krav och ålägga dem att tydligt i förväg ange när sådana programinslag förekommer, eftersom skydd av alla dessa personer generellt utgör ett av direktivets mål.

| (50) | Inga av de bestämmelser i det här direktivet som rör skyddet av minderåriga och den allmänna ordningen innefattar nödvändigtvis några krav på att de berörda åtgärderna skall genomföras genom förhandskontroll av audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

(50)

Inga av de bestämmelser i det här direktivet som rör skyddet av minderåriga och den allmänna ordningen innefattar nödvändigtvis några krav på att de berörda åtgärderna skall genomföras genom förhandskontroll av audiovisuella medietjänster.

| (51) | Enligt artikel 151.4 i fördraget skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget. Särskilt bör gemenskapens kulturella
  och språkliga
  mångfald respekteras och främjas

  och ömsesidig förståelse uppmuntras
  . |
| --- | --- |

(51)

Enligt artikel 151.4 i fördraget skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget. Särskilt bör gemenskapens kulturella
  och språkliga
  mångfald respekteras och främjas

  och ömsesidig förståelse uppmuntras
  .

| (52) | Icke-linjära audiovisuella medietjänster kan delvis komma att ersätta de linjära tjänsterna. Därför bör de, när det är praktiskt möjligt, främja produktion och distribution av europeiska produktioner och på så sätt aktivt bidra till att främja den kulturella mångfalden.
  Stödet till europeiska produktioner skulle till exempel kunna få formen av en minsta andel av europeiska produktioner som är proportionerlig med de ekonomiska resultaten, en minsta andel av europeiska produktioner i beställvideokataloger eller en attraktiv presentation av europeiska produktioner i elektroniska programguider.
  Det är viktigt att tillämpningen av de bestämmelser som rör främjandet av europeisk produktion genom audiovisuella medietjänster kontinuerligt följs upp. I de rapporter som avses i artikel 3f.3 i direktiv 89/552/EEG, bör medlemsstaterna också beakta det finansiella bidraget från dessa tjänster till europeiska produktioner och förvärv av sändningsrätter till sådana; de bör också beakta andelen europeiska produktioner i de audiovisuella medietjänsternas utbud samt hur stor andel av användarnas faktiska konsumtion som utgörs av de europeiska produktionerna i tjänstens utbud.
  Vid rapportering bör lämplig hänsyn även tas till oberoende producenters produktioner. |
| --- | --- |

(52)

Icke-linjära audiovisuella medietjänster kan delvis komma att ersätta de linjära tjänsterna. Därför bör de, när det är praktiskt möjligt, främja produktion och distribution av europeiska produktioner och på så sätt aktivt bidra till att främja den kulturella mångfalden.
  Stödet till europeiska produktioner skulle till exempel kunna få formen av en minsta andel av europeiska produktioner som är proportionerlig med de ekonomiska resultaten, en minsta andel av europeiska produktioner i beställvideokataloger eller en attraktiv presentation av europeiska produktioner i elektroniska programguider.
  Det är viktigt att tillämpningen av de bestämmelser som rör främjandet av europeisk produktion genom audiovisuella medietjänster kontinuerligt följs upp. I de rapporter som avses i artikel 3f.3 i direktiv 89/552/EEG, bör medlemsstaterna också beakta det finansiella bidraget från dessa tjänster till europeiska produktioner och förvärv av sändningsrätter till sådana; de bör också beakta andelen europeiska produktioner i de audiovisuella medietjänsternas utbud samt hur stor andel av användarnas faktiska konsumtion som utgörs av de europeiska produktionerna i tjänstens utbud.
  Vid rapportering bör lämplig hänsyn även tas till oberoende producenters produktioner.

| (53) | Personer som enbart sammanställer eller sänder audiovisuella medietjänster eller erbjuder försäljning av paket av sådana tjänster som de inte har något redaktionellt ansvar för, bör inte betraktas som leverantörer av medietjänster. Detta innebär att enbar sammanställning, sändning eller återförsäljning av innehåll som de inte har något redaktionellt ansvar för inte omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv. |
| --- | --- |

(53)

Personer som enbart sammanställer eller sänder audiovisuella medietjänster eller erbjuder försäljning av paket av sådana tjänster som de inte har något redaktionellt ansvar för, bör inte betraktas som leverantörer av medietjänster. Detta innebär att enbar sammanställning, sändning eller återförsäljning av innehåll som de inte har något redaktionellt ansvar för inte omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv.

| (54) | När bestämmelserna i artikel 4 i direktiv 89/552/EEG, i dess ändrade lydelse, genomförs, bör medlemsstaterna
  vidta lämpliga åtgärder för
  att
  uppmuntra programföretagen att i sitt
  programutbud
  lägga in
  en lämplig andel europeiska samproduktioner eller produktioner från andra europeiska länder. |
| --- | --- |

(54)

När bestämmelserna i artikel 4 i direktiv 89/552/EEG, i dess ändrade lydelse, genomförs, bör medlemsstaterna
  vidta lämpliga åtgärder för
  att
  uppmuntra programföretagen att i sitt
  programutbud
  lägga in
  en lämplig andel europeiska samproduktioner eller produktioner från andra europeiska länder.

| (55) | Leverantörer av medietjänster bör även inbegripa produktioner av oberoende aktörer i sitt tjänsteutbud och därvidlag beakta de rättigheter som är förknippade med upprepad visning av sådana produktioner och se till att aktörerna tilldelas rättvis ersättning för sina rättigheter. |
| --- | --- |

(55)

Leverantörer av medietjänster bör även inbegripa produktioner av oberoende aktörer i sitt tjänsteutbud och därvidlag beakta de rättigheter som är förknippade med upprepad visning av sådana produktioner och se till att aktörerna tilldelas rättvis ersättning för sina rättigheter.

| (56) | Det bör säkerställas att biograffilmer sänds inom den tidsperiod som överenskommits mellan rättighetshavarna och leverantörerna av audiovisuella tjänster. |
| --- | --- |

(56)

Det bör säkerställas att biograffilmer sänds inom den tidsperiod som överenskommits mellan rättighetshavarna och leverantörerna av audiovisuella tjänster.

| (57) | Tillgången till icke-linjära tjänster ökar konsumenternas valfrihet.
  Medlemsstaterna bör därför i sina läroplaner och sina program för påbyggnadsutbildning se till att där ges tillräckligt med upplysning om kritisk användning av medier, så att det inte behövs införas några detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisuell marknadskommunikation.
  Därmed tycks det varken motiverat eller logiskt ur tekniskt perspektiv att införa detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisuell marknadskommunikation för icke-linjära tjänster. All audiovisuell marknadskommunikation bör dock utformas i enlighet med reglerna om identifiering och följa ett antal grundläggande kvalitativa regler i syfte att uppnå tydliga mål av allmänintresse. |
| --- | --- |

(57)

Tillgången till icke-linjära tjänster ökar konsumenternas valfrihet.
  Medlemsstaterna bör därför i sina läroplaner och sina program för påbyggnadsutbildning se till att där ges tillräckligt med upplysning om kritisk användning av medier, så att det inte behövs införas några detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisuell marknadskommunikation.
  Därmed tycks det varken motiverat eller logiskt ur tekniskt perspektiv att införa detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisuell marknadskommunikation för icke-linjära tjänster. All audiovisuell marknadskommunikation bör dock utformas i enlighet med reglerna om identifiering och följa ett antal grundläggande kvalitativa regler i syfte att uppnå tydliga mål av allmänintresse.

| (58) | Rätten till genmäle är ett särskilt lämpligt rättsmedel på online-området, eftersom det är möjligt att omedelbart rätta till uppgifter som överklagats. Rätten till genmäle bör dock göras gällande inom rimlig tid efter det att begäran inlämnats, på en tidpunkt och ett sätt som förefaller lämpliga med hänsyn till det speciella program som begäran avser. Genmälet bör i synnerhet tillmätas samma betydelse som de uppgifter som överklagats för att nå ut till samma grupp användare med samma effekter. |
| --- | --- |

(58)

Rätten till genmäle är ett särskilt lämpligt rättsmedel på online-området, eftersom det är möjligt att omedelbart rätta till uppgifter som överklagats. Rätten till genmäle bör dock göras gällande inom rimlig tid efter det att begäran inlämnats, på en tidpunkt och ett sätt som förefaller lämpliga med hänsyn till det speciella program som begäran avser. Genmälet bör i synnerhet tillmätas samma betydelse som de uppgifter som överklagats för att nå ut till samma grupp användare med samma effekter.

| (59) | Såsom erkändes i kommissionens tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om reklam i direktivet om television utan gränser, har utvecklingen av ny teknik för reklam och marknadsföringsinnnovationerna skapat nya effektiva möjligheter för marknadskommunikation i traditionella sändningstjänster, vilket kan leda till att de med lika spelregler kan klara sig bättre i konkurrensen mot innovativa beställtjänster (19). Detta tolkningsmeddelande är fortfarande relevant i och med att det behandlar sådana bestämmelser i direktiv 89/552/EEG som inte påverkas av ändringsdirektivet. |
| --- | --- |

(59)

Såsom erkändes i kommissionens tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om reklam i direktivet om television utan gränser, har utvecklingen av ny teknik för reklam och marknadsföringsinnnovationerna skapat nya effektiva möjligheter för marknadskommunikation i traditionella sändningstjänster, vilket kan leda till att de med lika spelregler kan klara sig bättre i konkurrensen mot innovativa beställtjänster (19). Detta tolkningsmeddelande är fortfarande relevant i och med att det behandlar sådana bestämmelser i direktiv 89/552/EEG som inte påverkas av ändringsdirektivet.

| (60) | Affärsmässig och teknisk utveckling ger användarna större valfrihet och ett ökat ansvar i användningen av audiovisuella medietjänster. Regleringen skall stå i proportion till målen av allmänintresse och därför bör den ge utrymme för en viss flexibilitet när det gäller linjära audiovisuella medietjänster: principen om åtskillnad bör begränsas till reklam och teleshopping, men produktplacering bör
  i specificerade fall – enligt en positivlista –
  tillåtas under vissa omständigheter, och vissa kvantitativa restriktioner bör avskaffas. Produktplacering som har formen av smygreklam bör dock förbjudas. Principen om åtskillnad bör inte förhindra användningen av ny reklamteknik. |
| --- | --- |

(60)

Affärsmässig och teknisk utveckling ger användarna större valfrihet och ett ökat ansvar i användningen av audiovisuella medietjänster. Regleringen skall stå i proportion till målen av allmänintresse och därför bör den ge utrymme för en viss flexibilitet när det gäller linjära audiovisuella medietjänster: principen om åtskillnad bör begränsas till reklam och teleshopping, men produktplacering bör
  i specificerade fall – enligt en positivlista –
  tillåtas under vissa omständigheter, och vissa kvantitativa restriktioner bör avskaffas. Produktplacering som har formen av smygreklam bör dock förbjudas. Principen om åtskillnad bör inte förhindra användningen av ny reklamteknik.

| (61) | Det är nödvändigt att garantera konsekvens mellan detta direktiv och befintlig gemenskapslagstiftning. Vid en eventuell konflikt mellan bestämmelserna i detta direktiv och en bestämmelse i en annan gemenskapsrättsakt som reglerar särskilda aspekter av tillgång till eller utövande av en audiovisuell medietjänst, bör bestämmelserna i detta direktiv alltså gälla. Detta direktiv kompletterar således gemenskapens regelverk.
  Utöver de metoder som omfattas av det här direktivet, är direktiv 2005/29/EG (20)

  därmed
  tillämpligt på illojala affärsmetoder, som vilseledande och aggressiva metoder i samband med audiovisuella medietjänster. Direktiv 2003/33/EG (21), som förbjuder reklam och sponsring för cigaretter och andra tobaksvaror i tryckta medier, informationssamhällets tjänster och radiosändningar, påverkar inte tillämpningen av rådets direktiv 89/552/EEG, och med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella karaktär bör förhållandet mellan direktiv 2003/33/EG och direktiv 89/552/EEG inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande. Artikel 88.1 i direktiv 2001/83/EG (22), som förbjuder reklam riktad till allmänheten för vissa läkemedel, är tillämplig i enlighet med artikel 88.5 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 i direktiv 89/552/EEG; förhållandet mellan direktiv 2001/83/EG och direktiv 89/552/EEG bör inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande.
  Detta direktiv bör heller inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

   (23)

  . |
| --- | --- |

(61)

Det är nödvändigt att garantera konsekvens mellan detta direktiv och befintlig gemenskapslagstiftning. Vid en eventuell konflikt mellan bestämmelserna i detta direktiv och en bestämmelse i en annan gemenskapsrättsakt som reglerar särskilda aspekter av tillgång till eller utövande av en audiovisuell medietjänst, bör bestämmelserna i detta direktiv alltså gälla. Detta direktiv kompletterar således gemenskapens regelverk.
  Utöver de metoder som omfattas av det här direktivet, är direktiv 2005/29/EG (20)

  därmed
  tillämpligt på illojala affärsmetoder, som vilseledande och aggressiva metoder i samband med audiovisuella medietjänster. Direktiv 2003/33/EG (21), som förbjuder reklam och sponsring för cigaretter och andra tobaksvaror i tryckta medier, informationssamhällets tjänster och radiosändningar, påverkar inte tillämpningen av rådets direktiv 89/552/EEG, och med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella karaktär bör förhållandet mellan direktiv 2003/33/EG och direktiv 89/552/EEG inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande. Artikel 88.1 i direktiv 2001/83/EG (22), som förbjuder reklam riktad till allmänheten för vissa läkemedel, är tillämplig i enlighet med artikel 88.5 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 i direktiv 89/552/EEG; förhållandet mellan direktiv 2001/83/EG och direktiv 89/552/EEG bör inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande.
  Detta direktiv bör heller inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

   (23)

  .

| (62) | I ljuset av den ökande användningen av ny teknik som personliga videoinspelare, och det utökade kanalutbudet,
  är det inte längre motiverat med en detaljerad reglering av sändningen av reklaminslag för att skydda tittarna.
  Detta direktiv
  ger programföretagen flexibilitet i fråga om sändning av reklaminslag, när detta inte på ett oskäligt sätt skadar programmens integritet. |
| --- | --- |

(62)

I ljuset av den ökande användningen av ny teknik som personliga videoinspelare, och det utökade kanalutbudet,
  är det inte längre motiverat med en detaljerad reglering av sändningen av reklaminslag för att skydda tittarna.
  Detta direktiv
  ger programföretagen flexibilitet i fråga om sändning av reklaminslag, när detta inte på ett oskäligt sätt skadar programmens integritet.

| (63) | Direktivet syftar till att värna den europeiska televisionens speciella karaktär
  . Reklam- och teleshoppinginslag får därför inlemmas i program endast på sådant sätt att de inte skadar programmets integritet och värde, med beaktande av programmets naturliga pauser och tidslängd samt av programtypen, och inte heller skadar rättighetshavarnas rättigheter
  . |
| --- | --- |

(63)

Direktivet syftar till att värna den europeiska televisionens speciella karaktär
  . Reklam- och teleshoppinginslag får därför inlemmas i program endast på sådant sätt att de inte skadar programmets integritet och värde, med beaktande av programmets naturliga pauser och tidslängd samt av programtypen, och inte heller skadar rättighetshavarnas rättigheter
  .

| (64) | Begränsningen av mängden reklam per dag var i stor utsträckning rent teoretisk. Begränsningen per timme har större betydelse eftersom den också omfattar bästa sändningstid. Därför bör maxgränsen per dag avskaffas, medan maxgränsen per timme bör bibehållas för reklaminslag och teleshoppinginslag. De kvantitativa begränsningarna av den tid som avsätts för teleshopping- och reklamkanaler tycks inte längre vara motiverade med tanke på konsumenternas ökade valfrihet. Gränsen på 20 % reklam per timme mellan hela klockslag fortsätter dock att gälla, med undantag för mer tidskrävande reklamformer som säljfrämjande referenser och teleshoppingfönster, som kräver mer tid på grund av sina egenskaper och sin presentationsmetod (24). |
| --- | --- |

(64)

Begränsningen av mängden reklam per dag var i stor utsträckning rent teoretisk. Begränsningen per timme har större betydelse eftersom den också omfattar bästa sändningstid. Därför bör maxgränsen per dag avskaffas, medan maxgränsen per timme bör bibehållas för reklaminslag och teleshoppinginslag. De kvantitativa begränsningarna av den tid som avsätts för teleshopping- och reklamkanaler tycks inte längre vara motiverade med tanke på konsumenternas ökade valfrihet. Gränsen på 20 % reklam per timme mellan hela klockslag fortsätter dock att gälla, med undantag för mer tidskrävande reklamformer som säljfrämjande referenser och teleshoppingfönster, som kräver mer tid på grund av sina egenskaper och sin presentationsmetod (24).

| (65) | Direktivet förbjuder smygreklam på grund av dess negativa inverkan på konsumenterna. Förbudet mot smygreklam omfattar inte legitim produktplacering inom ramen för detta direktiv. |
| --- | --- |

(65)

Direktivet förbjuder smygreklam på grund av dess negativa inverkan på konsumenterna. Förbudet mot smygreklam omfattar inte legitim produktplacering inom ramen för detta direktiv.

| (66) | Produktplacering förekommer i biograffilmer och audiovisuella produktioner som görs för TV, men medlemsstaterna reglerar detta fenomen på olika sätt. För att garantera lika konkurrensvillkor, och därmed förbättra den europeiska mediebranschens konkurrenskraft, är det nödvändigt att anta regler för produktplacering.
  Det är ändamålsenligt att ha en positivlista som tillåter produktplacering i de typer av innehåll vilka inte i första hand syftar till att påverka människors åsikter, och även i sådana fall där man inte, respektive i mycket ringa omfattning, bidragit med ersättning för produktplaceringen
  .
  Definitionen
  av produktplacering omfattar varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i ett program. Detta sker normalt mot betalning eller liknande ersättning.
  Denna ersättning kan anta formen av att erbjuda en person tjänster eller föremål av pengavärde för vilka mottagaren annars hade varit tvungen att använda egna ekonomiska, personella eller materiella medel
  . Produktplacering omfattas av samma kvalitativa regler och restriktioner som reklam
  och bör dessutom uppfylla särskilda krav
  .
  Bland annat får det redaktionella ansvaret och oberoendet hos leverantören av medietjänsten inte påverkas menligt. I synnerhet får infogandet av produkten i programmets handling inte ge intryck av att produkten stöds av programmet eller dess producenter. Därutöver får produkten inte ges ”en omotiverat framträdande plats”, vilket innebär att någon framträdande plats inte är motiverad av redaktionella skäl med hänsyn till programinnehållet eller behovet av att återge den omgivande verkligheten. Otillåtet kan det även vara att ständigt upprepa referenser till eller presentera och visa varumärken, produkter och tjänster på otillbörligt sätt. I detta sammanhang bör man även beakta innehållet i de program i vilka varumärkena, produkterna eller tjänsterna visas. |
| --- | --- |

(66)

Produktplacering förekommer i biograffilmer och audiovisuella produktioner som görs för TV, men medlemsstaterna reglerar detta fenomen på olika sätt. För att garantera lika konkurrensvillkor, och därmed förbättra den europeiska mediebranschens konkurrenskraft, är det nödvändigt att anta regler för produktplacering.
  Det är ändamålsenligt att ha en positivlista som tillåter produktplacering i de typer av innehåll vilka inte i första hand syftar till att påverka människors åsikter, och även i sådana fall där man inte, respektive i mycket ringa omfattning, bidragit med ersättning för produktplaceringen
  .
  Definitionen
  av produktplacering omfattar varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i ett program. Detta sker normalt mot betalning eller liknande ersättning.
  Denna ersättning kan anta formen av att erbjuda en person tjänster eller föremål av pengavärde för vilka mottagaren annars hade varit tvungen att använda egna ekonomiska, personella eller materiella medel
  . Produktplacering omfattas av samma kvalitativa regler och restriktioner som reklam
  och bör dessutom uppfylla särskilda krav
  .
  Bland annat får det redaktionella ansvaret och oberoendet hos leverantören av medietjänsten inte påverkas menligt. I synnerhet får infogandet av produkten i programmets handling inte ge intryck av att produkten stöds av programmet eller dess producenter. Därutöver får produkten inte ges ”en omotiverat framträdande plats”, vilket innebär att någon framträdande plats inte är motiverad av redaktionella skäl med hänsyn till programinnehållet eller behovet av att återge den omgivande verkligheten. Otillåtet kan det även vara att ständigt upprepa referenser till eller presentera och visa varumärken, produkter och tjänster på otillbörligt sätt. I detta sammanhang bör man även beakta innehållet i de program i vilka varumärkena, produkterna eller tjänsterna visas.

| (67) | Produktionsstöd innebär omnämnande eller framställande av varor eller tjänster av redaktionella skäl utan betalning eller liknande ersättning. För att kunna göra åtskillnad mellan produktionsstöd och produktplacering i enlighet med detta direktiv bör de rättsliga ramvillkoren för tillåtliga produktionsstöd klargöras i samtliga programformat. |
| --- | --- |

(67)

Produktionsstöd innebär omnämnande eller framställande av varor eller tjänster av redaktionella skäl utan betalning eller liknande ersättning. För att kunna göra åtskillnad mellan produktionsstöd och produktplacering i enlighet med detta direktiv bör de rättsliga ramvillkoren för tillåtliga produktionsstöd klargöras i samtliga programformat.

| (68) | En ”omotiverat framträdande plats” innebär att det berörda varumärket, den berörda varan eller tjänsten eller det sätt på vilket dessa presenteras medför att sådana produkter framhävs på ett överdrivet sätt inom ramen för produktionsstöd eller produktplacering, med tanke på innehållet i de program där de förekommer. |
| --- | --- |

(68)

En ”omotiverat framträdande plats” innebär att det berörda varumärket, den berörda varan eller tjänsten eller det sätt på vilket dessa presenteras medför att sådana produkter framhävs på ett överdrivet sätt inom ramen för produktionsstöd eller produktplacering, med tanke på innehållet i de program där de förekommer.

| (69) | Tillsynsmyndigheterna bör vara fristående från medlemsstaternas regeringar och från leverantörerna av audiovisuella medietjänster, så att de kan utföra sitt arbete på ett opartiskt och öppet sätt och bidra till mångfalden. Ett nära samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen krävs för att garantera en korrekt tillämpning av detta direktiv.
  Likaså är ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter av yttersta vikt med tanke på den inverkan som programföretag som är etablerade i en medlemsstat kan ha i en annan medlemsstat. Om licensförfaranden föreskrivs enligt nationell lagstiftning och om mer än en medlemsstat är berörd bör kontakterna mellan respektive myndigheter tas innan licenser beviljas. Detta samarbete bör omfatta alla områden som samordnas genom direktiv 89/552/EEG, och i synnerhet artiklarna 2, 2a och 3 i det. |
| --- | --- |

(69)

Tillsynsmyndigheterna bör vara fristående från medlemsstaternas regeringar och från leverantörerna av audiovisuella medietjänster, så att de kan utföra sitt arbete på ett opartiskt och öppet sätt och bidra till mångfalden. Ett nära samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och kommissionen krävs för att garantera en korrekt tillämpning av detta direktiv.
  Likaså är ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter av yttersta vikt med tanke på den inverkan som programföretag som är etablerade i en medlemsstat kan ha i en annan medlemsstat. Om licensförfaranden föreskrivs enligt nationell lagstiftning och om mer än en medlemsstat är berörd bör kontakterna mellan respektive myndigheter tas innan licenser beviljas. Detta samarbete bör omfatta alla områden som samordnas genom direktiv 89/552/EEG, och i synnerhet artiklarna 2, 2a och 3 i det.

| (70) | Kulturell mångfald, yttrandefrihet och mediemångfald är viktiga inslag på det europeiska audiovisuella området och är därför nödvändiga förutsättningar för demokrati och mångfald. |
| --- | --- |

(70)

Kulturell mångfald, yttrandefrihet och mediemångfald är viktiga inslag på det europeiska audiovisuella området och är därför nödvändiga förutsättningar för demokrati och mångfald.

| (71) | Rätten att delta i det sociala och kulturella livet i gemenskapen för funktionshindrade och äldre samt tredjelandsmedborgare med ett annat modersmål än språket i värdlandet, i enlighet med artiklarna 25 och 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, är oskiljbart förknippad med tillhandahållandet av tillgängliga audiovisuella medietjänster. Tillgängligheten till audiovisuella medietjänster omfattar, men begränsas inte till, teckenspråk, programtextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer. |
| --- | --- |

(71)

Rätten att delta i det sociala och kulturella livet i gemenskapen för funktionshindrade och äldre samt tredjelandsmedborgare med ett annat modersmål än språket i värdlandet, i enlighet med artiklarna 25 och 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, är oskiljbart förknippad med tillhandahållandet av tillgängliga audiovisuella medietjänster. Tillgängligheten till audiovisuella medietjänster omfattar, men begränsas inte till, teckenspråk, programtextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 89/552/EEG skall ändras på följande sätt:

| (1) | Titeln skall ersättas med följande:
  ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster)”. |
| --- | --- |

(1)

Titeln skall ersättas med följande:

”Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster)”.

| (2) | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I detta direktiv avses med






  a) | ’audiovisuella medietjänster’: en
  under det redaktionella ansvaret av en leverantör av medietjänster producerad
  tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget, vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla
  program bestående av
  rörliga bilder, med eller utan ljud, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG
  och/eller audiovisuella kommersiella meddelanden. Denna definition omfattar inte tjänster där tillhandahållandet av audiovisuellt innehåll enbart är en sidoeffekt av tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte, inte heller press i tryckt och elektronisk form. |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

I detta direktiv avses med

a)

’audiovisuella medietjänster’: en
  under det redaktionella ansvaret av en leverantör av medietjänster producerad
  tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget, vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla
  program bestående av
  rörliga bilder, med eller utan ljud, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG
  och/eller audiovisuella kommersiella meddelanden. Denna definition omfattar inte tjänster där tillhandahållandet av audiovisuellt innehåll enbart är en sidoeffekt av tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte, inte heller press i tryckt och elektronisk form.

| b) | ’leverantör av medietjänster’: den fysiska eller juridiska person som har det redaktionella ansvaret för valet av audiovisuellt innehåll för den audiovisuella mediatjänsten och som avgör hur det skall organiseras.
  Definitionen omfattar inte fysiska eller juridiska personer som enbart sänder innehåll för vilket det redaktionella ansvaret ligger hos tredje part. |
| --- | --- |

b)

’leverantör av medietjänster’: den fysiska eller juridiska person som har det redaktionella ansvaret för valet av audiovisuellt innehåll för den audiovisuella mediatjänsten och som avgör hur det skall organiseras.
  Definitionen omfattar inte fysiska eller juridiska personer som enbart sänder innehåll för vilket det redaktionella ansvaret ligger hos tredje part.

| c) | ’televisionssändning
  eller
  linjär
  tjänst
  ’:
  en
  audiovisuell medietjänst där
  program i kronologisk följd översänds till ett obestämt antal potentiella tittare vid en tidpunkt som leverantören
  av medietjänster bestämmer
  , i enlighet med en fastställd programtablå
  , |
| --- | --- |

c)

’televisionssändning
  eller
  linjär
  tjänst
  ’:
  en
  audiovisuell medietjänst där
  program i kronologisk följd översänds till ett obestämt antal potentiella tittare vid en tidpunkt som leverantören
  av medietjänster bestämmer
  , i enlighet med en fastställd programtablå
  ,

| d) | ’programföretag’: leverantör av linjära audiovisuella medietjänster, |
| --- | --- |

d)

’programföretag’: leverantör av linjära audiovisuella medietjänster,

| e) | ’
  beställtjänst eller
  icke-linjär tjänst’: en audiovisuell medietjänst
  bestående av ett audiovisuellt innehållsutbud, som en leverantör av medietjänster redigerar eller sammanställer, och
  där det är användaren som
  individuellt, efter eget val beställer leverans av
  ett visst program, utifrån ett innehållsutbud
  och vid en viss tidpunkt, eller
  som
  inte omfattas av definitionen av en linjär tjänst i led c, |
| --- | --- |

e)

’
  beställtjänst eller
  icke-linjär tjänst’: en audiovisuell medietjänst
  bestående av ett audiovisuellt innehållsutbud, som en leverantör av medietjänster redigerar eller sammanställer, och
  där det är användaren som
  individuellt, efter eget val beställer leverans av
  ett visst program, utifrån ett innehållsutbud
  och vid en viss tidpunkt, eller
  som
  inte omfattas av definitionen av en linjär tjänst i led c,

| f) | ’audiovisuell marknadskommunikation’: rörliga bilder med eller utan ljud som
  sänds som en del av en audiovisuell medietjänst, eller när det gäller exempelvis kanaler avsedda uteslutande för teleshopping, som en audiovisuell mediatjänst, i syfte att marknadsföra,
  direkt eller indirekt
  ,
  varor och tjänster till eller imagen av en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet,, |
| --- | --- |

f)

’audiovisuell marknadskommunikation’: rörliga bilder med eller utan ljud som
  sänds som en del av en audiovisuell medietjänst, eller när det gäller exempelvis kanaler avsedda uteslutande för teleshopping, som en audiovisuell mediatjänst, i syfte att marknadsföra,
  direkt eller indirekt
  ,
  varor och tjänster till eller imagen av en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet,,

| g) | ’TV-reklam’: varje form av sänt meddelande, antingen mot betalning eller liknande ersättning eller i form av egenreklam, som utförs av ett offentligt eller privat företag i samband med handel, affärsverksamhet, hantverk eller yrkesverksamhet i avsikt att främja tillhandahållande mot betalning av varor eller tjänster, inklusive fast egendom, eller rättigheter och förpliktelser, |
| --- | --- |

g)

’TV-reklam’: varje form av sänt meddelande, antingen mot betalning eller liknande ersättning eller i form av egenreklam, som utförs av ett offentligt eller privat företag i samband med handel, affärsverksamhet, hantverk eller yrkesverksamhet i avsikt att främja tillhandahållande mot betalning av varor eller tjänster, inklusive fast egendom, eller rättigheter och förpliktelser,

| h) | ’smygreklam’: presentation i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter för en varu- eller tjänsteproducent i program, då denna presentation av
  en leverantör av medietjänster
  är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art. Denna typ av presentation betraktas särskilt som avsiktlig om den görs mot betalning eller liknande ersättning, |
| --- | --- |

h)

’smygreklam’: presentation i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter för en varu- eller tjänsteproducent i program, då denna presentation av
  en leverantör av medietjänster
  är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art. Denna typ av presentation betraktas särskilt som avsiktlig om den görs mot betalning eller liknande ersättning,

| i) | ’produktintegrering och tematisk placering’: ett företag eller en organisation påverkar handlingen i en film eller ett fiktionsprogram för att särskilt göra reklam för en produkt, en tjänst eller ett varumärke, |
| --- | --- |

i)

’produktintegrering och tematisk placering’: ett företag eller en organisation påverkar handlingen i en film eller ett fiktionsprogram för att särskilt göra reklam för en produkt, en tjänst eller ett varumärke,

| j) | ’sponsring’: varje bidrag
  direkt eller indirekt
  till finansieringen av en audiovisuell medietjänst som ges av ett offentligt eller privat företag
  eller fysisk person
  som inte är
  verksamt/verksam
  inom tillhandahållande av audiovisuella tjänster eller produktion av audiovisuella verk, i syfte att marknadsföra företagets namn, varumärke, anseende, verksamhet eller produkter, |
| --- | --- |

j)

’sponsring’: varje bidrag
  direkt eller indirekt
  till finansieringen av en audiovisuell medietjänst som ges av ett offentligt eller privat företag
  eller fysisk person
  som inte är
  verksamt/verksam
  inom tillhandahållande av audiovisuella tjänster eller produktion av audiovisuella verk, i syfte att marknadsföra företagets namn, varumärke, anseende, verksamhet eller produkter,

| k) | ’säljfrämjande referens’: en form av marknadsföring som består av förevisning av varor eller tjänster eller en talad och visuell presentation av varorna och tjänsterna från en varutillverkare eller tjänsteleverantör; inslaget sänds som en del av ett program för att främja anskaffning av de varor eller tjänster som presenteras eller förevisas mot betalning, |
| --- | --- |

k)

’säljfrämjande referens’: en form av marknadsföring som består av förevisning av varor eller tjänster eller en talad och visuell presentation av varorna och tjänsterna från en varutillverkare eller tjänsteleverantör; inslaget sänds som en del av ett program för att främja anskaffning av de varor eller tjänster som presenteras eller förevisas mot betalning,

| l) | ’teleshopping (även kallat TV-köp)’: sändning av direkta erbjudanden till allmänheten i syfte att mot betalning tillhandahålla varor eller tjänster, inklusive fast egendom eller rättigheter och förpliktelser, |
| --- | --- |

l)

’teleshopping (även kallat TV-köp)’: sändning av direkta erbjudanden till allmänheten i syfte att mot betalning tillhandahålla varor eller tjänster, inklusive fast egendom eller rättigheter och förpliktelser,

| m) | ’produktplacering’: varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i en audiovisuell medietjänst,
  med eller utan
  betalning eller liknande ersättning
  till leverantören av medietjänsten
  .
  Definitionen omfattar dock inte meddelanden till följd av oberoende redaktionella beslut att använda produkter som inte framhävs på omotiverat framträdande plats och som är en del av ett program och underlättar produktionen av detta, t.ex. priser som delas ut i program, märkesvaror, tillfälliga föremål och rekvisita, |
| --- | --- |

m)

’produktplacering’: varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i en audiovisuell medietjänst,
  med eller utan
  betalning eller liknande ersättning
  till leverantören av medietjänsten
  .
  Definitionen omfattar dock inte meddelanden till följd av oberoende redaktionella beslut att använda produkter som inte framhävs på omotiverat framträdande plats och som är en del av ett program och underlättar produktionen av detta, t.ex. priser som delas ut i program, märkesvaror, tillfälliga föremål och rekvisita,

| n) | ’produktionsstöd’: varor eller tjänster som ställs till förfogande utan betalning eller liknande ersättning och som används av redaktionella skäl, |
| --- | --- |

n)

’produktionsstöd’: varor eller tjänster som ställs till förfogande utan betalning eller liknande ersättning och som används av redaktionella skäl,

| o) | ’program’: en av en leverantör av medietjänster redigerad eller sammanställd innehållsmässig enhet av rörliga bilder med eller utan ljud i ett fastställt sändningsschema eller en katalog, |
| --- | --- |

o)

’program’: en av en leverantör av medietjänster redigerad eller sammanställd innehållsmässig enhet av rörliga bilder med eller utan ljud i ett fastställt sändningsschema eller en katalog,

| p) | ’samreglering’: en form av reglering som grundas på samarbete mellan offentliga myndigheter och organ för självreglering, |
| --- | --- |

p)

’samreglering’: en form av reglering som grundas på samarbete mellan offentliga myndigheter och organ för självreglering,

| q) | ’redaktionellt ansvar’: ansvar för att yrkesmässigt upprätta en tablå eller sammanställa program avsedda för allmänheten i syfte att tillhandahålla medieinnehållet inom en fastställd tidsram eller möjliggöra beställning från en katalog.” |
| --- | --- |

q)

’redaktionellt ansvar’: ansvar för att yrkesmässigt upprätta en tablå eller sammanställa program avsedda för allmänheten i syfte att tillhandahålla medieinnehållet inom en fastställd tidsram eller möjliggöra beställning från en katalog.”

| (3) | Artikel 2 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall ”TV-sändningar, som sänds av programföretag” ersättas med ”audiovisuella medietjänster som sänds av leverantörer av medietjänster” och”sändningar” ersättas med ”audiovisuella medietjänster”. |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 2 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall ”TV-sändningar, som sänds av programföretag” ersättas med ”audiovisuella medietjänster som sänds av leverantörer av medietjänster” och”sändningar” ersättas med ”audiovisuella medietjänster”.

| b) | I punkt 2 skall ”programföretag” ersättas med ”leverantörer av medietjänster”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall ”programföretag” ersättas med ”leverantörer av medietjänster”.

| c) | I punkt 3 skall ”programföretag” ersättas med ”leverantörer av medietjänster”; ”redaktionella beslut om programsammansättningen” skall ersättas med ”redaktionella beslut om den audiovisuella medietjänsten”; ”TV-sändningsverksamheten” skall ersättas med ”den audiovisuella tjänsten”, ”där det först började sända” skall ersättas med ”där den inledde sin verksamhet”, och ”beslut om programsammansättningen” skall ersättas med ”beslut om den audiovisuella medietjänsten”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 3 skall ”programföretag” ersättas med ”leverantörer av medietjänster”; ”redaktionella beslut om programsammansättningen” skall ersättas med ”redaktionella beslut om den audiovisuella medietjänsten”; ”TV-sändningsverksamheten” skall ersättas med ”den audiovisuella tjänsten”, ”där det först började sända” skall ersättas med ”där den inledde sin verksamhet”, och ”beslut om programsammansättningen” skall ersättas med ”beslut om den audiovisuella medietjänsten”.

| d) | Punkt 4 skall ersättas med följande:
  ”4.   Leverantörer av audiovisuella medietjänster på vilka bestämmelserna i punkt 3 inte är tillämpliga skall anses tillhöra en medlemsstats jurisdiktion i följande fall:






  a) | De använder sig av en satellitupplänk belägen i den medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 4 skall ersättas med följande:

”4.   Leverantörer av audiovisuella medietjänster på vilka bestämmelserna i punkt 3 inte är tillämpliga skall anses tillhöra en medlemsstats jurisdiktion i följande fall:

a)

De använder sig av en satellitupplänk belägen i den medlemsstaten.

| b) | De använder visserligen inte en satellitupplänk belägen i medlemsstaten, men de använder satellitkapacitet som hör till den medlemsstaten.” |
| --- | --- |

b)

De använder visserligen inte en satellitupplänk belägen i medlemsstaten, men de använder satellitkapacitet som hör till den medlemsstaten.”

| e) | I punkt 5 skall ”programföretaget” ersättas med ”leverantören av medietjänster” och ”artikel 52” skall ersättas med ”artikel 43”. |
| --- | --- |

e)

I punkt 5 skall ”programföretaget” ersättas med ”leverantören av medietjänster” och ”artikel 52” skall ersättas med ”artikel 43”.

| f) | Punkt 6 skall ersättas med följande:
  ”6.   Detta direktiv skall inte omfatta audiovisuella
  medietjänster som
  inte tas emot direkt eller indirekt med hjälp av vanlig konsumentutrustning av allmänheten i en eller flera medlemsstater.” |
| --- | --- |

f)

Punkt 6 skall ersättas med följande:

”6.   Detta direktiv skall inte omfatta audiovisuella
  medietjänster som
  inte tas emot direkt eller indirekt med hjälp av vanlig konsumentutrustning av allmänheten i en eller flera medlemsstater.”

| (4) | Artikel
  2a skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2a
  1.   Medlemsstaterna skall säkerställa fri mottagning och får inte begränsa vidaresändning inom sina territorier av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater av skäl som omfattas av samordningen genom detta direktiv.
  2.   Medlemsstaterna får tillfälligt göra undantag från punkt 1 om följande villkor uppfylls:






  a) | Den audiovisuella medietjänsten från en annan medlemsstat bryter på ett tydligt och allvarligt sätt mot artikel 3d eller 3e och/eller artikel 22.1 eller 22.2. |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel
  2a skall ersättas med följande:

”Artikel 2a

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa fri mottagning och får inte begränsa vidaresändning inom sina territorier av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater av skäl som omfattas av samordningen genom detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna får tillfälligt göra undantag från punkt 1 om följande villkor uppfylls:

a)

Den audiovisuella medietjänsten från en annan medlemsstat bryter på ett tydligt och allvarligt sätt mot artikel 3d eller 3e och/eller artikel 22.1 eller 22.2.

| b) | Om leverantören av medietjänster under de tolv föregående månaderna redan minst två gånger har brutit mot bestämmelserna i punkt a. |
| --- | --- |

b)

Om leverantören av medietjänster under de tolv föregående månaderna redan minst två gånger har brutit mot bestämmelserna i punkt a.

| c) | Den berörda medlemsstaten har skriftligen meddelat leverantören av medietjänster, medlemsstaten där leverantören är etablerad och kommissionen om de misstänkta överträdelserna och de åtgärder den har för avsikt att vidta om en sådan överträdelse skulle inträffa på nytt. |
| --- | --- |

c)

Den berörda medlemsstaten har skriftligen meddelat leverantören av medietjänster, medlemsstaten där leverantören är etablerad och kommissionen om de misstänkta överträdelserna och de åtgärder den har för avsikt att vidta om en sådan överträdelse skulle inträffa på nytt.

| d) | Samråd med den medlemsstat i vilken leverantören är etablerad och kommissionen har inom 15 dagar inte lett till någon uppgörelse i godo räknat från det planerade meddelandet i punkt c och den misstänkta överträdelsen skulle inträffa på nytt. |
| --- | --- |

d)

Samråd med den medlemsstat i vilken leverantören är etablerad och kommissionen har inom 15 dagar inte lett till någon uppgörelse i godo räknat från det planerade meddelandet i punkt c och den misstänkta överträdelsen skulle inträffa på nytt.

3.   När det gäller beställtjänster får en medlemsstat i allvarliga fall tillfälligt vidta åtgärder för att göra undantag från punkt 1 utan att villkoren i punkt 2 b, 2 c och 2 d är uppfyllda. Om den gör detta skall kommissionen och den medlemsstat där leverantören av medietjänster är etablerad snarast underrättas om åtgärderna och upplysas om skälen till att den första medlemsstaten anser att fallet är allvarligt.

4.   Kommissionen skall inom två månader från underrättelsen om de åtgärder som vidtagits av medlemsstaten besluta huruvida åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten. Om kommissionen beslutar att så inte är fallet, skall medlemsstaten utan dröjsmål ställa in åtgärderna i fråga.

5.   Punkt 2 skall inte påverka tillämpningen av förfaranden, åtgärder eller sanktioner mot överträdelserna i fråga i den medlemsstat som har jurisdiktion över den berörda leverantören av medietjänster.”

| (5) | Artikel 3 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  1.   Medlemsstaterna skall ha frihet att inom de områden som omfattas av detta direktiv föreskriva mer detaljerade eller striktare regler för de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion
  förutsatt att dessa regler överensstämmer med gemenskapslagstiftningen och inte snedvrider konkurrensen
  .
  2.   Om en medlemsstat






  a) | har utnyttjat sin rätt enligt punkt 1 att anta mer detaljerade eller striktare regler, och |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 3 skall ersättas med följande:

”Artikel 3

1.   Medlemsstaterna skall ha frihet att inom de områden som omfattas av detta direktiv föreskriva mer detaljerade eller striktare regler för de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion
  förutsatt att dessa regler överensstämmer med gemenskapslagstiftningen och inte snedvrider konkurrensen
  .

2.   Om en medlemsstat

a)

har utnyttjat sin rätt enligt punkt 1 att anta mer detaljerade eller striktare regler, och

| b) | om sådana regler är berättigade på grund av allmän ordning, inbegripet skydd av minderåriga, allmän säkerhet, folkhälsa eller skydd av den kulturella mångfalden, och |
| --- | --- |

b)

om sådana regler är berättigade på grund av allmän ordning, inbegripet skydd av minderåriga, allmän säkerhet, folkhälsa eller skydd av den kulturella mångfalden, och

| c) | denna medlemsstat anser att en leverantör av medietjänster inom en annan medlemsstats jurisdiktion har utnyttjat detta direktiv för missbruk eller bedrägeri i syfte att kringgå dessa regler, |
| --- | --- |

c)

denna medlemsstat anser att en leverantör av medietjänster inom en annan medlemsstats jurisdiktion har utnyttjat detta direktiv för missbruk eller bedrägeri i syfte att kringgå dessa regler,

kan den kontakta den medlemsstat som har jurisdiktion i syfte att nå en ömsesidigt godtagbar lösning på de problem som uppstått. Vid mottagandet av en underbyggd begäran från den förstnämnda medlemsstaten skall den medlemsstat som har jurisdiktion begära att den berörda leverantören uppfyller gällande regler. Den medlemsstat som har jurisdiktion skall informera den förstnämnda medlemsstaten om vilka resultat som nåtts inom två månader efter det att begäran mottagits.

3.   Om den förstnämnda medlemsstaten bedömer

| a) | att de resultat som uppnåtts genom tillämpning av punkt 1a inte är tillfredsställande och |
| --- | --- |

a)

att de resultat som uppnåtts genom tillämpning av punkt 1a inte är tillfredsställande och

| b) | att den berörda leverantören av medietjänster har etablerat sig i medlemsstaten med jurisdiktion enbart i syfte att kringgå de striktare reglerna på områden som samordnas genom detta direktiv, vilka den skulle omfattas av om den vore etablerad i den förstnämna medlemsstaten, |
| --- | --- |

b)

att den berörda leverantören av medietjänster har etablerat sig i medlemsstaten med jurisdiktion enbart i syfte att kringgå de striktare reglerna på områden som samordnas genom detta direktiv, vilka den skulle omfattas av om den vore etablerad i den förstnämna medlemsstaten,

får den vidta lämpliga åtgärder mot den berörda leverantören av medietjänster för att förhindra missbruk eller bedrägligt uppträdande.

Sådana åtgärder skall objektivt sett vara nödvändiga, tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt, vara ändamålsenliga med tanke på de avsedda målen samt får inte gå utöver vad som krävs för att uppnå dessa mål.

4.   En medlemsstat får vidta åtgärder enligt punkt 3 endast om samtliga villkor nedan uppfylls:

| a) | den har underrättat kommissionen och den medlemsstat där leverantören av medietjänster är etablerad att den avser att vidta sådana åtgärder och beskriver på vilket underlag den föreslår att åtgärderna skall vidtas och |
| --- | --- |

a)

den har underrättat kommissionen och den medlemsstat där leverantören av medietjänster är etablerad att den avser att vidta sådana åtgärder och beskriver på vilket underlag den föreslår att åtgärderna skall vidtas och

| b) | kommissionen fastställer att åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten, och särskilt att de orsaker som anförs av den medlemsstat som föreslår dessa åtgärder i enlighet med punkterna 2 och 3 är välgrundade. |
| --- | --- |

b)

kommissionen fastställer att åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten, och särskilt att de orsaker som anförs av den medlemsstat som föreslår dessa åtgärder i enlighet med punkterna 2 och 3 är välgrundade.

5.   Kommissionen skall fatta sitt beslut inom tre månader från underrättelsen enligt punkt 4 a. Om kommissionen fastställer att åtgärderna inte är förenliga med gemenskapslagstiftningen, skall den berörda medlemsstaten avstå från att vidta de föreslagna åtgärderna.

6.   Medlemsstaterna skall inom ramen för sin lagstiftning och på lämpligt sätt säkerställa att de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion i praktiken uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.

7.   Medlemsstaterna skall främja system för
  själv- och/eller
  samreglering
  på nationell nivå
  inom de områden som samordnas genom detta direktiv. Dessa system skall utformas så att de blir allmänt accepterade av de viktigaste aktörerna
  i de berörda medlemsstaterna
  och säkrar en effektiv tillämpning.

8.   Om bestämmelserna i detta direktiv strider mot en bestämmelse i en annan gemenskapsrättsakt som reglerar aspekter av tillgången till en audiovisuell medietjänst, eller tillämpningen av denna, skall bestämmelserna i detta direktiv gälla.

9.   
  Medlemsstaterna skall genom lämpliga åtgärder främja mediekunskapen bland konsumenterna.
  ”

| (6) | Följande artiklar skall införas som artikel 3b-3l:
  ”Artikel 3b
  1.   När det gäller korta nyhetsinslag
  , inbegripet nyhetsinslag avsedda för sändningar över hela Europa,
  skall medlemsstaterna
  , i enlighet med den princip om informationsfrihet som i synnerhet anges i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och utan att det påverkar befintliga avtal mellan programföretagen,
  se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater inte förvägras tillgång, på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion.
  Det programföretag som beviljar tillgången skall ha rätt till lämplig ersättning för de tekniska kostnaderna.


  2.   Programföretag har rätt att fritt välja korta
  utdrag
  från det sändande programföretagets signal, minimikravet är dock att källan anges.
  Sådana utdrag får endast användas i allmänna nyhetssändningar.


  3.   Tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel skall inte påverka enskilda programföretags skyldighet att beakta lagstiftningen om upphovsrätt, inklusive direktiv 2001/29/EG (25) och/eller Romkonventionen (internationell konvention av den 26 oktober 1961 om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag) och Bernkonventionen av den 9 september 1886, i dess ändrade lydelse, för skydd av litterära och konstnärliga verk, och skall på inget sätt påverka denna skyldighet.
  4.   Medlemsstaterna skall se till att det fastställs närmare bestämmelser och villkor för användningen av sådana korta utdrag, särskilt maximal längd för utdragen, tidsgränser för sändning av dem och krav på identifiering av det sändande programföretaget.
  5.   Programföretag får själva skaffa tillgång till det berörda evenemanget för sändningsändamål enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning.
  Artikel 3c
  Medlemsstaterna skall se till att leverantörer av audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion ser till att mottagarna av deras tjänster hela tiden har direkt tillgång till följande information, som skall vara lättillgänglig:






  a) | Namnet på leverantören av medietjänster. |
| --- | --- | --- |

(6)

Följande artiklar skall införas som artikel 3b-3l:

”Artikel 3b

1.   När det gäller korta nyhetsinslag
  , inbegripet nyhetsinslag avsedda för sändningar över hela Europa,
  skall medlemsstaterna
  , i enlighet med den princip om informationsfrihet som i synnerhet anges i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och utan att det påverkar befintliga avtal mellan programföretagen,
  se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater inte förvägras tillgång, på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion.
  Det programföretag som beviljar tillgången skall ha rätt till lämplig ersättning för de tekniska kostnaderna.

2.   Programföretag har rätt att fritt välja korta
  utdrag
  från det sändande programföretagets signal, minimikravet är dock att källan anges.
  Sådana utdrag får endast användas i allmänna nyhetssändningar.

3.   Tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel skall inte påverka enskilda programföretags skyldighet att beakta lagstiftningen om upphovsrätt, inklusive direktiv 2001/29/EG (25) och/eller Romkonventionen (internationell konvention av den 26 oktober 1961 om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag) och Bernkonventionen av den 9 september 1886, i dess ändrade lydelse, för skydd av litterära och konstnärliga verk, och skall på inget sätt påverka denna skyldighet.

4.   Medlemsstaterna skall se till att det fastställs närmare bestämmelser och villkor för användningen av sådana korta utdrag, särskilt maximal längd för utdragen, tidsgränser för sändning av dem och krav på identifiering av det sändande programföretaget.

5.   Programföretag får själva skaffa tillgång till det berörda evenemanget för sändningsändamål enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning.

Artikel 3c

Medlemsstaterna skall se till att leverantörer av audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion ser till att mottagarna av deras tjänster hela tiden har direkt tillgång till följande information, som skall vara lättillgänglig:

a)

Namnet på leverantören av medietjänster.

| b) | Den geografiska adress där leverantören av medietjänster är etablerad. |
| --- | --- |

b)

Den geografiska adress där leverantören av medietjänster är etablerad.

| c) | Uppgifter om leverantören av medietjänster, t.ex. leverantörens e-postadress eller webbplats, så att det går att snabbt och effektivt få direkt kontakt med denne. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om leverantören av medietjänster, t.ex. leverantörens e-postadress eller webbplats, så att det går att snabbt och effektivt få direkt kontakt med denne.

| d) | I tillämpliga fall, den
  relevanta
  tillsynsmyndigheten
  eller kontrollinstitutionen
  . |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall, den
  relevanta
  tillsynsmyndigheten
  eller kontrollinstitutionen
  .

Artikel 3d

1.   Medlemsstaterna skall
  på lämpligt sätt
  vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion inte tillhandahålls på ett sådant sätt att det allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga.
  Denna artikel skall i synnerhet gälla program som innehåller pornografi och meningslöst våld. Kommissionen och medlemsstaterna bör uppmuntra de berörda aktörerna inom mediebranschen att som vidare åtgärd för skydd av minderåriga främja märknings-, bedömnings- och filtreringssystem för hela gemenskapen. Medlemsstaterna skall främja åtgärder för att ge föräldrar och andra vårdnadshavare bättre kontroll över innehållet av pornografi och meningslöst våld i program.

2.   Medlemsstaterna skall se till att de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion förser användarna med effektiva system för filtrering av innehåll som kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga och informerar användarna om att sådana system finns.

3.   Kommissionen och medlemsstaterna skall uppmuntra leverantörer av audiovisuella medietjänster, tillsynsmyndigheter och alla berörda parter att överväga om det är tekniskt och rättsligt möjligt att utveckla en harmoniserad identifikation av innehållet för att underlätta filtrering och klassificering vid källan, oavsett vilken sändningsplattform som används, och därigenom förbättra skyddet av minderåriga.

4.   Medlemsstaterna skall, vid äventyr av administrativa och/eller straffrättsliga sanktioner, se till att de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion inte under några förhållanden sänder barnpornografi.

5.   Medlemsstaterna skall uppmana de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion att främja informationskampanjer i syfte att förebygga våld mot kvinnor och minderåriga, om möjligt i samarbete med offentliga eller privata sammanslutningar och aktörer som är verksamma på detta område.

Artikel 3e

Medlemsstaterna skall med lämpliga metoder se till att audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som tillhandahålls av leverantörer inom deras jurisdiktion inte på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning
  eller på något sätt kränker den mänskliga värdigheten
  .

Artikel 3f

1.   Där så är praktiskt möjligt skall medlemsstaterna på lämpligt sätt
  , och med vederbörlig hänsyn till olika spridningssätt,
  se till att de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jursidiktion främjar
  utvecklingen och
  produktionen av och tillgången till europeiska produktioner i den mening som avses i artikel 6.
  Icke-linjära audiovisuella medietjänster kan stödjas och främjas genom ett lägsta antal europeiska produktioner som står i proportion till de ekonomiska resultaten, en minsta andel av europeiska produktioner och av europeiska produktioner, skapade av producenter som är oberoende av programföretagen, i kataloger för beställvideo, eller en attraktiv presentation av europeiska produktioner och produktioner skapade av sådana oberoende producenter i elektroniska programguider.

2.   Medlemsstaterna skall se till att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion inte sänder biograffilmer under andra tidsperioder än som överenskommits med rättighetshavarna.

3.   Medlemsstaterna skall senast vid utgången av det fjärde året från antagandet av det här direktivet och därefter vart tredje år, rapportera till kommissionen om genomförandet av de åtgärder som avses i punkt 1.

4.   Kommissionen skall på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna tillhandahåller
  och en oberoende undersökning
  , lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet
  vart tredje år
  om tillämpningen av punkt 1, med beaktande av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen
  samt målet kulturell mångfald
  .

Artikel 3g

Medlemsstaterna skall se till att audiovisuell marknadskommunikation som tillhandahålls av företag inom deras jurisdiktion
  följer principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i synnerhet
  uppfyller följande krav:

| a) | Den audiovisuella marknadskommunikationen måste vara klart identifierbar som sådan
  och kunna skiljas från det redaktionella innehållet. Utan att det påverkar tillämpningen av nya marknadsföringstekniker skall TV-reklam, teleshopping och säljfrämjande referenser på optiskt och/eller akustiskt och/eller rumsligt sätt hållas åtskilda från andra delar av programmet
  . Audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam är förbjuden. |
| --- | --- |

a)

Den audiovisuella marknadskommunikationen måste vara klart identifierbar som sådan
  och kunna skiljas från det redaktionella innehållet. Utan att det påverkar tillämpningen av nya marknadsföringstekniker skall TV-reklam, teleshopping och säljfrämjande referenser på optiskt och/eller akustiskt och/eller rumsligt sätt hållas åtskilda från andra delar av programmet
  . Audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam är förbjuden.

| b) | Den audiovisuella marknadskommunikationen skall ta hänsyn till integriteten hos och de naturliga pauserna i det program under vilket den sänds. |
| --- | --- |

b)

Den audiovisuella marknadskommunikationen skall ta hänsyn till integriteten hos och de naturliga pauserna i det program under vilket den sänds.

| c) | Den audiovisuella marknadskommunikationen får inte använda subliminal teknik.
  På samma sätt bör inte ljudvolymen på reklaminslag eller på de program eller sekvenser som kommer omedelbart före och efter reklamen överskrida den genomsnittliga volymen på programmet i övrigt. Både annonsörer och programföretag är skyldiga att se till att reklamen följer detta krav då budskapet förs ut. |
| --- | --- |

c)

Den audiovisuella marknadskommunikationen får inte använda subliminal teknik.
  På samma sätt bör inte ljudvolymen på reklaminslag eller på de program eller sekvenser som kommer omedelbart före och efter reklamen överskrida den genomsnittliga volymen på programmet i övrigt. Både annonsörer och programföretag är skyldiga att se till att reklamen följer detta krav då budskapet förs ut.

| d) | Den audiovisuella marknadskommunikationen
  skall respektera de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och särskilt
  får
  den
  inte






  i) | kränka den mänskliga värdigheten, |
| --- | --- | --- |

d)

Den audiovisuella marknadskommunikationen
  skall respektera de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och särskilt
  får
  den
  inte

i)

kränka den mänskliga värdigheten,

| ii) | kränka
  någon
  genom diskriminering
  på grund av ras, kön, nationalitet,
  funktionshinder, ålder eller sexuell läggning

  , |
| --- | --- |

ii)

kränka
  någon
  genom diskriminering
  på grund av ras, kön, nationalitet,
  funktionshinder, ålder eller sexuell läggning

  ,

| iii) | kränka barnens rättigheter såsom de fastställs i FN:s konvention om barnets rättigheter
  , |
| --- | --- |

iii)

kränka barnens rättigheter såsom de fastställs i FN:s konvention om barnets rättigheter
  ,

| iv) | uppmuntra ett beteende som är skadligt för hälsa eller säkerhet, |
| --- | --- |

iv)

uppmuntra ett beteende som är skadligt för hälsa eller säkerhet,

| v) | uppmuntra ett beteende som är
  mycket
  skadligt för miljön. |
| --- | --- |

v)

uppmuntra ett beteende som är
  mycket
  skadligt för miljön.

| e) | Det är förbjudet med alla former av audiovisuell
  marknadskommunikation för
  cigaretter och andra tobaksvaror. |
| --- | --- |

e)

Det är förbjudet med alla former av audiovisuell
  marknadskommunikation för
  cigaretter och andra tobaksvaror.

| f) | Pornografi med skildringar som sannolikt väcker hat på grund av sex skall vara förbjuden i alla former av audiovisuell marknadskommunikation och teleshopping. |
| --- | --- |

f)

Pornografi med skildringar som sannolikt väcker hat på grund av sex skall vara förbjuden i alla former av audiovisuell marknadskommunikation och teleshopping.

| g) | Audiovisuell marknadskommunikation för alkoholhaltiga drycker får inte vara riktad till minderåriga och får inte uppmuntra överkonsumtion av sådana drycker. |
| --- | --- |

g)

Audiovisuell marknadskommunikation för alkoholhaltiga drycker får inte vara riktad till minderåriga och får inte uppmuntra överkonsumtion av sådana drycker.

| h) | Audiovisuell marknadskommunikation för medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat vars jurisdiktion leverantören av medietjänster tillhör är förbjuden. |
| --- | --- |

h)

Audiovisuell marknadskommunikation för medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat vars jurisdiktion leverantören av medietjänster tillhör är förbjuden.

| i) | Audiovisuell marknadskommunikation får inte orsaka moralisk eller fysisk skada hos minderåriga. Därför får den inte direkt direkt uppmana minderåriga att köpa en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa en vara eller tjänst som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer
  eller visa
  minderåriga i farliga situationer. |
| --- | --- |

i)

Audiovisuell marknadskommunikation får inte orsaka moralisk eller fysisk skada hos minderåriga. Därför får den inte direkt direkt uppmana minderåriga att köpa en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa en vara eller tjänst som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer
  eller visa
  minderåriga i farliga situationer.

| j) | Medlemsstaterna och kommissionen skall uppmuntra leverantörer av medietjänster att ta fram en uppförandekod för barnprogram som innehåller eller avbryts av reklam, sponsorer eller annan marknadsföring av ohälsosamma och olämpliga livsmedel och drycker som t.ex. innehåller mycket fett, socker eller salt samt av alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

j)

Medlemsstaterna och kommissionen skall uppmuntra leverantörer av medietjänster att ta fram en uppförandekod för barnprogram som innehåller eller avbryts av reklam, sponsorer eller annan marknadsföring av ohälsosamma och olämpliga livsmedel och drycker som t.ex. innehåller mycket fett, socker eller salt samt av alkoholhaltiga drycker.

Artikel 3h

1.   Audiovisuella medietjänster
  eller program
  som sponsras skall uppfylla följande krav:

| a) | Deras innehåll och, när det gäller TV-sändningar, programläggning,
  får under inga förhållanden påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet för leverantören av medietjänster. |
| --- | --- |

a)

Deras innehåll och, när det gäller TV-sändningar, programläggning,
  får under inga förhållanden påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet för leverantören av medietjänster.

| b) | De får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster. |
| --- | --- |

b)

De får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster.

| c) | Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett
  sponsoravtal. Sponsrade
  program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av
  programmet och
  /eller i slutet av
  programmet
  . |
| --- | --- |

c)

Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett
  sponsoravtal. Sponsrade
  program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av
  programmet och
  /eller i slutet av
  programmet
  .

2.   Audiovisuella medietjänster
  eller program
  får inte sponsras av företag vars huvudsakliga verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigarretter och andra
  tobaksvaror
  .

3.   Om företag, vars verksamhet omfattar tillverkning eller försäljning av medicinska produkter och medicinsk behandling, sponsrar audiovisuella medietjänster
  eller program
  , får denna sponsring främja företagets namn eller anseende, men inte särskilda medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat under vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör.

4.   Nyhets- och samhällsprogram får inte
  sponsras.

Artikel 3i

1.   Produktplacering är förbjuden. I synnerhet nyhets- och samhällsprogram, barnprogram, dokumentärer och rådgivningsprogram får inte innehålla produktplacering.

Produktintegrering och tematisk placering är i princip förbjudna.

2.   Om medlemsstaterna inte föreskriver annat, är produktplacering tillåten i biograffilmer, filmer och serier producerade för TV och sportsändningar.

Produktionsstöd där ingen betalning sker, utan vissa varor eller tjänster endast erbjuds utan kostnad i syfte att ingå i ett program, skall vara tillåtet.

De program som innehåller produktplacering skall uppfylla samtliga nedanstående krav:

| a) | Deras innehåll och, om det är fråga om en TV-sändning, deras sändningstid, får under inga omständigheter påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos den leverantör som tillhandahåller medietjänsten. |
| --- | --- |

a)

Deras innehåll och, om det är fråga om en TV-sändning, deras sändningstid, får under inga omständigheter påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos den leverantör som tillhandahåller medietjänsten.

| b) | De får inte direkt uppmuntra till köp eller hyrning av varor eller tjänster, i synnerhet inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster. |
| --- | --- |

b)

De får inte direkt uppmuntra till köp eller hyrning av varor eller tjänster, i synnerhet inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster.

| c) | Produkten får inte ges ’en omotiverat framträdande plats’. |
| --- | --- |

c)

Produkten får inte ges ’en omotiverat framträdande plats’.

| d) | Tittarna skall få klar information om förekomsten av produktplacering. Program som innehåller produktplacering skall identifieras på lämpligt sätt i början och slutet av programmet och genom en signal åtminstone var tjugonde minut under programmet i syfte att förhindra all osäkerhet hos tittaren. |
| --- | --- |

d)

Tittarna skall få klar information om förekomsten av produktplacering. Program som innehåller produktplacering skall identifieras på lämpligt sätt i början och slutet av programmet och genom en signal åtminstone var tjugonde minut under programmet i syfte att förhindra all osäkerhet hos tittaren.

Tittarna skall på lämpligt sätt informeras om användningen av produktionsstöd.

3.   Programmen får inte innehålla placering av eller produktionsstöd för

| — | tobaksprodukter eller cigaretter eller produktplacering från företag vilkas främsta verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigaretter och andra tobaksprodukter, eller |
| --- | --- |

—

tobaksprodukter eller cigaretter eller produktplacering från företag vilkas främsta verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigaretter och andra tobaksprodukter, eller

| — | särskilda medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat under vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör. |
| --- | --- |

—

särskilda medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat under vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör.

4.   Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 skall endast gälla program som producerats efter det datum då det här direktivet skall ha genomförts av medlemsstaterna.

Artikel 3j

1.   Andelen korta reklamformer, som reklaminslag och teleshoppinginslag, får inte överstiga 20 procent en given timme mellan hela klockslag.

2.   Punkt 1 är inte tillämplig på programföretagets meddelanden som rör dess egna program och produkter med direkt koppling till dessa program eller på sponsormeddelanden.

Artikel 3k

1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att audiovisuella medietjänster inom deras jurisdiktion successivt görs tillgängliga för syn- och hörselskadade personer.

2.   Medlemsstaterna skall senast från och med ... (*) vartannat år inkomma med nationella rapporter till kommissionen om genomförandet av denna artikel. Dessa rapporter skall särskilt innehålla statistiska uppgifter om de framsteg som gjorts för att skapa tillgänglighet enligt punkt 1 samt redogörelser för alla eventuella hinder och de åtgärder som behövs för att åtgärda dem.

Artikel 3l

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser inom civilrätt, straffrätt eller administrativ lagstiftning som antagits av medlemsstaterna skall varje fysisk eller juridisk person, oberoende av nationalitet, vars legitima intressen, i synnerhet men inte enbart, vars anseende och goda namn, har skadats av felaktiga påståenden i en audiovisuell medietjänst, ha rätt till genmäle eller motsvarande.

2.   Rätten till genmäle eller motsvarande kan utövas gentemot alla leverantörer av medietjänster som tillhör någon medlemsstats jurisdiktion.

3.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att etablera rätten till genmäle eller motsvarande och skall fastställa det förfarande som skall följas för att genomföra detta. De skall särskilt se till att en tillräcklig tidsperiod medges och att förfarandena är sådana att tillfälle till genmäle eller motsvarande vederbörligen kan ges fysiska eller juridiska personer som bor eller är etablerade i andra medlemsstater.

4.   En begäran om genmäle eller motsvarande kan avvisas om detta inte är motiverat enligt de villkor som anges i punkt 1 eller skulle innebära en straffbar handling eller skulle medföra civilrättsligt ansvar för leverantören av medietjänsten eller skulle överskrida gränserna för allmän anständighet.

5.   Medlemsstaterna skall se till att tvister om rätten till genmäle eller motsvarande blir föremål för rättslig prövning.

6.   Rätten till genmäle påverkar inte andra möjligheter till rättslig prövning som står till buds för personer vars värdighet, heder, goda rykte eller privatliv har kränkts av leverantören av medietjänsten.”

(*)  Tre år efter det att detta direktiv har antagits."

| (7) | Följande nya stycke skall läggas till i artikel 5:
  ”När medlemsstaterna definierar begreppet oberoende producent skall de ta vederbörlig hänsyn till följande tre kriterier:
  produktionsföretagets ägande och egendomsrättigheter, antalet program levererade till samma leverantör av medietjänsten och sekundärrättsliga egendomsrättigheter.” |
| --- | --- |

(7)

Följande nya stycke skall läggas till i artikel 5:

”När medlemsstaterna definierar begreppet oberoende producent skall de ta vederbörlig hänsyn till följande tre kriterier:

produktionsföretagets ägande och egendomsrättigheter, antalet program levererade till samma leverantör av medietjänsten och sekundärrättsliga egendomsrättigheter.”

| (8) | Artikel 6 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 c skall ersättas med följande:






  ”c) | samproduktioner inom ramen för avtal inom den audiovisuella sektorn som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och tredjeländer och som uppfyller de villkor som fastställs i vart och ett av dessa avtal.” |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Artikel 6 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 c skall ersättas med följande:

”c)

samproduktioner inom ramen för avtal inom den audiovisuella sektorn som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och tredjeländer och som uppfyller de villkor som fastställs i vart och ett av dessa avtal.”

| b) | Punkt 3 skall utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall utgå.

| c) | Punkt 4 skall betecknas punkt 3. |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 skall betecknas punkt 3.

| d) | Punkt 5 skall utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 5 skall utgå.

| (9) | Artikel 7 skall utgå. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 7 skall utgå.

| (10) | Artikel 10 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  1.   TV-reklam och teleshopping skall vara lätt igenkännliga som detta och
  kunna skiljas från det redaktionella innehållet. Utan att det påverkar tillämpningen av nya marknadsföringstekniker skall TV-reklam och teleshopping
  på optiskt och/eller akustiskt
  och/eller rumsligt
  sätt hållas åtskilda från andra delar av programmet.
  2.   Enstaka reklam- och teleshoppinginslag skall endast förekomma undantagsvis, utom i sportprogram.” |
| --- | --- |

(10)

Artikel 10 skall ersättas med följande:

”Artikel 10

1.   TV-reklam och teleshopping skall vara lätt igenkännliga som detta och
  kunna skiljas från det redaktionella innehållet. Utan att det påverkar tillämpningen av nya marknadsföringstekniker skall TV-reklam och teleshopping
  på optiskt och/eller akustiskt
  och/eller rumsligt
  sätt hållas åtskilda från andra delar av programmet.

2.   Enstaka reklam- och teleshoppinginslag skall endast förekomma undantagsvis, utom i sportprogram.”

| (11) | Artikel 11 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  1.   Reklam och
  teleshoppinginslag får
  infogas
  mellan programmen. Reklam och teleshoppinginslag får också infogas
  i programmen
  på sådant sätt att det
  inte
  hotar deras
  integritet
  – varvid hänsyn skall tas till naturliga pauser i programmet –
  eller rättighetshavarnas rättigheter.
  2.   Sändning av filmer producerade för TV (med undantag för TV-serier, program med lätt underhållning och dokumentärer), biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram får avbrytas av reklam och/eller teleshopping en gång varje
  programlagd 30-minutersperiod
  .
  Ingen reklam eller teleshopping får infogas i sändningar från religiösa ceremonier.” |
| --- | --- |

(11)

Artikel 11 skall ersättas med följande:

”Artikel 11

1.   Reklam och
  teleshoppinginslag får
  infogas
  mellan programmen. Reklam och teleshoppinginslag får också infogas
  i programmen
  på sådant sätt att det
  inte
  hotar deras
  integritet
  – varvid hänsyn skall tas till naturliga pauser i programmet –
  eller rättighetshavarnas rättigheter.

2.   Sändning av filmer producerade för TV (med undantag för TV-serier, program med lätt underhållning och dokumentärer), biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram får avbrytas av reklam och/eller teleshopping en gång varje
  programlagd 30-minutersperiod
  .

Ingen reklam eller teleshopping får infogas i sändningar från religiösa ceremonier.”

| (12) | Artiklarna 12 och 13 skall utgå. |
| --- | --- |

(12)

Artiklarna 12 och 13 skall utgå.

| (13) | Artiklarna 16 och 17 skall utgå. |
| --- | --- |

(13)

Artiklarna 16 och 17 skall utgå.

| (14) | Artikel 18 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 18
  1.   Andelen korta reklamformer, som reklaminslag och teleshoppinginslag, får inte överstiga 20 % en given timme mellan hela klockslag.
  2.   Punkt 1 är inte tillämplig på programföretagets meddelanden som
  gör reklam för
  dess egna program
  eller teleshopping, sponsrade
  program
  eller, i förekommande fall,
  produktplacering.” |
| --- | --- |

(14)

Artikel 18 skall ersättas med följande:

”Artikel 18

1.   Andelen korta reklamformer, som reklaminslag och teleshoppinginslag, får inte överstiga 20 % en given timme mellan hela klockslag.

2.   Punkt 1 är inte tillämplig på programföretagets meddelanden som
  gör reklam för
  dess egna program
  eller teleshopping, sponsrade
  program
  eller, i förekommande fall,
  produktplacering.”

| (15) | Artikel 18a skall
  ersättas av följande:


  ”Artikel 18a
  Sändningsblock med audiovisuell marknadskommunikation som teleshopping, teleshoppingblock och säljfrämjande referenser måste på optiskt eller akustiskt sätt tydligt identifieras som sådana.” |
| --- | --- |

(15)

Artikel 18a skall
  ersättas av följande:

”Artikel 18a

Sändningsblock med audiovisuell marknadskommunikation som teleshopping, teleshoppingblock och säljfrämjande referenser måste på optiskt eller akustiskt sätt tydligt identifieras som sådana.”

| (16) | Artikel 19 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 19
  Bestämmelserna i detta direktiv skall i tillämpliga delar gälla för TV-sändningar som uteslutande ägnas åt reklam och teleshopping samt TV-sändningar som uteslutande ägnas åt egenreklam
  , som skall vara lätt att känna igen som sådana med optiska och/eller akustiska hjälpmedel
  . Kapitel 3 samt artiklarna 11 (regler för infogande) och 18 (längd på reklaminslag och teleshopping) är inte tillämpliga på dessa sändningar.” |
| --- | --- |

(16)

Artikel 19 skall ersättas med följande:

”Artikel 19

Bestämmelserna i detta direktiv skall i tillämpliga delar gälla för TV-sändningar som uteslutande ägnas åt reklam och teleshopping samt TV-sändningar som uteslutande ägnas åt egenreklam
  , som skall vara lätt att känna igen som sådana med optiska och/eller akustiska hjälpmedel
  . Kapitel 3 samt artiklarna 11 (regler för infogande) och 18 (längd på reklaminslag och teleshopping) är inte tillämpliga på dessa sändningar.”

| (17) | Artikel 19a skall utgå. |
| --- | --- |

(17)

Artikel 19a skall utgå.

| (18) | Artikel 20 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 20
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 får medlemsstaterna, med vederbörlig hänsyn till gemenskapens lagstiftning, fastställa andra villkor än de som fastställs i artikel 11.2 och artikel 18 när det gäller
  TV-sändningar
  som uteslutande är avsedda för det nationella territoriet och som inte kan tas emot, direkt eller indirekt, av allmänheten i en eller flera andra medlemsstater.” |
| --- | --- |

(18)

Artikel 20 skall ersättas med följande:

”Artikel 20

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 får medlemsstaterna, med vederbörlig hänsyn till gemenskapens lagstiftning, fastställa andra villkor än de som fastställs i artikel 11.2 och artikel 18 när det gäller
  TV-sändningar
  som uteslutande är avsedda för det nationella territoriet och som inte kan tas emot, direkt eller indirekt, av allmänheten i en eller flera andra medlemsstater.”

| (19) | Artikel 22.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att säkra att sändningar från leverantörer av medietjänster inom deras jurisdiktion inte omfattar program som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga, särskilt program som innehåller pornografi eller meningslöst våld.” |
| --- | --- |

(19)

Artikel 22.1 skall ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att säkra att sändningar från leverantörer av medietjänster inom deras jurisdiktion inte omfattar program som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga, särskilt program som innehåller pornografi eller meningslöst våld.”

| (20) | Artiklarna 22a och 22b skall

  ersättas av följande
  :
  Artikel 22a
  1.   Medlemsstaterna skall främja produktion och sändning av audiovisuella medietjänster och program som lämpar sig för minderåriga och som är avsedda att förbättra deras mediekunskaper.
  2.   Åtgärderna skall syfta till att underlätta föräldrarnas, lärarnas och utbildarnas arbete för att skapa medvetenhet om effekterna av de program som minderåriga eventuellt kommer att se, genom att






  — | upprätta lämpliga klassificeringssystem, |
| --- | --- | --- |

(20)

Artiklarna 22a och 22b skall

  ersättas av följande
  :

Artikel 22a

1.   Medlemsstaterna skall främja produktion och sändning av audiovisuella medietjänster och program som lämpar sig för minderåriga och som är avsedda att förbättra deras mediekunskaper.

2.   Åtgärderna skall syfta till att underlätta föräldrarnas, lärarnas och utbildarnas arbete för att skapa medvetenhet om effekterna av de program som minderåriga eventuellt kommer att se, genom att

—

upprätta lämpliga klassificeringssystem,

| — | främja strategier för att öka medvetenheten och kunskapen om medierna, vilka även bör inbegripa medverkan av utbildningsinrättningar och göra det möjligt att producera europeiska program som lämpar sig för TV-tittande i familjen eller som riktar sig till barn och ungdomar, |
| --- | --- |

—

främja strategier för att öka medvetenheten och kunskapen om medierna, vilka även bör inbegripa medverkan av utbildningsinrättningar och göra det möjligt att producera europeiska program som lämpar sig för TV-tittande i familjen eller som riktar sig till barn och ungdomar,

| — | ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts på detta område i Europa eller annanstans och till åsikterna hos berörda parter, såsom programföretag, producenter, föräldrar, utbildare, kommunikationsexperter och berörda föreningar. |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till de erfarenheter som gjorts på detta område i Europa eller annanstans och till åsikterna hos berörda parter, såsom programföretag, producenter, föräldrar, utbildare, kommunikationsexperter och berörda föreningar.

3.   Medlemsstaternas lagstiftningar bör vidare innehålla krav på att nya TV-apparater förses med sådan teknisk utrustning som möjliggör spärrning av vissa program.

| (21) | Artikel 23a skall ändras på följande sätt:
  I punkt 2 e skall ”TV-utsändningar” ersättas med ”audiovisuella medietjänster”. |
| --- | --- |

(21)

Artikel 23a skall ändras på följande sätt:

I punkt 2 e skall ”TV-utsändningar” ersättas med ”audiovisuella medietjänster”.

| (22) | Följande artiklar skall införas som artikel 23b

  och 23c
  :
  ”Artikel 23b
  1.   Medlemsstaterna skall
  i enlighet med sin nationella lagstiftning vidta lämpliga åtgärder för att inrätta nationella tillsynsorgan och institutioner,
  garantera
  deras
  oberoende
  ,
  se till att
  kvinnor och män finns jämbördigt representerade i dem och säkra att de
  utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt.
  2.   Medlemsstaterna skall anförtro tillsynsmyndigheterna uppdraget att vaka över att leverantörerna av medietjänster respekterar bestämmelserna i direktivet, särskilt de som avser yttrandefrihet, mediepluralism, den mänskliga värdigheten, principen om icke-diskriminering samt skydd av minderåriga, sårbara personer eller funktionshindrade.

  3.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall
  stärka sitt samarbete och
  förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för tillämpningen av bestämmelserna i det här direktivet.
  Artikel 23c
  Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att garantera informationspluralismen i sektorn för TV-sändningar.
  Medlemsstaterna skall i enlighet med gemenskapslagstiftningen främja åtgärder som garanterar att leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion som helhet återspeglar den nödvändiga mångfalden hos de relevanta värderingar och alternativ i respektive samhälle som överensstämmer med principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.” |
| --- | --- |

(22)

Följande artiklar skall införas som artikel 23b

  och 23c
  :

”Artikel 23b

1.   Medlemsstaterna skall
  i enlighet med sin nationella lagstiftning vidta lämpliga åtgärder för att inrätta nationella tillsynsorgan och institutioner,
  garantera
  deras
  oberoende
  ,
  se till att
  kvinnor och män finns jämbördigt representerade i dem och säkra att de
  utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt.

2.   Medlemsstaterna skall anförtro tillsynsmyndigheterna uppdraget att vaka över att leverantörerna av medietjänster respekterar bestämmelserna i direktivet, särskilt de som avser yttrandefrihet, mediepluralism, den mänskliga värdigheten, principen om icke-diskriminering samt skydd av minderåriga, sårbara personer eller funktionshindrade.

3.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall
  stärka sitt samarbete och
  förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för tillämpningen av bestämmelserna i det här direktivet.

Artikel 23c

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att garantera informationspluralismen i sektorn för TV-sändningar.

Medlemsstaterna skall i enlighet med gemenskapslagstiftningen främja åtgärder som garanterar att leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion som helhet återspeglar den nödvändiga mångfalden hos de relevanta värderingar och alternativ i respektive samhälle som överensstämmer med principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.”

| (23) | Artikel 25 och 25a skall utgå. |
| --- | --- |

(23)

Artikel 25 och 25a skall utgå.

| (24) | Artikel 26 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 26
  Enligt artikel [...] i direktivet skall kommissionen, senast den
  ...

   (**) och därefter vartannat år, lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av detta direktiv i dess senaste lydelse
  , medräknat rapporteringen enligt artikel 3f.3 och artikel 3k.2, särskilt när det gäller genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 3f.1
  och, om nödvändigt, utarbeta ytterligare förslag för att anpassa det till utvecklingen i fråga om audiovisuella medietjänster, särskilt mot bakgrund av den senaste tekniska utvecklingen och sektorns konkurrenskraft
  och främjandet av den kulturella mångfalden
  .
  Vid utgången av det femte året efter antagandet av detta direktiv.”



  (**)  Vid utgången av det femte året efter antagandet av detta direktiv." |
| --- | --- |

(24)

Artikel 26 skall ersättas med följande:

”Artikel 26

Enligt artikel [...] i direktivet skall kommissionen, senast den
  ...

   (**) och därefter vartannat år, lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av detta direktiv i dess senaste lydelse
  , medräknat rapporteringen enligt artikel 3f.3 och artikel 3k.2, särskilt när det gäller genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 3f.1
  och, om nödvändigt, utarbeta ytterligare förslag för att anpassa det till utvecklingen i fråga om audiovisuella medietjänster, särskilt mot bakgrund av den senaste tekniska utvecklingen och sektorns konkurrenskraft
  och främjandet av den kulturella mångfalden
  .
  Vid utgången av det femte året efter antagandet av detta direktiv.”

(**)  Vid utgången av det femte året efter antagandet av detta direktiv."

Artikel 2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som har ansvar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete)
   (26) skall ändras på följande sätt:

Punkt 4 i bilagan skall ersättas med följande:

| ”4. | Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television: Artikel 3g-3h och artiklarna 10-20 (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG (EUT ...).” |
| --- | --- |

”4.

Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television: Artikel 3g-3h och artiklarna 10-20 (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/.../EG (EUT ...).”

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast
  den
  ... (***)

  .
  De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

den

***

.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 202.

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 december 2006.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 december 2006.

(4)  Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

4

Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

(5)  

  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

5

EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

(6)  

  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

6

EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(7)  

  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

7

EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(8)  EUT ...

8

EUT ...

(9)  EUT ...

9

(10)  KOM(2003)0784.

10

(11)  KOM(2005)0229.

11

(12)  
  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 117.

12

EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 117.

(13)  

  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 453.

13

EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 453.

(14)  Mål C-56/96, VT4 Ltd v Vlaamse Gemeenschap, REG 1997, s. I-03143, punkt 22, och mål C-212/97, Centros Ltd mot Erhvervs-og Selskabsstyrelsen, REG 1999, s. I-01459. Se även mål C-11/95, kommissionen mot Belgien, REG 1996, s. I-04115, samt mål C-14/96, Paul Denuit, REG 1997, s. I-02785.

14

Ltd v Vlaamse Gemeenschap, REG 1997, s. I-03143

Centros

1999, s. I-01459

1996, s. I-04115

1997, s. I-02785

(15)  Mål C-212/97, Centros Ltd mot Erhvervs-og Selskabsstyrelsen, mål C-33/74, Van Binsbergen mot Bestuur van de Bedrijfsvereiniging voor de Metaalnijverheid, REG 1974, s. 1299, och mål C-23/93, TV 10 SA mot Commissariaat voor de Media REG 1994, s. I-04795, punkt 21.

15

1974, s. 1299

1994, s. I-04795

(16)  Mål C-355/98, kommissionen mot Konungariket Belgien, REG 2000, s. I-1221, punkt 28, och mål C-348/96, Donatella Calfa, REG 1999, s. I-0011, punkt 23.

16

(17)  KOM(2005)0097.

17

(18)  Mål C-89/04, Mediakabel, REG 2005, s. I-4891.

18

Mediakabel, REG 2005, s. I-4891.

(19)  EUT C 102, 28.4.2004, s. 2.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

20

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/33/EG av den 26 maj 2003 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror (EUT L 152, 20.6.2003, s. 16).

21

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/33/EG av den 26 maj 2003 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror (EUT L 152, 20.6.2003, s. 16).

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (
  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

22

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel

EGT L 311, 28.11.2001, s. 67)

(23)  

  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

23

EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

(24)  Målen Reti Televisive Italiane SpA (RTI) (C-320/94), Radio Torre (C-328/94), Rete A Srl (C-329/94), Vallau Italiana Promomarket Srl (C-337/94), Radio Italia Solo Musica Srl m.fl. (C-338/94) och GETE Srl (C-339/94) mot Ministero delle Poste e Telecomunicazioni, REG 1996, s. I-06471.

24

(25)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10).

25

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10).

(26)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom direktiv 2005/29/EG (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

26

Förordningen ändrad genom direktiv 2005/29/EG (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

(***)  
  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

***

Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

P6_TA(2006)0560

Inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2006)0091 – C6-0082/2006 – 2006/0033(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0091) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0091) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 159.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0082/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 159.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0082/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A6-0385/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A6-0385/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0033

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 159 tredje stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Trots att globaliseringen har positiva effekter på tillväxten, sysselsättningen och välfärden och det finns ett behov att ytterligare stärka den europeiska konkurrenskraften genom strukturella ändringar kan globaliseringen också medföra negative konsekvenser för de mest utsatta och minst kvalificerade arbetstagarna inom vissa sektorer. Därför är det lämpligt att upprätta en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) som är tillgänglig för alla medlemsstater och varigenom gemenskapen kan visa sin solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av förändrade mönster inom världshandeln. |
| --- | --- |

(1)

Trots att globaliseringen har positiva effekter på tillväxten, sysselsättningen och välfärden och det finns ett behov att ytterligare stärka den europeiska konkurrenskraften genom strukturella ändringar kan globaliseringen också medföra negative konsekvenser för de mest utsatta och minst kvalificerade arbetstagarna inom vissa sektorer. Därför är det lämpligt att upprätta en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) som är tillgänglig för alla medlemsstater och varigenom gemenskapen kan visa sin solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av förändrade mönster inom världshandeln.

| (2) | Det är nödvändigt att bevara europeiska värderingar och främja utvecklingen av en rättvis extern handel. Globaliseringens negativa effekter bör i första hand motverkas genom en långsiktig, hållbar gemenskapsstrategi för en handelspolitik som syftar till höga sociala och ekologiska standarder. Stödet från fonden bör vara dynamiskt och möjligt att anpassa i enlighet med de ständigt föränderliga och ofta oförutsägbara situationerna på marknaden |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att bevara europeiska värderingar och främja utvecklingen av en rättvis extern handel. Globaliseringens negativa effekter bör i första hand motverkas genom en långsiktig, hållbar gemenskapsstrategi för en handelspolitik som syftar till höga sociala och ekologiska standarder. Stödet från fonden bör vara dynamiskt och möjligt att anpassa i enlighet med de ständigt föränderliga och ofta oförutsägbara situationerna på marknaden

| (3) | Fonden bör tillhandahålla särskilt engångsstöd för att hjälpa arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden i områden, sektorer, territorier eller arbetsmarknadsregioner som drabbats av en allvarlig ekonomisk störning. Fonden bör främja företagaranda, exempelvis genom mikrokrediter eller i form av hjälp att inrätta samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

(3)

Fonden bör tillhandahålla särskilt engångsstöd för att hjälpa arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden i områden, sektorer, territorier eller arbetsmarknadsregioner som drabbats av en allvarlig ekonomisk störning. Fonden bör främja företagaranda, exempelvis genom mikrokrediter eller i form av hjälp att inrätta samarbetsprojekt.

| (4) | Åtgärderna inom ramen för denna förordning bör fastställas enligt strikta interventionskriterier med beaktande av hur omfattande störningen av ekonomin är och de konsekvenser som uppstår för en viss sektor eller ett visst geografiskt område, så att det ekonomiska stödet från fonden verkligen riktas till arbetstagarna i de regioner och ekonomiska sektorer av gemenskapen som drabbats hårdast. En sådan störning behöver inte nödvändigtvis drabba endast en medlemsstat. Under sådana exceptionella omständigheter kan medlemsstaterna därför gemensamt lämna in en begäran om stöd från fonden. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärderna inom ramen för denna förordning bör fastställas enligt strikta interventionskriterier med beaktande av hur omfattande störningen av ekonomin är och de konsekvenser som uppstår för en viss sektor eller ett visst geografiskt område, så att det ekonomiska stödet från fonden verkligen riktas till arbetstagarna i de regioner och ekonomiska sektorer av gemenskapen som drabbats hårdast. En sådan störning behöver inte nödvändigtvis drabba endast en medlemsstat. Under sådana exceptionella omständigheter kan medlemsstaterna därför gemensamt lämna in en begäran om stöd från fonden.

| (5) | Fondens verksamhet bör överensstämma och vara förenlig med annan gemenskapspolitik och gemenskapens regelverk, särskilt de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna, och samtidigt tillföra gemenskapens socialpolitik ett verkligt mervärde. |
| --- | --- |

(5)

Fondens verksamhet bör överensstämma och vara förenlig med annan gemenskapspolitik och gemenskapens regelverk, särskilt de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna, och samtidigt tillföra gemenskapens socialpolitik ett verkligt mervärde.

| (6) | Det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4) (nedan kallat ”det interinstitutionella avtalet”) är bindande från och med den 1 januari 2007 och i punkt 28 fastställs budgetramen för fonden. |
| --- | --- |

(6)

Det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4) (nedan kallat ”det interinstitutionella avtalet”) är bindande från och med den 1 januari 2007 och i punkt 28 fastställs budgetramen för fonden.

| (7) | En särskild åtgärd som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få ekonomiskt stöd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. En samordning med befintliga eller planerade moderniserings- och omstruktureringsåtgärder inom ramen för den regionala utvecklingen är dock nödvändig, men denna samordning får inte leda till parallella eller kompletterande förvaltningsstrukturer för de åtgärder som finansieras genom fonden. |
| --- | --- |

(7)

En särskild åtgärd som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få ekonomiskt stöd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. En samordning med befintliga eller planerade moderniserings- och omstruktureringsåtgärder inom ramen för den regionala utvecklingen är dock nödvändig, men denna samordning får inte leda till parallella eller kompletterande förvaltningsstrukturer för de åtgärder som finansieras genom fonden.

| (8) | För att underlätta genomförandet av denna förordning bör utgifter vara stödberättigande från den dag då en medlemsstat börjar tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda arbetstagarna. Med beaktande av behovet av ett samlat agerande som specifikt fokuserar på ett återinträde på arbetsmarknaden bör det fastställas en tidsfrist för användningen av det ekonomiska stödet från fonden. |
| --- | --- |

(8)

För att underlätta genomförandet av denna förordning bör utgifter vara stödberättigande från den dag då en medlemsstat börjar tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda arbetstagarna. Med beaktande av behovet av ett samlat agerande som specifikt fokuserar på ett återinträde på arbetsmarknaden bör det fastställas en tidsfrist för användningen av det ekonomiska stödet från fonden.

| (9) | Medlemsstaten eller medlemsstaterna bör förbli ansvarig för genomförandet av det ekonomiska stödet och för ledning och kontroll av de åtgärder som omfattas av gemenskapsfinansiering, detta i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5). Medlemsstaten eller medlemsstaterna bör redovisa hur det mottagna ekonomiska stödet har använts. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaten eller medlemsstaterna bör förbli ansvarig för genomförandet av det ekonomiska stödet och för ledning och kontroll av de åtgärder som omfattas av gemenskapsfinansiering, detta i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5). Medlemsstaten eller medlemsstaterna bör redovisa hur det mottagna ekonomiska stödet har använts.

| (10) | Europeiska observationsorganet för förändring, baserat i Dublin, får bistå Europeiska kommissionen och de berörda medlemsstaterna med kvalitativa och kvantitativa analyser för att hjälpa dem vid en utvärdering av en ansökan om stöd från fonden. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska observationsorganet för förändring, baserat i Dublin, får bistå Europeiska kommissionen och de berörda medlemsstaterna med kvalitativa och kvantitativa analyser för att hjälpa dem vid en utvärdering av en ansökan om stöd från fonden.

| (11) | Eftersom målen för de föreslagna åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaten eller medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målen för de föreslagna åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaten eller medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (12) | Eftersom perioden för genomförandet av fonden är knuten till den period från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013 som finansieringsramen omfattar, bör stöd finnas tillgängligt för arbetstagare som berörs av handelsrelaterade uppsägningar från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom perioden för genomförandet av fonden är knuten till den period från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013 som finansieringsramen omfattar, bör stöd finnas tillgängligt för arbetstagare som berörs av handelsrelaterade uppsägningar från och med den 1 januari 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I syfte att stimulera ekonomisk tillväxt och skapa fler arbeten i Europeiska unionen upprättas genom denna förordning en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) för att gemenskapen skall kunna lämna stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen, om denna arbetslöshet har betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin.

Dess tillämpningsperiod skall kopplas till finansieringsramen för perioden januari 2007 till december 2013.

2.   I denna förordning fastställs regler för fondens verksamhet i syfte att hjälpa arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av utvecklingen inom handeln att finna ett nytt arbete.

Artikel 2

Interventionskriterier

Ekonomiskt stöd skall lämnas från fonden när genomgripande strukturförändringar inom världshandeln leder till en allvarlig ekonomisk störning, i synnerhet en väsentligt ökad import till EU eller snabbt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor eller en utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer, som får till följd att

| a) | minst 1 000 arbetstagare sägs upp på ett företag i en medlemsstat under en period på fyra månader, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, eller |
| --- | --- |

a)

minst 1 000 arbetstagare sägs upp på ett företag i en medlemsstat under en period på fyra månader, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, eller

| b) | minst 1 000 arbetstagare sägs upp under en niomånadersperiod, särskilt på små eller medelstora företag, inom en NACE 2-sektor i en region eller två regioner som gränsar till varandra på NUTS II-nivå, |
| --- | --- |

b)

minst 1 000 arbetstagare sägs upp under en niomånadersperiod, särskilt på små eller medelstora företag, inom en NACE 2-sektor i en region eller två regioner som gränsar till varandra på NUTS II-nivå,

| c) | på mindre arbetsmarknader eller vid särskilda omständigheter, som vederbörligen skall motiveras av den berörda medlemsstaten/de berörda medlemsstaterna, kan en ansökan om bidrag från fonden godtas även om de villkor som fastställts i led a eller b inte till fullo uppfylls, om uppsägningarna har allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala ekonomin. Det totala bidragsbelopp som beviljas för särskilda omständigheter får på årsbasis inte överstiga 15 % av fondens utgifter. |
| --- | --- |

c)

på mindre arbetsmarknader eller vid särskilda omständigheter, som vederbörligen skall motiveras av den berörda medlemsstaten/de berörda medlemsstaterna, kan en ansökan om bidrag från fonden godtas även om de villkor som fastställts i led a eller b inte till fullo uppfylls, om uppsägningarna har allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala ekonomin. Det totala bidragsbelopp som beviljas för särskilda omständigheter får på årsbasis inte överstiga 15 % av fondens utgifter.

Artikel 3

Stödberättigande åtgärder

Ett ekonomiskt stöd inom ramen för denna förordning får lämnas till aktiva arbetsmarknadsåtgärder vilka utgör en del av ett samordnat paket med individanpassade tjänster och syftar till att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden, inbegripet

| a) | stöd i arbetssökandet, yrkesvägledning, skräddarsydd utbildning och vidareutbildning, bl.a. för förvärv av IT-kunskaper, validering av arbetslivserfarenhet, outplacement och entreprenörskapsfrämjande åtgärder eller stöd till egenföretagande, |
| --- | --- |

a)

stöd i arbetssökandet, yrkesvägledning, skräddarsydd utbildning och vidareutbildning, bl.a. för förvärv av IT-kunskaper, validering av arbetslivserfarenhet, outplacement och entreprenörskapsfrämjande åtgärder eller stöd till egenföretagande,

| b) | speciella tidsbegränsade åtgärder, t.ex. understöd till arbetssökande, flyttbidrag eller understöd till personer som deltar i livslångt lärande och utbildning. |
| --- | --- |

b)

speciella tidsbegränsade åtgärder, t.ex. understöd till arbetssökande, flyttbidrag eller understöd till personer som deltar i livslångt lärande och utbildning.

| c) | åtgärder, för att stimulera framför allt missgynnade eller äldre arbetstagare, att stanna kvar på eller återvända till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

c)

åtgärder, för att stimulera framför allt missgynnade eller äldre arbetstagare, att stanna kvar på eller återvända till arbetsmarknaden.

Fonden skall inte finansiera passiva socialskyddsåtgärder.

På initiativ av medlemsstaten eller medlemsstaterna får medel ur fonden användas för att finansiera förberedande åtgärder och förvaltnings-, informations-, marknadsförings- och kontrollåtgärder för genomförandet av fonden.

Artikel 4

Typ av ekonomiskt stöd

Kommissionen skall lämna ekonomiskt stöd i form av en enskild utbetalning och genomföra detta tillsammans med medlemsstaten eller medlemsstaterna i enlighet med artikel 53.1 b, 53.5 och 53.6 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

Artikel 5

Ansökningar

1.   Medlemsstaten skall till kommissionen lämna in en ansökan om stöd från fonden inom tio veckor från den dag då de villkor som anges i artikel 2 för att fondens medel skall kunna tas i anspråk är uppfyllda. Ansökan får senare kompletteras av medlemsstaten eller medlemsstaterna.

2.   Ansökan skall innehålla följande upplysningar:

| a) | En väl underbyggd analys av sambandet mellan de planerade uppsägningarna och de genomgripande strukturförändringarna inom världshandeln och belägg för antalet uppsagda samt en redovisning av den oförutsägbara karaktären av dessa uppsägningar. |
| --- | --- |

a)

En väl underbyggd analys av sambandet mellan de planerade uppsägningarna och de genomgripande strukturförändringarna inom världshandeln och belägg för antalet uppsagda samt en redovisning av den oförutsägbara karaktären av dessa uppsägningar.

| b) | Uppgift om vilka företag (nationella eller multinationella), underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled eller sektorer det rör sig om samt vilka kategorier av arbetstagare som stödet skall riktas till. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om vilka företag (nationella eller multinationella), underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled eller sektorer det rör sig om samt vilka kategorier av arbetstagare som stödet skall riktas till.

| c) | En beskrivning av det berörda territoriet och dess myndigheter och övriga aktörer och de väntade konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella sysselsättningen. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av det berörda territoriet och dess myndigheter och övriga aktörer och de väntade konsekvenserna av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella sysselsättningen.

| d) | Det samordnade paketet med individanpassade tjänster som skall finansieras med en specificering av dess beräknade kostnader tillsammans med uppgifter om hur det kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna samt information om åtgärder som är obligatoriska enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

d)

Det samordnade paketet med individanpassade tjänster som skall finansieras med en specificering av dess beräknade kostnader tillsammans med uppgifter om hur det kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna samt information om åtgärder som är obligatoriska enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal.

| e) | Det eller de datum då man började eller planerar att börja tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

e)

Det eller de datum då man började eller planerar att börja tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda arbetstagarna.

| f) | Förfarandet för samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

f)

Förfarandet för samråd med arbetsmarknadens parter.

| g) | Den myndighet som ansvarar för förvaltning och finansiell kontroll i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- |

g)

Den myndighet som ansvarar för förvaltning och finansiell kontroll i enlighet med artikel 18.

3.   Upplysningarna enligt punkt 2 skall innehålla en kortfattad redogörelse och en kostnadsberäkning för de åtgärder som den nationella myndigheten och de berörda företagen vidtar och planerar, detta med beaktande av de åtgärder som genomförs av medlemsstaten, regionen, arbetsmarknadens parter och de berörda företagen med anledning av nationell lagstiftning eller kollektivavtal, och med särskilt beaktande av åtgärder som finansieras av Europeiska socialfonden (nedan kallad ”ESF”).

4.   Den eller de berörda medlemsstaterna skall också lämna de statistiska uppgifter och övriga uppgifter, från den lämpligaste territoriella nivån, som kommissionen behöver för att kunna bedöma om interventionskriterierna är uppfyllda

5.   Kommissionen skall på grundval av de upplysningar som avses i punkt 2 och all annan information som lämnats av medlemsstaten eller medlemsstaterna i samråd med medlemsstaten bedöma om villkoren för ekonomiskt stöd i enlighet med denna förordning är uppfyllda.

Artikel 6

Komplementaritet, förenlighet och samordning

1.   Stöd från fonden får inte ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal.

2.   Stöd från fonden skall komplettera medlemsstaten eller medlemsstaterna åtgärder på nationell, regional och lokal nivå, inklusive åtgärder som samfinansieras genom strukturfonderna.

3.   Stöd från fonden skall vara solidariskt och stödja enskilda arbetstagare som sagts upp på grund av strukturförändringar inom världshandeln. Fonden skall inte finansiera omstrukturering av företag eller sektorer.

4.   Kommissionen och medlemsstaterna skall i enlighet med sin behörighet svara för samordningen av biståndet från gemenskapens fonder.

5.   Den eller de berörda medlemsstaterna skall se till att de specifika åtgärder som får stöd genom fonden inte dessutom får något bistånd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen.

Artikel 7

Jämställdhet mellan kvinnor och män samt icke-diskriminering

Kommissionen och medlemsstaten eller medlemsstaterna skall se till att jämställdhet mellan kvinnor och män och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv främjas under de olika etapperna av genomförandet av fonden. Kommissionen och medlemsstaten eller medlemsstaterna skall vidta erforderliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning under de olika etapperna av genomförandet av fonden, och särskilt i samband med tillgången till denna

Artikel 8

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ

1.   Fonden får på kommissionens initiativ, och till ett belopp på högst 0,35 % av de anslag som är tillgängliga för det aktuella året, användas för att finansiera de åtgärder för övervakning, information, administrativt och tekniskt stöd, revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra denna förordning.

2.   Dessa åtgärder skall genomföras i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och de genomförandebestämmelser för denna som är tillämpliga för denna form av budgetgenomförande.

Artikel 9

Information och annonsering

1.   Medlemsstaten skall informera och annonsera om de finansierade åtgärderna. Informationen skall rikta sig till berörda arbetstagare, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, medier och allmänheten. Den skall belysa gemenskapens roll och synliggöra fondens bidrag.

2.   Kommissionen skall skapa en webbplats, som är tillgänglig på gemenskapens alla språk, för att tillhandahålla information om fonden, vägledning om inlämnande av ansökningar samt aktuell information om godkända och avvisade ansökningar och belysa budgetmyndighetens roll.

Artikel 10

Fastställande av det ekonomiska stödet

1.   Kommissionen skall, på grundval av sin bedömning enligt artikel 5.5 med särskilt beaktande av antalet arbetstagare som skall få stöd, förslagen till åtgärder och de beräknade kostnaderna, så snart som möjligt uppskatta och föreslå det eventuella stödbeloppet inom ramen för tillgängliga resurser.

Detta belopp får uppgå till högst 50 % av de totala beräknade kostnader som avses i artikel 5.2 d.

2.   Om kommissionen vid sin bedömning enligt artikel 5.5 drar slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd inom ramen för denna förordning är uppfyllda, skall den omedelbart inleda förfarandet i artikel 12.

3.   Om kommissionen vid sin bedömning enligt artikel 5.5 drar slutsatsen att villkoren för ekonomiskt stöd inom ramen för denna förordning inte är uppfyllda, skall den så snart som möjligt underrätta den eller de berörda medlemsstaterna om detta.

Artikel 11

Stödberättigande utgifter

Utgifter skall vara stödberättigande från det/de datum då medlemsstaten eller medlemsstaterna börjar tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda arbetstagarna, i enlighet med artikel 5.2 e.

Artikel 12

Budgetförfarande

1.   Fondens villkor skall stå i överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 28 i det interinstitutionella avtalet och med eventuella översyner av den artikeln.

2.   Anslag till fonden skall föras in i Europeiska unionens allmänna budget i form av en avsättning enligt det sedvanliga budgetförfarandet så snart kommissionen funnit tillräckliga marginaler och/eller dragit tillbaka åtaganden.

3.   När kommissionen har beslutat att ekonomiskt stöd bör lämnas från fonden, skall den för budgetmyndigheten lägga fram ett förslag för bemyndigande av anslag uppgående till det belopp som fastställts enligt artikel 10 och en begäran om överföring av denna summa till fondens budgetpost. Förslagen får grupperas i paket med flera förslag åt gången.

Överföringar som avser fonden skall göras i enlighet med artikel 24.4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

4.   Ett förslag enligt punkt 1 skall innehålla

| a) | den bedömning som gjorts enligt artikel 5.5 samt en sammanfattning av de uppgifter som ligger till grund för bedömningen, |
| --- | --- |

a)

den bedömning som gjorts enligt artikel 5.5 samt en sammanfattning av de uppgifter som ligger till grund för bedömningen,

| b) | underlag som styrker att kriterierna i artikel 2 och 6 är uppfyllda, |
| --- | --- |

b)

underlag som styrker att kriterierna i artikel 2 och 6 är uppfyllda,

| c) | de skäl som motiverar de föreslagna beloppen. |
| --- | --- |

c)

de skäl som motiverar de föreslagna beloppen.

5.   Samtidigt som kommissionen lämnar sitt förslag skall den inleda ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två grenar beträffande behovet av att utnyttja fonden och de nödvändiga beloppen.

6.   Den 1 september varje år skall minst en fjärdedel av fondens samlade årliga medel stå till förfogande för att täcka behov som uppstår fram till slutet av året.

7.   Så snart budgetmyndigheten har ställt medlen till förfogande skall kommissionen anta ett beslut om ekonomiskt stöd.

Artikel 13

Utbetalning och användning av det ekonomiska stödet

1.   När beslutet enligt artikel 12.3 har antagits skall kommissionen i princip inom 15 dagar betala ut det ekonomiska stödet till medlemsstaten i form av en engångsutbetalning.

2.   Medlemsstaten skall använda det ekonomiska stödet, samt eventuell ränta, inom 12 månader räknat från datumet för ansökan enligt artikel 5.

Artikel 14

Användning av euro

I ansökningar, beslut om ekonomiskt stöd och rapporter inom ramen för denna förordning samt alla andra därmed sammanhängande dokument skall alla belopp uttryckas i euro.

Artikel 15

Slutrapport och avslutning

1.   Senast sex månader efter utgången av den period som avses i artikel 13.2 skall den eller de berörda medlemsstaterna lägga fram en rapport för kommissionen om hur det ekonomiska stödet har använts, med uppgifter om typen av åtgärder och de viktigaste resultaten, samt en underbyggd redovisning av utgifterna och i förekommande fall med angivande av hur åtgärderna kompletterar de åtgärder som finansieras genom ESF.

2.   Senast sex månader efter det att kommissionen har mottagit alla de uppgifter som krävs enligt punkt 1 skall den avsluta ärendet avseende ekonomiskt stöd från fonden.

Artikel 16

Årsrapport

1.   Kommissionen skall första gången under 2008 och därefter före den 1 juli varje år lägga fram en kvantitativ och kvalitativ rapport för Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivits inom ramen för denna förordning under det föregående året. Denna rapport skall huvudsakligen inriktas på de resultat som uppnåtts genom fonden och skall särskilt innehålla uppgifter om inlämnade ansökningar, antagna beslut, finansierade åtgärder, inbegripet hur dessa kompletterat åtgärder som finansierats genom strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, och avslutade ärenden avseende ekonomiskt stöd. Rapporten skall även dokumentera de ansökningar som avvisats på grund av bristande medel eller för att de inte varit stödberättigade.

2.   Rapporten skall vidarebefordras till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter för information.

Artikel 17

Utvärdering

1.   Kommissionen skall på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna göra

| a) | en halvtidsutvärdering av hur effektiva och bärkraftiga de uppnådda resultaten är, senast den 31 december 2011, |
| --- | --- |

a)

en halvtidsutvärdering av hur effektiva och bärkraftiga de uppnådda resultaten är, senast den 31 december 2011,

| b) | en efterhandsutvärdering senast den 31 december 2014 med hjälp av externa experter, i syfte att utvärdera fondens effekter och dess mervärde. |
| --- | --- |

b)

en efterhandsutvärdering senast den 31 december 2014 med hjälp av externa experter, i syfte att utvärdera fondens effekter och dess mervärde.

2.   Resultaten av utvärderingen skall vidarebefordras till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter för information.

Artikel 18

Ledning och finansiell kontroll

1.   Utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget är det i första hand medlemsstaternas uppgift att förvalta de åtgärder som erhåller stöd från fonden och svara för den finansiella kontrollen av åtgärderna. De skall därför

| a) | kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats och att de tillämpas på ett sådant sätt att det säkerställs att gemenskapens medel används på ett effektivt och korrekt sätt, i enlighet med principerna för en god ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

a)

kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats och att de tillämpas på ett sådant sätt att det säkerställs att gemenskapens medel används på ett effektivt och korrekt sätt, i enlighet med principerna för en god ekonomisk förvaltning,

| b) | kontrollera att de finansierade åtgärderna har genomförts korrekt, |
| --- | --- |

b)

kontrollera att de finansierade åtgärderna har genomförts korrekt,

| c) | se till att de finansierade utgifterna är grundade på kontrollerbara verifikationer, korrekta och överensstämmer med bestämmelserna, |
| --- | --- |

c)

se till att de finansierade utgifterna är grundade på kontrollerbara verifikationer, korrekta och överensstämmer med bestämmelserna,

| d) | förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter enligt definitionen i artikel 70 i förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (6) och driva in felaktigt utbetalade belopp, med ränta på försenade betalningar i enlighet med samma artikel. De skall i god tid underrätta kommissionen om dessa samt hålla kommissionen informerad om hur det administrativa och rättsliga förfarandet fortskrider. |
| --- | --- |

d)

förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter enligt definitionen i artikel 70 i förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (6) och driva in felaktigt utbetalade belopp, med ränta på försenade betalningar i enlighet med samma artikel. De skall i god tid underrätta kommissionen om dessa samt hålla kommissionen informerad om hur det administrativa och rättsliga förfarandet fortskrider.

2.   Den eller de berörda medlemsstaterna skall göra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga om en oegentlighet konstateras. Medlemsstatens eller medlemsstaterna(s) korrigering skall bestå i att gemenskapens stöd helt eller delvis dras in. Medlemsstaten medlemsstaterna skall driva in varje belopp som gått förlorat till följd av en konstaterad oegentlighet och återbetala det till kommissionen, och om den eller de berörda medlemsstaterna inte återbetalar beloppet inom angiven tid, skall dröjsmålsränta betalas.

3.   Kommissionen skall, inom ramen för sitt ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att de finansierade åtgärderna genomförs i enlighet med principerna för en god och effektiv ekonomisk förvaltning och i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Varje medlemsstat skall se till att den har smidigt fungerande system för ledning och kontroll; kommissionen å sin sida skall kontrollera att dessa system verkligen inrättats.

Utan att det påverkar Europeiska revisionsrättens befogenheter eller medlemsstatens eller medlemsstaternas kontroller i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen i detta syfte med minst en arbetsdags varsel genomföra kontroller på plats, även stickprovskontroller, av de åtgärder som finansieras genom fonden. Kommissionen skall underrätta den eller de berörda medlemsstaterna om detta för att få all hjälp som behövs. Medlemsstatens tjänstemän eller andra företrädare för medlemsstaten eller medlemsstaterna får delta i dessa kontroller.

4.   Medlemsstaten eller medlemsstaterna skall se till att alla handlingar som styrker uppkomna utgifter hålls tillgängliga för kommissionen och Europeiska revisionsrätten under tre år efter det att ärendet avseende det ekonomiska stödet från fonden har avslutats.

Artikel 19

Återbetalning av ekonomiskt stöd

1.   Om de faktiska kostnaderna för en åtgärd är lägre än det beräknade belopp som angivits enligt artikel 12, skall kommissionen begära att medlemsstaten återbetalar ett motsvarande belopp av det mottagna ekonomiska stödet.

2.   Om medlemsstaten eller medlemsstaterna inte fullgör de förpliktelser som anges i beslutet om ekonomiskt stöd, skall kommissionen kräva att medlemsstaten eller medlemsstaterna återbetalar hela eller delar av det mottagna ekonomiska stödet.

3.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt punkterna 1 eller 2 skall den göra en lämplig granskning av ärendet och särskilt bevilja medlemsstaten eller medlemsstaterna en viss tidsfrist för att lämna sina synpunkter.

4.   Om kommissionen, efter att ha gjort de kontroller som krävs, drar slutsatsen att medlemsstaten eller medlemsstaterna inte fullgör sina förpliktelser enligt artikel 18.1, skall kommissionen, om ingen överenskommelse har nåtts och medlemsstaten eller medlemsstaterna inte har gjort korrigeringarna inom en av kommissionen fastställd tidsfrist, med beaktande av medlemsstaten eller medlemsstaterna(s) eventuella synpunkter och inom tre månader räknat från ovannämnda tidsfrist besluta att företa de nödvändiga finansiella korrigeringarna genom att dra in hela eller delar av det stöd som lämnats genom fonden för åtgärden ifråga. Varje belopp som gått förlorat till följd av en konstaterad oegentlighet skall drivas in, och om den eller de berörda medlemsstaterna inte återbetalar beloppet inom angiven tid skall dröjsmålsränta betalas.

Artikel 20

Översynsklausul

På grundval av den första årsrapporten enligt artikel 16 får Europaparlamentet och rådet på kommissionens förslag se över denna förordning för att säkerställa att fondens mål om solidaritet uppfylls och att bestämmelserna om fonden på ett adekvat sätt beaktar alla medlemsstaters ekonomiska, sociala och geografiska egenskaper.

Europaparlamentet och rådet skall under alla omständigheter se över denna förordning före den 31 december 2013.

Artikel 21

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avlämnat den 13 september 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avlämnat den 11 oktober 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 december 2006.

3

(4)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

6

P6_TA(2006)0561

Typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp och om tillgång till reparationsinformation ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EG (KOM(2005)0683 – C6-0007/2006 – 2005/0282(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0683) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0683) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0007/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0007/2006),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0301/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0301/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett reviderat ramdirektiv om typgodkännande lägga fram förslag för att garantera tillgång till detaljerad reparationsinformation i syfte att stimulera konkurrensen inom verkstadsbranschen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram nödvändiga förslag för att undvika dubblering eller dubbel lagstiftning avseende denna förordning, kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn (2) och förslaget till direktiv om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett reviderat ramdirektiv om typgodkännande lägga fram förslag för att garantera tillgång till detaljerad reparationsinformation i syfte att stimulera konkurrensen inom verkstadsbranschen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram nödvändiga förslag för att undvika dubblering eller dubbel lagstiftning avseende denna förordning, kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn (2) och förslaget till direktiv om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon;

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.

P6_TC1-COD(2005)0282

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den inre marknaden är ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital måste säkerställas. För detta ändamål finns det ett omfattade EG-typgodkännande system för motorfordon, som fastställs genom rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3). De tekniska kraven för typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp bör därför harmoniseras för att kraven inte skall skilja sig åt mellan olika medlemsstater och för att säkerställa en hög miljöskyddsnivå. |
| --- | --- |

(1)

Den inre marknaden är ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital måste säkerställas. För detta ändamål finns det ett omfattade EG-typgodkännande system för motorfordon, som fastställs genom rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (3). De tekniska kraven för typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp bör därför harmoniseras för att kraven inte skall skilja sig åt mellan olika medlemsstater och för att säkerställa en hög miljöskyddsnivå.

| (2) | Denna förordning är en av flera särskilda rättsakter inom ramen för gemenskapens typgodkännandeförfarande enligt direktiv 70/156/EEG. Det direktivet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Denna förordning är en av flera särskilda rättsakter inom ramen för gemenskapens typgodkännandeförfarande enligt direktiv 70/156/EEG. Det direktivet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | På begäran av Europaparlamentet har en ny metod för lagstiftningsarbetet införts för EU:s fordonslagstiftning. I denna förordning fastställs därför grundläggande bestämmelser om utsläpp från fordon, medan de tekniska specifikationerna fastställs i genomförandeåtgärder som antas enligt kommittéförfaranden. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av Europaparlamentet har en ny metod för lagstiftningsarbetet införts för EU:s fordonslagstiftning. I denna förordning fastställs därför grundläggande bestämmelser om utsläpp från fordon, medan de tekniska specifikationerna fastställs i genomförandeåtgärder som antas enligt kommittéförfaranden.

| (4) | I mars 2001 inledde kommissionen CAFE-programmet (Ren luft i Europa), vars huvuddrag anges i ett meddelande av den 4 maj 2005. Detta har lett till att en tematisk strategi för luftförorening har antagits genom ett meddelande av den 21 september 2005. En av slutsatserna i den tematiska strategin är att det är nödvändigt att ytterligare minska utsläppen från transportsektorn (luft-, sjö- och landtransport), hushållen och energi-, jordbruks- och industrisektorerna för att EU:s mål för luftkvaliteten skall kunna uppnås. Minskningen av fordonsutsläpp bör i detta sammanhang ses som en del i en global strategi. Euro 5- och Euro 6-normerna är en av de åtgärder som utformats för att minska utsläppen av såväl partiklar som ozonbildande ämnen såsom kväveoxider och kolväten. |
| --- | --- |

(4)

I mars 2001 inledde kommissionen CAFE-programmet (Ren luft i Europa), vars huvuddrag anges i ett meddelande av den 4 maj 2005. Detta har lett till att en tematisk strategi för luftförorening har antagits genom ett meddelande av den 21 september 2005. En av slutsatserna i den tematiska strategin är att det är nödvändigt att ytterligare minska utsläppen från transportsektorn (luft-, sjö- och landtransport), hushållen och energi-, jordbruks- och industrisektorerna för att EU:s mål för luftkvaliteten skall kunna uppnås. Minskningen av fordonsutsläpp bör i detta sammanhang ses som en del i en global strategi. Euro 5- och Euro 6-normerna är en av de åtgärder som utformats för att minska utsläppen av såväl partiklar som ozonbildande ämnen såsom kväveoxider och kolväten.

| (5) | För att EU:s mål för luftkvaliteten skall kunna uppnås krävs fortsatta ansträngningar för att minska fordonsutsläppen. Industrin bör av detta skäl ges tydliga besked om framtida utsläppsgränser. Utöver värden för Euro 5 anger därför denna förordning även utsläppsgränser för Euro 6-steget. |
| --- | --- |

(5)

För att EU:s mål för luftkvaliteten skall kunna uppnås krävs fortsatta ansträngningar för att minska fordonsutsläppen. Industrin bör av detta skäl ges tydliga besked om framtida utsläppsgränser. Utöver värden för Euro 5 anger därför denna förordning även utsläppsgränser för Euro 6-steget.

| (6) | För att luftkvaliteten skall förbättras och gränsvärdena för föroreningar upprätthållas är det nödvändigt att särskilt dieselfordonens kväveoxidutsläpp minskas avsevärt. Detta kräver att ambitiösa gränsvärden uppfylls i steget för Euro 6 utan att man behöver avstå från dieselmotorernas fördelar vad gäller bränsleförbrukning och utsläpp av kolväten och kolmonoxid. En sådan åtgärd för att minska kväveoxidutsläpp på ett tidigt stadium kommer att ge fordonstillverkarna i hela Europa möjlighet att planera långsiktigt. |
| --- | --- |

(6)

För att luftkvaliteten skall förbättras och gränsvärdena för föroreningar upprätthållas är det nödvändigt att särskilt dieselfordonens kväveoxidutsläpp minskas avsevärt. Detta kräver att ambitiösa gränsvärden uppfylls i steget för Euro 6 utan att man behöver avstå från dieselmotorernas fördelar vad gäller bränsleförbrukning och utsläpp av kolväten och kolmonoxid. En sådan åtgärd för att minska kväveoxidutsläpp på ett tidigt stadium kommer att ge fordonstillverkarna i hela Europa möjlighet att planera långsiktigt.

| (7) | När utsläppskraven fastställs är det viktigt att beakta konsekvenserna för marknadernas och tillverkarnas konkurrenskraft, de direkta och indirekta kostnader som drabbar företagen, de vinster som genereras i form av stimulerad innovation, förbättrad luftkvalitet
  ,
  lägre hälsorelaterade kostnader och ökad livslängd samt konsekvenserna när det gäller de totala koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

(7)

När utsläppskraven fastställs är det viktigt att beakta konsekvenserna för marknadernas och tillverkarnas konkurrenskraft, de direkta och indirekta kostnader som drabbar företagen, de vinster som genereras i form av stimulerad innovation, förbättrad luftkvalitet
  ,
  lägre hälsorelaterade kostnader och ökad livslängd samt konsekvenserna när det gäller de totala koldioxidutsläppen.

| (8) | För att förbättra den inre marknadens funktion, särskilt när det gäller fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster, krävs obegränsad tillgång till reparationsinformation om fordonen genom ett standardiserat format för att få fram teknisk information, samt en effektiv konkurrens på marknaden för tjänster som avser information om reparation och underhåll av fordon. En stor del av denna information gäller system för omborddiagnos (OBD) och deras samverkan med andra system i fordonet. Det bör fastställas tekniska specifikationer som tillverkarnas webbplatser bör respektera liksom riktade åtgärder som säkerställer rimlig tillgång för små och medelstora företag. Gemensamma normer som fastställs tillsammans med berörda parter, såsom Oasis-formatet (4), kan underlätta informationsutbytet mellan tillverkare och tjänsteleverantörer. Det är därför till en början lämpligt att kräva att Oasis-formatet används för tekniska specifikationer och att uppmana kommissionen att be CEN/ISO att vidareutveckla detta format till en standard som på sikt kan ersätta Oasis-formatet. |
| --- | --- |

(8)

För att förbättra den inre marknadens funktion, särskilt när det gäller fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster, krävs obegränsad tillgång till reparationsinformation om fordonen genom ett standardiserat format för att få fram teknisk information, samt en effektiv konkurrens på marknaden för tjänster som avser information om reparation och underhåll av fordon. En stor del av denna information gäller system för omborddiagnos (OBD) och deras samverkan med andra system i fordonet. Det bör fastställas tekniska specifikationer som tillverkarnas webbplatser bör respektera liksom riktade åtgärder som säkerställer rimlig tillgång för små och medelstora företag. Gemensamma normer som fastställs tillsammans med berörda parter, såsom Oasis-formatet (4), kan underlätta informationsutbytet mellan tillverkare och tjänsteleverantörer. Det är därför till en början lämpligt att kräva att Oasis-formatet används för tekniska specifikationer och att uppmana kommissionen att be CEN/ISO att vidareutveckla detta format till en standard som på sikt kan ersätta Oasis-formatet.

| (9) | Senast fyra år efter ikraftträdandet av denna förordning bör kommissionen se över systemet för tillgång till all information om reparation och underhåll av fordon, och på grundval av detta fastställa huruvida det vore lämpligt att konsolidera alla bestämmelser om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon i ett reviderat ramdirektiv om typgodkännande. Om bestämmelserna om tillgång till all fordonsinformation införlivas i det direktivet bör motsvarande bestämmelser i denna förordning upphävas, på villkor att den rätt till tillgång till information om reparation och underhåll som redan finns bibehålls. |
| --- | --- |

(9)

Senast fyra år efter ikraftträdandet av denna förordning bör kommissionen se över systemet för tillgång till all information om reparation och underhåll av fordon, och på grundval av detta fastställa huruvida det vore lämpligt att konsolidera alla bestämmelser om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon i ett reviderat ramdirektiv om typgodkännande. Om bestämmelserna om tillgång till all fordonsinformation införlivas i det direktivet bör motsvarande bestämmelser i denna förordning upphävas, på villkor att den rätt till tillgång till information om reparation och underhåll som redan finns bibehålls.

| (10) | Kommissionen bör följa utvecklingen när det gäller utsläpp som hittills inte omfattas av lagstiftning och som uppkommer till följd av den mer omfattande användningen av nya bränsleblandningar, motortekniker och system för kontroll av utsläpp och vid behov lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet i syfte att reglera sådana utsläpp. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen bör följa utvecklingen när det gäller utsläpp som hittills inte omfattas av lagstiftning och som uppkommer till följd av den mer omfattande användningen av nya bränsleblandningar, motortekniker och system för kontroll av utsläpp och vid behov lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet i syfte att reglera sådana utsläpp.

| (11) | För att göra det lättare att införa nya fordon och behålla befintliga fordon som drivs med alternativa bränslen, som kan ha låga utsläpp av kväveoxider och partiklar, och samtidigt stimulera till minskade utsläpp från bensindrivna fordon införs i denna förordning olika gränsvärden för totala kolväten och ickemetankolväten. |
| --- | --- |

(11)

För att göra det lättare att införa nya fordon och behålla befintliga fordon som drivs med alternativa bränslen, som kan ha låga utsläpp av kväveoxider och partiklar, och samtidigt stimulera till minskade utsläpp från bensindrivna fordon införs i denna förordning olika gränsvärden för totala kolväten och ickemetankolväten.

| (12) | Arbetet med att genomföra strängare gränsvärden för utsläpp, även minskade koldioxidutsläpp, och med att se till att dessa gränsvärden avspeglar fordonens faktiska utsläpp vid användning bör fortsätta. |
| --- | --- |

(12)

Arbetet med att genomföra strängare gränsvärden för utsläpp, även minskade koldioxidutsläpp, och med att se till att dessa gränsvärden avspeglar fordonens faktiska utsläpp vid användning bör fortsätta.

| (13) | För att se till att utsläppen av ultrafina partiklar (0.1 μm och lägre) begränsas bör kommissionen så snart som möjligt och senast i samband med ikraftträdandet av Euro 6-steget fastställa en metod som grundar sig på antal partiklar, som ett komplement till den nuvarande metoden som grundar sig på massa
  .
  Den antalsbaserade metoden bör bygga på resultaten från det program för partikelmätning (Particulate Measurement Programme – PMP) som genomförs inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för Europa och vara förenlig med de nuvarande ambitiösa miljömålen. |
| --- | --- |

(13)

För att se till att utsläppen av ultrafina partiklar (0.1 μm och lägre) begränsas bör kommissionen så snart som möjligt och senast i samband med ikraftträdandet av Euro 6-steget fastställa en metod som grundar sig på antal partiklar, som ett komplement till den nuvarande metoden som grundar sig på massa
  .
  Den antalsbaserade metoden bör bygga på resultaten från det program för partikelmätning (Particulate Measurement Programme – PMP) som genomförs inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för Europa och vara förenlig med de nuvarande ambitiösa miljömålen.

| (14) | För att säkerställa en ökad repeterbarhet vid laboratoriemätningar av partikelmassautsläpp och av antalet utsläppta partiklar bör kommissionen anta en ny mätmetod som skall ersätta den nuvarande. Detta bör göras så snart som möjligt och senast i samband med ikraftträdandet av Euro 6-steget. Metoden bör bygga på resultaten från PMP. När den nya mätmetoden har införts bör de gränsvärden för partikelmassautsläpp som anges i denna förordning justeras, eftersom den nya tekniken innebär att en lägre massa kan registreras än vad som är fallet med den nuvarande metoden. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa en ökad repeterbarhet vid laboratoriemätningar av partikelmassautsläpp och av antalet utsläppta partiklar bör kommissionen anta en ny mätmetod som skall ersätta den nuvarande. Detta bör göras så snart som möjligt och senast i samband med ikraftträdandet av Euro 6-steget. Metoden bör bygga på resultaten från PMP. När den nya mätmetoden har införts bör de gränsvärden för partikelmassautsläpp som anges i denna förordning justeras, eftersom den nya tekniken innebär att en lägre massa kan registreras än vad som är fallet med den nuvarande metoden.

| (15) | Kommissionen bör löpande kontrollera behovet av att revidera den nya europeiska körcykeln (New European Drive Cycle) som är den provningsmetod som fungerar som underlag för lagstiftningen om EG-typgodkännande med avseende på utsläpp. Provcyklerna kan behöva uppdateras eller ersättas för att anpassas till ändrade fordonsspecifikationer och körbeteenden. De kan behöva omarbetas så att de verkliga utsläppen motsvarar dem som är uppmätta vid typgodkännandet. Det bör också övervägas om system för ombordmätning skall användas och om regleringskonceptet ”not-to-exceed” bör införas. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör löpande kontrollera behovet av att revidera den nya europeiska körcykeln (New European Drive Cycle) som är den provningsmetod som fungerar som underlag för lagstiftningen om EG-typgodkännande med avseende på utsläpp. Provcyklerna kan behöva uppdateras eller ersättas för att anpassas till ändrade fordonsspecifikationer och körbeteenden. De kan behöva omarbetas så att de verkliga utsläppen motsvarar dem som är uppmätta vid typgodkännandet. Det bör också övervägas om system för ombordmätning skall användas och om regleringskonceptet ”not-to-exceed” bör införas.

| (16) | OBD-system är viktiga för att kontrollera utsläppen när fordonet är i bruk. Eftersom det är viktigt att de verkliga utsläppen kontrolleras bör kommissionen löpande kontrollera kraven för sådana system och toleranströsklarna för felsignaler. |
| --- | --- |

(16)

OBD-system är viktiga för att kontrollera utsläppen när fordonet är i bruk. Eftersom det är viktigt att de verkliga utsläppen kontrolleras bör kommissionen löpande kontrollera kraven för sådana system och toleranströsklarna för felsignaler.

| (17) | Det är nödvändigt att ha en standardiserad metod för att mäta fordons bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp så att inga tekniska handelshinder uppstår mellan medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att se till att kunder och användare får objektiv och precis information. |
| --- | --- |

(17)

Det är nödvändigt att ha en standardiserad metod för att mäta fordons bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp så att inga tekniska handelshinder uppstår mellan medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att se till att kunder och användare får objektiv och precis information.

| (18) | Kommissionen bör innan den utarbetar ett förslag till framtida utsläppsnormer genomföra undersökningar för att avgöra om fortsatt klassificering av fordonskategorierna i grupper fortfarande är nödvändig och om massaneutrala utsläppsgränser kan tillämpas. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bör innan den utarbetar ett förslag till framtida utsläppsnormer genomföra undersökningar för att avgöra om fortsatt klassificering av fordonskategorierna i grupper fortfarande är nödvändig och om massaneutrala utsläppsgränser kan tillämpas.

| (19) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att besluta om ekonomiska incitament för att påskynda utsläppandet på marknaden av fordon som uppfyller de krav som antagits på gemenskapsnivå. Sådana incitament bör emellertid vara förenliga med bestämmelserna i fördraget, i synnerhet reglerna om statligt stöd. Detta är för att förhindra snedvridningar på den inre marknaden. Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas rätt att låta utsläpp ligga till grund för beräkningen av fordonsskatter. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att besluta om ekonomiska incitament för att påskynda utsläppandet på marknaden av fordon som uppfyller de krav som antagits på gemenskapsnivå. Sådana incitament bör emellertid vara förenliga med bestämmelserna i fördraget, i synnerhet reglerna om statligt stöd. Detta är för att förhindra snedvridningar på den inre marknaden. Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas rätt att låta utsläpp ligga till grund för beräkningen av fordonsskatter.

| (20) | Eftersom lagstiftningen om fordons utsläpp och bränsleförbrukning har utvecklats under mer än 35 år och nu omfattar över 24 direktiv, bör dessa direktiv ersättas med en ny förordning och ett antal tillämpningsåtgärder. Genom att en förordning används kommer de utförliga tekniska föreskrifterna att vara direkt tillämpliga på tillverkare, godkännandemyndigheter och tekniska tjänster, och uppdateringar kan ske mycket snabbare och effektivare. Direktiven 70/220/EEG (5)

  ,
  72/306/EEG (6), 74/290/EEG (7), 80/1268/EEG (8), 83/351/EEG (9), 88/76/EEG (10), 88/436/EEG (11), 89/458/EEG (12), 91/441/EEG (13), 93/59/EEG (14), 94/12/EG (15), 96/69/EG (16), 98/69/EG (17)

  ,
  2001/1/EG (18)

  ,
  2001/100/EG (19) och 2004/3/EG (20) bör därför upphävas. Medlemsstaterna bör dessutom även upphäva genomförandebestämmelserna till de upphävda direktiven. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom lagstiftningen om fordons utsläpp och bränsleförbrukning har utvecklats under mer än 35 år och nu omfattar över 24 direktiv, bör dessa direktiv ersättas med en ny förordning och ett antal tillämpningsåtgärder. Genom att en förordning används kommer de utförliga tekniska föreskrifterna att vara direkt tillämpliga på tillverkare, godkännandemyndigheter och tekniska tjänster, och uppdateringar kan ske mycket snabbare och effektivare. Direktiven 70/220/EEG (5)

  ,
  72/306/EEG (6), 74/290/EEG (7), 80/1268/EEG (8), 83/351/EEG (9), 88/76/EEG (10), 88/436/EEG (11), 89/458/EEG (12), 91/441/EEG (13), 93/59/EEG (14), 94/12/EG (15), 96/69/EG (16), 98/69/EG (17)

  ,
  2001/1/EG (18)

  ,
  2001/100/EG (19) och 2004/3/EG (20) bör därför upphävas. Medlemsstaterna bör dessutom även upphäva genomförandebestämmelserna till de upphävda direktiven.

| (21) | För att klargöra räckvidden av lagstiftningen om fordonsutsläpp bör Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 28 september 2005 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (21) ändras så att direktivet omfattar alla tunga fordon medan denna förordning avser lätta fordon. |
| --- | --- |

(21)

För att klargöra räckvidden av lagstiftningen om fordonsutsläpp bör Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 28 september 2005 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (21) ändras så att direktivet omfattar alla tunga fordon medan denna förordning avser lätta fordon.

| (22) | För att säkerställa en smidig övergång från de nu gällande direktiven till denna förordning bör tillämpningen av förordningen skjutas fram en tid efter det att den har trätt i kraft. Under den perioden bör tillverkarna kunna välja om de vill få fordonen godkända enligt de gällande direktiven eller enligt denna förordning. Bestämmelserna om ekonomiska incitament bör vara tillämpliga omedelbart efter det att denna förordning har trätt i kraft. Giltigheten för typgodkännanden som meddelats enligt gällandedirektiv påverkas inte av att denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa en smidig övergång från de nu gällande direktiven till denna förordning bör tillämpningen av förordningen skjutas fram en tid efter det att den har trätt i kraft. Under den perioden bör tillverkarna kunna välja om de vill få fordonen godkända enligt de gällande direktiven eller enligt denna förordning. Bestämmelserna om ekonomiska incitament bör vara tillämpliga omedelbart efter det att denna förordning har trätt i kraft. Giltigheten för typgodkännanden som meddelats enligt gällandedirektiv påverkas inte av att denna förordning träder i kraft.

| (23) | För att säkerställa en smidig övergång från de nu gällande direktiven till denna förordning bör vissa undantag medges i Euro 5-steget för fordon konstruerade för att uppfylla särskilda samhälleliga behov. Sådana undantag bör upphöra i samband med att Euro 6-steget träder ikraft. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa en smidig övergång från de nu gällande direktiven till denna förordning bör vissa undantag medges i Euro 5-steget för fordon konstruerade för att uppfylla särskilda samhälleliga behov. Sådana undantag bör upphöra i samband med att Euro 6-steget träder ikraft.

| (24) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (22). |
| --- | --- |

(24)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (22).

| (25) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att införa gränsvärden för partikelantal i bilaga I, liksom att justera de gränsvärden för partikelmassa som förekommer i den bilagan. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att införa gränsvärden för partikelantal i bilaga I, liksom att justera de gränsvärden för partikelmassa som förekommer i den bilagan. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (26) | Kommissionen bör även ges behörighet att införa särskilda förfaranden, tester och krav för typgodkännanden, liksom en reviderad mätmetod för partiklar och ett gränsvärde för partikelantal, samt att anta åtgärder rörande användningen av manipulationsanordningar, tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt testcykler som används för att mäta utsläpp. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att komplettera denna förordning genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bör även ges behörighet att införa särskilda förfaranden, tester och krav för typgodkännanden, liksom en reviderad mätmetod för partiklar och ett gränsvärde för partikelantal, samt att anta åtgärder rörande användningen av manipulationsanordningar, tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt testcykler som används för att mäta utsläpp. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att komplettera denna förordning genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (27) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att förverkliga den inre marknaden genom införande av gemensamma tekniska krav beträffande utsläpp från motorfordon och genom att garantera oberoende verkstäder samma tillgång till information om reparation och underhåll av fordon som auktoriserade återförsäljare eller verkstäder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att förverkliga den inre marknaden genom införande av gemensamma tekniska krav beträffande utsläpp från motorfordon och genom att garantera oberoende verkstäder samma tillgång till information om reparation och underhåll av fordon som auktoriserade återförsäljare eller verkstäder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Syfte, tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1

Syfte

1.   I denna förordning fastställs gemensamma tekniska krav för typgodkännande av motorfordon (”fordon”) och reservdelar, t.ex. ersättande utsläppsbegränsande anordningar, med avseende på utsläpp.

2.   Därutöver fastställs i denna förordning bestämmelser om överensstämmelse för fordon i drift, hållbarheten hos utsläppsbegränsande anordningar, system för omborddiagnos, mätning av bränsleförbrukning och tillgång till information om reparation och underhåll av fordon.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning skall tillämpas på fordon med en referensvikt på högst 2 610 kg i kategorierna M1, M2, N1 och N2 enligt bilaga II i direktiv 70/156/EEG.

2.   På tillverkarens begäran kan ett typgodkännande som har lämnats i enlighet med denna förordning utökas från att endast avse de fordon som avses i punkt 1 till att också avse fordon i kategorierna M1, M2, N1 och N2 enligt bilaga II i direktiv 70/156/EEG vilka har en referensvikt på högst 2 840 kg och vilka uppfyller villkoren i denna förordning och dess genomförandeåtgärder.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning och dess genomförandeåtgärder gäller följande definitioner

| 1. | hybridfordon: fordon som för sin framdrivning är försett med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (på fordonet). |
| --- | --- |

1.

hybridfordon: fordon som för sin framdrivning är försett med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (på fordonet).

| 2. | fordon konstruerade för att uppfylla särskilda samhälleliga behov: dieselfordon i kategori M1 som är antingen






  a) | fordon för särskilda ändamål enligt direktiv 70/156/EEG med en referensvikt som överstiger 2 000 kg, |
| --- | --- | --- |

2.

fordon konstruerade för att uppfylla särskilda samhälleliga behov: dieselfordon i kategori M1 som är antingen

a)

fordon för särskilda ändamål enligt direktiv 70/156/EEG med en referensvikt som överstiger 2 000 kg,

| b) | fordon som har en referensvikt som överstiger 2 000 kg med plats för sju eller fler passagerare, inklusive föraren, undantaget fordon i kategori M1G enligt direktiv 70/156/EEG från och med den 1 september 2012, eller |
| --- | --- |

b)

fordon som har en referensvikt som överstiger 2 000 kg med plats för sju eller fler passagerare, inklusive föraren, undantaget fordon i kategori M1G enligt direktiv 70/156/EEG från och med den 1 september 2012, eller

| c) | fordon som har en referensvikt som överstiger 1 760 kg som är specialbyggda i kommersiellt syfte med plats för rullstolar inne i fordonet. |
| --- | --- |

c)

fordon som har en referensvikt som överstiger 1 760 kg som är specialbyggda i kommersiellt syfte med plats för rullstolar inne i fordonet.

| 3. | referensvikt: fordonets vikt i körklart skick utom den enhetliga förarvikten på 75 kg och med ett fast tillägg på 100 kg. |
| --- | --- |

3.

referensvikt: fordonets vikt i körklart skick utom den enhetliga förarvikten på 75 kg och med ett fast tillägg på 100 kg.

| 4. | gasformiga föroreningar: avgasutsläpp som består av kolmonoxid, kväveoxider, uttryckt som kvävedioxidekvivalenter (NO2), och kolväten. |
| --- | --- |

4.

gasformiga föroreningar: avgasutsläpp som består av kolmonoxid, kväveoxider, uttryckt som kvävedioxidekvivalenter (NO2), och kolväten.

| 5. | partikelformiga föroreningar: avgasämnen som avlägsnas från de utspädda avgaserna vid en högsta temperatur på 325 °K (52 °C) med hjälp av de filter som beskrivs i provningsförfarandet för kontroll av genomsnittliga utsläpp från avgasröret. |
| --- | --- |

5.

partikelformiga föroreningar: avgasämnen som avlägsnas från de utspädda avgaserna vid en högsta temperatur på 325 °K (52 °C) med hjälp av de filter som beskrivs i provningsförfarandet för kontroll av genomsnittliga utsläpp från avgasröret.

| 6. | utsläpp från avgasrör: utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar. |
| --- | --- |

6.

utsläpp från avgasrör: utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar.

| 7. | utsläpp genom avdunstning: ångor av kolväten som avges från ett fordons bränslesystem utöver utsläppen från avgasröret. |
| --- | --- |

7.

utsläpp genom avdunstning: ångor av kolväten som avges från ett fordons bränslesystem utöver utsläppen från avgasröret.

| 8. | vevhus: utrymmen i eller utanför motorn som är kopplade till oljetråget med inre eller yttre rörledningar genom vilka gaser och ångor kan släppas ut. |
| --- | --- |

8.

vevhus: utrymmen i eller utanför motorn som är kopplade till oljetråget med inre eller yttre rörledningar genom vilka gaser och ångor kan släppas ut.

| 9. | system för omborddiagnos eller OBD-system: system för övervakning av utsläpp med förmåga att identifiera den sannolika felkällan med hjälp av felkoder som lagrats i ett datorminne. |
| --- | --- |

9.

system för omborddiagnos eller OBD-system: system för övervakning av utsläpp med förmåga att identifiera den sannolika felkällan med hjälp av felkoder som lagrats i ett datorminne.

| 10. | manipulationsanordning: del av konstruktion vilken mäter temperatur, fordonshastighet, motorns varvtal, växel, insugningsundertryck eller andra parametrar i syfte att aktivera, modulera, fördröja eller inaktivera funktionen hos någon del i systemet för kontroll av utsläpp, och vilken försämrar effekten hos systemet för kontroll av utsläpp under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet. |
| --- | --- |

10.

manipulationsanordning: del av konstruktion vilken mäter temperatur, fordonshastighet, motorns varvtal, växel, insugningsundertryck eller andra parametrar i syfte att aktivera, modulera, fördröja eller inaktivera funktionen hos någon del i systemet för kontroll av utsläpp, och vilken försämrar effekten hos systemet för kontroll av utsläpp under förhållanden som rimligen kan förväntas vid normal användning av fordonet.

| 11. | utsläppsbegränsande anordning: de komponenter i ett fordon som styr eller begränsar utsläpp från avgasröret eller utsläpp genom avdunstning. |
| --- | --- |

11.

utsläppsbegränsande anordning: de komponenter i ett fordon som styr eller begränsar utsläpp från avgasröret eller utsläpp genom avdunstning.

| 12. | ursprunglig utsläppsbegränsande anordning: utsläppsbegränsande anordning eller en kombination av sådana anordningar som omfattas av det typgodkännande som beviljats för fordonet i fråga. |
| --- | --- |

12.

ursprunglig utsläppsbegränsande anordning: utsläppsbegränsande anordning eller en kombination av sådana anordningar som omfattas av det typgodkännande som beviljats för fordonet i fråga.

| 13. | ersättande utsläppsbegränsande anordning: en utsläppsbegränsande anordning eller en kombination av sådana anordningar avsedd att ersätta en ursprunglig utsläppsbegränsande anordning och som kan godkännas som separat teknisk enhet enligt definitionen i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

13.

ersättande utsläppsbegränsande anordning: en utsläppsbegränsande anordning eller en kombination av sådana anordningar avsedd att ersätta en ursprunglig utsläppsbegränsande anordning och som kan godkännas som separat teknisk enhet enligt definitionen i direktiv 70/156/EEG.

| 14. | information om reparation och underhåll av fordon: all information som krävs för diagnos, underhåll, kontroll, periodisk övervakning, reparation, omprogrammering eller ominstallation av originaldata när det gäller fordonet, och som tillverkarna tillhandahåller sina auktoriserade återförsäljare eller verkstäder, inklusive alla senare ändringar och tillägg till denna information. Denna information omfattar all information som krävs för att installera delar eller anordningar på fordon. |
| --- | --- |

14.

information om reparation och underhåll av fordon: all information som krävs för diagnos, underhåll, kontroll, periodisk övervakning, reparation, omprogrammering eller ominstallation av originaldata när det gäller fordonet, och som tillverkarna tillhandahåller sina auktoriserade återförsäljare eller verkstäder, inklusive alla senare ändringar och tillägg till denna information. Denna information omfattar all information som krävs för att installera delar eller anordningar på fordon.

| 15. | oberoende aktör: andra företag än auktoriserade återförsäljare och verkstäder som direkt eller indirekt är delaktiga i reparation och underhåll av motorfordon, särskilt reparatörer, tillverkare eller återförsäljare av utrustning för reparation, verktyg eller reservdelar, utgivare av teknisk information, bilklubbar, aktörer som ger hjälp på vägarna, aktörer som erbjuder kontroll och provningstjänster och aktörer som erbjuder utbildning för installatörer, tillverkare och reparatörer av utrustning för fordon som drivs med alternativa bränslen. |
| --- | --- |

15.

oberoende aktör: andra företag än auktoriserade återförsäljare och verkstäder som direkt eller indirekt är delaktiga i reparation och underhåll av motorfordon, särskilt reparatörer, tillverkare eller återförsäljare av utrustning för reparation, verktyg eller reservdelar, utgivare av teknisk information, bilklubbar, aktörer som ger hjälp på vägarna, aktörer som erbjuder kontroll och provningstjänster och aktörer som erbjuder utbildning för installatörer, tillverkare och reparatörer av utrustning för fordon som drivs med alternativa bränslen.

| 16. | biodrivmedel: flytande eller gasformiga drivmedel som framställs av biomassa. |
| --- | --- |

16.

biodrivmedel: flytande eller gasformiga drivmedel som framställs av biomassa.

| 17. | alternativbränslefordon: fordon som konstruerats för att kunna drivas med minst ett slags bränsle som antingen är gasformigt vid omgivningens temperatur och under atmosfärstryck eller som huvudsakligen har framställts från icke-mineralolja. |
| --- | --- |

17.

alternativbränslefordon: fordon som konstruerats för att kunna drivas med minst ett slags bränsle som antingen är gasformigt vid omgivningens temperatur och under atmosfärstryck eller som huvudsakligen har framställts från icke-mineralolja.

KAPITEL II

Tillverkarnas skyldigheter vid typgodkännande

Artikel 4

Tillverkarnas skyldigheter

1.   Tillverkarna skall visa att alla nya fordon som säljs, registreras eller tas i bruk inom gemenskapen är typgodkända i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder. Tillverkarna skall också visa att alla nya ersättande utsläppsbegränsande anordningar för vilka typgodkännande krävs som säljs eller tas i bruk inom gemenskapen är typgodkända i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.

I dessa skyldigheter ingår att de gränsvärden för utsläpp som anges i bilaga I och i de genomförandeåtgärder som avses i artikel 5 skall respekteras.

2.   Tillverkarna skall se till att typgodkännandeförfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse, hållbarheten hos utsläppsbegränsande anordningar och överensstämmelsen hos fordon som är i drift följs.

De tekniska åtgärder som tillverkarna vidtar skall dessutom i enlighet med denna förordning säkerställa att utsläpp från avgasrör och utsläpp genom avdunstning begränsas effektivt under fordonets hela normala livslängd och vid normal användning. Överensstämmelsen hos fordon som är i drift skall därför kontrolleras under en period på 5 år eller upp till 100 000 km, varvid det som först uppnås gäller. Den hållbarhetsprovning av utsläppsbegränsande anordningar som utförs för typgodkännandet skall omfatta 160 000 km. För att uppfylla detta hållbarhetskrav bör tillverkare ha möjlighet att använda sig av åldringsprov i bänk, som omfattas av genomförandeåtgärderna i punkt 4.

Överensstämmelsen hos fordon i drift skall särskilt kontrolleras med avseende på utsläpp från avgasrör som prövas mot de utsläppsgränser som anges i bilaga I. Kommissionen skall se över provningsförfarandena för att förbättra kontrollen av utsläpp genom avdunstning och utsläpp vid låg omgivningstemperatur.

3.   Tillverkarna skall ange uppgifter om koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning i ett dokument som ges till köparen av fordonet vid tidpunkten för köpet.

4.   De särskilda förfaranden och krav som skall gälla för genomförandet av punkterna 2 och 3 skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

Artikel 5

Krav och provningar

1.   Tillverkarna skall utrusta fordonet på ett sådant sätt att komponenter som kan påverka utsläppen är utformade, konstruerade och monterade så att fordonet vid normal användning överensstämmer med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.

2.   Det skall vara förbjudet att använda manipulationsanordningar som försämrar effekten hos system för kontroll av utsläpp. Förbudet skall inte gälla om

| a) | anordningen är nödvändig för att skydda motorn mot skador eller olyckor samt för att garantera säker körning, |
| --- | --- |

a)

anordningen är nödvändig för att skydda motorn mot skador eller olyckor samt för att garantera säker körning,

| b) | anordningen endast fungerar i den utsträckning det är nödvändigt för att starta motorn, eller |
| --- | --- |

b)

anordningen endast fungerar i den utsträckning det är nödvändigt för att starta motorn, eller

| c) | villkoren för den i huvudsak omfattas av provningsförfarandena för kontroll av utsläpp genom avdunstning och genomsnittliga utsläpp från avgasrör. |
| --- | --- |

c)

villkoren för den i huvudsak omfattas av provningsförfarandena för kontroll av utsläpp genom avdunstning och genomsnittliga utsläpp från avgasrör.

3.   De specifika förfarandena, provningarna och kraven för typgodkännande som anges i denna punkt, liksom också sådana krav för genomförandet av punkt 2 som avser att ändra icke-väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3. Detta skall inkludera fastställandet av de krav som gäller

| a) | utsläpp från avgasrör, bl.a. testcykler, utsläpp vid låg omgivningstemperatur, utsläpp vid tomgång, röktäthet och efterbehandlingssystemens korrekta funktion och regenerering, |
| --- | --- |

a)

utsläpp från avgasrör, bl.a. testcykler, utsläpp vid låg omgivningstemperatur, utsläpp vid tomgång, röktäthet och efterbehandlingssystemens korrekta funktion och regenerering,

| b) | utsläpp genom avdunstning och utsläpp från vevhuset, |
| --- | --- |

b)

utsläpp genom avdunstning och utsläpp från vevhuset,

| c) | OBD-system och utsläppsbegränsande anordningars funktion efter ibruktagande, |
| --- | --- |

c)

OBD-system och utsläppsbegränsande anordningars funktion efter ibruktagande,

| d) | hållbarheten hos utsläppsbegränsande anordningar, reservdelar till ersättande utsläppsbegränsande anordningar, överensstämmelsen för fordon i drift, produktionsöverensstämmelse och trafiksäkerhet, |
| --- | --- |

d)

hållbarheten hos utsläppsbegränsande anordningar, reservdelar till ersättande utsläppsbegränsande anordningar, överensstämmelsen för fordon i drift, produktionsöverensstämmelse och trafiksäkerhet,

| e) | mätning av växthusgasutsläpp och bränsleförbrukning, |
| --- | --- |

e)

mätning av växthusgasutsläpp och bränsleförbrukning,

| f) | hybridfordon och alternativbränslefordon, |
| --- | --- |

f)

hybridfordon och alternativbränslefordon,

| g) | utvidgning av typgodkännanden och krav till att även omfatta tillverkare av fordon i små serier, |
| --- | --- |

g)

utvidgning av typgodkännanden och krav till att även omfatta tillverkare av fordon i små serier,

| h) | provningsutrustning, och |
| --- | --- |

h)

provningsutrustning, och

| i) | referensbränslen, såsom bensin, dieselbränslen, gasformiga bränslen och biodrivmedel
  ,
  såsom bioetanol, biodiesel och biogas. |
| --- | --- |

i)

referensbränslen, såsom bensin, dieselbränslen, gasformiga bränslen och biodrivmedel
  ,
  såsom bioetanol, biodiesel och biogas.

Ovannämnda krav skall i tillämpliga delar gälla fordon oavsett vad slags bränsle de drivs med.

KAPITEL III

Tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

Artikel 6

Tillverkarnas skyldigheter

1.   Tillverkarna skall utan dröjsmål ge oberoende aktörer obegränsad och standardiserad tillgång till information om reparation och underhåll av fordon via lättillgängliga webbplatser och i standardiserat format och på ett sådant sätt att de inte diskrimineras jämfört med auktoriserade återförsäljare och verkstäder i fråga om den tillgång och information de sistnämnda ges. För att detta mål lättare skall kunna nås skall informationen lämnas på ett konsekvent sätt, inledningsvis i överensstämmelse med Oasis-formatets tekniska krav (23). Tillverkarna skall även ge oberoende aktörer, auktoriserade återförsäljare och verkstäder utbildningsmaterial.

2.   Den information som avses i punkt 1 skall omfatta

| a) | en entydig identifiering av fordonet, |
| --- | --- |

a)

en entydig identifiering av fordonet,

| b) | servicehandböcker, |
| --- | --- |

b)

servicehandböcker,

| c) | tekniska manualer, |
| --- | --- |

c)

tekniska manualer,

| d) | komponent- och diagnosinformation (t.ex. högsta respektive lägsta teoretiska mätvärden), |
| --- | --- |

d)

komponent- och diagnosinformation (t.ex. högsta respektive lägsta teoretiska mätvärden),

| e) | kopplingsscheman, |
| --- | --- |

e)

kopplingsscheman,

| f) | diagnostiska felkoder (inklusive tillverkarspecifika koder), |
| --- | --- |

f)

diagnostiska felkoder (inklusive tillverkarspecifika koder),

| g) | identifieringsnummer för mjukvarukalibrering för en fordonstyp, |
| --- | --- |

g)

identifieringsnummer för mjukvarukalibrering för en fordonstyp,

| h) | information om, och förmedlad med hjälp av, märkesskyddade verktyg och utrustning, och |
| --- | --- |

h)

information om, och förmedlad med hjälp av, märkesskyddade verktyg och utrustning, och

| i) | information om dataregistrering samt bidirektionella övervaknings- och provningsdata. |
| --- | --- |

i)

information om dataregistrering samt bidirektionella övervaknings- och provningsdata.

3.   Auktoriserade återförsäljare eller verkstäder som ingår i en viss fordonstillverkares distributionsnät skall betraktas som oberoende aktörer i den mening som avses i denna förordning, om de tillhandahåller reparations- och underhållstjänster för fordon som omfattas av en annan tillverkares distributionsnät i vilket de inte ingår.

4.   Information om reparation och underhåll av fordonen skall alltid vara tillgänglig, utom när underhållsarbete måste utföras på informationssystemen.

5.   För att möjliggöra tillverkning och underhåll av ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla skall tillverkarna tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen på ett sätt som innebär att sådana tillverkare eller verkstäder inte diskrimineras.

6.   För utformning och tillverkning av fordonssystem för alternativbränslefordon skall tillverkarna, på ett sätt som inte diskriminerar, tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen till alla berörda företag som tillverkar, installerar eller reparerar utrustning för alternativbränslefordon.

7.   I samband med ansökan om EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande skall tillverkaren för godkännandemyndigheten kunna styrka att denna förordning efterlevs när det gäller tillgång till information om reparation och underhåll av fordonen och den information som avses i punkt 5. Om sådan information vid denna tidpunkt ännu inte finns tillgänglig eller ännu inte överensstämmer med denna förordning och dess genomförandeåtgärder, skall tillverkaren tillhandahålla den inom sex månader räknat från datumet för typgodkännandet. Om uppgifter som styrker överensstämmelsen med denna förordning inte tillhandhålls inom denna tid, skall godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att se till att bestämmelserna efterlevs
  .

Tillverkaren skall på sina webbplatser tillhandahålla ändringar och tillägg till informationen om reparation och underhåll av fordon samtidigt som dessa ställs till förfogande för auktoriserade verkstäder.

Artikel 7

Avgift för tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

1.   Tillverkaren får ta ut en rimlig avgift för tillhandahållandet av den information om reparation och underhåll av fordon som omfattas av denna förordning; en avgift är inte rimlig om den avhåller oberoende aktörer från att söka tillgång därför att den inte står i proportion till den utsträckning vederbörande använder den.

2.   Tillverkaren skall tillhandahålla information om reparation och underhåll av fordon dagligen, månadsvis och årsvis, med olika avgifter beroende på för vilken tidsperiod tillgång ges.

Artikel 8

Genomförandeåtgärder

De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av artiklarna 6 och 7, som avser att ändra icke-väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3. I detta ingår att fastställa och uppdatera tekniska föreskrifter om hur OBD-information och information om reparation och underhåll av fordon skall tillhandahållas
  ,
  varvid särskild uppmärksamhet skall ägnas åt små och medelstora företags speciella behov.

Artikel 9

Rapport

Senast den ... (*) skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om hur systemet med tillgång till information om reparation och underhåll av fordon fungerar, med särskild hänsyn till inverkan på konkurrensen och hur den inre marknaden fungerar samt nyttan för miljön. I rapporten skall det övervägas om det vore lämpligt att konsolidera alla bestämmelser som reglerar tillgången till information om reparation och underhåll av fordon i ett reviderat ramdirektiv om typgodkännande.

KAPITEL IV

Medlemsstaternas skyldigheter

Artikel 10

Typgodkännande

1.   Med verkan från och med den ... (**), får de nationella myndigheterna inte, av skäl som hänför sig till fordonens utsläpp eller bränsleförbrukning, vägra att på en tillverkares begäran meddela EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en ny fordonstyp, eller förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av ett nytt fordon, om fordonet uppfyller kraven i denna förordning och dess genomförandeåtgärder
  ,
  i synnerhet de gränsvärden för Euro 5 som anges i tabell 1 i bilaga I, eller de gränsvärden för Euro 6 som anges i tabell 2 i bilaga I.

2.   Med verkan från och med den 1 september 2009, och från och med den 1 september 2010 när det gäller fordon i kategori N1 klass II och III och kategori N2, skall de nationella myndigheterna, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, vägra att meddela EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för nya fordonstyper som inte uppfyller kraven i denna förordning och dess genomförandeåtgärder, i synnerhet kraven i bilagorna, med undantag för de gränsvärden för Euro 6 som anges i tabell 2 i bilaga I. Vid testet av utsläpp från avgasrör skall samma gränsvärden tillämpas på fordon vilka konstruerats för att uppfylla särskilda samhälleliga behov som på fordon i kategori N1 klass III.

3.   Med verkan från och med den 1 januari 2011, och från och med den 1 januari 2012 när det gäller fordon i kategori N1 klass II och III
  ,
  samt kategori N2 och fordon vilka konstruerats för att uppfylla särskilda samhälleliga behov, skall de nationella myndigheterna, i fråga om nya fordon som inte uppfyller kraven i denna förordning och dess genomförandeåtgärder, i synnerhet kraven i bilagorna, med undantag för de gränsvärden för Euro 6 som anges i tabell 2 i bilaga I, betrakta intyg om överensstämmelse som ogiltiga med avseende på tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG, och skall, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, förbjuda registrering, försäljning och ibruktagande av dessa fordon. Vid testet av utsläpp från avgasrör skall samma gränsvärden tillämpas på fordon vilka konstruerats för att uppfylla särskilda samhälleliga behov som på fordon i kategori N1 klass III.

4.   Med verkan från och med den 1 september 2014, och från och med den 1 september 2015 när det gäller fordon i kategori N1 klass II och III och kategori N2, skall de nationella myndigheterna, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, vägra att meddela EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för nya fordonstyper som inte uppfyller kraven i denna förordning och dess genomförandeåtgärder, och i synnerhet de gränsvärden för Euro 6 som anges i tabell 2 i bilaga I.

5.   Med verkan från och med den 1 september 2015, och från och med den 1 september 2016 när det gäller fordon i kategori N1 klass II och III och kategori N2, skall de nationella myndigheterna, i fråga om nya fordon som inte uppfyller kraven i denna förordning och dess genomförandeåtgärder, och i synnerhet de gränsvärden för Euro 6 som anges i tabell 2 i bilaga I, betrakta intyg om överensstämmelse som ogiltiga med avseende på tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG, och skall, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, förbjuda registrering, försäljning och ibruktagande av dessa fordon.

Artikel 11

Typgodkännande av ersättningsdelar

1.   När det gäller nya ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras på fordon som godkänts med stöd av denna förordning skall de nationella myndigheterna förbjuda försäljning eller installation av dessa i ett fordon, om de inte är av en typ för vilken ett typgodkännande har meddelats i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.

2.   De nationella myndigheterna får fortsätta att meddela utvidgningar av EG-typgodkännanden för ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att följa standarder som föregått denna förordning, enligt samma villkor som ursprungligen tillämpats. De nationella myndigheterna skall förbjuda försäljning eller installation i ett fordon av sådana ersättande utsläppsbegränsande anordningar, om de inte vederbörligen typgodkänts.

3.   Ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda för fordon som typgodkänts innan kraven på typgodkännande av ersättningsdelar antagits omfattas inte av kraven i punkterna 1 och 2.

Artikel 12

Ekonomiska incitament

1.   Medlemsstaterna får besluta om ekonomiska incitament som skall tillämpas på fordon i serieproduktion vilka överensstämmer med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.

Dessa incitament skall gälla alla nya fordon som saluförs på marknaden i en medlemsstat och som uppfyller åtminstone utsläppsgränsvärdena i tabell 1 i bilaga I före de datum som anges i artikel 10.3; de skall upphöra på dessa datum.

Ekonomiska incitament som uteslutande skall tillämpas på fordon som uppfyller utsläppsgränsvärdena i tabell 2 i bilaga I får beviljas för sådana nya fordon som saluförs på marknaden i en medlemsstat från och med de datum som anges i artikel 10.3 och före de datum som anges i artikel 10.5; de skall upphöra de datum som anges i artikel 10.5.

2.   Medlemsstaterna får bevilja ekonomiska incitament för eftermontering på fordon som är i bruk samt för skrotning av fordon som inte uppfyller kraven.

3.   De ekonomiska incitamenten enligt punkterna 1 och 2 får för ingen fordonstyp överskrida de merkostnader som uppstår för de tekniska anordningar som krävs för att säkerställa överensstämmelse med de utsläppsgränser som anges i bilaga I, inklusive kostnaderna för installationen i fordonet.

4.   Kommissionen skall i god tid informeras om planer på att införa eller ändra sådana ekonomiska incitament som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 13

Sanktioner

1.   Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om sanktioner för tillverkarna vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den ... (***) och snarast möjligt anmäla varje senare ändring av dem.

2.   Följande överträdelser skall medföra sanktioner:

| a) | Lämnande av oriktiga uppgifter i samband med godkännandeförfarandet eller förfaranden inför återtagande från marknaden. |
| --- | --- |

a)

Lämnande av oriktiga uppgifter i samband med godkännandeförfarandet eller förfaranden inför återtagande från marknaden.

| b) | Förfalskning av testresultat, antingen för typgodkännande eller om överensstämmelse för fordon i drift. |
| --- | --- |

b)

Förfalskning av testresultat, antingen för typgodkännande eller om överensstämmelse för fordon i drift.

| c) | Undanhållande av uppgifter eller tekniska specifikationer vilka kunde leda till återtagande från marknaden eller återkallande av typgodkännande. |
| --- | --- |

c)

Undanhållande av uppgifter eller tekniska specifikationer vilka kunde leda till återtagande från marknaden eller återkallande av typgodkännande.

| d) | Användning av manipulationsanordningar. |
| --- | --- |

d)

Användning av manipulationsanordningar.

| e) | Vägran att bereda tillgång till information. |
| --- | --- |

e)

Vägran att bereda tillgång till information.

KAPITEL V

Slutbestämmelser

Artikel 14

Revidering

1.   Kommissionen skall överväga om metanutsläpp bör ingå i beräkningen av koldioxidutsläpp. Kommissionen skall vid behov lägga fram ett förslag till Europaparlamentet och rådet om åtgärder för redovisning eller begränsning av metanutsläpp.

2.   När det partikelmätningsprogram som genomförs inom ramen för FN:s ekonomiska kommission för Europa under ledning av världsforumet för harmonisering av föreskrifter för fordon har avslutats, och senast vid ikraftträdandet av Euro 6, skall kommissionen anta följande åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, inklusive att komplettera den, utan att sänka ambitionsnivån för miljön:

| a) | Ändring av denna förordning i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3 i syfte att justera de gränsvärden för partikelmassa som anges i bilaga I till denna förordning och införa gränsvärden för partikelantal i den bilagan så att de i stort korrelerar med massagränsvärdena för bensin och dieselbränsle. |
| --- | --- |

a)

Ändring av denna förordning i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3 i syfte att justera de gränsvärden för partikelmassa som anges i bilaga I till denna förordning och införa gränsvärden för partikelantal i den bilagan så att de i stort korrelerar med massagränsvärdena för bensin och dieselbränsle.

| b) | Antagande av en reviderad mätmetod för partiklar och ett gränsvärde för partikelantal i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3. |
| --- | --- |

b)

Antagande av en reviderad mätmetod för partiklar och ett gränsvärde för partikelantal i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3.

3.   Kommissionen skall se över de förfaranden, tester och krav som avses i artikel 5.3 liksom de testcykler som används för att mäta utsläpp. Om man vid översynen finner att dessa inte längre är adekvata eller inte längre avspeglar de verkliga utsläppen skall de anpassas så att de avspeglar utsläppen vid verklig körning på väg. De nödvändiga åtgärderna, vilka avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning genom att komplettera den, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3.

4.   Kommissionen skall se över de föroreningar som omfattas av de krav och provningar som avses i artikel 5.3. Om kommissionen anser att utsläpp av ytterligare föroreningar bör regleras skall den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning i enlighet härmed.

5.   Kommissionen skall se över de gränsvärden för utsläpp som anges i bilaga I tabell 4 för utsläpp från avgasrör med avseende på kolmonoxid och kolväten efter kallstartsprov och skall om det är påkallat lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet om strängare utsläppsgränser.

6.   Relevanta bilagor i direktiv 2005/55/EG skall ändras i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.3 så att de anger kraven för typgodkännande av alla fordonstyper som omfattas av det direktivet.

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 16

Ändringar av direktiv 70/156/EEG och 2005/55/EG

1.   Direktiv 70/156/EEG skall ändras på det sätt som anges i bilaga II till denna förordning.

2.   Direktiv 2005/55/EG skall ändras på följande sätt:

| a) | Titeln skall ersättas med följande:
  ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 28 september 2005 om typgodkännande av tunga fordon och motorer avseende utsläpp (Euro IV och V).” |
| --- | --- |

a)

Titeln skall ersättas med följande:

”Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 28 september 2005 om typgodkännande av tunga fordon och motorer avseende utsläpp (Euro IV och V).”

| b) | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I detta direktiv gäller följande definitioner:






  a) | fordon: motorfordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG med en referensvikt som är högre än 2 610 kg. |
| --- | --- | --- |

b)

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)

fordon: motorfordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG med en referensvikt som är högre än 2 610 kg.

| b) | motor: framdrivningskällan i ett fordon för vilken typgodkännande får meddelas som separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

b)

motor: framdrivningskällan i ett fordon för vilken typgodkännande får meddelas som separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.

| c) | miljövänligare fordon (EEV-fordon): fordon som drivs av en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I.” |
| --- | --- |

c)

miljövänligare fordon (EEV-fordon): fordon som drivs av en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som anges i rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I.”

| c) | Punkt 1 i bilaga I skall ersättas med följande:






  ”1. | Detta direktiv omfattar kontroll av gas- och partikelformiga föroreningar, livslängden på utrustning för kontroll av utsläpp, överensstämmelse för fordon och motorer i drift och system för omborddiagnos (OBD-system) för alla motorfordon, och för alla motorer enligt artikel 1, med undantag för de fordon i kategori M1, N1, N2 och M2 för vilka typgodkännande meddelas enligt förordning (EG) nr .../... (1)”. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 1 i bilaga I skall ersättas med följande:

”1.

Detta direktiv omfattar kontroll av gas- och partikelformiga föroreningar, livslängden på utrustning för kontroll av utsläpp, överensstämmelse för fordon och motorer i drift och system för omborddiagnos (OBD-system) för alla motorfordon, och för alla motorer enligt artikel 1, med undantag för de fordon i kategori M1, N1, N2 och M2 för vilka typgodkännande meddelas enligt förordning (EG) nr .../... (1)”.

(1)  EUT: Vänligen för in titeln på denna förordning och titelns motsvarande fotnot."

Artikel 17

Upphävande

1.   Följande direktiv skall upphöra att gälla med verkan från och med den ... (****).

| — | direktiv 70/220/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 70/220/EEG,

| — | direktiv 72/306/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 72/306/EEG,

| — | direktiv 74/290/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 74/290/EEG,

| — | direktiv 77/102/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 77/102/EEG,

| — | direktiv 78/665/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 78/665/EEG,

| — | direktiv 80/1268/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 80/1268/EEG,

| — | direktiv 83/351/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 83/351/EEG,

| — | direktiv 88/76/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 88/76/EEG,

| — | direktiv 88/436/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 88/436/EEG,

| — | direktiv 89/458/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 89/458/EEG,

| — | direktiv 91/441/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 91/441/EEG,

| — | direktiv 93/59/EEG, |
| --- | --- |

—

direktiv 93/59/EEG,

| — | direktiv 93/116/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 93/116/EG,

| — | direktiv 94/12/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 94/12/EG,

| — | direktiv 96/44/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 96/44/EG,

| — | direktiv 96/69/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 96/69/EG,

| — | direktiv 98/69/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 98/69/EG,

| — | direktiv 98/77/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 98/77/EG,

| — | direktiv 1999/100/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 1999/100/EG,

| — | direktiv 1999/102/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 1999/102/EG,

| — | direktiv 2001/1/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 2001/1/EG,

| — | direktiv 2001/100/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 2001/100/EG,

| — | direktiv 2002/80/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 2002/80/EG,

| — | direktiv 2003/76/EG, |
| --- | --- |

—

direktiv 2003/76/EG,

| — | direktiv 2004/3/EG. |
| --- | --- |

—

direktiv 2004/3/EG.

2.   Bilagorna II och V till kommissionens direktiv 89/491/EEG av den 17 juli 1989 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG, 70/220/EEG, 72/245/EEG, 72/306/EEG, 80/1268/EEG och 80/1269/EEG om motorfordon (24) skall utgå med verkan från och med den ... (****).

3.   Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till denna förordning.

4.   Medlemsstaterna skall upphäva den genomförandelagstiftning som de antagit enligt de direktiv som nämns i punkt 1 med verkan från och med den ... (****).

Artikel 18

Ikraftträdande

1.   Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den skall tillämpas från och med den ... (*****), utom artikel 10.1 och artikel 12 som skall tillämpas från och med den ... (******).

3.   De ändringar och genomförandeåtgärder som avses i artikel 5.3 och artikel 14.6 skall antas senast den ... (*******).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 22.12.2006, s.62.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 december 2006.

2

(3)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/40/EG (EUT L 161, 14.6.2006, s. 12).

3

(4)  Organization for the Advancement of Structured Information Standards.

4

(5)  Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon. (EGT L 76, 6.4.1970, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/76/EG (EUT L 206, 15.8.2003, s. 29).

5

(6)  Rådets direktiv 72/306/EEG av den 2 augusti 1972 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från dieselmotorer som används i fordon (EGT L 190, 20.8.1972, s. 1).

6

(7)  Rådets direktiv 74/290/EEG av den 28 maj 1974 om anpassning till tekniska framsteg av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 159, 15.6.1974, s. 61). Direktivet ändrat genom direktiv 2006/101/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 238).

7

(8)  Rådets direktiv 80/1268/EEG av den 16 december 1980 om motorfordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning (EGT L 375, 31.12.1980, s. 36). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG (EUT L 49, 19.2.2004, s. 36).

8

(9)  Rådets direktiv 83/351/EEG av den 16 juni 1983 om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 197, 20.7.1983, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv 88/76/EEG av den 3 december 1987 om ändring i direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftföroreningar genom avgaser från motorfordon (EGT L 36, 9.2.1988, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 88/436/EEG av den 16 juni 1988 om ändring i direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftföroreningar genom avgaser från motorfordon (Begränsning av partikelutsläpp från dieselmotorer) (EGT L 214, 6.8.1988, s. 1).

11

(12)  Rådets direktiv 89/458/EEG av den 18 juli 1989 om ändring i direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon såvitt avser europeiska utsläppsnormer för bilar med motorer mindre än 1,4 liter (EGT L 226, 3.8.1989, s. 1).

12

(13)  Rådets direktiv 91/441/EEG av den 26 juni 1991 om ändring av direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 242, 30.8.1991, s. 1).

13

(14)  Rådets direktiv 93/59/EEG av den 28 juni 1993 om ändring av direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 186, 28.7.1993, s. 21).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/12/EG av den 23 mars 1994 om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 100, 19.4.1994, s. 42).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/69/EG av den 8 oktober 1996 om ändring av direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftföroreningar genom avgaser från motorfordon (EGT L 282, 1.11.1996, s. 64).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/69/EG av den 13 oktober 1998 om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon (EGT L 350, 28.12.1998, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/1/EG av den 22 januari 2001 om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon (EGT L 35, 6.2.2001, s. 34).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/100/EG av den 7 december 2001 om ändring av rådets direktiv 70/220/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon. (EGT L 16, 18.1.2002, s. 32).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/3/EG av den 11 februari 2004 om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG och 80/1268/EEG med avseende på mätning av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning hos N1-fordon (EUT L 49, 19.2.2004, s. 36).

20

1

(21)  EUT L 275, 20.10.2005, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/51/EG (EUT L 152, 7.6.2006, s. 11.)

21

(22)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

22

(23)  Med Oasis-formatet avses de tekniska specifikationerna i Oasis-dokumentet SC2-D5, Format of Automotive Repair Information, version 1.0, 28 maj 2003 (tillgänglig på: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft %20Committee %20Specification.pdf) och avsnitten 3.2, 3.5, 3.6, 3.7 och 3.8 i OASIS-dokumentet SC1-D2, Autorepair Requirements Specification, version 6.1, 10 januari 2003 (tillgänglig på: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf) genom att använda endast öppen text och grafiska format.

23

http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft %20Committee %20Specification.pdf

http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf)

(*)  Fyra år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*

(**)  Den dag då denna förordning träder i kraft.

**

(***)  18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

***

(****)  66 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

****

(24)  EGT L 238, 15.8.1989, s. 43.

24

(*****)  18 månader och en dag efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*****

(******)  Den dag då denna förordning träder i kraft.

******

(*******)  12 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*******

BILAGA I

GRÄNSVÄRDEN FÖR UTSLÄPP

Tabell 1: Gränsvärden för Euro 5

| | Referensmassa
  (RM)
  (kg) | Gränsvärden |
| --- | --- | --- |
| Kolmonoxid (massa)
  (CO) | Kolväten (massa)
  (THC) | Kolväten exklusive metan (massa)
  (NMHC) | Kväveoxider (massa)
  (NOx) | Kolväten och kväveoxider (sammanlagd massa)
  (THC + NOx) | Partiklar (massa)
  (PM) | Partiklar (antal) (1)

  (P) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Kategori | Klass | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (2) | CI | PI | CI |
| M | — | All | 1000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 180 | — | 230 | 5,0 | 5,0 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1305 | 1000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 180 | — | 230 | 5,0 | 5,0 | | |
| II | 1305 < RM ≤ 1760 | 1810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 235 | — | 295 | 5,0 | 5,0 | | |
| III | 1760 < RM | 2270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 280 | — | 350 | 5,0 | 5,0 | | |
| N2 | | | 2270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 280 | — | 350 | 5,0 | 5,0 | | |
| Förklaring: PI = styrd tändning, CI = kompressionständning |

Referensmassa

(RM)

(kg)

Gränsvärden

Kolmonoxid (massa)

(CO)

Kolväten (massa)

(THC)

Kolväten exklusive metan (massa)

(NMHC)

Kväveoxider (massa)

(NOx)

Kolväten och kväveoxider (sammanlagd massa)

(THC + NOx)

Partiklar (massa)

(PM)

Partiklar (antal) (1)

(P)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Kategori

Klass

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (2)

CI

PI

CI

M

—

All

1000

500

100

—

68

—

60

180

—

230

5,0

5,0

N1

I

RM ≤ 1305

1000

500

100

—

68

—

60

180

—

230

5,0

5,0

II

1305 < RM ≤ 1760

1810

630

130

—

90

—

75

235

—

295

5,0

5,0

III

1760 < RM

2270

740

160

—

108

—

82

280

—

350

5,0

5,0

N2

2270

740

160

—

108

—

82

280

—

350

5,0

5,0

Förklaring: PI = styrd tändning, CI = kompressionständning

Tabell 2: Gränsvärden för Euro 6

| | Referensmassa
  (RM)
  (kg) | Gränsvärden |
| --- | --- | --- |
| Kolmonoxid (massa)
  (CO) | Kolväten (massa)
  (THC) | Kolväten exklusive metan (massa)
  (NMHC) | Kväveoxider (massa)
  (NOx) | Kolväten och kväveoxider (sammanlagd massa)
  (THC + NOx) | Partiklar (massa)
  (PM) | Partiklar (antal) (3)

  (PM) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Kategori | Klass | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (4) | CI | PI | CI |
| M | — | Alla | 1000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 5,0 | 5,0 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1305 | 1000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 5,0 | 5,0 | | |
| II | 1305 < RM ≤ 1760 | 1810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 105 | — | 195 | 5,0 | 5,0 | | |
| III | 1760 < RM | 2270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 5,0 | 5,0 | | |
| N2 | | | 2270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 5,0 | 5,0 | | |
| Förklaring: PI = styrd tändning, CI = kompressionständning |

Referensmassa

(RM)

(kg)

Gränsvärden

Kolmonoxid (massa)

(CO)

Kolväten (massa)

(THC)

Kolväten exklusive metan (massa)

(NMHC)

Kväveoxider (massa)

(NOx)

Kolväten och kväveoxider (sammanlagd massa)

(THC + NOx)

Partiklar (massa)

(PM)

Partiklar (antal) (3)

(PM)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Kategori

Klass

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (4)

CI

PI

CI

M

—

Alla

1000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

5,0

5,0

N1

I

RM ≤ 1305

1000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

5,0

5,0

II

1305 < RM ≤ 1760

1810

630

130

—

90

—

75

105

—

195

5,0

5,0

III

1760 < RM

2270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

5,0

5,0

N2

2270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

5,0

5,0

Förklaring: PI = styrd tändning, CI = kompressionständning

Tabell 3: Gränsvärde för provet av utsläpp genom avdunstning

| Utsläpp genom avdunstning, massa (g/prov) |
| --- |
| 2,0 |

Utsläpp genom avdunstning, massa (g/prov)

2,0

Tabell 4: Gränsvärden för avgasutsläpp med avseende på kolmonoxid och kolväten efter kallstartsprov

| Provtemperatur 266 °K (– 7 °C) |
| --- |
| Fordonskategori | Klass | Kolmonoxid (massa) (CO)
  L1 (g/km) | Kolväten (massa) (HC)
  L2 (g/km) |
| M | — | 15 | 1,8 |
| N1 | I | 15 | 1,8 |
| II | 24 | 2,7 |
| III | 30 | 3,2 |
| N2 | | 30 | 3,2 |

Provtemperatur 266 °K (– 7 °C)

Fordonskategori

Klass

Kolmonoxid (massa) (CO)

L1 (g/km)

Kolväten (massa) (HC)

L2 (g/km)

M

—

15

1,8

N1

I

15

1,8

II

24

2,7

III

30

3,2

N2

30

3,2

---

(1)  En gräns för partikelantalet skall bestämmas så snart som möjligt och senast vid ikraftträdandet av Euro 6.

(2)  Gränsen för partikelmassa för fordon med motorer med styrd tändning gäller endast fordon med direktinsprutningsmotorer.

(3)  En gräns för partikelantalet skall bestämmas i detta steg.

(4)  Gränsen för partikelmassa för fordon med motorer med styrd tändning gäller endast fordon med direktinsprutningsmotorer.

BILAGA II

ÄNDRINGAR AV DIREKTIV 70/156/EEG

Direktiv 70/156/EEG skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 skall följande mening föras in efter sista strecksatsen:
  Om hänvisning sker i detta direktiv till ett särdirektiv eller en förordning skall den även omfatta deras genomförandeakter. |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 skall följande mening föras in efter sista strecksatsen:

Om hänvisning sker i detta direktiv till ett särdirektiv eller en förordning skall den även omfatta deras genomförandeakter.

| 2. | Orden ”eller förordning” skall föras in efter ordet ”särdirektiv” i följande bestämmelser:
  Artikel 2 första strecksatsen, artikel 2 nionde strecksatsen, artikel 2 tionde strecksatsen, artikel 2 fjortonde strecksatsen, artikel 3.1 och 3.4, artikel 4.1 c och 4.1 d, artiklarna 5.5, 6.3, 7.2, 13.4 och 13.5, bilaga I första stycket, bilaga III del III, bilaga IV del II första punkten, bilaga V avsnitt 1 a, 1 b och 1 c, bilaga VI sidan 2 i intyg om EG-typgodkännande av fordon, bilaga VII punkt 1 avsnitt 4, bilaga VII fotnot 1, bilaga X avsnitten 2.1 och 3.3, bilaga XI tillägg 4 bokstävernas betydelse: X, bilaga XII avsnitt B 2, bilaga XIV avsnitt 2 a, 2 c och 2 d. |
| --- | --- |

2.

Orden ”eller förordning” skall föras in efter ordet ”särdirektiv” i följande bestämmelser:

Artikel 2 första strecksatsen, artikel 2 nionde strecksatsen, artikel 2 tionde strecksatsen, artikel 2 fjortonde strecksatsen, artikel 3.1 och 3.4, artikel 4.1 c och 4.1 d, artiklarna 5.5, 6.3, 7.2, 13.4 och 13.5, bilaga I första stycket, bilaga III del III, bilaga IV del II första punkten, bilaga V avsnitt 1 a, 1 b och 1 c, bilaga VI sidan 2 i intyg om EG-typgodkännande av fordon, bilaga VII punkt 1 avsnitt 4, bilaga VII fotnot 1, bilaga X avsnitten 2.1 och 3.3, bilaga XI tillägg 4 bokstävernas betydelse: X, bilaga XII avsnitt B 2, bilaga XIV avsnitt 2 a, 2 c och 2 d.

| 3. | Orden ”eller förordningar” skall föras in efter ordet ”särdirektiv” i följande bestämmelser:
  Artikel 2 åttonde strecksatsen, artikel 3.1 och 3.2, artikel 4.1 a första och andra strecksatsen, artikel 4.1 b, artikel 4.3, artikel 5.4 tredje stycket, artiklarna 5.6 och 8.2, artikel 8.2 c, artiklarna 9.2, 10.2, 11.1 och 13.2, artikel 14.1 i, förteckning över bilagor: titeln på bilaga XIII, bilaga I första stycket, bilaga IV del I första och andra raden, bilaga IV del II fotnot 1 till tabellen, bilaga V avsnitt 1 b, bilaga V avsnitt 3, bilaga V avsnitt 3 a och 3 b, bilaga VI punkt 1 och 2, bilaga VI sidan 2 i intyg om EG-typgodkännande av fordon, bilaga X avsnitt 2.2, bilaga X avsnitt 2.3.5, bilaga X avsnitt 3.5, bilaga XII titeln, bilaga XIV avsnitt 1.1, bilaga XIV avsnitt 2 c. |
| --- | --- |

3.

Orden ”eller förordningar” skall föras in efter ordet ”särdirektiv” i följande bestämmelser:

Artikel 2 åttonde strecksatsen, artikel 3.1 och 3.2, artikel 4.1 a första och andra strecksatsen, artikel 4.1 b, artikel 4.3, artikel 5.4 tredje stycket, artiklarna 5.6 och 8.2, artikel 8.2 c, artiklarna 9.2, 10.2, 11.1 och 13.2, artikel 14.1 i, förteckning över bilagor: titeln på bilaga XIII, bilaga I första stycket, bilaga IV del I första och andra raden, bilaga IV del II fotnot 1 till tabellen, bilaga V avsnitt 1 b, bilaga V avsnitt 3, bilaga V avsnitt 3 a och 3 b, bilaga VI punkt 1 och 2, bilaga VI sidan 2 i intyg om EG-typgodkännande av fordon, bilaga X avsnitt 2.2, bilaga X avsnitt 2.3.5, bilaga X avsnitt 3.5, bilaga XII titeln, bilaga XIV avsnitt 1.1, bilaga XIV avsnitt 2 c.

| 4. | Orden ”eller förordning(en)(s)” skall föras in efter ordet ”direktiv(et)(s)” i följande bestämmelser:
  Artikel 5.3 tredje stycket, bilaga IV del I tredje raden, bilaga IV del I fotnot X till tabellen, bilaga VI sidan 2 i intyg om EG-typgodkännande av fordon, tabellernas rubrik, bilaga VII 1 avsnitten 2, 3 och 4, bilaga VIIII avsnitt 1, 2, 2.1, 2.2 och 3, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M1 punkt 45, 46.1 och 46.2, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M2 och M3 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori N1, N2 och N3 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M1 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M2 och M3 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori N1, N2 och N3 punkt 45 och 46.1, bilaga X fotnot 2, bilaga X avsnitt 1.2.2, bilaga XI tillägg 4 bokstävernas betydelse: N/A, bilaga X fotnot 2, tabellens rubrik.
  Orden ”eller förordningar” skall föras in efter ordet ”direktiv” i följande bestämmelser:
  Bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M1, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M2 och M3, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori N1, N2 och N3, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M2 och M3, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori N1, N2 och N3, bilaga XV. |
| --- | --- |

4.

Orden ”eller förordning(en)(s)” skall föras in efter ordet ”direktiv(et)(s)” i följande bestämmelser:

Artikel 5.3 tredje stycket, bilaga IV del I tredje raden, bilaga IV del I fotnot X till tabellen, bilaga VI sidan 2 i intyg om EG-typgodkännande av fordon, tabellernas rubrik, bilaga VII 1 avsnitten 2, 3 och 4, bilaga VIIII avsnitt 1, 2, 2.1, 2.2 och 3, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M1 punkt 45, 46.1 och 46.2, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M2 och M3 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori N1, N2 och N3 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M1 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M2 och M3 punkt 45 och 46.1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori N1, N2 och N3 punkt 45 och 46.1, bilaga X fotnot 2, bilaga X avsnitt 1.2.2, bilaga XI tillägg 4 bokstävernas betydelse: N/A, bilaga X fotnot 2, tabellens rubrik.

Orden ”eller förordningar” skall föras in efter ordet ”direktiv” i följande bestämmelser:

Bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M1, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori M2 och M3, bilaga IX sidan 2 för färdigbyggda eller avslutade fordon i kategori N1, N2 och N3, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M1, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori M2 och M3, bilaga IX sidan 2 för ej färdigbyggda fordon i kategori N1, N2 och N3, bilaga XV.

| 5. | I artikel 8.2 c skall orden ”eller förordning(ar)” föras in efter ”särdirektiv(en)(et)”. |
| --- | --- |

5.

I artikel 8.2 c skall orden ”eller förordning(ar)” föras in efter ”särdirektiv(en)(et)”.

| 6. | I del I i bilaga IV skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

















  Område | Direktiv/Förordning | EUT | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 2. | Utsläpp/Tillgång till information |

6.

I del I i bilaga IV skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

Område

Direktiv/Förordning

EUT

Tillämplighet

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

2.

Utsläpp/Tillgång till information

.../.../EG

(EG) nr .../...

L ..., ..., s. ...

X (10)

X (10)

X (10)

X (10)

| 7. | I del I i bilaga IV skall leden 11 och 39 utgå. |
| --- | --- |

7.

I del I i bilaga IV skall leden 11 och 39 utgå.

| 8. | I punkt 4 i bilaga VII skall orden ”eller en förordning” föras in efter orden ”i fall av ett direktiv”. |
| --- | --- |

8.

I punkt 4 i bilaga VII skall orden ”eller en förordning” föras in efter orden ”i fall av ett direktiv”.

| 9. | I punkt 5 i bilaga VII skall orden ”eller den senaste förordningen” föras in efter orden ”det senaste direktivet”. |
| --- | --- |

9.

I punkt 5 i bilaga VII skall orden ”eller den senaste förordningen” föras in efter orden ”det senaste direktivet”.

| 10. | I tillägg 1 i bilaga XI skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:











  Punkt | Område | Direktiv/Förordning | M1  ≤   2 500 (1) kg | M1  > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Utsläpp/Tillgång till information | .../.../EG
  (EG) nr .../... | Q | G+Q | G+Q | |

10.

I tillägg 1 i bilaga XI skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

Punkt

Område

Direktiv/Förordning

M1  ≤   2 500 (1) kg

M1  > 2 500 (1) kg

M2

M3

2

Utsläpp/Tillgång till information

.../.../EG

(EG) nr .../...

Q

G+Q

G+Q

.

| 11. | I tillägg 1 i bilaga XI skall leden 11 och 39 utgå. |
| --- | --- |

11.

I tillägg 1 i bilaga XI skall leden 11 och 39 utgå.

| 12. | I tillägg 2 i bilaga XI tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

















  Punkt | Område | Direktiv/Förordning | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Utsläpp/Tillgång till information | .../.../EG
  (EG) nr .../... | A | A | | A | A | | | | | |

12.

I tillägg 2 i bilaga XI tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

Punkt

Område

Direktiv/Förordning

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

2

Utsläpp/Tillgång till information

.../.../EG

(EG) nr .../...

A

A

A

A

.

| 13. | I tillägg 2 i bilaga XI skall leden 11 och 39 utgå. |
| --- | --- |

13.

I tillägg 2 i bilaga XI skall leden 11 och 39 utgå.

| 14. | I tillägg 3 i bilaga XI skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:
















  Punkt | Område | Direktiv/Förordning | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Utsläpp/Tillgång till information | .../.../EG
  (EG) nr .../... | Q | | Q | Q | | | | | |

14.

I tillägg 3 i bilaga XI skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

Punkt

Område

Direktiv/Förordning

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

2

Utsläpp/Tillgång till information

.../.../EG

(EG) nr .../...

Q

Q

Q

.

| 15. | I tillägg 3 i bilaga XI skall led 11 utgå. |
| --- | --- |

15.

I tillägg 3 i bilaga XI skall led 11 utgå.

| 16. | I tillägg 4 i bilaga XI skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:








  Punkt | Område | Direktiv/Förordning | Mobilkranar i kategori N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Utsläpp/Tillgång till information | .../.../EG
  (EG) nr .../... | N/A |

16.

I tillägg 4 i bilaga XI skall tabellens rubrik och punkt 2 ersättas med följande:

Punkt

Område

Direktiv/Förordning

Mobilkranar i kategori N

2

Utsläpp/Tillgång till information

.../.../EG

(EG) nr .../...

N/A

.

| 17. | I tillägg 4 i bilaga XI skall led 11 utgå. |
| --- | --- |

17.

I tillägg 4 i bilaga XI skall led 11 utgå.

---

(10)  För motorfordon med en referensvikt på högst 2 610 kg. På tillverkarens begäran kan tillämpning ske på motorfordon med en referensvikt på högst 2 840 kg.

P6_TA(2006)0562

Finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om gemenskapens finansiella bidrag till Internationella fonden för Irland (2007–2010) (KOM(2006)0564 – C6-0423/2006 – 2006/0194(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0564) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0564) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0423/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0423/2006),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A6-0432/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A6-0432/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet med kraft att undvika eventuella förseningar i fördelningen av medel ur Internationella fonden för Irland då rådet överväger den föreslagna ändringen av den rättsliga grunden för kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet med kraft att undvika eventuella förseningar i fördelningen av medel ur Internationella fonden för Irland då rådet överväger den föreslagna ändringen av den rättsliga grunden för kommissionens förslag.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 159,

(Denna ändring omfattar hela texten)

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0563

Banansektorn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn (KOM(2006)0489 – C6-0339/2006 – 2006/0173(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0489) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0489) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0339/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0339/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A6-0422/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A6-0422/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbelopp som anges i kommissionens förslag måste vara förenligt med taket för rubrik 2 i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006 (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbelopp som anges i kommissionens förslag måste vara förenligt med taket för rubrik 2 i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006 (2).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Ordningen för banansektorn fastställs för närvarande i rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. I synnerhet biståndssystemet för bananproducenter är baserat på principer som för andra gemensamma organisationer av marknaden har reformerats kraftigt. Det är nödvändigt att ändra förordningen för att på ett bättre sätt säkerställa att jordbruksbefolkningen i de områden där bananer produceras får en skälig levnadsstandard, för att resurserna i ökad grad skall inriktas till att göra producenterna mer marknadsorienterade, för att stabilisera utgifterna, för att säkerställa att gemenskapens internationella åtaganden iakttas, för att ta tillräcklig hänsyn till de producerande regionernas egenskaper och för att förenkla förvaltningen av ordningen och inrikta den mot principerna för de reformerade gemensamma organisationerna av marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Ordningen för banansektorn fastställs för närvarande i rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. I synnerhet biståndssystemet för bananproducenter är baserat på principer som för andra gemensamma organisationer av marknaden har reformerats kraftigt. Det är nödvändigt att ändra förordningen för att på ett bättre sätt säkerställa att jordbruksbefolkningen i de områden där bananer produceras får en skälig levnadsstandard, för att resurserna i ökad grad skall inriktas till att göra producenterna mer marknadsorienterade, för att stabilisera utgifterna, för att säkerställa att gemenskapens internationella åtaganden iakttas, för att ta tillräcklig hänsyn till de producerande regionernas egenskaper och för att förenkla förvaltningen av ordningen och inrikta den mot principerna för de reformerade gemensamma organisationerna av marknaden.

| (1) | Ordningen för banansektorn fastställs för närvarande i rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. I synnerhet biståndssystemet för bananproducenter är baserat på principer som för andra gemensamma organisationer av marknaden har reformerats kraftigt. Det är nödvändigt att ändra förordningen för att på ett bättre sätt säkerställa att jordbruksbefolkningen i de områden där bananer produceras får en skälig levnadsstandard, för att resurserna i ökad grad skall inriktas på att åtfölja den specifika utvecklingen i dessa områden, för att stabilisera utgifterna, för att säkerställa att gemenskapens internationella åtaganden iakttas, för att ta tillräcklig hänsyn till de producerande regionernas egenskaper och för att förenkla förvaltningen av ordningen och inrikta den mot principerna för de reformerade gemensamma organisationerna av marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Ordningen för banansektorn fastställs för närvarande i rådets förordning (EEG) nr 404/93 av den 13 februari 1993 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer. I synnerhet biståndssystemet för bananproducenter är baserat på principer som för andra gemensamma organisationer av marknaden har reformerats kraftigt. Det är nödvändigt att ändra förordningen för att på ett bättre sätt säkerställa att jordbruksbefolkningen i de områden där bananer produceras får en skälig levnadsstandard, för att resurserna i ökad grad skall inriktas på att åtfölja den specifika utvecklingen i dessa områden, för att stabilisera utgifterna, för att säkerställa att gemenskapens internationella åtaganden iakttas, för att ta tillräcklig hänsyn till de producerande regionernas egenskaper och för att förenkla förvaltningen av ordningen och inrikta den mot principerna för de reformerade gemensamma organisationerna av marknaden.

| (2a) | Sedan den gemensamma organisationen av marknaden för bananer inrättades har hela sektorn, med konkurrens från bananproducenter i länder utanför unionen och i en strävan att använda gemenskapsmedlen på bästa sätt, gjort stora ansträngningar för att modernisera allt från produktion till saluföring och på ett betydande sätt förbättrat produktionsnivåerna och produkternas kvalitet samtidigt som produktionens inverkan på miljön minskat. Den gemensamma organisationen av marknaden har dessutom främjat koncentration av gemenskapens utbud, vilket har bidragit till att konsolidera sektorn i produktionsområdena och underlättat saluföringen av de europeiska bananerna. |
| --- | --- |

(2a)

Sedan den gemensamma organisationen av marknaden för bananer inrättades har hela sektorn, med konkurrens från bananproducenter i länder utanför unionen och i en strävan att använda gemenskapsmedlen på bästa sätt, gjort stora ansträngningar för att modernisera allt från produktion till saluföring och på ett betydande sätt förbättrat produktionsnivåerna och produkternas kvalitet samtidigt som produktionens inverkan på miljön minskat. Den gemensamma organisationen av marknaden har dessutom främjat koncentration av gemenskapens utbud, vilket har bidragit till att konsolidera sektorn i produktionsområdena och underlättat saluföringen av de europeiska bananerna.

| (3) | Bananer är en av de viktigaste jordbruksgrödorna i vissa av unionens yttersta randområden, särskilt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe och Martinique, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna. Produktionen av bananer hämmas särskilt av dessa områdens avsides läge, ökaraktär, begränsade storlek och besvärliga topografi. Den lokala bananproduktionen är väsentlig för den miljömässiga, sociala och ekonomiska jämvikten i dessa områden. |
| --- | --- |

(3)

Bananer är en av de viktigaste jordbruksgrödorna i vissa av unionens yttersta randområden, särskilt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe och Martinique, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna. Produktionen av bananer hämmas särskilt av dessa områdens avsides läge, ökaraktär, begränsade storlek och besvärliga topografi. Den lokala bananproduktionen är väsentlig för den miljömässiga, sociala och ekonomiska jämvikten i dessa områden.

| (3) | Bananer är en av de viktigaste jordbruksgrödorna i vissa av unionens yttersta randområden, särskilt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe och Martinique, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna. Produktionen av bananer hämmas särskilt av dessa områdens avsides läge, ökaraktär, begränsade storlek och besvärliga topografi. Den lokala bananproduktionen är väsentlig för den miljömässiga, sociala och ekonomiska jämvikten i dessa områden, som dessutom inte har något annat alternativ som möjliggör en diversifiering till andra ekonomiskt lönsamma grödor. |
| --- | --- |

(3)

Bananer är en av de viktigaste jordbruksgrödorna i vissa av unionens yttersta randområden, särskilt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe och Martinique, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna. Produktionen av bananer hämmas särskilt av dessa områdens avsides läge, ökaraktär, begränsade storlek och besvärliga topografi. Den lokala bananproduktionen är väsentlig för den miljömässiga, sociala och ekonomiska jämvikten i dessa områden, som dessutom inte har något annat alternativ som möjliggör en diversifiering till andra ekonomiskt lönsamma grödor.

| (3a) | Hänsyn bör tas till att banansektorn spelar en socioekonomiskt viktig roll i de yttersta randområdena och bidrar till målet för ekonomisk och social sammanhållning genom att skapa ökade inkomster och ökad sysselsättning samt ekonomiska aktiviteter i tidigare och senare led och genom att bevara den ekologiska jämvikten och ett balanserat landskap som kan locka till sig mer turister. |
| --- | --- |

(3a)

Hänsyn bör tas till att banansektorn spelar en socioekonomiskt viktig roll i de yttersta randområdena och bidrar till målet för ekonomisk och social sammanhållning genom att skapa ökade inkomster och ökad sysselsättning samt ekonomiska aktiviteter i tidigare och senare led och genom att bevara den ekologiska jämvikten och ett balanserat landskap som kan locka till sig mer turister.

| (5) | I avdelning III i rådets förordning (EG) nr 247/2006 av den 30 januari 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden föreskrivs att det skall införas program för gemenskapsstöd till de yttersta randområdena och dessa skall omfatta särskilda åtgärder till förmån för den lokala jordbruksproduktionen. I denna förordning anges att en översyn skall göras senast den 31 december 2009. Om det visar sig att de ekonomiska konsekvenserna blir sådana att levnadsvillkoren förändras avsevärt bör kommissionen lämna sin rapport tidigare. Detta instrument verkar vara bäst anpassat för att stödja bananproduktionen i vart och ett av de berörda områdena genom att det tillhandahåller flexibilitet och decentralisering av mekanismer för att stödja bananproduktionen. Möjligheten att inkludera bananstödet i dessa stödprogram bör förbättra samstämmigheten mellan strategierna för att stödja jordbruksproduktionen i dessa områden. |
| --- | --- |

(5)

I avdelning III i rådets förordning (EG) nr 247/2006 av den 30 januari 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden föreskrivs att det skall införas program för gemenskapsstöd till de yttersta randområdena och dessa skall omfatta särskilda åtgärder till förmån för den lokala jordbruksproduktionen. I denna förordning anges att en översyn skall göras senast den 31 december 2009. Om det visar sig att de ekonomiska konsekvenserna blir sådana att levnadsvillkoren förändras avsevärt bör kommissionen lämna sin rapport tidigare. Detta instrument verkar vara bäst anpassat för att stödja bananproduktionen i vart och ett av de berörda områdena genom att det tillhandahåller flexibilitet och decentralisering av mekanismer för att stödja bananproduktionen. Möjligheten att inkludera bananstödet i dessa stödprogram bör förbättra samstämmigheten mellan strategierna för att stödja jordbruksproduktionen i dessa områden.

| (5) | I avdelning III i rådets förordning (EG) nr 247/2006 av den 30 januari 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden föreskrivs att det skall införas program för gemenskapsstöd till de yttersta randområdena och dessa skall omfatta särskilda åtgärder till förmån för den lokala jordbruksproduktionen. I denna förordning anges att en översyn skall göras senast den 31 december 2009. Kommissionen bör emellertid av hänsyn till bananproducenternas särskilda situation förelägga Europaparlamentet och rådet en särskild rapport före detta datum vid händelse av en betydande försämring av dessa producenters ekonomiska situation, särskilt till följd av förändringar i den externa situationen. Detta instrument verkar vara bäst anpassat för att stödja bananproduktionen i vart och ett av de berörda områdena genom att det tillhandahåller flexibilitet och decentralisering av mekanismer för att stödja bananproduktionen. Möjligheten att inkludera bananstödet i dessa stödprogram bör förbättra samstämmigheten mellan strategierna för att stödja jordbruksproduktionen i dessa områden. |
| --- | --- |

(5)

I avdelning III i rådets förordning (EG) nr 247/2006 av den 30 januari 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden föreskrivs att det skall införas program för gemenskapsstöd till de yttersta randområdena och dessa skall omfatta särskilda åtgärder till förmån för den lokala jordbruksproduktionen. I denna förordning anges att en översyn skall göras senast den 31 december 2009. Kommissionen bör emellertid av hänsyn till bananproducenternas särskilda situation förelägga Europaparlamentet och rådet en särskild rapport före detta datum vid händelse av en betydande försämring av dessa producenters ekonomiska situation, särskilt till följd av förändringar i den externa situationen. Detta instrument verkar vara bäst anpassat för att stödja bananproduktionen i vart och ett av de berörda områdena genom att det tillhandahåller flexibilitet och decentralisering av mekanismer för att stödja bananproduktionen. Möjligheten att inkludera bananstödet i dessa stödprogram bör förbättra samstämmigheten mellan strategierna för att stödja jordbruksproduktionen i dessa områden.

| (5a) | En bestämmelse bör införas om utbetalning av ett eller flera specifika förskott till bananproducenterna i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

(5a)

En bestämmelse bör införas om utbetalning av ett eller flera specifika förskott till bananproducenterna i de yttersta randområdena.

| (7) | Det verkar inte längre vara nödvändigt att ha ett särskilt stödsystem för produktion av bananer utanför de yttersta randområdena i gemenskapen eftersom det är en så liten andel av den totala gemenskapsproduktion som berörs. |
| --- | --- |

(7)

Det verkar inte längre vara nödvändigt att ha ett särskilt stödsystem för produktion av bananer utanför de yttersta randområdena i gemenskapen eftersom det är en så liten andel av den totala gemenskapsproduktion som berörs.

| (7) | Det verkar ändamålsenligt att i samband med produktionen av bananer utanför de yttersta randområdena i gemenskapen låta medlemsstaterna välja ett system med partiellt frigörande av stöden för bananer, trots den ringa andel av den totala gemenskapsproduktion som berörs. |
| --- | --- |

(7)

Det verkar ändamålsenligt att i samband med produktionen av bananer utanför de yttersta randområdena i gemenskapen låta medlemsstaterna välja ett system med partiellt frigörande av stöden för bananer, trots den ringa andel av den totala gemenskapsproduktion som berörs.

| (8) | Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av vissa förordningar införs det ett system med frikopplat inkomststöd för jordbruksföretag (nedan kallat ”systemet med samlat gårdsstöd”). Syftet med systemet var att det skulle bli möjligt att övergå från produktionsstöd till producentstöd. |
| --- | --- |

(8)

Genom rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av vissa förordningar införs det ett system med frikopplat inkomststöd för jordbruksföretag (nedan kallat ”systemet med samlat gårdsstöd”). Syftet med systemet var att det skulle bli möjligt att övergå från produktionsstöd till producentstöd.

utgår

| (8a) | I samband med omställningen till producentstöd måste informations- och infrastruktursåtgärder för landsbygdens utveckling spela en framträdande roll. Då bör omställningen av bananproduktionen och bananförsäljningen inriktas på olika kvalitetsnormer, såsom rättvis handel, ekologiska produkter, lokala sorter eller varor med geografisk ursprungsmärkning. Inom ramen för den turism som redan finns i dessa regioner kan man även saluföra bananer som särskild lokal produkt, vilket kan få konsumenterna att känna en anknytning till dessa bananer, som en produkt som konsumenterna kan identifiera och därför föredrar. |
| --- | --- |

(8a)

I samband med omställningen till producentstöd måste informations- och infrastruktursåtgärder för landsbygdens utveckling spela en framträdande roll. Då bör omställningen av bananproduktionen och bananförsäljningen inriktas på olika kvalitetsnormer, såsom rättvis handel, ekologiska produkter, lokala sorter eller varor med geografisk ursprungsmärkning. Inom ramen för den turism som redan finns i dessa regioner kan man även saluföra bananer som särskild lokal produkt, vilket kan få konsumenterna att känna en anknytning till dessa bananer, som en produkt som konsumenterna kan identifiera och därför föredrar.

| (8a) | För att de centrala målen för reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken skall kunna uppnås bör stöden för bomull, olivolja, råtobak, humle och bananer till stor del frikopplas och integreras i systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

(8a)

För att de centrala målen för reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken skall kunna uppnås bör stöden för bomull, olivolja, råtobak, humle och bananer till stor del frikopplas och integreras i systemet med samlat gårdsstöd.

| (8b) | Ett fullständigt införlivande av det nuvarande stödsystemet inom banansektorn med systemet för samlat gårdsstöd skulle medföra en stor risk för produktionsstörningar i gemenskapens odlingsområden. Av detta följer att en del av stödet fortsättningsvis bör vara kopplat till odlingen, med utbetalning av belopp enligt stödberättigad hektar av en viss odling. Stödbeloppet bör beräknas enligt en metod som säkrar sådana ekonomiska förhållanden som – i områden som lämpar sig väl för denna odling – tillåter fortsatt verksamhet inom banansektorn, och gör att man kan undvika att andra odlingar tar över. För att uppfylla dessa mål är det motiverat att, för de medlemsstater som så önskar, fastställa det totala stödbeloppet per hektar till 40 procent av den nationella andelen av stödet som indirekt skulle överföras på producenterna. |
| --- | --- |

(8b)

Ett fullständigt införlivande av det nuvarande stödsystemet inom banansektorn med systemet för samlat gårdsstöd skulle medföra en stor risk för produktionsstörningar i gemenskapens odlingsområden. Av detta följer att en del av stödet fortsättningsvis bör vara kopplat till odlingen, med utbetalning av belopp enligt stödberättigad hektar av en viss odling. Stödbeloppet bör beräknas enligt en metod som säkrar sådana ekonomiska förhållanden som – i områden som lämpar sig väl för denna odling – tillåter fortsatt verksamhet inom banansektorn, och gör att man kan undvika att andra odlingar tar över. För att uppfylla dessa mål är det motiverat att, för de medlemsstater som så önskar, fastställa det totala stödbeloppet per hektar till 40 procent av den nationella andelen av stödet som indirekt skulle överföras på producenterna.

| (8c) | Resterande 60 procent av den nationella andelen av stödet, som indirekt skulle överföras till producenterna, bör fortsättningsvis stå till förfogande för att tjäna systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

(8c)

Resterande 60 procent av den nationella andelen av stödet, som indirekt skulle överföras till producenterna, bör fortsättningsvis stå till förfogande för att tjäna systemet med samlat gårdsstöd.

| (9) | För enhetlighetens skull är det lämpligt att det existerande systemet med kompensationsstöd för bananer avskaffas och inkluderas i systemet med samlat gårdsstöd. I detta syfte är det nödvändigt att inkludera kompensationsstödet för bananer i förteckningen över direktstöd som omfattas av det samlade gårdsstöd som avses i artikel 33 i förordning (EG) nr 1782/2003. Åtgärder bör också vidtas för att medlemsstaterna skall kunna upprätta referensbelopp och stödberättigande hektar enligt systemet med samlat gårdsstöd på grundval av en representativ period som är lämplig för bananmarknaden och lämpliga objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Områden som är planterade med bananer bör inte undantas på grund av att de behandlas som fleråriga grödor. De nationella taken bör ändras i överensstämmelse med detta. Åtgärder bör också vidtas så att kommissionen kan anta detaljerade regler och alla övergångsbestämmelser som behövs. |
| --- | --- |

(9)

För enhetlighetens skull är det lämpligt att det existerande systemet med kompensationsstöd för bananer avskaffas och inkluderas i systemet med samlat gårdsstöd. I detta syfte är det nödvändigt att inkludera kompensationsstödet för bananer i förteckningen över direktstöd som omfattas av det samlade gårdsstöd som avses i artikel 33 i förordning (EG) nr 1782/2003. Åtgärder bör också vidtas för att medlemsstaterna skall kunna upprätta referensbelopp och stödberättigande hektar enligt systemet med samlat gårdsstöd på grundval av en representativ period som är lämplig för bananmarknaden och lämpliga objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Områden som är planterade med bananer bör inte undantas på grund av att de behandlas som fleråriga grödor. De nationella taken bör ändras i överensstämmelse med detta. Åtgärder bör också vidtas så att kommissionen kan anta detaljerade regler och alla övergångsbestämmelser som behövs.

utgår

| (10) | Avdelning II i förordning (EEG) nr 404/93 handlar om producentorganisationer och koncentrationsmekanismer. Den existerande ordningen hade som mål att producentorganisationer skulle bildas så att så många producenter som möjligt skulle kunna bli medlemmar i dessa organisationer och att utbetalningen av kompensationsstödet skulle begränsas till att omfatta producenter som var medlemmar i erkända producentorganisationer. |
| --- | --- |

(10)

Avdelning II i förordning (EEG) nr 404/93 handlar om producentorganisationer och koncentrationsmekanismer. Den existerande ordningen hade som mål att producentorganisationer skulle bildas så att så många producenter som möjligt skulle kunna bli medlemmar i dessa organisationer och att utbetalningen av kompensationsstödet skulle begränsas till att omfatta producenter som var medlemmar i erkända producentorganisationer.

| (10) | Avdelning II i förordning (EEG) nr 404/93 handlar om producentorganisationer och koncentrationsmekanismer. Den existerande ordningen hade som mål att producentorganisationer skulle bildas så att så många producenter som möjligt skulle kunna bli medlemmar i dessa organisationer, att stödja marknadsföringen inom banansektorn och att utbetalningen av kompensationsstödet skulle begränsas till att omfatta producenter som var medlemmar i erkända producentorganisationer. |
| --- | --- |

(10)

Avdelning II i förordning (EEG) nr 404/93 handlar om producentorganisationer och koncentrationsmekanismer. Den existerande ordningen hade som mål att producentorganisationer skulle bildas så att så många producenter som möjligt skulle kunna bli medlemmar i dessa organisationer, att stödja marknadsföringen inom banansektorn och att utbetalningen av kompensationsstödet skulle begränsas till att omfatta producenter som var medlemmar i erkända producentorganisationer.

| (11) | Ordningens första mål är uppnått eftersom en överväldigande majoritet av gemenskapens producenter nu är medlemmar i producentorganisationer. Det andra målet är föråldrat eftersom kompensationsstödsystemet skall avskaffas. Det är därför inte längre nödvändigt att ha regler för producentorganisationer på gemenskapsnivå, vilket innebär att medlemsstaterna är fria att, om så är nödvändigt, anta regler som är anpassade för de särskilda förhållandena på deras territorier. |
| --- | --- |

(11)

Ordningens första mål är uppnått eftersom en överväldigande majoritet av gemenskapens producenter nu är medlemmar i producentorganisationer. Det andra målet är föråldrat eftersom kompensationsstödsystemet skall avskaffas. Det är därför inte längre nödvändigt att ha regler för producentorganisationer på gemenskapsnivå, vilket innebär att medlemsstaterna är fria att, om så är nödvändigt, anta regler som är anpassade för de särskilda förhållandena på deras territorier.

| (11) | Ordningens första mål är uppnått eftersom en överväldigande majoritet av gemenskapens producenter nu är medlemmar i producentorganisationer. Det är därför nödvändigt att ha regler för producentorganisationer på gemenskapsnivå. För att undvika nedläggningar inom bananbranschen i producentområdena föreslås att regelverket skall finnas kvar på gemenskapsnivå, och medlemsstaterna uppmanas ha kvar skyldigheten att saluföra produktionen genom producentorganisationerna som ett nödvändigt krav för att få stöd. |
| --- | --- |

(11)

Ordningens första mål är uppnått eftersom en överväldigande majoritet av gemenskapens producenter nu är medlemmar i producentorganisationer. Det är därför nödvändigt att ha regler för producentorganisationer på gemenskapsnivå. För att undvika nedläggningar inom bananbranschen i producentområdena föreslås att regelverket skall finnas kvar på gemenskapsnivå, och medlemsstaterna uppmanas ha kvar skyldigheten att saluföra produktionen genom producentorganisationerna som ett nödvändigt krav för att få stöd.

| 1) | Avdelningarna II och III, artiklarna 16-20, artikel 21.2, artikel 25 och artiklarna 30-32 skall utgå. |
| --- | --- |

1)

Avdelningarna II och III, artiklarna 16-20, artikel 21.2, artikel 25 och artiklarna 30-32 skall utgå.

| 1) | Artiklarna 6 och 7 i avdelning II, avdelning III, artiklarna 16–20, artikel 21.2, artikel 25 och artiklarna 30–32 skall utgå. |
| --- | --- |

1)

Artiklarna 6 och 7 i avdelning II, avdelning III, artiklarna 16–20, artikel 21.2, artikel 25 och artiklarna 30–32 skall utgå.

| 1) | I artikel 1 skall strecksats 3 ersättas med följande: |
| --- | --- |

1)

I artikel 1 skall strecksats 3 ersättas med följande:

| — | stödsystem för jordbrukare som odlar durumvete, proteingrödor, ris, nötter, energigrödor, stärkelsepotatis, mjölk, utsäde, jordbruksgrödor, får- och getkött, nötkött, trindsädesslag, bomull, tobak och humle samt för jordbrukare med olivlundar och bananodlingar. |
| --- | --- |

—

stödsystem för jordbrukare som odlar durumvete, proteingrödor, ris, nötter, energigrödor, stärkelsepotatis, mjölk, utsäde, jordbruksgrödor, får- och getkött, nötkött, trindsädesslag, bomull, tobak och humle samt för jordbrukare med olivlundar och bananodlingar.

| 1) | Artikel 33.1 a skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

1)

Artikel 33.1 a skall ersättas med följande:

| a) | de har beviljats stöd under den referensperiod som avses i artikel 38 enligt minst ett av de stödsystem som anges i bilaga VI eller, när det gäller olivolja, under de regleringsår som avses i artikel 37.1 andra stycket eller, när det gäller sockerbetor, sockerrötter och cikoria, om de har erhållit marknadsstöd under den representativa period som avses i punkt K i bilaga VII eller, när det gäller bananer, om de har erhållit ersättning för inkomstbortfall under den representativa period som avses i punkt L i bilaga VII. |
| --- | --- |

a)

de har beviljats stöd under den referensperiod som avses i artikel 38 enligt minst ett av de stödsystem som anges i bilaga VI eller, när det gäller olivolja, under de regleringsår som avses i artikel 37.1 andra stycket eller, när det gäller sockerbetor, sockerrötter och cikoria, om de har erhållit marknadsstöd under den representativa period som avses i punkt K i bilaga VII eller, när det gäller bananer, om de har erhållit ersättning för inkomstbortfall under den representativa period som avses i punkt L i bilaga VII.

utgår

| 6a) | I artikel 64, punkt 2, skall styckena 1 och 2 ersättas med följande: |
| --- | --- |

6a)

I artikel 64, punkt 2, skall styckena 1 och 2 ersättas med följande:

2.   Beroende på vilket val som varje medlemsstat gör skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 144.2 fastställa ett tak för vart och ett av de direktstöd som avses i artiklarna 66, 67, 68, 68a, 68b och 69.

Detta tak skall motsvara den del varje typ av direktstöd utgör inom de nationella taken enligt artikel 41, multiplicerat med den procentuella minskning som tillämpas av medlemsstaterna enligt artiklarna 66, 67, 68, 68a, 68b och 69.

| 6b. | Följande artikel skall införas som artikel 68b: |
| --- | --- |

6b.

Följande artikel skall införas som artikel 68b:

Artikel 68b

Bananbidrag

När det gäller bananbidrag får 40 procent av stödet kvarhållas kopplat till produktionen medan resterande 60 procent av den nationella andelen av stödet fortsättningsvis bör stå till förfogande för att tjäna systemet med samlat gårdsstöd.

| 7) | I artikel 145 skall följande punkt införas efter punkt db): |
| --- | --- |

7)

I artikel 145 skall följande punkt införas efter punkt db):

| dc) | detaljerade regler om införandet av stöd för bananer i systemet med samlat gårdsstöd. |
| --- | --- |

dc)

detaljerade regler om införandet av stöd för bananer i systemet med samlat gårdsstöd.

utgår

| 1) | Följande artikel skall införas som artikel 18a: |
| --- | --- |

1)

Följande artikel skall införas som artikel 18a:

Artikel 18a

Bananer

För att producentstöd skall utgå krävs att stödmottagaren är ansluten till en erkänd producentorganisation enligt avdelning II i förordning (EEG) nr 404/93. Stödet kan även beviljas enskilda producenter vars särskilda förutsättningar, till exempel geografiska, innebär att de inte har möjlighet att ansluta sig till någon producentorganisation.

| 2a) | I artikel 28 skall följande punkt 3a läggas till: |
| --- | --- |

2a)

I artikel 28 skall följande punkt 3a läggas till:

3a.   Om det sker en försämring av de ekonomiska villkor som påverkar bananproducenternas inkomstkällor, till exempel genom en ändring av den externa ordningen, skall kommissionen överlämna en särskild rapport till Europaparlamentet och rådet före den 31 december 2009, vid behov åtföljd av lämpliga förslag.

| 3) | Kommissionen får enligt samma förfarande också anta åtgärder för att underlätta övergången mellan den ordning som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 404/93 och den ordning som upprättats genom denna förordning. |
| --- | --- |

3)

Kommissionen får enligt samma förfarande också anta åtgärder för att underlätta övergången mellan den ordning som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 404/93 och den ordning som upprättats genom denna förordning.

| 3) | Kommissionen får enligt samma förfarande också anta åtgärder för att underlätta övergången mellan den ordning som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 404/93 och den ordning som upprättats genom denna förordning. Ett särskilt förskottssystem bör införas till förmån för bananproducenterna under perioden från januari till oktober. |
| --- | --- |

3)

Kommissionen får enligt samma förfarande också anta åtgärder för att underlätta övergången mellan den ordning som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 404/93 och den ordning som upprättats genom denna förordning. Ett särskilt förskottssystem bör införas till förmån för bananproducenterna under perioden från januari till oktober.

Artikel 4a

Utvärdering

Tre år efter det att denna förordning trätt i kraft skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport om förordningens inverkan på jordbrukarnas levnadsstandard, producenternas avkastning och den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen, samt lägga fram konkreta initiativ om de ursprungliga målen inte har uppnåtts.

| 1) | I bilaga I skall raden beträffande bananer utgå. |
| --- | --- |

1)

I bilaga I skall raden beträffande bananer utgå.

utgår

| 2) | Följande rad skall läggas till i bilaga VI: |
| --- | --- |

2)

Följande rad skall läggas till i bilaga VI:

Bananer Artikel 12 i förordning (EEG) nr 404/93. Ersättning för inkomstbortfall

utgår

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TA(2006)0564

Momsordningen för radio- och televisionssändningar och andra tjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2002/38/EG vad avser tillämpningstiden för mervärdesskatteordningen för radio- och televisionssändningar samt vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg (KOM(2006)0739 – C6-0437/2006 – 2006/0245(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0739) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0739) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0437/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0437/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0440/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0440/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

Artikel 1 skall tillämpas till och med den 31 december 2008.

Artikel 1 skall tillämpas till och med den 31 december 2009.

Kommissionen skall anta eventuella förslag till förlängning av systemet i god tid innan det löper ut, så att Europaparlamentet ges tillräcklig tid för att uttrycka sin uppfattning, i enlighet med artikel 93 i fördraget.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0565

Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007

Europaparlamentets lagstiftningsresolution Europaparlamentets resolution om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2006 om sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (KOM(2006)0629), som lades fram av kommissionen och diskuterades av parlamentet den 14 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2006 om sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 (KOM(2006)0629), som lades fram av kommissionen och diskuterades av parlamentet den 14 november 2006,

| — | med beaktande av kommissionens strategiska politiska riktlinjer för 2004–2009, kommissionens årliga politiska strategi för 2007 och de bidrag från parlamentsutskotten som överlämnats till kommissionen av talmanskonferensen, i överensstämmelse med ramavtalet mellan parlamentet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska politiska riktlinjer för 2004–2009, kommissionens årliga politiska strategi för 2007 och de bidrag från parlamentsutskotten som överlämnats till kommissionen av talmanskonferensen, i överensstämmelse med ramavtalet mellan parlamentet och kommissionen,

| — | med beaktande av artikel 33 och artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33 och artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | År 2007 kommer att vara ett mycket viktigt år för den europeiska integrationssprocessen eftersom Europeiska unionen då tar emot två nya medlemsstater, Rumänien och Bulgarien. Det bör också påpekas att EU nästa år kommer att fira Romfördragets femtioårsjubileum, sträva efter att nå ett institutionellt avtal och starta en rad nya finansieringsprogram. |
| --- | --- |

A.

År 2007 kommer att vara ett mycket viktigt år för den europeiska integrationssprocessen eftersom Europeiska unionen då tar emot två nya medlemsstater, Rumänien och Bulgarien. Det bör också påpekas att EU nästa år kommer att fira Romfördragets femtioårsjubileum, sträva efter att nå ett institutionellt avtal och starta en rad nya finansieringsprogram.

| B. | Det är oerhört viktigt att kommissionen förmår uppnå ambitiösa politiska, ekonomiska och sociala mål för medborgarna och att man tillvaratar de europeiska gemensamma intressena genom att göra unionen till en ledande global aktör som verkar för gemensamma lösningar såsom fred, säkerhet, globalt välstånd och en hållbar ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

B.

Det är oerhört viktigt att kommissionen förmår uppnå ambitiösa politiska, ekonomiska och sociala mål för medborgarna och att man tillvaratar de europeiska gemensamma intressena genom att göra unionen till en ledande global aktör som verkar för gemensamma lösningar såsom fred, säkerhet, globalt välstånd och en hållbar ekonomisk och social utveckling.

| C. | Det är angeläget att anpassa utgifterna efter de politiska prioriteringarna, eftersom de medel som tillhandahålls i den nya budgetramen är otillräckliga för att möta alla utmaningar framöver. |
| --- | --- |

C.

Det är angeläget att anpassa utgifterna efter de politiska prioriteringarna, eftersom de medel som tillhandahålls i den nya budgetramen är otillräckliga för att möta alla utmaningar framöver.

| D. | Det är nödvändigt att EU vidtar åtgärder för att infria medborgarnas ökade förväntningar och för att förstärka sin roll som ledande aktör på världsnivå. |
| --- | --- |

D.

Det är nödvändigt att EU vidtar åtgärder för att infria medborgarnas ökade förväntningar och för att förstärka sin roll som ledande aktör på världsnivå.

| 1. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 är inriktat på att modernisera den europeiska ekonomin och förbättra medborgarnas välbefinnande. Parlamentet anser att det i detta sammanhang är bra att tonvikt läggs på säkerhet, hälsa, innovation, en renare miljö, energi och klimatförändringar, den inre marknaden, migration och integration, EU:s globala synlighet och effektivitet och förbättrad kommunikation med EU-medborgarna. Parlamentet beklagar dock att det saknas ambitioner på flera områden. För att få fart på EU-projektet bör kommissionen göra vad den kan för att stärka och modernisera EU:s sociala marknadsekonomi med utgångspunkt i en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2007 är inriktat på att modernisera den europeiska ekonomin och förbättra medborgarnas välbefinnande. Parlamentet anser att det i detta sammanhang är bra att tonvikt läggs på säkerhet, hälsa, innovation, en renare miljö, energi och klimatförändringar, den inre marknaden, migration och integration, EU:s globala synlighet och effektivitet och förbättrad kommunikation med EU-medborgarna. Parlamentet beklagar dock att det saknas ambitioner på flera områden. För att få fart på EU-projektet bör kommissionen göra vad den kan för att stärka och modernisera EU:s sociala marknadsekonomi med utgångspunkt i en hållbar utveckling.

| 2. | Europaparlamentet anser att åtskillnaden mellan ”strategiska initiativ” och ”prioriterade initiativ” skapar ökad tydlighet och trovärdighet i lagstiftnings- och arbetsprogrammet. Kommissionen uppmanas dock att på ett mer konsekvent och tydligt sätt förklara åtskillnaden mellan dessa båda kategorier och att framför allt klargöra inom vilken tidsfrist som ”prioriterade initiativ” skall presenteras. Kommissionen uppmanas att efter sex månader presentera en uppdatering av de framsteg som gjorts i genomförandet av lagstiftnings- och arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att åtskillnaden mellan ”strategiska initiativ” och ”prioriterade initiativ” skapar ökad tydlighet och trovärdighet i lagstiftnings- och arbetsprogrammet. Kommissionen uppmanas dock att på ett mer konsekvent och tydligt sätt förklara åtskillnaden mellan dessa båda kategorier och att framför allt klargöra inom vilken tidsfrist som ”prioriterade initiativ” skall presenteras. Kommissionen uppmanas att efter sex månader presentera en uppdatering av de framsteg som gjorts i genomförandet av lagstiftnings- och arbetsprogrammet.

| 3. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har ställt sig bakom flera av de förslag som parlamentsutskotten har lagt fram i samband med den nya ”strukturerade dialogen” och som beskrivs i utskottsordförandekonferensens kortfattade rapport. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen har ställt sig bakom flera av de förslag som parlamentsutskotten har lagt fram i samband med den nya ”strukturerade dialogen” och som beskrivs i utskottsordförandekonferensens kortfattade rapport.

| 4. | Europaparlamentet ber dock kommissionen att informera parlamentet om varför man i arbetsprogrammet för 2007 inte inkluderade följande lagstiftningsinitiativ som föreslogs av parlamentets utskott: ömsesidigt erkännande inom varuhandeln, förslag om förbättring av EU-märkningen, revidering av stadgan för Europabolag, utveckling av mikrolån, möjligheter att kombinera yrkes- och familjeliv, skydd för arbetstagare med atypiska anställningsformer, ett nytt förslag till europeiska ömsesidiga bolag, gränser för utsäde innehållande genmodifierade organismer och ett förslag avseende initiativet om insyn. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ber dock kommissionen att informera parlamentet om varför man i arbetsprogrammet för 2007 inte inkluderade följande lagstiftningsinitiativ som föreslogs av parlamentets utskott: ömsesidigt erkännande inom varuhandeln, förslag om förbättring av EU-märkningen, revidering av stadgan för Europabolag, utveckling av mikrolån, möjligheter att kombinera yrkes- och familjeliv, skydd för arbetstagare med atypiska anställningsformer, ett nytt förslag till europeiska ömsesidiga bolag, gränser för utsäde innehållande genmodifierade organismer och ett förslag avseende initiativet om insyn.

| 5. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av ramavtalet om förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen kan och bör förbättras genom att man engagerar de politiska grupperna på ett mer konsekvent sätt och i ett tidigt stadium av förfarandet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att tillämpningen av ramavtalet om förbindelserna mellan parlamentet och kommissionen kan och bör förbättras genom att man engagerar de politiska grupperna på ett mer konsekvent sätt och i ett tidigt stadium av förfarandet.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att växelverkan mellan å ena sidan lagstiftnings- och arbetsprogrammet och å andra sidan budgetförfarandet har varit bristfällig. Parlamentet efterlyser, i överensstämmelse med ramavtalet mellan Europaparlamentet och kommissionen, en bättre samordning mellan de båda förfarandena, och ser fram emot en diskussion om hur detta kan uppnås. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att växelverkan mellan å ena sidan lagstiftnings- och arbetsprogrammet och å andra sidan budgetförfarandet har varit bristfällig. Parlamentet efterlyser, i överensstämmelse med ramavtalet mellan Europaparlamentet och kommissionen, en bättre samordning mellan de båda förfarandena, och ser fram emot en diskussion om hur detta kan uppnås.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett tidigt skede inleda en dialog med parlamentet om den mycket viktiga översynen av EU:s budgetram och av finansieringsramen, halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken och diskussionen om nya mekanismer för de egna resurserna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i ett tidigt skede inleda en dialog med parlamentet om den mycket viktiga översynen av EU:s budgetram och av finansieringsramen, halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken och diskussionen om nya mekanismer för de egna resurserna.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att minska avståndet mellan EU och medborgarna genom en bättre kommunikationsstrategi som är utformad för att öka medvetenheten om och förståelsen för EU på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet stöder alla initiativ som innebär att man bygger partnerskap och lyssnar på medborgarnas synpunkter och att man under mer systematiska former besvarar deras frågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att minska avståndet mellan EU och medborgarna genom en bättre kommunikationsstrategi som är utformad för att öka medvetenheten om och förståelsen för EU på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet stöder alla initiativ som innebär att man bygger partnerskap och lyssnar på medborgarnas synpunkter och att man under mer systematiska former besvarar deras frågor.

| 9. | Europaparlamentet understryker i detta sammanhang det särskilda behovet av att i större utsträckning samordna kommunikationspolitiken med de nationella regeringarna och de nationella politiska partierna. Syftet bör vara att inleda en effektiv öppen dialog med medborgarna om EU-frågor. Parlamentet anser sig kunna bidra till denna process och förväntar sig att kommissionen bedriver ett nära samarbete med parlamentet när det gäller att utveckla och genomföra kommunikationspolitiken. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker i detta sammanhang det särskilda behovet av att i större utsträckning samordna kommunikationspolitiken med de nationella regeringarna och de nationella politiska partierna. Syftet bör vara att inleda en effektiv öppen dialog med medborgarna om EU-frågor. Parlamentet anser sig kunna bidra till denna process och förväntar sig att kommissionen bedriver ett nära samarbete med parlamentet när det gäller att utveckla och genomföra kommunikationspolitiken.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen absolut vill ha en roll i utarbetandet av Berlinförklaringen om Romfördragets femtioårsjubileum. Parlamentet anser att det är viktigt att denna förklaring har en verklig interinstitutionell karaktär och att parlamentet, rådet och kommissionen deltar samtidigt. Förklaringen bör bland annat bidra till att unionens värden och identitet hävdas och att institutionella reformer inom EU främjas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen absolut vill ha en roll i utarbetandet av Berlinförklaringen om Romfördragets femtioårsjubileum. Parlamentet anser att det är viktigt att denna förklaring har en verklig interinstitutionell karaktär och att parlamentet, rådet och kommissionen deltar samtidigt. Förklaringen bör bland annat bidra till att unionens värden och identitet hävdas och att institutionella reformer inom EU främjas.

| 11. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen på ett aktivt sätt vill bidra till att det europeiska konstitutionella fördraget antas. Parlamentet anser att målen och reformerna inom ramen för fördraget är mycket viktiga för att unionen skall fungera väl och för att den skall utvecklas i framtiden. Kommissionen uppmanas att tillsammans med parlamentet inta en ledarroll när det gäller att hitta en framkomlig väg ut ur den institutionella återvändsgränden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen på ett aktivt sätt vill bidra till att det europeiska konstitutionella fördraget antas. Parlamentet anser att målen och reformerna inom ramen för fördraget är mycket viktiga för att unionen skall fungera väl och för att den skall utvecklas i framtiden. Kommissionen uppmanas att tillsammans med parlamentet inta en ledarroll när det gäller att hitta en framkomlig väg ut ur den institutionella återvändsgränden.

Prioriteringar för 2007

Modernisera EU:s ekonomi

| 12. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram har lagt stor vikt vid det fortlöpande behovet av att modernisera den europeiska ekonomin för att göra den mer dynamisk och konkurrenskraftig med tanke på de globala utmaningarna. Parlamentet understryker än en gång vikten av ett effektivt genomförande av Lissabonstrategin och betonar att de ekonomiska, sociala och miljömässiga framstegen är ömsesidigt beroende av varandra i samband med skapandet av en dynamisk och innovativ europeisk ekonomi. Parlamentet upprepar sitt stöd för en europeisk dagordning där välstånd och solidaritet är mål som stöder varandra. Kommissionen uppmanas att i detta sammanhang vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläds åt att kommissionen i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram har lagt stor vikt vid det fortlöpande behovet av att modernisera den europeiska ekonomin för att göra den mer dynamisk och konkurrenskraftig med tanke på de globala utmaningarna. Parlamentet understryker än en gång vikten av ett effektivt genomförande av Lissabonstrategin och betonar att de ekonomiska, sociala och miljömässiga framstegen är ömsesidigt beroende av varandra i samband med skapandet av en dynamisk och innovativ europeisk ekonomi. Parlamentet upprepar sitt stöd för en europeisk dagordning där välstånd och solidaritet är mål som stöder varandra. Kommissionen uppmanas att i detta sammanhang vidta lämpliga åtgärder.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samordningen av den ekonomiska politiken, särskilt när det gäller att främja nationella och europeiska initiativ som syftar till att stödja forskning, kompetens och ny teknik och när det gäller att utbyta bästa praxis om hur man kan förbättra effektiviteten och kvaliteten i de offentliga utgifterna och att förbättra statistikens kvalitet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samordningen av den ekonomiska politiken, särskilt när det gäller att främja nationella och europeiska initiativ som syftar till att stödja forskning, kompetens och ny teknik och när det gäller att utbyta bästa praxis om hur man kan förbättra effektiviteten och kvaliteten i de offentliga utgifterna och att förbättra statistikens kvalitet.

Forskning och utveckling

| 14. | Europaparlamentet påpekar att det är hög tid att stödja samordnad forskningsverksamhet för att förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft, inte minst på området för avancerad teknik, och efterlyser fler samordnade insatser för att främja telekommunikations- och IT-sektorerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att det är hög tid att stödja samordnad forskningsverksamhet för att förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft, inte minst på området för avancerad teknik, och efterlyser fler samordnade insatser för att främja telekommunikations- och IT-sektorerna.

| 15. | Europaparlamentet anser att inrättandet av det föreslagna Europeiska tekniska institutet – om det bygger på rätt principer – skulle kunna bidra till den europeiska ekonomins konkurrenskraft genom att motverka den fragmentering av forsknings-, utbildnings- och innovationsarbetet som hittills har hämmat framstegen. Parlamentet framhåller att inga anslag som tidigare öronmärkts för det sjunde ramprogrammet för forskning bör användas för att finansiera verksamheten vid Europeiska tekniska institutet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att inrättandet av det föreslagna Europeiska tekniska institutet – om det bygger på rätt principer – skulle kunna bidra till den europeiska ekonomins konkurrenskraft genom att motverka den fragmentering av forsknings-, utbildnings- och innovationsarbetet som hittills har hämmat framstegen. Parlamentet framhåller att inga anslag som tidigare öronmärkts för det sjunde ramprogrammet för forskning bör användas för att finansiera verksamheten vid Europeiska tekniska institutet.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till programmet Erasmus Mundus II, som syftar till att främja samarbete med tredjeländer inom högre utbildning. Parlamentet betonar dock vikten av att fler initiativ tas för att främja spetskunskap vid europeiska universitet, högre utbildning, livslångt lärande och bättre språkkunskaper. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till programmet Erasmus Mundus II, som syftar till att främja samarbete med tredjeländer inom högre utbildning. Parlamentet betonar dock vikten av att fler initiativ tas för att främja spetskunskap vid europeiska universitet, högre utbildning, livslångt lärande och bättre språkkunskaper.

| 17. | Europaparlamentet understryker den strategiska betydelsen av en mycket expansiv rymdsektor och stöder därmed helhjärtat kommissionens initiativ att utarbeta en sammanhängande och övergripande europeisk rymdpolitik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker den strategiska betydelsen av en mycket expansiv rymdsektor och stöder därmed helhjärtat kommissionens initiativ att utarbeta en sammanhängande och övergripande europeisk rymdpolitik.

Inre marknad

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att fullborda den inre marknaden så att det blir möjligt för medborgarna att skörda alla dess frukter. Parlamentet anser dock att man inte, genom att hänvisa till översynen av strategin för den inre marknaden, får avstå från att ta de initiativ på den inre marknaden som är nödvändiga. Parlamentet framhåller att den inre marknaden bara kan utvecklas på ett framgångsrikt sätt om man samtidigt främjar fri konkurrens, sammanhållning, en hög konsumentskyddsnivå och respekt för Göteborgsprinciperna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att fullborda den inre marknaden så att det blir möjligt för medborgarna att skörda alla dess frukter. Parlamentet anser dock att man inte, genom att hänvisa till översynen av strategin för den inre marknaden, får avstå från att ta de initiativ på den inre marknaden som är nödvändiga. Parlamentet framhåller att den inre marknaden bara kan utvecklas på ett framgångsrikt sätt om man samtidigt främjar fri konkurrens, sammanhållning, en hög konsumentskyddsnivå och respekt för Göteborgsprinciperna.

| 19. | Europaparlamentet begär återigen att kommissionen skall utforska alla tänkbara möjligheter att förbättra patentsystemet och systemet för att lösa patenttvister. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär återigen att kommissionen skall utforska alla tänkbara möjligheter att förbättra patentsystemet och systemet för att lösa patenttvister.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att man fullbordar den inre marknaden inom området för finansiella tjänster och försäkringar. Parlamentet påpekar också att det är särskilt viktigt att kommissionen åtagit sig att föreslå en modernisering av lagstiftningen om solvens, investeringsfonder och momsbehandlingen av finansiella tjänster. Parlamentet anser dock att en av viktigaste prioriteringarna för 2007 när det gäller lagstiftningen om finansiella tjänster bör vara att se till att den lagstiftning som redan antagits på senare år genomförs korrekt och tillämpas i tid. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att rapportera om riskkapitalfondernas och hedgefondernas eventuella positiva inverkan på den finansiella stabiliteten, de ekonomiska resultaten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vikten av att man fullbordar den inre marknaden inom området för finansiella tjänster och försäkringar. Parlamentet påpekar också att det är särskilt viktigt att kommissionen åtagit sig att föreslå en modernisering av lagstiftningen om solvens, investeringsfonder och momsbehandlingen av finansiella tjänster. Parlamentet anser dock att en av viktigaste prioriteringarna för 2007 när det gäller lagstiftningen om finansiella tjänster bör vara att se till att den lagstiftning som redan antagits på senare år genomförs korrekt och tillämpas i tid. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att rapportera om riskkapitalfondernas och hedgefondernas eventuella positiva inverkan på den finansiella stabiliteten, de ekonomiska resultaten och sysselsättningen.

Bemöta de samhälleliga utmaningarna i EU

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen planerar att utföra en genomlysning av det europeiska samhället. Kommissionen uppmanas dock att bli ännu mer ambitiös och att, med tanke på att 2007 är det europeiska året för lika möjligheter, ta en rad initiativ på områdena för socialt utanförskap, fattigdom, skydd för arbetstagare i atypiska arbetsförhållanden och bättre socialt skydd vid nya anställningsformer. Kommissionen uppmanas också att utvärdera hur EU-lagstiftningen om bekämpning av alla former av diskriminering har genomförts och att bedöma vilka initiativ som kan behövas på detta område. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen planerar att utföra en genomlysning av det europeiska samhället. Kommissionen uppmanas dock att bli ännu mer ambitiös och att, med tanke på att 2007 är det europeiska året för lika möjligheter, ta en rad initiativ på områdena för socialt utanförskap, fattigdom, skydd för arbetstagare i atypiska arbetsförhållanden och bättre socialt skydd vid nya anställningsformer. Kommissionen uppmanas också att utvärdera hur EU-lagstiftningen om bekämpning av alla former av diskriminering har genomförts och att bedöma vilka initiativ som kan behövas på detta område.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en lämplig uppföljning av kommissionens meddelande om aktiv integration av de personer som befinner sig längst ifrån arbetsmarknaden (KOM(2006)0044). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser en lämplig uppföljning av kommissionens meddelande om aktiv integration av de personer som befinner sig längst ifrån arbetsmarknaden (KOM(2006)0044).

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig rättslig grund för kampen mot alla former av våld, särskilt mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig rättslig grund för kampen mot alla former av våld, särskilt mot kvinnor och barn.

| 24. | Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens avsikt att undersöka olika vägar att förstärka flexicurityn och hjälpa medlemsstaterna att uppnå både en hög produktivitet och ett gott socialt skydd. |
| --- | --- |

24.

Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens avsikt att undersöka olika vägar att förstärka flexicurityn och hjälpa medlemsstaterna att uppnå både en hög produktivitet och ett gott socialt skydd.

Konsumentskydd

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid konsumentskyddet, särskilt för att stärka och se över konsumentlagstiftningen i syfte att öka effektiviteten hos konsumentskyddspolitiken och konsumenternas rättigheter. Kommissionens insatser bör även ha som mål att säkerställa skyddet för utsatta konsumenter, öka informationen till och medvetenheten bland konsumenterna om rättigheter och gottgörelse – till exempel med hjälp av EU-omfattande informationskampanjer – och att skydda konsumenternas intressen inom relaterade politikområden. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att konsumentskyddslagstiftningen under inga omständigheter får leda till att det skapas nya hinder på den inre marknaden. Denna lagstiftning skall i stället se till att konsumenterna i alla medlemsstater omfattas av den höga skyddsnivå som redan har uppnåtts. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid konsumentskyddet, särskilt för att stärka och se över konsumentlagstiftningen i syfte att öka effektiviteten hos konsumentskyddspolitiken och konsumenternas rättigheter. Kommissionens insatser bör även ha som mål att säkerställa skyddet för utsatta konsumenter, öka informationen till och medvetenheten bland konsumenterna om rättigheter och gottgörelse – till exempel med hjälp av EU-omfattande informationskampanjer – och att skydda konsumenternas intressen inom relaterade politikområden. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att konsumentskyddslagstiftningen under inga omständigheter får leda till att det skapas nya hinder på den inre marknaden. Denna lagstiftning skall i stället se till att konsumenterna i alla medlemsstater omfattas av den höga skyddsnivå som redan har uppnåtts.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar därför handlingsplanen för hållbar produktion och konsumtion, eftersom den innehåller både den sociala och ekonomiska dimensionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar därför handlingsplanen för hållbar produktion och konsumtion, eftersom den innehåller både den sociala och ekonomiska dimensionen.

Medborgarnas säkerhet, rättvisa och migration

| 27. | Europaparlamentet efterlyser ett åtagande från medlemsstaterna och från kommissionen att ta itu med de strukturella orsakerna till de stora migrationsströmmarna genom att anpassa och uppdatera sin nuvarande politik för att göra det möjligt för utvecklingsländerna att skydda och bygga upp sina ekonomier och garantera rimliga inkomster för sina befolkningar, vilket är det enda alternativet om man vill minska den illegala invandringen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterlyser ett åtagande från medlemsstaterna och från kommissionen att ta itu med de strukturella orsakerna till de stora migrationsströmmarna genom att anpassa och uppdatera sin nuvarande politik för att göra det möjligt för utvecklingsländerna att skydda och bygga upp sina ekonomier och garantera rimliga inkomster för sina befolkningar, vilket är det enda alternativet om man vill minska den illegala invandringen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet och det ömsesidiga tekniska stödet mellan sina gränsbevakningsmyndigheter och att öka finansieringen till Frontex i syfte att bekämpa människohandel. Parlamentet begär att de återtagandeavtal som ingås är rättvisa, respekterar migranternas grundläggande rättigheter och beaktar medlemsstaternas och ursprungs- och transitländernas gemensamma behov. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet och det ömsesidiga tekniska stödet mellan sina gränsbevakningsmyndigheter och att öka finansieringen till Frontex i syfte att bekämpa människohandel. Parlamentet begär att de återtagandeavtal som ingås är rättvisa, respekterar migranternas grundläggande rättigheter och beaktar medlemsstaternas och ursprungs- och transitländernas gemensamma behov.

| 29. | Europaparlamentet anser att en gemensam invandrings-, viserings- och asylpolitik samt en verkningsfull ekonomisk och social integration av invandrare utifrån gemensamma principer måste stå i centrum för unionens verksamhet under 2007. Parlamentet välkomnar de initiativ som kommissionen har föreslagit i fråga om arbetskraftsinvandring och påföljder för arbetsgivare som anlitar tredjelandsmedborgare som uppehåller sig illegalt i unionen. Parlamentet begär återigen att medbeslutandeförfarandet och omröstningar med kvalificerad majoritet skall tillämpas på alla områden som har en koppling till invandring. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att en gemensam invandrings-, viserings- och asylpolitik samt en verkningsfull ekonomisk och social integration av invandrare utifrån gemensamma principer måste stå i centrum för unionens verksamhet under 2007. Parlamentet välkomnar de initiativ som kommissionen har föreslagit i fråga om arbetskraftsinvandring och påföljder för arbetsgivare som anlitar tredjelandsmedborgare som uppehåller sig illegalt i unionen. Parlamentet begär återigen att medbeslutandeförfarandet och omröstningar med kvalificerad majoritet skall tillämpas på alla områden som har en koppling till invandring.

| 30. | Europaparlamentet framhåller behovet av en gemensam viseringspolitik i EU och att slutförandet av VIS (Visa Information System) är en förutsättning för att detta mål skall kunna uppnås. Parlamentet betonar dock att det är bekymrat över vissa frågor rörande dataskydd, tillgång till data och databasers driftskompatibilitet, och beklagar att rambeslutet om dataskydd inom tredje pelaren fortfarande är blockerat i rådet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller behovet av en gemensam viseringspolitik i EU och att slutförandet av VIS (Visa Information System) är en förutsättning för att detta mål skall kunna uppnås. Parlamentet betonar dock att det är bekymrat över vissa frågor rörande dataskydd, tillgång till data och databasers driftskompatibilitet, och beklagar att rambeslutet om dataskydd inom tredje pelaren fortfarande är blockerat i rådet.

| 31. | Europaparlamentet stöder fullt ut kommissionens avsikter att uppdatera rambeslutet om bekämpande av terrorism, särskilt genom att ta itu med problemen med spridning av sprängämnen och kunskapsöverföring och genom att bekämpa terrorpropaganda. Parlamentet betonar dock att en ökad säkerhet för medborgarna aldrig får äventyra skyddet av deras grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder fullt ut kommissionens avsikter att uppdatera rambeslutet om bekämpande av terrorism, särskilt genom att ta itu med problemen med spridning av sprängämnen och kunskapsöverföring och genom att bekämpa terrorpropaganda. Parlamentet betonar dock att en ökad säkerhet för medborgarna aldrig får äventyra skyddet av deras grundläggande rättigheter.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att det är angeläget att bekämpa IT-brottslighet och förbättra gränskontrollerna och handläggningen av visumansökningarna, och betonar vikten av ett snabbt ikraftträdande av både SIS II och VIS. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att det är angeläget att bekämpa IT-brottslighet och förbättra gränskontrollerna och handläggningen av visumansökningarna, och betonar vikten av ett snabbt ikraftträdande av både SIS II och VIS.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2007 lägga fram ett förslag till rapport om hur säsongarbetares rättigheter i EU kan skyddas, för att undvika missbruk och överträdelser av grundläggande arbetsmarknadsnormer, vilket förekommer i dagsläget. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2007 lägga fram ett förslag till rapport om hur säsongarbetares rättigheter i EU kan skyddas, för att undvika missbruk och överträdelser av grundläggande arbetsmarknadsnormer, vilket förekommer i dagsläget.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att mycket ännu måste göras för att säkra en rättvis och effektiv tillgång till rättsväsendet för alla. Parlamentet efterlyser fler initiativ inom området för civilrätt i syfte att utveckla en balanserande rättslig ram som skulle skapa säkerhet och tillgång till rättsväsendet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att mycket ännu måste göras för att säkra en rättvis och effektiv tillgång till rättsväsendet för alla. Parlamentet efterlyser fler initiativ inom området för civilrätt i syfte att utveckla en balanserande rättslig ram som skulle skapa säkerhet och tillgång till rättsväsendet.

Trygg, konkurrenskraftig och hållbar energi

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att göra utvecklingen av den europeiska energipolitiken till ett strategiskt mål för 2007 med utgångspunkt i principerna om en tryggad och diversifierad försörjning, hållbarhet, effektivitet och större energiberoende. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att göra utvecklingen av den europeiska energipolitiken till ett strategiskt mål för 2007 med utgångspunkt i principerna om en tryggad och diversifierad försörjning, hållbarhet, effektivitet och större energiberoende.

| 36. | Europaparlamentet betonar att ett centralt inslag i en gemensam energipolitik bör vara ökad solidaritet mellan medlemsstaterna för att man skall kunna hantera svårigheter förknippade med infrastrukturernas fysiska säkerhet och försörjningstryggheten. Parlamentet anser dessutom att en sådan ökad solidaritet på ett betydande sätt skulle stärka EU:s möjligheter att försvara sina gemensamma intressen i energifrågor på internationell nivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att ett centralt inslag i en gemensam energipolitik bör vara ökad solidaritet mellan medlemsstaterna för att man skall kunna hantera svårigheter förknippade med infrastrukturernas fysiska säkerhet och försörjningstryggheten. Parlamentet anser dessutom att en sådan ökad solidaritet på ett betydande sätt skulle stärka EU:s möjligheter att försvara sina gemensamma intressen i energifrågor på internationell nivå.

| 37. | Europaparlamentet är övertygat om att man på ett betydande sätt kan bidra till att upprätthålla försörjningstryggheten genom att snabbt införliva de nuvarande gemenskapsbestämmelserna i alla medlemsstater. Syftet bör vara att uppnå en fullt fungerande inre marknad för elektricitet och gas med stärkt konkurrenskraft, insyn och energieffektivitet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är övertygat om att man på ett betydande sätt kan bidra till att upprätthålla försörjningstryggheten genom att snabbt införliva de nuvarande gemenskapsbestämmelserna i alla medlemsstater. Syftet bör vara att uppnå en fullt fungerande inre marknad för elektricitet och gas med stärkt konkurrenskraft, insyn och energieffektivitet.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa en inre energimarknad i EU genom att skapa jämvikt mellan inre och yttre försörjningskällor och säkra driftskompatibiliteten mellan nationella kraftledningsnät. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa en inre energimarknad i EU genom att skapa jämvikt mellan inre och yttre försörjningskällor och säkra driftskompatibiliteten mellan nationella kraftledningsnät.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en bättre samverkan mellan å ena sidan ekonomisk utveckling och å ena sidan utveckling och användning av ren och energisnål teknik, eftersom det finns stark komplementaritet och detta utgör en potentiell källa till ökad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en bättre samverkan mellan å ena sidan ekonomisk utveckling och å ena sidan utveckling och användning av ren och energisnål teknik, eftersom det finns stark komplementaritet och detta utgör en potentiell källa till ökad konkurrenskraft.

Göra Europa till en bättre plats att leva i

Miljö och hållbar utveckling

| 40. | Europaparlamentet betonar Europeiska unionens ledande roll på internationell nivå i främjandet av miljöfrågor och håller med om att åtgärderna under de kommande åren bör inriktas på att skydda den biologiska mångfalden och att ta itu med klimatförändringarna, inte minst genom att utveckla begreppet ”grön diplomati” och genom att ta fram en särskild energipolitik som inriktas på att öka andelen förnybara energikällor, energisparandet och energieffektiviteten i Europa. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar Europeiska unionens ledande roll på internationell nivå i främjandet av miljöfrågor och håller med om att åtgärderna under de kommande åren bör inriktas på att skydda den biologiska mångfalden och att ta itu med klimatförändringarna, inte minst genom att utveckla begreppet ”grön diplomati” och genom att ta fram en särskild energipolitik som inriktas på att öka andelen förnybara energikällor, energisparandet och energieffektiviteten i Europa.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en stark roll för EU vid utformningen av politiska strategier och nya mål efter Kyoto. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang förslaget till grönboken om klimatförändringen efter 2012, som kommer att bidra till att identifiera de områden där det behövs åtgärder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en stark roll för EU vid utformningen av politiska strategier och nya mål efter Kyoto. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang förslaget till grönboken om klimatförändringen efter 2012, som kommer att bidra till att identifiera de områden där det behövs åtgärder.

| 42. | Europaparlamentet förväntar sig att förslaget om en översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter tar sikte på att förbättra systemets miljöeffektivitet. Detta system bör nu även inbegripa utsläpp från luftfarten. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet förväntar sig att förslaget om en översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter tar sikte på att förbättra systemets miljöeffektivitet. Detta system bör nu även inbegripa utsläpp från luftfarten.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna transport- och miljöpolitiken i syfte att uppnå en hållbar utveckling, och att föreslå konkreta mål för minskningen av koldioxidutsläppen för hela fordonsparken samt att inkludera flygtransporterna i de bindande åtagandena i Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna transport- och miljöpolitiken i syfte att uppnå en hållbar utveckling, och att föreslå konkreta mål för minskningen av koldioxidutsläppen för hela fordonsparken samt att inkludera flygtransporterna i de bindande åtagandena i Kyotoprotokollet.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att skyddet och bevarandet av den biologiska mångfalden i EU inte har angivits som en prioritering för 2007. Kommissionen uppmanas därför enträget att leda arbetet med att möta den globala utmaningen med den minskade biologiska mångfalden och att se till att Natura 2000-nätverket fungerar tillfredsställande, särskilt i havsområden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar att skyddet och bevarandet av den biologiska mångfalden i EU inte har angivits som en prioritering för 2007. Kommissionen uppmanas därför enträget att leda arbetet med att möta den globala utmaningen med den minskade biologiska mångfalden och att se till att Natura 2000-nätverket fungerar tillfredsställande, särskilt i havsområden.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta de initiativ som krävs för att göra det lättare att utveckla andra energikällor än koldioxid. Parlamentet betonar att klimatförändringarna inte bara påverkar miljön utan även hälsan. Kommissionen uppmanas därför att ta itu med de nya hoten och de långsiktiga följderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta de initiativ som krävs för att göra det lättare att utveckla andra energikällor än koldioxid. Parlamentet betonar att klimatförändringarna inte bara påverkar miljön utan även hälsan. Kommissionen uppmanas därför att ta itu med de nya hoten och de långsiktiga följderna.

Hälsa

| 46. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens bidrag när det gäller att mejsla ut EU:s hälsopolitik, och är fast beslutet om att skyddet och främjandet av hälsan bör vara ett centralt inslag i EU-politiken. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens bidrag när det gäller att mejsla ut EU:s hälsopolitik, och är fast beslutet om att skyddet och främjandet av hälsan bör vara ett centralt inslag i EU-politiken.

| 47. | Europaparlamentet betonar att en effektiv europeisk hälsostrategi kräver ett bättre samarbete mellan hälsotjänsterna, särskilt när det gäller patientrörlighet och patientsäkerhet (t.ex. läkemedelsförfalskning), information till patienter om läkemedel och livsstilsförändringar, och när det gäller att möta utmaningarna med ett hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att en effektiv europeisk hälsostrategi kräver ett bättre samarbete mellan hälsotjänsterna, särskilt när det gäller patientrörlighet och patientsäkerhet (t.ex. läkemedelsförfalskning), information till patienter om läkemedel och livsstilsförändringar, och när det gäller att möta utmaningarna med ett hälsosamt åldrande.

Jordbruk och fiske

| 48. | Europaparlamentet väntar nu på kommissionens förslag om en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken och om en enda gemensam organisation av marknaden, i enlighet med målen om förenkling och insyn. Parlamentet poängterar att man inför översynen av budgetramen av gemenskapsbudgeten måste lyfta fram den gemensamma jordbrukspolitikens regionala, sociala och miljömässiga uppgift, samtidigt som man gör gemenskapens jordbruksfonder mer stabila. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet väntar nu på kommissionens förslag om en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken och om en enda gemensam organisation av marknaden, i enlighet med målen om förenkling och insyn. Parlamentet poängterar att man inför översynen av budgetramen av gemenskapsbudgeten måste lyfta fram den gemensamma jordbrukspolitikens regionala, sociala och miljömässiga uppgift, samtidigt som man gör gemenskapens jordbruksfonder mer stabila.

| 49. | Europaparlamentet gläds åt de ökade initiativen om att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, och lägger särskilt stor vikt vid kommissionens åtagande att rapportera om systemet med tvärvillkor. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att omformulera och modernisera de nuvarande kraven när det gäller märkning av foder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet gläds åt de ökade initiativen om att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, och lägger särskilt stor vikt vid kommissionens åtagande att rapportera om systemet med tvärvillkor. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att omformulera och modernisera de nuvarande kraven när det gäller märkning av foder.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till den förordning som syftar till att öka kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, inte minst med tanke på de stora förluster som detta medför för kustbygderna och för fiskare som fiskar lagligt. Parlamentet beklagar dock att det finns en allmän brist på initiativ och politiska impulser inom området för den gemensamma fiskeripolitiken, och betonar att sådana initiativ och impulser behövs för att möta de nya utmaningarna både inom EU och i övriga världen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till den förordning som syftar till att öka kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, inte minst med tanke på de stora förluster som detta medför för kustbygderna och för fiskare som fiskar lagligt. Parlamentet beklagar dock att det finns en allmän brist på initiativ och politiska impulser inom området för den gemensamma fiskeripolitiken, och betonar att sådana initiativ och impulser behövs för att möta de nya utmaningarna både inom EU och i övriga världen.

EU:s ställning som partner i världen

Grannskapspolitik

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att prioritera förstärkningen av den europeiska grannskapspolitiken, men anser att konkreta förslag och åtgärder behövs för att ge substans åt orden i detta åtagande. Parlamentet varnar för risken för att den europeiska grannskapspolitiken begränsas till bilaterala och administrativa eller ”byråkratiska” förbindelser med de berörda länderna. Parlamentet anser att vissa inslag i politiken bör ändras, så att man bättre beaktar de olika berörda ländernas behov och skräddarsyr lösningar som bättre passar deras önskemål. Parlamentet kräver en roll i denna process. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att prioritera förstärkningen av den europeiska grannskapspolitiken, men anser att konkreta förslag och åtgärder behövs för att ge substans åt orden i detta åtagande. Parlamentet varnar för risken för att den europeiska grannskapspolitiken begränsas till bilaterala och administrativa eller ”byråkratiska” förbindelser med de berörda länderna. Parlamentet anser att vissa inslag i politiken bör ändras, så att man bättre beaktar de olika berörda ländernas behov och skräddarsyr lösningar som bättre passar deras önskemål. Parlamentet kräver en roll i denna process.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årlig rapport om efterlevnaden av de klausuler i avtalen med länderna som ingår i den europeiska grannskapspolitiken, i vilka behandlas mänskliga rättigheter och demokrati, tillsammans med en detaljerad utvärdering och rekommendationer rörande de vidtagna åtgärdernas effektivitet och samstämmighet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årlig rapport om efterlevnaden av de klausuler i avtalen med länderna som ingår i den europeiska grannskapspolitiken, i vilka behandlas mänskliga rättigheter och demokrati, tillsammans med en detaljerad utvärdering och rekommendationer rörande de vidtagna åtgärdernas effektivitet och samstämmighet.

Stabilitet och demokrati i sydöstra Europa

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att länderna i sydöstra Europa kommer allt närmare anslutningen, vilket förutspåddes i Thessalonikiförklaringen, och förväntar sig att unionen skall gå i bräschen för att befästa stabiliteten och öka välståndet i västra Balkan och på så sätt hjälpa länderna i regionen att komma närmare ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar att länderna i sydöstra Europa kommer allt närmare anslutningen, vilket förutspåddes i Thessalonikiförklaringen, och förväntar sig att unionen skall gå i bräschen för att befästa stabiliteten och öka välståndet i västra Balkan och på så sätt hjälpa länderna i regionen att komma närmare ett EU-medlemskap.

Ryssland

| 54. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att det gällande partnerskaps- och samarbetsavtalet med Ryssland kommer att löpa ut under 2007. Kommissionen uppmanas att föreslå de vägledande principerna för det strategiska innehållet i EU:s förbindelser med Ryssland och framför allt att betona vikten av att sätta demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet i centrum för framtida förbindelser och införa en tydlig mekanism för övervakning av att alla klausuler i ett sådant avtal genomförs. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att det gällande partnerskaps- och samarbetsavtalet med Ryssland kommer att löpa ut under 2007. Kommissionen uppmanas att föreslå de vägledande principerna för det strategiska innehållet i EU:s förbindelser med Ryssland och framför allt att betona vikten av att sätta demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet i centrum för framtida förbindelser och införa en tydlig mekanism för övervakning av att alla klausuler i ett sådant avtal genomförs.

Utvecklingspolitik

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i större utsträckning respektera sina åtaganden i samband med millennieutvecklingsmålen, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till alternativ finansiering av utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i större utsträckning respektera sina åtaganden i samband med millennieutvecklingsmålen, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till alternativ finansiering av utvecklingsprogram.

| 56. | För att göra det möjligt för AVS-länderna att uppnå utvecklingsmålen anser Europaparlamentet att den regionala utvecklingsaspekten bör respekteras i samband med förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

56.

För att göra det möjligt för AVS-länderna att uppnå utvecklingsmålen anser Europaparlamentet att den regionala utvecklingsaspekten bör respekteras i samband med förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap.

Handelspolitik och WTO-förhandlingar

| 57. | Europaparlamentet efterlyser på multilateral nivå ett framgångsrikt och ambitiöst resultat av Doharundan. Parlamentet beklagar att det var nödvändigt att tills vidare skjuta upp förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha, och påpekar att ett sammanbrott i de multilaterala förhandlingarna och en övergång till bilaterala eller regionala avtal kan leda till en oenhetlig avregleringsprocess och en ojämn utveckling och således ha negativa följder särskilt för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet efterlyser på multilateral nivå ett framgångsrikt och ambitiöst resultat av Doharundan. Parlamentet beklagar att det var nödvändigt att tills vidare skjuta upp förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha, och påpekar att ett sammanbrott i de multilaterala förhandlingarna och en övergång till bilaterala eller regionala avtal kan leda till en oenhetlig avregleringsprocess och en ojämn utveckling och således ha negativa följder särskilt för de minst utvecklade länderna.

ESFP

| 58. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka mekanismerna för parlamentarisk tillsyn över utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) i allmänhet och ESFP-uppdragen i synnerhet, och understryker behovet av att proaktivt tillhandahålla information och av att föra diskussioner innan det fattas beslut om gemensamma åtgärder inom området för ESFP så att parlamenten kan uttrycka sina åsikter och ta upp eventuella problem. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka mekanismerna för parlamentarisk tillsyn över utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) i allmänhet och ESFP-uppdragen i synnerhet, och understryker behovet av att proaktivt tillhandahålla information och av att föra diskussioner innan det fattas beslut om gemensamma åtgärder inom området för ESFP så att parlamenten kan uttrycka sina åsikter och ta upp eventuella problem.

Bättre lagstiftning

| 59. | Europaparlamentet understryker att man måste påskynda förenklingen och konsolideringen av EU:s lagstiftning och öka ansträngningarna för att åstadkomma bättre lagstiftning, snabbt införlivande och korrekt genomförande av EU:s lagstiftning. Parlamentet efterlyser en starkare mekanism för övervakning och kontroll när det gäller genomförandet av EU:s lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att man måste påskynda förenklingen och konsolideringen av EU:s lagstiftning och öka ansträngningarna för att åstadkomma bättre lagstiftning, snabbt införlivande och korrekt genomförande av EU:s lagstiftning. Parlamentet efterlyser en starkare mekanism för övervakning och kontroll när det gäller genomförandet av EU:s lagstiftning i medlemsstaterna.

| 60. | Europaparlamentet vidhåller att alla förenklingsinitiativ skall vara helt förenliga med alla de principer och villkor som lades fast i parlamentets resolution av den 16 maj 2006 om strategin för enklare lagstiftning (1). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet vidhåller att alla förenklingsinitiativ skall vara helt förenliga med alla de principer och villkor som lades fast i parlamentets resolution av den 16 maj 2006 om strategin för enklare lagstiftning (1).

Konsekvensutredningar

| 61. | Europaparlamentet gläds åt att konsekvensutredningar har införts i lagstiftningsprocessen. Parlamentet anser också att det är bra att man i lagstiftnings- och arbetsprogrammet belyser samsynen på behovet av en lagstiftning av hög kvalitet, där kommissionen skall genomföra konsekvensutredningar av alla strategiska och prioriterade initiativ. Parlamentet betonar vikten av oberoende konsekvensutredningar men understryker att detta inte får leda till omotiverade förseningar av kommissionens förslag. Parlamentet erinrar om att ”bättre lagstiftning” inte nödvändigtvis innebär avregleringar eller någon slags minimireglering. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet gläds åt att konsekvensutredningar har införts i lagstiftningsprocessen. Parlamentet anser också att det är bra att man i lagstiftnings- och arbetsprogrammet belyser samsynen på behovet av en lagstiftning av hög kvalitet, där kommissionen skall genomföra konsekvensutredningar av alla strategiska och prioriterade initiativ. Parlamentet betonar vikten av oberoende konsekvensutredningar men understryker att detta inte får leda till omotiverade förseningar av kommissionens förslag. Parlamentet erinrar om att ”bättre lagstiftning” inte nödvändigtvis innebär avregleringar eller någon slags minimireglering.

Icke-bindande regler

| 62. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen alltmer använder icke-bindande regler, såsom rekommendationer och tolkningsmeddelanden, vilket medför att den lagstiftande myndighetens privilegier kringgås. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen alltmer använder icke-bindande regler, såsom rekommendationer och tolkningsmeddelanden, vilket medför att den lagstiftande myndighetens privilegier kringgås.

Övervakning av genomförandet och efterlevnaden av gemenskapens regelverk

| 63. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen har varit tämligen ointresserat av att stödja parlamentets krav när det gäller genomförandet av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen har varit tämligen ointresserat av att stödja parlamentets krav när det gäller genomförandet av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra hela processen för införlivande och genomförande mera öppen för insyn och att förmå medlemsstaterna att utarbeta de så kallade jämförelsetabellerna som visar exakt vilka delar av lagen som härstammar från EU och vilka delar som härstammar från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra hela processen för införlivande och genomförande mera öppen för insyn och att förmå medlemsstaterna att utarbeta de så kallade jämförelsetabellerna som visar exakt vilka delar av lagen som härstammar från EU och vilka delar som härstammar från medlemsstaterna.

Budgetansvar

| 65. | Europaparlamentet förväntar sig att alla nya reformer som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning skall genomföras fullt ut under 2007, så att det blir möjligt att uppnå snabba resultat när det gäller att förbättra kvaliteten i budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet förväntar sig att alla nya reformer som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning skall genomföras fullt ut under 2007, så att det blir möjligt att uppnå snabba resultat när det gäller att förbättra kvaliteten i budgetgenomförandet.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa, underlätta och uppmuntra till ett fullt utnyttjande av EU-budgeten, särskilt i de nya medlemsstaterna, då 2007 kommer att vara ett avgörande år för genomförandet av den nya strukturpolitiken. Kommissionen uppmanas också att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de operationella programmen för den nya finansieringsperioden i enlighet med de strategiska riktlinjerna för sammanhållning färdigställs och genomförs i tid i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa, underlätta och uppmuntra till ett fullt utnyttjande av EU-budgeten, särskilt i de nya medlemsstaterna, då 2007 kommer att vara ett avgörande år för genomförandet av den nya strukturpolitiken. Kommissionen uppmanas också att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de operationella programmen för den nya finansieringsperioden i enlighet med de strategiska riktlinjerna för sammanhållning färdigställs och genomförs i tid i alla medlemsstater.

| 67. | Europaparlamentet betonar att reformplanen är viktig, särskilt för att bekämpa problemen med korruption och bristfällig förvaltning, vilka bidrar till den ökade EU-skepsisen. Parlamentet beklagar att kommissionen förefaller ha sänkt ambitionsnivån jämfört med sin ursprungliga reformplan. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att fortsätta sitt arbete med handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll och med insynsinitiativet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att reformplanen är viktig, särskilt för att bekämpa problemen med korruption och bristfällig förvaltning, vilka bidrar till den ökade EU-skepsisen. Parlamentet beklagar att kommissionen förefaller ha sänkt ambitionsnivån jämfört med sin ursprungliga reformplan. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att fortsätta sitt arbete med handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll och med insynsinitiativet.

*

- *

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0205.

P6_TA(2006)0566

Toppmötet mellan EU och Ryssland

Europaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medöemsstater, å ena sidan, och Ryssland å andra sidan (1), vilket trädde i kraft 1997 och löper ut 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medöemsstater, å ena sidan, och Ryssland å andra sidan (1), vilket trädde i kraft 1997 och löper ut 2007,

| — | med beaktande av dialogerna mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dialogerna mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Rysslands internationella och europeiska ansvar i dag, som tjänstgörande ordförandeland för G8 och ordförande för Europarådets ministerutskott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands internationella och europeiska ansvar i dag, som tjänstgörande ordförandeland för G8 och ordförande för Europarådets ministerutskott,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt sin resolution av den 25 oktober 2006 om förbindelserna mellan EU och Ryssland efter mordet på den ryska journalisten Anna Politkovskaja (2), sin resolution av den 23 mars 2006 om tryggad energiförsörjning i Europeiska unionen (3) och sin resolution av den 26 maj 2005 om Ryssland (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt sin resolution av den 25 oktober 2006 om förbindelserna mellan EU och Ryssland efter mordet på den ryska journalisten Anna Politkovskaja (2), sin resolution av den 23 mars 2006 om tryggad energiförsörjning i Europeiska unionen (3) och sin resolution av den 26 maj 2005 om Ryssland (4),

| — | med beaktande av resultatet av det artonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det artonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Helsingfors den 24 november 2006,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förbindelserna mellan EU och Ryssland har intensifierats allt mer under de senaste åren, vilket lett till en djup och vittomfattande ekonomisk integration och ett ömsesidigt beroende på detta område, ett beroende som förväntas öka ännu mer inom en snar framtid. |
| --- | --- |

A.

Förbindelserna mellan EU och Ryssland har intensifierats allt mer under de senaste åren, vilket lett till en djup och vittomfattande ekonomisk integration och ett ömsesidigt beroende på detta område, ett beroende som förväntas öka ännu mer inom en snar framtid.

| B. | Ett ökat samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och välfärden i hela Europa. |
| --- | --- |

B.

Ett ökat samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och välfärden i hela Europa.

| C. | Ett avtal om strategiskt partnerskap mellan EU och Ryska federationen är avgörande för detta ökade samarbete, särskilt när det gäller att vidareutveckla de ekonomiska förbindelserna i en anda av jämlikhet, öppenhet och respekt för internationellt erkända förfaranden, att stärka säkerheten och stabiliteten i Europa genom att hitta fredliga politiska lösningar på regionala konflikter i det gemensamma grannskapet samt att ytterligare stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen liksom den demokratiska ramen för dessa förbindelser. |
| --- | --- |

C.

Ett avtal om strategiskt partnerskap mellan EU och Ryska federationen är avgörande för detta ökade samarbete, särskilt när det gäller att vidareutveckla de ekonomiska förbindelserna i en anda av jämlikhet, öppenhet och respekt för internationellt erkända förfaranden, att stärka säkerheten och stabiliteten i Europa genom att hitta fredliga politiska lösningar på regionala konflikter i det gemensamma grannskapet samt att ytterligare stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen liksom den demokratiska ramen för dessa förbindelser.

| D. | Ett snabbt genomförande av de fyra gemensamma områdena – ett gemensamt ekonomiskt område, ett område för frihet, säkerhet och rättvisa, ett område för yttre säkerhet samt ett område för forskning, utbildning och kultur – bör stå i centrum för förhandlingarna om detta nya avtal om strategiskt partnerskap. |
| --- | --- |

D.

Ett snabbt genomförande av de fyra gemensamma områdena – ett gemensamt ekonomiskt område, ett område för frihet, säkerhet och rättvisa, ett område för yttre säkerhet samt ett område för forskning, utbildning och kultur – bör stå i centrum för förhandlingarna om detta nya avtal om strategiskt partnerskap.

| E. | Trygg energiförsörjning är en av de största utmaningarna för Europa och ett av de viktigaste områdena för samarbete med Ryssland, och EU importerar cirka en fjärdedel av sin gas och olja från Ryssland och är den mest pålitliga mottagaren av rysk export. |
| --- | --- |

E.

Trygg energiförsörjning är en av de största utmaningarna för Europa och ett av de viktigaste områdena för samarbete med Ryssland, och EU importerar cirka en fjärdedel av sin gas och olja från Ryssland och är den mest pålitliga mottagaren av rysk export.

| F. | Det ovannämnda toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 syftade till att inleda ett nytt skede i förbindelserna mellan EU och Ryssland och i synnerhet att påbörja förhandlingar om ett nytt ramavtal mellan EU och Ryssland som skall ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet som löper ut 2007. |
| --- | --- |

F.

Det ovannämnda toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 syftade till att inleda ett nytt skede i förbindelserna mellan EU och Ryssland och i synnerhet att påbörja förhandlingar om ett nytt ramavtal mellan EU och Ryssland som skall ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet som löper ut 2007.

| G. | Polen har stoppat de inledande förhandlingarna om ett nytt ramavtal och krävt att det förbud mot polsk köttimport som ryska myndigheter införde 2005 måste hävas innan förhandlingarna kan inledas. |
| --- | --- |

G.

Polen har stoppat de inledande förhandlingarna om ett nytt ramavtal och krävt att det förbud mot polsk köttimport som ryska myndigheter införde 2005 måste hävas innan förhandlingarna kan inledas.

| H. | Ryssland införde den 10 november 2006 ett nytt förbud mot import av polskt kött och fjäderfäprodukter med motiveringen att man var oroad över att veterinärmedicinska bestämmelser inte följs. Nyligen förbjöd Ryssland också import av fisk och fiskprodukter från EU. Ryssland hotade före det toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 att utvidga det förra förbudet till att gälla hela EU på grund av oro över svinpesten i Rumänien och Bulgarien. |
| --- | --- |

H.

Ryssland införde den 10 november 2006 ett nytt förbud mot import av polskt kött och fjäderfäprodukter med motiveringen att man var oroad över att veterinärmedicinska bestämmelser inte följs. Nyligen förbjöd Ryssland också import av fisk och fiskprodukter från EU. Ryssland hotade före det toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 att utvidga det förra förbudet till att gälla hela EU på grund av oro över svinpesten i Rumänien och Bulgarien.

| I. | Den senaste tidens mord på flera framstående motståndare till den ryska regeringen har skapat stor oro i hela Europa. |
| --- | --- |

I.

Den senaste tidens mord på flera framstående motståndare till den ryska regeringen har skapat stor oro i hela Europa.

| J. | Det finns en utbredd oro i Ryssland, EU och på andra ställen över situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i Ryssland och över den ryska polisens och rättsväsendets oförmåga att hitta dem som bär ansvaret för politiska mord. |
| --- | --- |

J.

Det finns en utbredd oro i Ryssland, EU och på andra ställen över situationen för demokrati och mänskliga rättigheter i Ryssland och över den ryska polisens och rättsväsendets oförmåga att hitta dem som bär ansvaret för politiska mord.

| K. | Formaliteterna vid gränserna mellan EU och Ryssland går mycket långsamt och ger upphov till orimligt långa köer av långtradare vid vissa gränsövergångar. |
| --- | --- |

K.

Formaliteterna vid gränserna mellan EU och Ryssland går mycket långsamt och ger upphov till orimligt långa köer av långtradare vid vissa gränsövergångar.

| L. | Europeiska unionen bör agera tillsammans och tala med en enda röst i sina förbindelser med Ryssland. |
| --- | --- |

L.

Europeiska unionen bör agera tillsammans och tala med en enda röst i sina förbindelser med Ryssland.

| 1. | Europaparlamentet erkänner att Ryssland är en viktig strategisk samarbetspartner som EU delar inte bara ekonomiska intressen och handelsintressen med utan också målet om ett nära samarbete både på den internationella arenan och i det gemensamma grannskapet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner att Ryssland är en viktig strategisk samarbetspartner som EU delar inte bara ekonomiska intressen och handelsintressen med utan också målet om ett nära samarbete både på den internationella arenan och i det gemensamma grannskapet.

| 2. | Europaparlamentet understryker vikten av enhet och solidaritet mellan EU:s medlemsstater i deras förbindelser med Ryssland. Parlamentet välkomnar därför den gemensamma EU-linje som fastställdes vid det inofficiella toppmötet i Lahtis och som gjorde det möjligt för EU att tala med en röst vid mötena med president Vladimir Putin i Lahtis den 20 oktober 2006 och Helsingfors. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker vikten av enhet och solidaritet mellan EU:s medlemsstater i deras förbindelser med Ryssland. Parlamentet välkomnar därför den gemensamma EU-linje som fastställdes vid det inofficiella toppmötet i Lahtis och som gjorde det möjligt för EU att tala med en röst vid mötena med president Vladimir Putin i Lahtis den 20 oktober 2006 och Helsingfors.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de öppna diskussionerna om demokrati och mänskliga rättigheter vid det ovannämnda toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 och vid toppmötet i Lahtis. Parlamentet understryker emellertid att den nuvarande situationen i Ryssland ger anledning till stark oro när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati, yttrandefrihet och det civila samhällets och enskilda personers rättighet att ifrågasätta myndigheterna och hålla dem ansvariga för sitt handlande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar de öppna diskussionerna om demokrati och mänskliga rättigheter vid det ovannämnda toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 och vid toppmötet i Lahtis. Parlamentet understryker emellertid att den nuvarande situationen i Ryssland ger anledning till stark oro när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati, yttrandefrihet och det civila samhällets och enskilda personers rättighet att ifrågasätta myndigheterna och hålla dem ansvariga för sitt handlande.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att man vid det ovannämnda toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 inte lyckades inleda förhandlingar om ett nytt ramavtal mellan EU och Ryssland och uppmuntrar de finländska och tyska ordförandeskapen att fortsätta arbeta för att ett förhandlingsmandat för ett nytt avtal skall kunna antas snarast och att inleda förhandlingarna utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att man vid det ovannämnda toppmötet mellan EU och Ryssland den 24 november 2006 inte lyckades inleda förhandlingar om ett nytt ramavtal mellan EU och Ryssland och uppmuntrar de finländska och tyska ordförandeskapen att fortsätta arbeta för att ett förhandlingsmandat för ett nytt avtal skall kunna antas snarast och att inleda förhandlingarna utan ytterligare dröjsmål.

| 5. | Europaparlamentet betonar att ett starkt försvar av mänskliga rättigheter och demokratiska värden skall vara huvudprincipen vid alla EU:s kontakter med Ryssland. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att klart signalera till alla berörda parter att dessa värden inte skall vara underordnade i förhandlingarna mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att ett starkt försvar av mänskliga rättigheter och demokratiska värden skall vara huvudprincipen vid alla EU:s kontakter med Ryssland. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att klart signalera till alla berörda parter att dessa värden inte skall vara underordnade i förhandlingarna mellan EU och Ryssland.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att den fjärde omgången av dialoger mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter inte har lett till några betydande framsteg på detta område som bör prioriteras i bilaterala förbindelser. Parlamentet uppmanar därför den ryska regeringen att medverka till att människorättsdialogen mellan EU och Ryssland intensifieras och ges en viktig roll i partnerskapet mellan EU och Ryssland, att göra det möjligt för inhemska och internationella människorättsorganisationer och andra frivilligorganisationer att verka fritt samt att se till att skydda människorättsförsvararnas personliga säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att allt ekonomiskt stöd som Ryssland beviljas kopplas till utvecklingen av demokratiska standarder i landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att den fjärde omgången av dialoger mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter inte har lett till några betydande framsteg på detta område som bör prioriteras i bilaterala förbindelser. Parlamentet uppmanar därför den ryska regeringen att medverka till att människorättsdialogen mellan EU och Ryssland intensifieras och ges en viktig roll i partnerskapet mellan EU och Ryssland, att göra det möjligt för inhemska och internationella människorättsorganisationer och andra frivilligorganisationer att verka fritt samt att se till att skydda människorättsförsvararnas personliga säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att allt ekonomiskt stöd som Ryssland beviljas kopplas till utvecklingen av demokratiska standarder i landet.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de senaste rapporterna från internationella människorättsorganisationer och FN-experter om användningen av tortyr i ryska fängelser och polisstationer och i hemliga fångläger i Tjetjenien, bland annat i form av brutal och förnedrande behandling från statliga tjänstemäns sida. Parlamentet fördömer eftertryckligen alla sådana metoder och uppmanar de ryska myndigheterna att utreda övergreppen, omedelbart sätta stopp för alla typer av överträdelser och ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de senaste rapporterna från internationella människorättsorganisationer och FN-experter om användningen av tortyr i ryska fängelser och polisstationer och i hemliga fångläger i Tjetjenien, bland annat i form av brutal och förnedrande behandling från statliga tjänstemäns sida. Parlamentet fördömer eftertryckligen alla sådana metoder och uppmanar de ryska myndigheterna att utreda övergreppen, omedelbart sätta stopp för alla typer av överträdelser och ställa förövarna inför rätta.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att samarbeta med Ryssland som en nödvändig strategisk partner för att säkerställa fred, stabilitet och säkerhet och för att bekämpa internationell terrorism och våldsbenägen extremism samt att behandla andra säkerhetsproblem som rör miljö- och kärnkraftshot, narkotika, vapen- och människohandel samt gränsöverskridande organiserad brottslighet inom det europeiska grannskapet i samarbete med OSSE och andra internationella fora. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker behovet av att samarbeta med Ryssland som en nödvändig strategisk partner för att säkerställa fred, stabilitet och säkerhet och för att bekämpa internationell terrorism och våldsbenägen extremism samt att behandla andra säkerhetsproblem som rör miljö- och kärnkraftshot, narkotika, vapen- och människohandel samt gränsöverskridande organiserad brottslighet inom det europeiska grannskapet i samarbete med OSSE och andra internationella fora.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra gemensamma initiativ med den ryska regeringen för att stärka demokratin, säkerheten och stabiliteten i det gemensamma grannskapet, framför allt genom gemensamma åtgärder i syfte att inrätta demokrati och skapa respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna i Vitryssland samt genom gemensamma ansträngningar för att slutligen lösa konflikterna i Moldavien, Georgien och Nagorno-Karabach. Parlamentet uppmanar EU och Ryssland att ta sitt ansvar som medlemmar av kvartetten (som också består av FN och Förenta Staterna) i syfte att lösa Mellanösternkonflikten och att stödja ansträngningarna för att få till stånd en internationell fredskonferens om ett regionalt fredsavtal för Mellanöstern. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att genomföra gemensamma initiativ med den ryska regeringen för att stärka demokratin, säkerheten och stabiliteten i det gemensamma grannskapet, framför allt genom gemensamma åtgärder i syfte att inrätta demokrati och skapa respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna i Vitryssland samt genom gemensamma ansträngningar för att slutligen lösa konflikterna i Moldavien, Georgien och Nagorno-Karabach. Parlamentet uppmanar EU och Ryssland att ta sitt ansvar som medlemmar av kvartetten (som också består av FN och Förenta Staterna) i syfte att lösa Mellanösternkonflikten och att stödja ansträngningarna för att få till stånd en internationell fredskonferens om ett regionalt fredsavtal för Mellanöstern.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att undertecknandet och ratificeringen av de vilande gränsöverenskommelserna mellan Estland och Ryssland och Lettland och Ryssland har fortsatt hög prioritet för förbindelserna mellan EU och Ryssland, och att frågan bör hanteras på ett konstruktivt och rättvist sätt som är acceptabelt för alla inblandade parter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att undertecknandet och ratificeringen av de vilande gränsöverenskommelserna mellan Estland och Ryssland och Lettland och Ryssland har fortsatt hög prioritet för förbindelserna mellan EU och Ryssland, och att frågan bör hanteras på ett konstruktivt och rättvist sätt som är acceptabelt för alla inblandade parter.

| 11. | Europaparlamentet beklagar tvisterna om export av jordbruksprodukter och fiskprodukter från EU till Ryssland. Parlamentet anser att dessa handelstvister, om de fortsätter, är ett allvarligt hot mot den fortsatta utvecklingen av förbindelserna mellan Ryssland och EU. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och den ryska regeringen att snarast hitta en lösning på de pågående handelstvisterna. Parlamentet begär att EU visar nödvändig solidaritet med alla medlemsstater, särskilt Polen, som diskrimineras genom Rysslands handelspolitik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar tvisterna om export av jordbruksprodukter och fiskprodukter från EU till Ryssland. Parlamentet anser att dessa handelstvister, om de fortsätter, är ett allvarligt hot mot den fortsatta utvecklingen av förbindelserna mellan Ryssland och EU. Därför uppmanar parlamentet kommissionen och den ryska regeringen att snarast hitta en lösning på de pågående handelstvisterna. Parlamentet begär att EU visar nödvändig solidaritet med alla medlemsstater, särskilt Polen, som diskrimineras genom Rysslands handelspolitik.

| 12. | Europaparlamentet är oroligt över de ryska myndigheternas förklaringar om att de kommer att tillämpa restriktioner mot jordbruksprodukter från EU efter att Bulgarien och Rumänien anslutit sig till EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är oroligt över de ryska myndigheternas förklaringar om att de kommer att tillämpa restriktioner mot jordbruksprodukter från EU efter att Bulgarien och Rumänien anslutit sig till EU.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den långa rad av mord på framträdande personer, som Anna Politkovskaja, vilka opponerat sig mot den nuvarande ryska regeringen och som försvarat ryska medborgares grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker att rådet och kommissionen måste reagera med all sin auktoritet och betonar att partnerskapet med Ryssland kommer att påverkas allvarligt om Ryssland inte visar att man kan och har en stark vilja att utreda vilka mördarna är samt uppfyller skyldigheten att bryta den onda cirkeln och ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den långa rad av mord på framträdande personer, som Anna Politkovskaja, vilka opponerat sig mot den nuvarande ryska regeringen och som försvarat ryska medborgares grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker att rådet och kommissionen måste reagera med all sin auktoritet och betonar att partnerskapet med Ryssland kommer att påverkas allvarligt om Ryssland inte visar att man kan och har en stark vilja att utreda vilka mördarna är samt uppfyller skyldigheten att bryta den onda cirkeln och ställa de ansvariga inför rätta.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att som medlem av Europarådet förbättra villkoren för fångar och att hitta en lösning på advokaters svårigheter att få besöka vissa av fångarna. Parlamentet påpekar att fångar enligt den ryska strafflagen skall sitta fängslade nära sin hemort eller nära den plats där rättegången ägt rum, såsom skedde med fångarna Khodorkovsky och Lebedev. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland att som medlem av Europarådet förbättra villkoren för fångar och att hitta en lösning på advokaters svårigheter att få besöka vissa av fångarna. Parlamentet påpekar att fångar enligt den ryska strafflagen skall sitta fängslade nära sin hemort eller nära den plats där rättegången ägt rum, såsom skedde med fångarna Khodorkovsky och Lebedev.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som uppnåddes vid det ovannämnda toppmötet den 24 november 2006 mellan EU och Ryssland om att Ryssland gradvis skall avskaffa de avgifter som man nu tar ut av europeiska flygbolag som flyger över Sibirien. Härigenom löses en 20 år lång konflikt mellan de båda parterna vilket banar väg för europeiska flygbolag att öka antalet flygningar till de växande marknaderna i Asien. Parlamentet konstaterar att konflikten om dessa avgifter som kostar europeiska flygbolag över 250 000 000 EUR per år var ett av de sista hindren som EU fastställde efter avtalet med Ryssland om Rysslands inträde i Världshandelsorganisationen (WTO), vilket kommer att skapa nya möjligheter för ökat samarbete och ökad handel mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som uppnåddes vid det ovannämnda toppmötet den 24 november 2006 mellan EU och Ryssland om att Ryssland gradvis skall avskaffa de avgifter som man nu tar ut av europeiska flygbolag som flyger över Sibirien. Härigenom löses en 20 år lång konflikt mellan de båda parterna vilket banar väg för europeiska flygbolag att öka antalet flygningar till de växande marknaderna i Asien. Parlamentet konstaterar att konflikten om dessa avgifter som kostar europeiska flygbolag över 250 000 000 EUR per år var ett av de sista hindren som EU fastställde efter avtalet med Ryssland om Rysslands inträde i Världshandelsorganisationen (WTO), vilket kommer att skapa nya möjligheter för ökat samarbete och ökad handel mellan EU och Ryssland.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker oro över att de ändringar som nyligen gjorts av del IV i de ryska civilrättsliga bestämmelserna om immateriella rättigheter inte uppfyller WTO:s normer och än mindre de fasta åtaganden som ingår i det strategiska partnerskapet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker oro över att de ändringar som nyligen gjorts av del IV i de ryska civilrättsliga bestämmelserna om immateriella rättigheter inte uppfyller WTO:s normer och än mindre de fasta åtaganden som ingår i det strategiska partnerskapet.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar den intensifierade dialogen mellan EU och Ryssland om energifrågor. Parlamentet understryker energisamarbetets strategiska betydelse och behovet av att stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland på energiområdet. Parlamentet betonar att principen om ömsesidigt beroende, insyn och ömsesidighet när det gäller tillträde till marknader, infrastruktur och investeringar bör vara grunden för fortsatt samarbete på området i syfte att undvika uppkomsten av oligopol på energimarknaderna och diversifiera EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Ryssland att respektera principerna i energistadgefördraget, som trädde i kraft i april 1998, och öka samarbetet om energieffektivitet, energibesparing och förnybar energi. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar den intensifierade dialogen mellan EU och Ryssland om energifrågor. Parlamentet understryker energisamarbetets strategiska betydelse och behovet av att stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland på energiområdet. Parlamentet betonar att principen om ömsesidigt beroende, insyn och ömsesidighet när det gäller tillträde till marknader, infrastruktur och investeringar bör vara grunden för fortsatt samarbete på området i syfte att undvika uppkomsten av oligopol på energimarknaderna och diversifiera EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Ryssland att respektera principerna i energistadgefördraget, som trädde i kraft i april 1998, och öka samarbetet om energieffektivitet, energibesparing och förnybar energi.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar att lösa problemen vid gränsövergångarna mellan EU och Ryssland. Parlamentet påpekar att ytterligare kapacitet vid gränserna måste byggas upp för att man skall kunna klara den ökade strömmen av varor. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att minska köerna vid gränsövergångarna genom att påskynda inspektionerna och flytta en del av dem från gränsområdet till mer avlägsna platser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar att lösa problemen vid gränsövergångarna mellan EU och Ryssland. Parlamentet påpekar att ytterligare kapacitet vid gränserna måste byggas upp för att man skall kunna klara den ökade strömmen av varor. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att minska köerna vid gränsövergångarna genom att påskynda inspektionerna och flytta en del av dem från gränsområdet till mer avlägsna platser.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar det framgångsrika resultatet av toppmötet om den nordliga dimensionen i Helsingfors den 24 november 2006, som ägde rum i samband med toppmötet mellan EU och Ryssland, och i vilket Ryssland deltog tillsammans med EU, Norge och Island. Parlamentet hoppas att det dokument med ramverket för den nordliga dimensionen som antogs vid toppmötet om den nordliga dimensionen kommer att bli en god grund för att utveckla ett närmare regionalt och gränsöverskridande samarbete med Ryssland. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar det framgångsrika resultatet av toppmötet om den nordliga dimensionen i Helsingfors den 24 november 2006, som ägde rum i samband med toppmötet mellan EU och Ryssland, och i vilket Ryssland deltog tillsammans med EU, Norge och Island. Parlamentet hoppas att det dokument med ramverket för den nordliga dimensionen som antogs vid toppmötet om den nordliga dimensionen kommer att bli en god grund för att utveckla ett närmare regionalt och gränsöverskridande samarbete med Ryssland.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de åtgärder som Ryssland hittills vidtagit mot Georgien får enorma ekonomiska, politiska och humanitära konsekvenser, och uppmanar därför de ryska myndigheterna att häva det omotiverade förbudet mot känslig export från Georgien till Ryssland samt att stoppa det pågående förtrycket mot etniska georgier som är bosatta i Ryssland. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de åtgärder som Ryssland hittills vidtagit mot Georgien får enorma ekonomiska, politiska och humanitära konsekvenser, och uppmanar därför de ryska myndigheterna att häva det omotiverade förbudet mot känslig export från Georgien till Ryssland samt att stoppa det pågående förtrycket mot etniska georgier som är bosatta i Ryssland.

| 21. | Europaparlamentet betonar att EU måste agera samstämmigt och beslutsamt i sina ansträngningar för att stärka förbindelserna med Ryssland. Parlamentet välkomnar det tyska ordförandeskapets avsikt att fortsätta prioritera denna viktiga fråga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att EU måste agera samstämmigt och beslutsamt i sina ansträngningar för att stärka förbindelserna med Ryssland. Parlamentet välkomnar det tyska ordförandeskapets avsikt att fortsätta prioritera denna viktiga fråga.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och Ryska federationens regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och Ryska federationens regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 327, 28.11.1997, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0448.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2006)0110.

(4)  EUT C 117E, 18.5.2006, s. 235.

P6_TA(2006)0567

Genomförande av direktiv 85/611/EEG (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper)

Europaparlamentets resolution om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förtydligandet av vissa definitioner

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (nedan kallat ”det tredje fondföretagsdirektivet”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (nedan kallat ”det tredje fondföretagsdirektivet”) (1),

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens direktiv av den 13 september 2006 om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förtydligandet av vissa definitioner (arbetsdokument ESC/43/2006) (nedan kallat ”utkastet till genomförandedirektiv”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens direktiv av den 13 september 2006 om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förtydligandet av vissa definitioner (arbetsdokument ESC/43/2006) (nedan kallat ”utkastet till genomförandedirektiv”),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) till kommissionen vad gäller förtydligandet av vissa definitioner avseende företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) från januari (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) till kommissionen vad gäller förtydligandet av vissa definitioner avseende företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) från januari (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska kommissionens ordförande, Romano Prodi, till Europaparlamentet den 5 februari 2002 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska kommissionens ordförande, Romano Prodi, till Europaparlamentet den 5 februari 2002 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen för finansiella tjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen för finansiella tjänster (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 27 april 2006 om kapitalförvaltning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 27 april 2006 om kapitalförvaltning (6),

| — | med beaktande av artikel 81 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Hittills har medlemsstaternas tillsynsmyndigheter tolkat fondföretagens valbara investeringar på olika sätt, och därför har i praktiken olika produkter erbjudits som fondföretag. |
| --- | --- |

A.

Hittills har medlemsstaternas tillsynsmyndigheter tolkat fondföretagens valbara investeringar på olika sätt, och därför har i praktiken olika produkter erbjudits som fondföretag.

| B. | För att den eftersträvade inre marknaden skall fullbordas måste vissa definitioner av valbara investeringar förtydligas på ett enhetligt sätt, som gäller för hela Europa. |
| --- | --- |

B.

För att den eftersträvade inre marknaden skall fullbordas måste vissa definitioner av valbara investeringar förtydligas på ett enhetligt sätt, som gäller för hela Europa.

| 1. | Europaparlamentet anser att en förordning och inte ett direktiv vore den bästa lösningen för att säkerställa ett enhetligt, konsekvent och snabbt genomförande av de nya definitionerna i den nationella lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att närmare ange orsakerna till att ett direktiv skulle vara att föredra, och att undersöka huruvida kommissionens utkast till direktiv kan omvandlas till ett förslag till förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att en förordning och inte ett direktiv vore den bästa lösningen för att säkerställa ett enhetligt, konsekvent och snabbt genomförande av de nya definitionerna i den nationella lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att närmare ange orsakerna till att ett direktiv skulle vara att föredra, och att undersöka huruvida kommissionens utkast till direktiv kan omvandlas till ett förslag till förordning.

| 2. | Europaparlamentet understryker att CESR har lämnat ett värdefullt bidrag till de nya definitionerna av fondföretagens valbara investeringar och i egenskap av s.k. nivå-3-kommitté därför bör involveras ytterligare för att framför allt säkerställa att de definitioner som förtydligas i genomförandeåtgärderna är konsekventa med dagligt bruk. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang sin förhoppning om att CESR inom överskådlig tid skall komma med ett yttrande om huruvida hedgefondindex hör till de valbara investeringarna. Parlamentet noterar att hedgefondindex måste uppfylla de grundläggande villkor som enligt det tredje fondföretagsdirektivet krävs för att de skall kunna väljas, t.ex. tillräcklig spridning, förmågan att kunna tjäna som lämplig referens samt lämpligt offentliggörande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att CESR har lämnat ett värdefullt bidrag till de nya definitionerna av fondföretagens valbara investeringar och i egenskap av s.k. nivå-3-kommitté därför bör involveras ytterligare för att framför allt säkerställa att de definitioner som förtydligas i genomförandeåtgärderna är konsekventa med dagligt bruk. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang sin förhoppning om att CESR inom överskådlig tid skall komma med ett yttrande om huruvida hedgefondindex hör till de valbara investeringarna. Parlamentet noterar att hedgefondindex måste uppfylla de grundläggande villkor som enligt det tredje fondföretagsdirektivet krävs för att de skall kunna väljas, t.ex. tillräcklig spridning, förmågan att kunna tjäna som lämplig referens samt lämpligt offentliggörande.

Överlåtbara värdepapper

| 3. | Europaparlamentet betonar hur viktiga antaganden om likviditet i samband med överlåtbara värdepapper, enligt vad som nämns i artikel 2.1 i utkastet till genomförandedirektiv, är för en väl fungerande värdepappersförvaltning, och uppmanar kommissionen att se till att denna princip tas med på lämplig nivå. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar hur viktiga antaganden om likviditet i samband med överlåtbara värdepapper, enligt vad som nämns i artikel 2.1 i utkastet till genomförandedirektiv, är för en väl fungerande värdepappersförvaltning, och uppmanar kommissionen att se till att denna princip tas med på lämplig nivå.

Penningmarknadsinstrument

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att avräkningsperioden för de penningmarknadsinstrument som normalt omsätts på penningmarknaden utökas från ett år till en exakt maxperiod på 397 dagar, varvid penningmarknadsinstrumenten antingen skall ha en löptid vid emissionstillfället på högst 397 dagar alternativt en återstående löptid på upp till 397 dagar eller genomgå regelbundna avkastningsjusteringar i linje med penningmarknadsförhållandena minst en gång per 397 dagar. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att denna ändring innebär att hänsyn tas till direktiv 2004/39/EG (7) samt att jämförbarhet uppnås med den amerikanska värdepapperstillsynsmyndigheten SEC:s bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att avräkningsperioden för de penningmarknadsinstrument som normalt omsätts på penningmarknaden utökas från ett år till en exakt maxperiod på 397 dagar, varvid penningmarknadsinstrumenten antingen skall ha en löptid vid emissionstillfället på högst 397 dagar alternativt en återstående löptid på upp till 397 dagar eller genomgå regelbundna avkastningsjusteringar i linje med penningmarknadsförhållandena minst en gång per 397 dagar. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att denna ändring innebär att hänsyn tas till direktiv 2004/39/EG (7) samt att jämförbarhet uppnås med den amerikanska värdepapperstillsynsmyndigheten SEC:s bestämmelser.

Finansiella index

| 5. | Europaparlamentet noterar att det tredje fondföretagsdirektivet inte innehåller någon regel avseende om de finansiella indexen skall baseras på valbara investeringar eller också inkludera ej valbara investeringar. Parlamentet noterar även att båda kategorierna definieras som valbara investeringar i artikel 9 i utkastet till genomförandedirektivet om samtliga diversifieringskriterier som fastställs i artikel 22a.1 i det tredje fondföretagsdirektivet är uppfyllda. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att det tredje fondföretagsdirektivet inte innehåller någon regel avseende om de finansiella indexen skall baseras på valbara investeringar eller också inkludera ej valbara investeringar. Parlamentet noterar även att båda kategorierna definieras som valbara investeringar i artikel 9 i utkastet till genomförandedirektivet om samtliga diversifieringskriterier som fastställs i artikel 22a.1 i det tredje fondföretagsdirektivet är uppfyllda.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att artikel 9 i utkastet till genomförandedirektiv skall göra det möjligt för medlemsstaterna att höja investeringsgränsen för reglerade marknader, där vissa penningmarknadsinstrument och överlåtbara värdepapper dominerar starkt (från 20 till 35 procent). Parlamentet anser att detta innebär att artikel 9 i utkastet till genomförandedirektiv inte enbart bör hänvisa till artikel 22a.1 utan även till artikel 22a.2 i det tredje fondföretagsdirektivet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att artikel 9 i utkastet till genomförandedirektiv skall göra det möjligt för medlemsstaterna att höja investeringsgränsen för reglerade marknader, där vissa penningmarknadsinstrument och överlåtbara värdepapper dominerar starkt (från 20 till 35 procent). Parlamentet anser att detta innebär att artikel 9 i utkastet till genomförandedirektiv inte enbart bör hänvisa till artikel 22a.1 utan även till artikel 22a.2 i det tredje fondföretagsdirektivet.

| 7. | Europaparlamentet uppfattar det så att enligt artikel 9.1 a iii i utkastet till genomförandedirektiv skall investeringar i index som är sammansatta av värdepapper som inte är nämnda i artikel 19.1 i det tredje fondföretagsdirektivet vara tillåtna. I detta sammanhang vill parlamentet dock påpeka att artikel 9.1 a iii i utkastet till genomförandedirektiv inte behandlar vissa av dessa index på ett adekvat sätt, då artikel 22 a.1 i det tredje fondföretagsdirektivet, till vilken den förstnämnda artikeln hänvisar, fastställer begränsningar endast för emittenter av aktier eller skuldebrev och inte omfattar index där spridningen är oberoende av typen av emittent, t.ex. råvaruindex där spridningen beror på typ av råvara. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvidga räckvidden för artikel 9.1 a iii i utkastet till genomförandedirektiv så att varje index som på ett adekvat sätt motsvarar fondföretagens riskhanteringssystem skall anses ha tillräcklig spridning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppfattar det så att enligt artikel 9.1 a iii i utkastet till genomförandedirektiv skall investeringar i index som är sammansatta av värdepapper som inte är nämnda i artikel 19.1 i det tredje fondföretagsdirektivet vara tillåtna. I detta sammanhang vill parlamentet dock påpeka att artikel 9.1 a iii i utkastet till genomförandedirektiv inte behandlar vissa av dessa index på ett adekvat sätt, då artikel 22 a.1 i det tredje fondföretagsdirektivet, till vilken den förstnämnda artikeln hänvisar, fastställer begränsningar endast för emittenter av aktier eller skuldebrev och inte omfattar index där spridningen är oberoende av typen av emittent, t.ex. råvaruindex där spridningen beror på typ av råvara. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvidga räckvidden för artikel 9.1 a iii i utkastet till genomförandedirektiv så att varje index som på ett adekvat sätt motsvarar fondföretagens riskhanteringssystem skall anses ha tillräcklig spridning.

Tillgångsbaserade penningmarknadspapper

| 8. | Europaparlamentet anser att inte enbart tillgångsbaserade penningmarknadspapper i två steg (asset backed commercial papers) skall tillåtas som valbara investeringar, och uppmanar därför kommissionen att även tillåta andra tillgångsbaserade penningmarknadspapper som fondföretagsinvesteringar, med beaktande av artikel 19.1 h fjärde strecksatsen i det tredje fondföretagsdirektivet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att inte enbart tillgångsbaserade penningmarknadspapper i två steg (asset backed commercial papers) skall tillåtas som valbara investeringar, och uppmanar därför kommissionen att även tillåta andra tillgångsbaserade penningmarknadspapper som fondföretagsinvesteringar, med beaktande av artikel 19.1 h fjärde strecksatsen i det tredje fondföretagsdirektivet.

*

- *

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och CESR. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och CESR.

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1985, s. 3.

(2)  2006CESR/06-005.

(3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(4)  SPEECH/02/44.

(5)  EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 115

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0181.

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

P6_TA(2006)0568

Strategi för utvidgningsprocessen och de största utmaningarna 2006-2007

Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2006/2252(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (KOM(2006)0649), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (KOM(2006)0649),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (1),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Köpenhamn den 21-22 juni 1993, i Madrid den 15-16 december 1995, i Luxemburg den 12-13 december 1997, i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och i Bryssel den 16-17 december 2004, den 16-17 juni 2005 och den 15-16 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Köpenhamn den 21-22 juni 1993, i Madrid den 15-16 december 1995, i Luxemburg den 12-13 december 1997, i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och i Bryssel den 16-17 december 2004, den 16-17 juni 2005 och den 15-16 juni 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2006 om strategidokumentet inför utvidgningen (2005) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2006 om strategidokumentet inför utvidgningen (2005) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0436/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0436/2006), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är ett politiskt projekt som grundar sig på gemensamma värden och mål. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är ett politiskt projekt som grundar sig på gemensamma värden och mål.

| B. | EU har utvecklats till en politisk union av demokratiska stater och har som sådan åtagit sig att upprätthålla demokratiska normer och utveckla en levande demokratisk kultur. |
| --- | --- |

B.

EU har utvecklats till en politisk union av demokratiska stater och har som sådan åtagit sig att upprätthålla demokratiska normer och utveckla en levande demokratisk kultur.

| C. | Utsikten om EU-medlemskap har tvivelsutan sporrat till nya tag i arbetet med att främja reformer, förankra demokratin, förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna och bidra till att öka stabiliteten i grannländerna. |
| --- | --- |

C.

Utsikten om EU-medlemskap har tvivelsutan sporrat till nya tag i arbetet med att främja reformer, förankra demokratin, förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna och bidra till att öka stabiliteten i grannländerna.

| D. | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 sitt åtagande att fullt ut genomföra Thessalonikiagendan, och bekräftade vid sitt möte Bryssel den 15-16 juni 2006 sin avsikt att respektera de åtaganden som ingåtts med länderna i sydöstra Europa (Turkiet och Kroatien såsom länder med vilka förhandlingar har inletts, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/FYROM såsom kandidatland samt övriga länder i västra Balkan såsom möjliga kandidatländer) i fråga om utvidgningen, samtidigt som det underströk behovet att se till att unionen fungerar politiskt, ekonomiskt och institutionellt medan utvidgningen pågår. |
| --- | --- |

D.

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 sitt åtagande att fullt ut genomföra Thessalonikiagendan, och bekräftade vid sitt möte Bryssel den 15-16 juni 2006 sin avsikt att respektera de åtaganden som ingåtts med länderna i sydöstra Europa (Turkiet och Kroatien såsom länder med vilka förhandlingar har inletts, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/FYROM såsom kandidatland samt övriga länder i västra Balkan såsom möjliga kandidatländer) i fråga om utvidgningen, samtidigt som det underströk behovet att se till att unionen fungerar politiskt, ekonomiskt och institutionellt medan utvidgningen pågår.

| E. | EU måste utgå från sitt oryggliga engagemang för demokratin och från sin insikt om att demokrati endast kan fungera om demos – Europas medborgare – erkänner och stöder sin egen utvidgning genom anslutning av nya medlemsstater och deras medborgare. |
| --- | --- |

E.

EU måste utgå från sitt oryggliga engagemang för demokratin och från sin insikt om att demokrati endast kan fungera om demos – Europas medborgare – erkänner och stöder sin egen utvidgning genom anslutning av nya medlemsstater och deras medborgare.

| F. | Europaparlamentet kan tillsammans med de nationella parlamenten, och med stöd av regionala och lokala myndigheter och av organ i det civila samhället, bidra till att förbättra insynen och ansvarsskyldigheten under utvidgningsprocessen och därigenom förbättra allmänhetens samförstånd i utvidgningsfrågan. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet kan tillsammans med de nationella parlamenten, och med stöd av regionala och lokala myndigheter och av organ i det civila samhället, bidra till att förbättra insynen och ansvarsskyldigheten under utvidgningsprocessen och därigenom förbättra allmänhetens samförstånd i utvidgningsfrågan.

| G. | Utvidgningen bör, i enlighet med vad som fastställs i fördraget, bidra till den europeiska integrationsprocessen och till att man uppnår en allt fastare sammanslutning mellan Europas folk. Samtidigt får utvidgningen inte underminera projektets politiska karaktär. Utvidgningen bör främja fred, säkerhet, stabilitet, demokrati och välgång i Europa. |
| --- | --- |

G.

Utvidgningen bör, i enlighet med vad som fastställs i fördraget, bidra till den europeiska integrationsprocessen och till att man uppnår en allt fastare sammanslutning mellan Europas folk. Samtidigt får utvidgningen inte underminera projektets politiska karaktär. Utvidgningen bör främja fred, säkerhet, stabilitet, demokrati och välgång i Europa.

| H. | Av den anledningen måste unionens integrationsförmåga beaktas i samband med att man diskuterar unionens framtid. |
| --- | --- |

H.

Av den anledningen måste unionens integrationsförmåga beaktas i samband med att man diskuterar unionens framtid.

| I. | Europeiska rådet anger i förklaringen från sitt möte i Köpenhamn 21-22 juni 1993 att EU:s förmåga att ta in nya medlemsstater utan att förlora drivkraften i den europeiska integrationen utgör en viktig faktor. |
| --- | --- |

I.

Europeiska rådet anger i förklaringen från sitt möte i Köpenhamn 21-22 juni 1993 att EU:s förmåga att ta in nya medlemsstater utan att förlora drivkraften i den europeiska integrationen utgör en viktig faktor.

| J. | Medlemsstaterna och EU-institutionerna bör utan att tveka ta itu med de institutionella, ekonomiska och politiska faktorer som utgör grunden för unionens förmåga att integrera nya medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna och EU-institutionerna bör utan att tveka ta itu med de institutionella, ekonomiska och politiska faktorer som utgör grunden för unionens förmåga att integrera nya medlemsstater.

| K. | För detta krävs en noggrann analys av de eventuella konsekvenser som ett större antal medlemsstater kan få för unionens sammanhållningspolitik och ekonomi. |
| --- | --- |

K.

För detta krävs en noggrann analys av de eventuella konsekvenser som ett större antal medlemsstater kan få för unionens sammanhållningspolitik och ekonomi.

| L. | Integrationsförmågan är ett begrepp som utvecklas och måste utvärderas regelbundet mot bakgrund av förändradeomständigheter. |
| --- | --- |

L.

Integrationsförmågan är ett begrepp som utvecklas och måste utvärderas regelbundet mot bakgrund av förändradeomständigheter.

| M. | Integrationsförmågan grundar sig på objektiva kriterier och avser konkreta problem, och därför bör det klargöras att integrationsförmågan inte är samma sak som allmänhetens uppfattning om konsekvenserna av ytterligare utvidgningar. |
| --- | --- |

M.

Integrationsförmågan grundar sig på objektiva kriterier och avser konkreta problem, och därför bör det klargöras att integrationsförmågan inte är samma sak som allmänhetens uppfattning om konsekvenserna av ytterligare utvidgningar.

| N. | ”Integrationsförmåga” är inte ett nytt kriterium för kandidatländerna att uppfylla utan en förutsättning för att EU:s utvidgning och fördjupningen av den europeiska integrationsprocessen skall vara framgångsrik. Ansvaret för att öka ”integrationsförmågan” ligger hos EU och inte hos kandidatländerna. |
| --- | --- |

N.

”Integrationsförmåga” är inte ett nytt kriterium för kandidatländerna att uppfylla utan en förutsättning för att EU:s utvidgning och fördjupningen av den europeiska integrationsprocessen skall vara framgångsrik. Ansvaret för att öka ”integrationsförmågan” ligger hos EU och inte hos kandidatländerna.

| O. | De anslutande länderna och kandidatländerna måste uppfylla kriteriernaför anslutning som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn (Köpenhamnskriterierna) liksom alla övriga skyldigheter som följer av fördragen och bilaterala avtal. |
| --- | --- |

O.

De anslutande länderna och kandidatländerna måste uppfylla kriteriernaför anslutning som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn (Köpenhamnskriterierna) liksom alla övriga skyldigheter som följer av fördragen och bilaterala avtal.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att tidigare utvidgningar har varit framgångsrika, att de har stärkt EU genom att främja dess ekonomiska utveckling, framhäva dess roll i världen och påskynda utvecklingen av ny EU-politik, och att de har främjat demokrati, fred och välstånd i Europa. Parlamentet understryker att utvidgning är allmänt sett ett av EU:s mest effektiva instrument för att främja såväl sin utrikespolitik som sin politik för att förebygga konflikter. Parlamentet erinrar om att detta bottnar i ett utbrett stöd för tidigare utvidgningar vilka har setts som ett led i fullbordandet av den europeiska integrationens ursprungliga syfte att återförena den europeiska kontinenten efter dess politiska splittring under det tjugonde århundradet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att tidigare utvidgningar har varit framgångsrika, att de har stärkt EU genom att främja dess ekonomiska utveckling, framhäva dess roll i världen och påskynda utvecklingen av ny EU-politik, och att de har främjat demokrati, fred och välstånd i Europa. Parlamentet understryker att utvidgning är allmänt sett ett av EU:s mest effektiva instrument för att främja såväl sin utrikespolitik som sin politik för att förebygga konflikter. Parlamentet erinrar om att detta bottnar i ett utbrett stöd för tidigare utvidgningar vilka har setts som ett led i fullbordandet av den europeiska integrationens ursprungliga syfte att återförena den europeiska kontinenten efter dess politiska splittring under det tjugonde århundradet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det trots allt finns lärdomar att dra av denna tidigare erfarenhet. Detta gäller i första hand nödvändigheten att bedöma varje land utifrån dess egna meriter och att i anslutningsförhandlingarna följa en tidsplan som är betingad av ett effektivt iakttagande av Köpenhamnskriterierna, samt behovet av att undvika att fastställa ett för tidigt datum för slutgiltig anslutning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det trots allt finns lärdomar att dra av denna tidigare erfarenhet. Detta gäller i första hand nödvändigheten att bedöma varje land utifrån dess egna meriter och att i anslutningsförhandlingarna följa en tidsplan som är betingad av ett effektivt iakttagande av Köpenhamnskriterierna, samt behovet av att undvika att fastställa ett för tidigt datum för slutgiltig anslutning.

| 3. | Europaparlamentet anser att dessa lärdomar bör utnyttjas för att förbättra kvaliteten och graden av insyn in utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att dessa lärdomar bör utnyttjas för att förbättra kvaliteten och graden av insyn in utvidgningsprocessen.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU bör infria sina åtaganden gentemot de länder som redan nu har förutsättningar att bli medlemmar, under förutsättning att dessa uppfyller såväl Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap som de skyldigheter som följer av dessa. Parlamentet understryker att respekten för dessa skyldigheter är en stark sporre för dessa länder att fullfölja sina reformer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU bör infria sina åtaganden gentemot de länder som redan nu har förutsättningar att bli medlemmar, under förutsättning att dessa uppfyller såväl Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap som de skyldigheter som följer av dessa. Parlamentet understryker att respekten för dessa skyldigheter är en stark sporre för dessa länder att fullfölja sina reformer.

| 5. | Europaparlamentet håller med om att konsolidering, anslutningsvillkor och kommunikation är de vägledande principerna för EU:s utvidgningsstrategi. Parlamentet anser att varje nytt åtagande att utvidga unionen ytterligare kräver att frågan om EU:s integrationsförmåga, i såväl institutionell som ekonomisk och politisk bemärkelse, utsätts för en ännu mer ingående granskning än någonsin förr. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet håller med om att konsolidering, anslutningsvillkor och kommunikation är de vägledande principerna för EU:s utvidgningsstrategi. Parlamentet anser att varje nytt åtagande att utvidga unionen ytterligare kräver att frågan om EU:s integrationsförmåga, i såväl institutionell som ekonomisk och politisk bemärkelse, utsätts för en ännu mer ingående granskning än någonsin förr.

| 6. | Europaparlamentet beklagar därför att kommissionen inte har gjort en tillräckligt ingående analys av de frågor som behöver lösas innan unionen kan genomföra ytterligare utvidgningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar därför att kommissionen inte har gjort en tillräckligt ingående analys av de frågor som behöver lösas innan unionen kan genomföra ytterligare utvidgningar.

| 7. | Europaparlamentet anser att avsnittet med titeln ”Särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar” i bilaga i meddelandet ger ett otillfredsställande svar på parlamentets begäran i punkt 5 i sin ovannämnda resolution av den 16 mars 2006 om en ”rapport om de principer som denna definition baseras på”. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att avsnittet med titeln ”Särskild rapport om EU:s förmåga att integrera nya medlemmar” i bilaga i meddelandet ger ett otillfredsställande svar på parlamentets begäran i punkt 5 i sin ovannämnda resolution av den 16 mars 2006 om en ”rapport om de principer som denna definition baseras på”.

| 8. | Europaparlamentet anser att unionens integrationsförmåga i princip har tre grundpelare, nämligen institutionerna själva och deras legitimitet och förmåga att agera och fatta demokratiska och verkningsfulla beslut under nya förutsättningar, unionens ekonomiska resurser och de bidrag som dessa ger till den ekonomiska och sociala sammanhållningen, samt den utvidgade unionens förmåga att arbeta för sina politiska mål. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att unionens integrationsförmåga i princip har tre grundpelare, nämligen institutionerna själva och deras legitimitet och förmåga att agera och fatta demokratiska och verkningsfulla beslut under nya förutsättningar, unionens ekonomiska resurser och de bidrag som dessa ger till den ekonomiska och sociala sammanhållningen, samt den utvidgade unionens förmåga att arbeta för sina politiska mål.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att ansvaret för att förbättra integrationskapaciteten ligger hos EU själv och inte hos kandidatländerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att ansvaret för att förbättra integrationskapaciteten ligger hos EU själv och inte hos kandidatländerna.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU kan endast förvänta sig att medborgarna förhåller sig positivt till utvidgningen om de ser ett Europa som presterar vad det lovat. Parlamentet understryker därför att unionens integrationsförmåga inte kan betraktas fristånde från dess förmåga att agera. Parlamentet anser att utvidgningen bör ingå i agendan för EU-medborgarna och bör kommuniceras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU kan endast förvänta sig att medborgarna förhåller sig positivt till utvidgningen om de ser ett Europa som presterar vad det lovat. Parlamentet understryker därför att unionens integrationsförmåga inte kan betraktas fristånde från dess förmåga att agera. Parlamentet anser att utvidgningen bör ingå i agendan för EU-medborgarna och bör kommuniceras i enlighet därmed.

| 11. | Europaparlamentet anser att en välfungerande union är beroende av att samtliga medlemmar utan förbehåll följer de allmänna värderingar som ligger till grund för EU som politiskt projekt, nämligen följande: människans omistliga och okränkbara rättigheter, frihet, demokrati, lika rättigheter och rättsstatsprincipen, som tillsammans utgör den Europeiska identiteten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en välfungerande union är beroende av att samtliga medlemmar utan förbehåll följer de allmänna värderingar som ligger till grund för EU som politiskt projekt, nämligen följande: människans omistliga och okränkbara rättigheter, frihet, demokrati, lika rättigheter och rättsstatsprincipen, som tillsammans utgör den Europeiska identiteten.

| 12. | Europaparlamentet anser att en oförmåga att se till att EU:s integrationsförmåga står i proportion till dess utvidgningsplan skulle försvaga unionen internt och externt och minska fördelarna för samtliga medlemmar av ett växande medlemstal, och att detta inte kan kompenseras genom att göra unionen större. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att en oförmåga att se till att EU:s integrationsförmåga står i proportion till dess utvidgningsplan skulle försvaga unionen internt och externt och minska fördelarna för samtliga medlemmar av ett växande medlemstal, och att detta inte kan kompenseras genom att göra unionen större.

| 13. | Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att den hanterar de institutionella frågorna på ett så ytligt sätt, och hänvisar i detta sammanhang till sin resolution av den 13 december 2006 om de institutionella aspekterna av EU:s kapacitet att integrera nya medlemmar (4). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att den hanterar de institutionella frågorna på ett så ytligt sätt, och hänvisar i detta sammanhang till sin resolution av den 13 december 2006 om de institutionella aspekterna av EU:s kapacitet att integrera nya medlemmar (4).

| 14. | Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 19 januari 2006 och upprepar sin ståndpunkt att efter Bulgariens och Rumäniens anslutning kommer Nicefördraget inte längre att utgöra tillräckligt underlag för att utvidga unionen ytterligare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 19 januari 2006 och upprepar sin ståndpunkt att efter Bulgariens och Rumäniens anslutning kommer Nicefördraget inte längre att utgöra tillräckligt underlag för att utvidga unionen ytterligare.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar därför med kraft stats- och regeringscheferna att avsluta konstitutionsprocessen vid slutet av 2008, i överensstämmelse med vad som uttalades vid Europeiska rådets möte i juni 2006, för att EU skall kunna fungera på ett effektivare, öppnare och mer demokratiskt sätt, vilket är en förutättning för vidare utvidgning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar därför med kraft stats- och regeringscheferna att avsluta konstitutionsprocessen vid slutet av 2008, i överensstämmelse med vad som uttalades vid Europeiska rådets möte i juni 2006, för att EU skall kunna fungera på ett effektivare, öppnare och mer demokratiskt sätt, vilket är en förutättning för vidare utvidgning.

| 16. | Europaparlamentet påminner stats- och regeringscheferna om deras skyldighet att fullborda detta arbete före nästa Europaval för att undvika att de pågående förhandlingarna försenas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner stats- och regeringscheferna om deras skyldighet att fullborda detta arbete före nästa Europaval för att undvika att de pågående förhandlingarna försenas.

| 17. | Europaparlamentet betonar att institutionerna måste reformeras oberoende av fortsatta utvidgningar skall genomföras, och översynen bör göras noggrannt och snabbt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att institutionerna måste reformeras oberoende av fortsatta utvidgningar skall genomföras, och översynen bör göras noggrannt och snabbt.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar att anslutningsförhandlingarna kommer att fullföljas i takt med de resultat och framsteg som varje enskild förhandlingspartner kan uppvisa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet bekräftar att anslutningsförhandlingarna kommer att fullföljas i takt med de resultat och framsteg som varje enskild förhandlingspartner kan uppvisa.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att förbättra anslutningsprocessen genom att ange riktmärken i form av normer som måste uppfyllas efter hand, genom att skapa större insyn och öppenhet och genom att kontinuerligt under processens alla faser utföra konsekvenstbedömningar i viktiga politikområden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att förbättra anslutningsprocessen genom att ange riktmärken i form av normer som måste uppfyllas efter hand, genom att skapa större insyn och öppenhet och genom att kontinuerligt under processens alla faser utföra konsekvenstbedömningar i viktiga politikområden.

| 20. | Europaparlamentet anser att man vid den planerade översynen av unionens budget under 2008/2009 måste beakta den framtida integreringen av nuvarande kandidat- och förkandidatländerna . |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man vid den planerade översynen av unionens budget under 2008/2009 måste beakta den framtida integreringen av nuvarande kandidat- och förkandidatländerna .

| 21. | Europaparlamentet påpekar att kommissionens meddelande inte tar itu med de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare utvidgningar på ett grundligt sätt, och uppmanar kommissionen att lägga fram tydliga och trovärdiga uppskattningar av de budgetmässiga konskekvenserna innan ytterligare anslutingar tar vid. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att kommissionens meddelande inte tar itu med de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare utvidgningar på ett grundligt sätt, och uppmanar kommissionen att lägga fram tydliga och trovärdiga uppskattningar av de budgetmässiga konskekvenserna innan ytterligare anslutingar tar vid.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att denna debatt omfattar svåra frågor som kan få konsekvenser för unionens gemensamma politik, inklusive dess sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att denna debatt omfattar svåra frågor som kan få konsekvenser för unionens gemensamma politik, inklusive dess sammanhållningspolitik.

| 23. | Då stats- och regeringscheferna avstod från att ta hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare utvidgningar i finansieringsramen för 2007-2013 gav de indirekt uttryck för att detta är en mycket komplicerad fråga, men Europaparlamentet anser att den måste lösas så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar rådet (allmänna frågor) och Ekofinrådet att föra en gemensam debatt om denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Då stats- och regeringscheferna avstod från att ta hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare utvidgningar i finansieringsramen för 2007-2013 gav de indirekt uttryck för att detta är en mycket komplicerad fråga, men Europaparlamentet anser att den måste lösas så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar rådet (allmänna frågor) och Ekofinrådet att föra en gemensam debatt om denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet betonar att uppfyllandet av de politiska kriterier som angavs vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn inbegripet frågan om rättsstatsprincipen, i högre grad än vad som hittills varit fallet bör prioriteras under anslutningsförhandlingarna, och att en direktkoppling mellan dessa kriterier och såväl starten för som den övergripande takten av förhandlingarna bör fastställas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att uppfyllandet av de politiska kriterier som angavs vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn inbegripet frågan om rättsstatsprincipen, i högre grad än vad som hittills varit fallet bör prioriteras under anslutningsförhandlingarna, och att en direktkoppling mellan dessa kriterier och såväl starten för som den övergripande takten av förhandlingarna bör fastställas.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att den aktuella förhandlingsramen utvidgas till att omfatta ett kapitel om rättsväsendet och grundläggande rättigheter samt politiska frågor. Detta kommer att göra det möjligt för EU:s institutioner att noga bevaka de framsteg som görs i dessa viktiga områden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att den aktuella förhandlingsramen utvidgas till att omfatta ett kapitel om rättsväsendet och grundläggande rättigheter samt politiska frågor. Detta kommer att göra det möjligt för EU:s institutioner att noga bevaka de framsteg som görs i dessa viktiga områden.

| 26. | Europaparlamentet anser att det i samband med tidigare utvidgningar inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet åt framsteg i förhandlingarnas tidigare skeden inom områden som berör rättvisa, korruption och grundläggande rättigheter. Parlamentet företar sig att spela en mycket aktivare roll när det gäller övervakningen av anslutningsprocessen, och särskilt av anslutningsprocessens politiska aspekter, och uppmanar rådet att göra detsamma och att utarbeta tydliga och vederbörligen motiverade rekommendationer för kandidatländerna i stället för att bara konstatera de tekniska framsteg som gjorts i förhandlingarna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det i samband med tidigare utvidgningar inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet åt framsteg i förhandlingarnas tidigare skeden inom områden som berör rättvisa, korruption och grundläggande rättigheter. Parlamentet företar sig att spela en mycket aktivare roll när det gäller övervakningen av anslutningsprocessen, och särskilt av anslutningsprocessens politiska aspekter, och uppmanar rådet att göra detsamma och att utarbeta tydliga och vederbörligen motiverade rekommendationer för kandidatländerna i stället för att bara konstatera de tekniska framsteg som gjorts i förhandlingarna.

| 27. | Europaparlamentet erinrar om de klara utsikter för EU-medlemskap som Europeiska rådet vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 öppnade för länderna i västra Balkan. Parlamentet håller helt fast vid sitt åtagande att främja dessa utsikter vilka måste kvarstå om stabilitet och fred skall få fäste i regionen. Parlamentet påminner dessa länder om att de kommer var och en att bedömas utifrån sina egna meriter, och att detta är vad som kommer att avgöra takten i deras integrering i EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erinrar om de klara utsikter för EU-medlemskap som Europeiska rådet vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 öppnade för länderna i västra Balkan. Parlamentet håller helt fast vid sitt åtagande att främja dessa utsikter vilka måste kvarstå om stabilitet och fred skall få fäste i regionen. Parlamentet påminner dessa länder om att de kommer var och en att bedömas utifrån sina egna meriter, och att detta är vad som kommer att avgöra takten i deras integrering i EU.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut av den 13 november 2006 om att godkänna förhandlingsmandat i fråga om viseringslättnader för och återtagandeavtal med länderna i västra Balkan, såsom ett första steg mot förbättrade personkontakter mellan dessa länder och EU. Parlamentet understryker dock att målet är att göra det möjligt att resa utan visum. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut av den 13 november 2006 om att godkänna förhandlingsmandat i fråga om viseringslättnader för och återtagandeavtal med länderna i västra Balkan, såsom ett första steg mot förbättrade personkontakter mellan dessa länder och EU. Parlamentet understryker dock att målet är att göra det möjligt att resa utan visum.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framsteg som kandidatlandet Kroatien gjort för att främja landets integration med EU, och uppmanar bägge sidor att fortsätta förhandlingarna i samma goda takt för att kunna föra dem till tidigt avslut. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framsteg som kandidatlandet Kroatien gjort för att främja landets integration med EU, och uppmanar bägge sidor att fortsätta förhandlingarna i samma goda takt för att kunna föra dem till tidigt avslut.

| 30. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens framstegsrapport om Turkiet för 2006, i vilken det konstateras att politiska reformer i Turkiet har fortsatt men att takten i dessa har mattats av, och som bekräftar de brister som kvarstår i reformprocessen, vilket redan konstaterades i parlamentets ovannämnda resolution av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen. Parlamentet vidhåller att detta gäller även Turkiets ratificering och genomförande utan förbehåll av det tilläggsprotokoll, undertecknat av Turkiet i juli 2005, som utvidgar associeringsavtalet mellan EU och Turkiet till att omfatta de tio nya medlemsstaterna, i överensstämmelse med EU:s förklaring av den 21 september 2005. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet har tagit del av kommissionens framstegsrapport om Turkiet för 2006, i vilken det konstateras att politiska reformer i Turkiet har fortsatt men att takten i dessa har mattats av, och som bekräftar de brister som kvarstår i reformprocessen, vilket redan konstaterades i parlamentets ovannämnda resolution av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen. Parlamentet vidhåller att detta gäller även Turkiets ratificering och genomförande utan förbehåll av det tilläggsprotokoll, undertecknat av Turkiet i juli 2005, som utvidgar associeringsavtalet mellan EU och Turkiet till att omfatta de tio nya medlemsstaterna, i överensstämmelse med EU:s förklaring av den 21 september 2005.

| 31. | Europaparlamentet betonar att Turkiets vägran att fullt ut respektera villkoren i tilläggsprotokollet allvarligt hotar framstegen i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet påpekar att rådets beslut att inte inleda förhandlingar om åtta viktiga kapitel vilka omfattar politikområden som hänger samman med Turkiets begränsningar avseende Republiken Cypern och att inte tillfälligt avsluta några kapitel är en oundviklig konsekvens av Turkiets ståndpunkt i denna fråga. Parlamentet uppmanar Turkiet att samarbeta på ett konstruktivt sätt för att se till att tilläggsprotokollet tillämpas utan förbehåll så snart som möjligt. Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang den inbjudan som kommissionen erhållit om att lämna årliga framstegsrapporter avseende de frågor som omfattas av EU-deklarationen av den 21 september 2005. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att Turkiets vägran att fullt ut respektera villkoren i tilläggsprotokollet allvarligt hotar framstegen i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet påpekar att rådets beslut att inte inleda förhandlingar om åtta viktiga kapitel vilka omfattar politikområden som hänger samman med Turkiets begränsningar avseende Republiken Cypern och att inte tillfälligt avsluta några kapitel är en oundviklig konsekvens av Turkiets ståndpunkt i denna fråga. Parlamentet uppmanar Turkiet att samarbeta på ett konstruktivt sätt för att se till att tilläggsprotokollet tillämpas utan förbehåll så snart som möjligt. Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang den inbjudan som kommissionen erhållit om att lämna årliga framstegsrapporter avseende de frågor som omfattas av EU-deklarationen av den 21 september 2005.

| 32. | Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att det finska ordförandeskapets strävan att finna en lösning på det rådande dödläget när det gäller det fullständiga genomförandet av tilläggsprotokollet å ena sidan, och en ytterligare minskning av isoleringen av turk-cyprioter som bor på öns norra del å andra sidan, inte var lyckosam. Parlamentet uppmanar det tyska ordförandeskapet att envetet göra fortsatta ansträngningar i dessa sammanhang. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att det finska ordförandeskapets strävan att finna en lösning på det rådande dödläget när det gäller det fullständiga genomförandet av tilläggsprotokollet å ena sidan, och en ytterligare minskning av isoleringen av turk-cyprioter som bor på öns norra del å andra sidan, inte var lyckosam. Parlamentet uppmanar det tyska ordförandeskapet att envetet göra fortsatta ansträngningar i dessa sammanhang.

| 33. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen måste vara beredd att anta en tidtabell för att se till att de ovannämnda målen kan nås inom rimlig tid. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen måste vara beredd att anta en tidtabell för att se till att de ovannämnda målen kan nås inom rimlig tid.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att endast påta sig nya åtaganden på grundval av en grundlig utvärdering av de institutionella, ekonomiska, politiska och socioekonomiska konsekvenserna av dessa åtaganden. Kommissionen uppmanas därför att göra en uttömmande konsekvensbedömning varje gång som en ny medlemsansökan skall behandlas liksom när den lägger fram sina rekommendationer om att inleda och avsluta förhandlingar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att endast påta sig nya åtaganden på grundval av en grundlig utvärdering av de institutionella, ekonomiska, politiska och socioekonomiska konsekvenserna av dessa åtaganden. Kommissionen uppmanas därför att göra en uttömmande konsekvensbedömning varje gång som en ny medlemsansökan skall behandlas liksom när den lägger fram sina rekommendationer om att inleda och avsluta förhandlingar.

| 35. | Europaparlamentet erinrar om att då rådet, under pågående anslutningsförhandlingar, enhälligt och på förslag av kommissionen beslutar om normerna för öppnande och avslutande av enskilda kapitel, bör medlemsstaterna agera opartiskt gentemot samtliga anslutningsländer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet erinrar om att då rådet, under pågående anslutningsförhandlingar, enhälligt och på förslag av kommissionen beslutar om normerna för öppnande och avslutande av enskilda kapitel, bör medlemsstaterna agera opartiskt gentemot samtliga anslutningsländer.

| 36. | Europaparlamentet anser att dess rätt till samtycke skall gälla inte bara då förhandlingsprocessen avslutas utan även innan förhandlingar om medlemskap inleds. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att dess rätt till samtycke skall gälla inte bara då förhandlingsprocessen avslutas utan även innan förhandlingar om medlemskap inleds.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att allteftersom EU fortsätter att genomföra – och inleda – utvidgningsförhandlingar med länderna i Balkan kommer åtgärder för att bekämpa utspridande korruption och organiserad brottslighet på regional nivå att spela en allt viktigare roll som etappmål på vägen mot medlemskap. Parlamentet rekommenderar därför å det starkaste att man förstärker och riktar om de nuvarande finansieringsinstrumenten för utvidgning således att de i första hand inriktas på insatser för att bekämpa korruption och organsierad brottslighet, med särskild tyngdpunkt på åtgärder för att reformera rättsväsendet, stärka den offentliga förvaltningens förmågor och förbättra samarbetet över gränserna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att allteftersom EU fortsätter att genomföra – och inleda – utvidgningsförhandlingar med länderna i Balkan kommer åtgärder för att bekämpa utspridande korruption och organiserad brottslighet på regional nivå att spela en allt viktigare roll som etappmål på vägen mot medlemskap. Parlamentet rekommenderar därför å det starkaste att man förstärker och riktar om de nuvarande finansieringsinstrumenten för utvidgning således att de i första hand inriktas på insatser för att bekämpa korruption och organsierad brottslighet, med särskild tyngdpunkt på åtgärder för att reformera rättsväsendet, stärka den offentliga förvaltningens förmågor och förbättra samarbetet över gränserna.

| 38. | Europaparlamentet påminner medlemsstaternas regeringar och parlament om att det är deras ansvar att vederbörligen informera allmänheten om de fördelar som tidigare utvidgningar inneburit och om vad som står på spel i samband med ytterligare utvidgningar, och att de bör förklara för allmänheten de beslut som de enhetligt fattar under anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner medlemsstaternas regeringar och parlament om att det är deras ansvar att vederbörligen informera allmänheten om de fördelar som tidigare utvidgningar inneburit och om vad som står på spel i samband med ytterligare utvidgningar, och att de bör förklara för allmänheten de beslut som de enhetligt fattar under anslutningsprocessen.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna, Europaparlamentet och de nationella parlamentet för att förmedla utvidgningsplanen till allmänheten på ett mer effektivt sätt och därmed förbättra insynen i och öppenheten om anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna, Europaparlamentet och de nationella parlamentet för att förmedla utvidgningsplanen till allmänheten på ett mer effektivt sätt och därmed förbättra insynen i och öppenheten om anslutningsprocessen.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekomendation om att granskningsrapporter, riktmärken för att öppna förhandlingskapitel och EU:s avslutande gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekomendation om att granskningsrapporter, riktmärken för att öppna förhandlingskapitel och EU:s avslutande gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge en mer ingående definition av ”förstärkt grannskapspolitik” och i detalj ange vad ett sådant samarbete skulle innebära. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge en mer ingående definition av ”förstärkt grannskapspolitik” och i detalj ange vad ett sådant samarbete skulle innebära.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen och rådet att lägga fram förslag om ett nära bilateral eller multilateralt EU-samarbete med samtliga europeiska länder som i dag inte har några planer på EU-medlemskap. Detta samarbete bör spegla ländernas specifika behov och intressen. Parlamentet betonar att det är upp till samtliga länder som har erkänd möjlighet att bli medlemmar i EU att besluta huruvida de vill ansluta sig eller inte till detta multilaterala samarbete under övergångsstadiet innan man går över till ett fullständigt medlemskap. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen och rådet att lägga fram förslag om ett nära bilateral eller multilateralt EU-samarbete med samtliga europeiska länder som i dag inte har några planer på EU-medlemskap. Detta samarbete bör spegla ländernas specifika behov och intressen. Parlamentet betonar att det är upp till samtliga länder som har erkänd möjlighet att bli medlemmar i EU att besluta huruvida de vill ansluta sig eller inte till detta multilaterala samarbete under övergångsstadiet innan man går över till ett fullständigt medlemskap.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att se över möjligheten att – som ett led i en förstärkt grannskapspolitik, och som komplement till andra strategier för förbindelser med tredjeland – upprätta en övergripande EU-politik för Svartahavsområdet i vidare mening, i syfte att utveckla starkare bilaterala eller multilaterala förbindelser av ekonomisk och politisk art mellan EU och alla länder inom detta område, särskilt i frågor som rör frihandel (i likhet med vad som gäller inom Centraleuropeiska frihandelsavtalet), investeringar, energiförsörjning och migrationspolitik. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att se över möjligheten att – som ett led i en förstärkt grannskapspolitik, och som komplement till andra strategier för förbindelser med tredjeland – upprätta en övergripande EU-politik för Svartahavsområdet i vidare mening, i syfte att utveckla starkare bilaterala eller multilaterala förbindelser av ekonomisk och politisk art mellan EU och alla länder inom detta område, särskilt i frågor som rör frihandel (i likhet med vad som gäller inom Centraleuropeiska frihandelsavtalet), investeringar, energiförsörjning och migrationspolitik.

| 44. | Europaparlamentet anser att ovannämnda möjligheter, vilka rymmer ett brett urval av olika tillvägagångssätt, skulle tillsamans kunna utgöra en konkret och lockande väg framåt som – utan att utesluta fullt medlemskap – erbjuder såväl en stabil och långsiktig grund för institutionaliserade förbindelser med EU som en nödvändig sporre för att främja de nationella reformer som behövs i de berörda länderna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att ovannämnda möjligheter, vilka rymmer ett brett urval av olika tillvägagångssätt, skulle tillsamans kunna utgöra en konkret och lockande väg framåt som – utan att utesluta fullt medlemskap – erbjuder såväl en stabil och långsiktig grund för institutionaliserade förbindelser med EU som en nödvändig sporre för att främja de nationella reformer som behövs i de berörda länderna.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att överväga att utarbeta ett gemenskapsstöd som grundar sig på mottagarländernas framsteg när det gäller att genomföra de reformer som krävs för att de skall kunna integreras i gemenskapen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att överväga att utarbeta ett gemenskapsstöd som grundar sig på mottagarländernas framsteg när det gäller att genomföra de reformer som krävs för att de skall kunna integreras i gemenskapen.

| 46. | Europaparlamentet understryker att medan Ryssland varken kandiderar till EU-medlemskap eller omfattas av EU:s grannskapspolitik spelar inte desto mindre EU:s förbindelser med detta sitt största grannland en avgörande roll i utformningen av dess strategi för eventuella framtida utvidgningar. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU måste fortsätta sina ansträngningar att utveckla ett unikt och mångfacetterat partnerskap med Ryssland som inbegriper samarbete på såväl handels- som energiområdet, men som i första hand är inriktat på frågor som rör de mänskliga rättigheterna och demokratin. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker att medan Ryssland varken kandiderar till EU-medlemskap eller omfattas av EU:s grannskapspolitik spelar inte desto mindre EU:s förbindelser med detta sitt största grannland en avgörande roll i utformningen av dess strategi för eventuella framtida utvidgningar. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU måste fortsätta sina ansträngningar att utveckla ett unikt och mångfacetterat partnerskap med Ryssland som inbegriper samarbete på såväl handels- som energiområdet, men som i första hand är inriktat på frågor som rör de mänskliga rättigheterna och demokratin.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas, anslutningsländernas och kandidatländernsa regeringar och parlament. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas, anslutningsländernas och kandidatländernsa regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0381.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0096.

(3)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 306.

(4)  P6_TA(2006)0569.

P6_TA(2006)0569

De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater

Europaparlamentets resolution om institutionella aspekter på Europeiska unionens förmåga att integrera nya medlemsstater (2006/2226(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 49 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993, i Madrid i december 1995, i Luxemburg i december 1997, i Thessaloniki i juni 2003, och i Bryssel i december 2004, i juni 2005 och juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993, i Madrid i december 1995, i Luxemburg i december 1997, i Thessaloniki i juni 2003, och i Bryssel i december 2004, i juni 2005 och juni 2006,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av 2005 års strategidokument för utvidgningen från kommissionen (KOM(2005)0561), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2005 års strategidokument för utvidgningen från kommissionen (KOM(2005)0561),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 januari 2005 om fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 januari 2005 om fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2005 om inledandet av förhandlingar med Turkiet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2005 om inledandet av förhandlingar med Turkiet (2),

| — | med beaktande av förhandlingsramarna för Turkiet och Kroatien som rådet antog den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramarna för Turkiet och Kroatien som rådet antog den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument inför utvidgningen (2005) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument inför utvidgningen (2005) (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2006 om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2006 om nästa steg under perioden av eftertanke och analys om Europas framtid (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (6),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0393/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0393/2006), och av följande skäl:

| A. | Vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 gav Europeiska rådet tydligt uttryck för ett europeiskt perspektiv för länderna på västra Balkan, med EU-medlemskap för dessa länder som slutmål (Tessalonikiagendan). |
| --- | --- |

A.

Vid sitt möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 gav Europeiska rådet tydligt uttryck för ett europeiskt perspektiv för länderna på västra Balkan, med EU-medlemskap för dessa länder som slutmål (Tessalonikiagendan).

| B. | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte den 16-17 juni 2005 sitt åtagande att fullt ut genomföra Thessalonikiagendan, och bekräftade vid sitt möte den 15-16 juni 2006 sin avsikt att respektera de åtaganden som gjorts gentemot länderna i sydöstra Europa (Turkiet och Kroatien såsom länder med vilka förhandlingar har inletts, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/FYROM såsom kandidatland samt övriga länder i västra Balkan såsom möjliga kandidatländer) i fråga om utvidgningen samtidigt som det underströk behovet att se till att unionen fungerar politiskt, ekonomiskt och institutionellt medan utvidgningen pågår. |
| --- | --- |

B.

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte den 16-17 juni 2005 sitt åtagande att fullt ut genomföra Thessalonikiagendan, och bekräftade vid sitt möte den 15-16 juni 2006 sin avsikt att respektera de åtaganden som gjorts gentemot länderna i sydöstra Europa (Turkiet och Kroatien såsom länder med vilka förhandlingar har inletts, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien/FYROM såsom kandidatland samt övriga länder i västra Balkan såsom möjliga kandidatländer) i fråga om utvidgningen samtidigt som det underströk behovet att se till att unionen fungerar politiskt, ekonomiskt och institutionellt medan utvidgningen pågår.

| C. | Den 3 oktober 2005 inledde rådet formellt anslutningsförhandlingar med Turkiet och Kroatien. |
| --- | --- |

C.

Den 3 oktober 2005 inledde rådet formellt anslutningsförhandlingar med Turkiet och Kroatien.

| D. | Vid sitt möte den 15-16 december 2005 gav rådet f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) status som kandidatland. |
| --- | --- |

D.

Vid sitt möte den 15-16 december 2005 gav rådet f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) status som kandidatland.

| E. | Iakttagandet av samtliga Köpenhamnskriterier har varit utgångspunkten för medlemskap i EU sedan 1993 och bör även vara det vid framtida utvidgningar. |
| --- | --- |

E.

Iakttagandet av samtliga Köpenhamnskriterier har varit utgångspunkten för medlemskap i EU sedan 1993 och bör även vara det vid framtida utvidgningar.

| F. | I Köpenhamnskriterierna betonas även betydelsen av unionens förmåga att ta emot nya medlemmar utan att den europeiska integrationen förlorar i kraft. |
| --- | --- |

F.

I Köpenhamnskriterierna betonas även betydelsen av unionens förmåga att ta emot nya medlemmar utan att den europeiska integrationen förlorar i kraft.

| G. | EU:s institutionella förmåga att integrera nya medlemsstater har i stigande grad blivit föremål för diskussion i samband med utvidgningar efter Bulgariens och Rumäniens tillträde. |
| --- | --- |

G.

EU:s institutionella förmåga att integrera nya medlemsstater har i stigande grad blivit föremål för diskussion i samband med utvidgningar efter Bulgariens och Rumäniens tillträde.

| H. | I sin ovannämnda resolution om kommissionens strategidokument inför utvidgningen (2005) inbjöd parlamentet kommissionen att senast vid utgången av 2006 lägga fram en rapport i vilken den redogör för de principer som EU:s absorptionsförmåga baseras på. |
| --- | --- |

H.

I sin ovannämnda resolution om kommissionens strategidokument inför utvidgningen (2005) inbjöd parlamentet kommissionen att senast vid utgången av 2006 lägga fram en rapport i vilken den redogör för de principer som EU:s absorptionsförmåga baseras på.

| I. | Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 15-16 juni 2006 att ”man när utvidgningstakten bestäms måste ta hänsyn till unionens förmåga att ta in nya medlemmar” och att det vid sitt möte i december 2006 skall diskutera ”alla aspekter av framtida utvidgningar, bland annat unionens förmåga att ta in nya medlemmar och ytterligare sätt att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet på grundval av de positiva erfarenheter som hittills gjorts”. Denna diskussion skall ha som utgångspunkt en rapport om alla relevanta aspekter som rör unionens absorptionsförmåga som kommissionen skall presentera tillsammans med sin årliga rapport om utvidgningen och föranslutningsprocessen. |
| --- | --- |

I.

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 15-16 juni 2006 att ”man när utvidgningstakten bestäms måste ta hänsyn till unionens förmåga att ta in nya medlemmar” och att det vid sitt möte i december 2006 skall diskutera ”alla aspekter av framtida utvidgningar, bland annat unionens förmåga att ta in nya medlemmar och ytterligare sätt att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet på grundval av de positiva erfarenheter som hittills gjorts”. Denna diskussion skall ha som utgångspunkt en rapport om alla relevanta aspekter som rör unionens absorptionsförmåga som kommissionen skall presentera tillsammans med sin årliga rapport om utvidgningen och föranslutningsprocessen.

| J. | Enligt Europeiska rådet bör denna rapport även innehålla en redogörelse för medborgarnas uppfattning om utvidgningen nu och i framtiden samt beakta nödvändigheten att förklara utvidgningsprocessen på ett lämpligt sätt till allmänheten inom EU. |
| --- | --- |

J.

Enligt Europeiska rådet bör denna rapport även innehålla en redogörelse för medborgarnas uppfattning om utvidgningen nu och i framtiden samt beakta nödvändigheten att förklara utvidgningsprocessen på ett lämpligt sätt till allmänheten inom EU.

| K. | Enligt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet möte i Bryssel den 16-17 december 2004”kan anslutningsförhandlingar som ännu inte har inletts med kandidatstater vilkas anslutning kan få betydande finansiella konsekvenser inte slutföras förrän finansieringsramen från och med 2014 har fastställts, tillsammans med eventuella finansiella följdreformer”. |
| --- | --- |

K.

Enligt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet möte i Bryssel den 16-17 december 2004”kan anslutningsförhandlingar som ännu inte har inletts med kandidatstater vilkas anslutning kan få betydande finansiella konsekvenser inte slutföras förrän finansieringsramen från och med 2014 har fastställts, tillsammans med eventuella finansiella följdreformer”.

| L. | Begreppet integrationsförmåga innehåller i sig en utmaning att anpassa EU till de nya medlemsstaterna. Denna utmaning kvarstår, i synnerhet efter det att Frankrike och Nederländerna förkastat konstitutionsfördraget eftersom detta fördrag skulle ha gjort det möjligt för EU att fungera på ett effektivt och demokratiskt sätt, med den kvarstående utmaningen att ta itu med de ekonomiska resurserna. |
| --- | --- |

L.

Begreppet integrationsförmåga innehåller i sig en utmaning att anpassa EU till de nya medlemsstaterna. Denna utmaning kvarstår, i synnerhet efter det att Frankrike och Nederländerna förkastat konstitutionsfördraget eftersom detta fördrag skulle ha gjort det möjligt för EU att fungera på ett effektivt och demokratiskt sätt, med den kvarstående utmaningen att ta itu med de ekonomiska resurserna.

| M. | Det pågår en diskussion om EU:s så kallade ”absorptionsförmåga” när det gäller framtida utvidgningar. |
| --- | --- |

M.

Det pågår en diskussion om EU:s så kallade ”absorptionsförmåga” när det gäller framtida utvidgningar.

| N. | Kommissionens ordförande har inför parlamentet förklarat att han anser att de institutionella frågorna bör lösas innan någon ytterligare utvidgning tar vid, och har uttryckt sin förhoppning om att denna lösning, såsom den fastställdes vid Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006, kan uppnås före utgången av 2008 och därmed tillåta EU att respektera sina åtaganden gentemot de länder som inlett förhandlingar liksom de för vilka det förespeglat möjligheten till anslutning. |
| --- | --- |

N.

Kommissionens ordförande har inför parlamentet förklarat att han anser att de institutionella frågorna bör lösas innan någon ytterligare utvidgning tar vid, och har uttryckt sin förhoppning om att denna lösning, såsom den fastställdes vid Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006, kan uppnås före utgången av 2008 och därmed tillåta EU att respektera sina åtaganden gentemot de länder som inlett förhandlingar liksom de för vilka det förespeglat möjligheten till anslutning.

| O. | En institutionell lösning av detta slag behövs framför allt för att bibehålla takten i den europeiska integrationen, såsom medlemsstaternas stats- och regeringschefer noterade vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993. |
| --- | --- |

O.

En institutionell lösning av detta slag behövs framför allt för att bibehålla takten i den europeiska integrationen, såsom medlemsstaternas stats- och regeringschefer noterade vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att utvidgningen har tenderat att stärka unionen, främja dess ekonomiska tillväxt, stärka dess roll i internationellt hänseende och påskynda utvecklingen av EU:s politik inom nya områden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att utvidgningen har tenderat att stärka unionen, främja dess ekonomiska tillväxt, stärka dess roll i internationellt hänseende och påskynda utvecklingen av EU:s politik inom nya områden.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att begreppet ”absorptionsförmåga” användes för första gången 1993 då Europeiska rådet vid sitt möte i Köpenhamn erkände att vid sidan om de politiska och ekonomiska kriterier som kandidatländerna måste uppfylla för att kunna tillträda unionen utgör även ”unionens förmåga att ta emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska integrationen blir lidande en viktig faktor som ligger i både EU:s och kandidatländernas allmänna intresse”. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att begreppet ”absorptionsförmåga” användes för första gången 1993 då Europeiska rådet vid sitt möte i Köpenhamn erkände att vid sidan om de politiska och ekonomiska kriterier som kandidatländerna måste uppfylla för att kunna tillträda unionen utgör även ”unionens förmåga att ta emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska integrationen blir lidande en viktig faktor som ligger i både EU:s och kandidatländernas allmänna intresse”.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att även om varje utvidgning av unionen har medfört ändringar av dess institutionella, politiska och ekonomiska ramar har dessa ändringar inte varit tillräckliga för att säkra effektiviteten i unionens beslutsfattande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att även om varje utvidgning av unionen har medfört ändringar av dess institutionella, politiska och ekonomiska ramar har dessa ändringar inte varit tillräckliga för att säkra effektiviteten i unionens beslutsfattande.

| 4. | Europaparlamentet anser att termen ”absorptionsförmåga” är missvisande eftersom EU på intet sätt ”absorberar” sina medlemmar, och föreslår därför att den ersätts med termen ”integrationsförmåga” som på ett bättre sätt ger uttryck för innebörden av EU-medlemskap. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att termen ”absorptionsförmåga” är missvisande eftersom EU på intet sätt ”absorberar” sina medlemmar, och föreslår därför att den ersätts med termen ”integrationsförmåga” som på ett bättre sätt ger uttryck för innebörden av EU-medlemskap.

| 5. | Europaparlamentet understryker att ”integrationsförmåga” inte är ett nytt kriterium för kandidatländerna att uppfylla utan en förutsättning för att utvidgningen skall lyckas och för att den europeiska integrationsprocessen skall fördjupas. Ansvaret för att förbättra ”integrationskapaciteten” ligger hos EU och inte hos kandidatländerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att ”integrationsförmåga” inte är ett nytt kriterium för kandidatländerna att uppfylla utan en förutsättning för att utvidgningen skall lyckas och för att den europeiska integrationsprocessen skall fördjupas. Ansvaret för att förbättra ”integrationskapaciteten” ligger hos EU och inte hos kandidatländerna.

| 6. | Europaparlamentet anser att ”integrationskapacitet” efter utvidgningen innebär att






  — | EU:s institutioner kan fungera som de skall och fatta beslut på ett effektivt och demokratiskt sätt och i enlighet med de specifika förfaranden de har att följa, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att ”integrationskapacitet” efter utvidgningen innebär att

—

EU:s institutioner kan fungera som de skall och fatta beslut på ett effektivt och demokratiskt sätt och i enlighet med de specifika förfaranden de har att följa,

| — | EU:s ekonomiska resurser räcker till för att finansiera dess verksamhet, |
| --- | --- |

—

EU:s ekonomiska resurser räcker till för att finansiera dess verksamhet,

| — | unionen kan fortsätta att utveckla sin politik på ett framgångsrikt sätt och att uppnå sina målsättningar och därmed förverkliga sitt politiska syfte. |
| --- | --- |

—

unionen kan fortsätta att utveckla sin politik på ett framgångsrikt sätt och att uppnå sina målsättningar och därmed förverkliga sitt politiska syfte.

| 7. | Europaparlamentet anser att unionen måste, för att säkra sin integrationsförmåga, besluta om omfattningen av och innehållet i de reformer som den måste genomdriva innan ytterligare medlemsstater kan ansluta sig. Detta förutsätter en utvärdering som måste göras kontinuerligt under utvidgningsprocessens alla faser, med hänsyn tagen till den möjliga inverkan som nya medlemsstater kan ha på dess institutionella, ekonomiska och beslutsmässiga förmåga. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att unionen måste, för att säkra sin integrationsförmåga, besluta om omfattningen av och innehållet i de reformer som den måste genomdriva innan ytterligare medlemsstater kan ansluta sig. Detta förutsätter en utvärdering som måste göras kontinuerligt under utvidgningsprocessens alla faser, med hänsyn tagen till den möjliga inverkan som nya medlemsstater kan ha på dess institutionella, ekonomiska och beslutsmässiga förmåga.

| 8. | Europaparlamentet erkänner att EU idag står inför svårigheter att uppfylla sina åtaganden gentemot länderna i sydöstra Europa på grund av att dess institutionella, ekonomiska och politiska struktur är otillräcklig för ytterligare utvidgningar och måste förbättras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner att EU idag står inför svårigheter att uppfylla sina åtaganden gentemot länderna i sydöstra Europa på grund av att dess institutionella, ekonomiska och politiska struktur är otillräcklig för ytterligare utvidgningar och måste förbättras.

Integrationskapacitetens institutionella aspekter

| 9. | Europaparlamentet understryker att innan ytterligare utvidgning tar vid är det av grundläggande betydelse att EU reformeras så att den kan fungera på ett mer effektivt, öppet och demokratiskt sätt. Följande institutionella reformer är därför nödvändiga:






  a) | Ett nytt system för kvalificerad majoritetsröstning bör antas som ger rådet bättre möjlighet att fatta beslut. |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att innan ytterligare utvidgning tar vid är det av grundläggande betydelse att EU reformeras så att den kan fungera på ett mer effektivt, öppet och demokratiskt sätt. Följande institutionella reformer är därför nödvändiga:

a)

Ett nytt system för kvalificerad majoritetsröstning bör antas som ger rådet bättre möjlighet att fatta beslut.

| b) | En rejäl utökning bör ske av de politikområden som är föremål för kvalificerad majoritetsomröstning. |
| --- | --- |

b)

En rejäl utökning bör ske av de politikområden som är föremål för kvalificerad majoritetsomröstning.

| c) | Europaparlamentet bör ges betydligt större möjlighet att delta i budget- och lagstiftningsarbetet på lika villkor med rådet. |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet bör ges betydligt större möjlighet att delta i budget- och lagstiftningsarbetet på lika villkor med rådet.

| d) | Rotationssystemet för Europeiska rådets ordförandeskap bör ändras. |
| --- | --- |

d)

Rotationssystemet för Europeiska rådets ordförandeskap bör ändras.

| e) | En befattning som utrikesminister bör inrättas. |
| --- | --- |

e)

En befattning som utrikesminister bör inrättas.

| f) | Kommissionens sammansättning bör ändras utöver vad som föreskrivs i Nicefördraget. |
| --- | --- |

f)

Kommissionens sammansättning bör ändras utöver vad som föreskrivs i Nicefördraget.

| g) | Kommissionens ordförandes roll och demokratiska legitimitet bör stärkas genom att han/hon väljs av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

g)

Kommissionens ordförandes roll och demokratiska legitimitet bör stärkas genom att han/hon väljs av Europaparlamentet.

| h) | EG-domstolens domsrätt bör utvidgas till att omfatta unionens samtliga verksamhetsområden, inklusive övervakningen av respekten för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

h)

EG-domstolens domsrätt bör utvidgas till att omfatta unionens samtliga verksamhetsområden, inklusive övervakningen av respekten för de grundläggande rättigheterna.

| i) | Mekanismer bör skapas för att involvera medlemsstaternas parlament i granskningen av EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

i)

Mekanismer bör skapas för att involvera medlemsstaternas parlament i granskningen av EU:s åtgärder.

| j) | Mer flexibla arrangemang bör införas som svar på den växande möjligheten att inte alla medlemsstater kan eller vill föra politiken på vissa områden vidare på samma gång. |
| --- | --- |

j)

Mer flexibla arrangemang bör införas som svar på den växande möjligheten att inte alla medlemsstater kan eller vill föra politiken på vissa områden vidare på samma gång.

| k) | Förfarandet för att göra ändringar i fördragen bör ändras i syfte att göra det enklare och mer effektivt och för att stärka det demokratiska tillvägagångssättet liksom insynen och öppenheten. |
| --- | --- |

k)

Förfarandet för att göra ändringar i fördragen bör ändras i syfte att göra det enklare och mer effektivt och för att stärka det demokratiska tillvägagångssättet liksom insynen och öppenheten.

| l) | ”Pelarstrukturen” bör avskaffas och ersättas med ett verksamhetsfält med enhetlig struktur och rättslig status. |
| --- | --- |

l)

”Pelarstrukturen” bör avskaffas och ersättas med ett verksamhetsfält med enhetlig struktur och rättslig status.

| m) | En klausul bör införas som ger medlemsstaterna möjlighet att lämna EU. |
| --- | --- |

m)

En klausul bör införas som ger medlemsstaterna möjlighet att lämna EU.

| n) | De värderingar som ligger till grund för EU, liksom dess målsättningar, bör definieras klart och tydligt. |
| --- | --- |

n)

De värderingar som ligger till grund för EU, liksom dess målsättningar, bör definieras klart och tydligt.

| o) | EU:s befogenheter och de principer som ligger till grund för såväl unionens åtgärder som dess förbindelser med medlemsstaterna bör definieras klart och tydligt. |
| --- | --- |

o)

EU:s befogenheter och de principer som ligger till grund för såväl unionens åtgärder som dess förbindelser med medlemsstaterna bör definieras klart och tydligt.

| p) | Insynen i EU:s förfaranden för beslutfattande bör stärkas, i första hand genom offentlig granskning av rådets verksamhet i egenskap av lagstiftande myndighet. |
| --- | --- |

p)

Insynen i EU:s förfaranden för beslutfattande bör stärkas, i första hand genom offentlig granskning av rådets verksamhet i egenskap av lagstiftande myndighet.

| q) | De instrument med vilka EU utövar sina befogenheter bör definieras klart och tydligt och därtill förenklas. |
| --- | --- |

q)

De instrument med vilka EU utövar sina befogenheter bör definieras klart och tydligt och därtill förenklas.

Parlamentet påpekar att alla dessa reformer redan ingår i konstitutionsfördraget och att om de genomförs skulle det göra det möjligt för ett utvidgat EU att fungera som det skall och fatta beslut på ett effektivt och demokratiskt sätt.

Andra relevanta aspekter av integrationskapaciteten

| 10. | Europaparlamentet påpekar att om unionen skall utvidgas ytterliggare förutsätter detta, utöver nödvändiga institutionella reformer, även ändringar i andra strukturella avseenden. Bland dessa ingår följande:






  a) | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om de grundläggande rättigheterna bör antas och solidaritetspolitiken bör stärkas mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att om unionen skall utvidgas ytterliggare förutsätter detta, utöver nödvändiga institutionella reformer, även ändringar i andra strukturella avseenden. Bland dessa ingår följande:

a)

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om de grundläggande rättigheterna bör antas och solidaritetspolitiken bör stärkas mellan medlemsstaterna,

| b) | Budgetramen och inte minst dess finansieringssystem bör ses över med sikte på att anpassa den till de nya behov som en utvidgad union möter. Denna översyn bör utgå från den fullständiga och omfattande översyn av budgetramen för 2007-2013 som redan planerats för 2008/2009 i enlighet med parlamentets resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (7) samt med bestämmelserna enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8), |
| --- | --- |

b)

Budgetramen och inte minst dess finansieringssystem bör ses över med sikte på att anpassa den till de nya behov som en utvidgad union möter. Denna översyn bör utgå från den fullständiga och omfattande översyn av budgetramen för 2007-2013 som redan planerats för 2008/2009 i enlighet med parlamentets resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (7) samt med bestämmelserna enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8),

| c) | Ett flertal av unionens politikområden, varav somliga fastställdes för över 50 år sedan, bör omdefinieras så att unionen får möjlighet att genomföra Lissabonstrategin, stärka sin handlingsförmåga i internationella sammanhang och anpassa sig efter de nya utmaningar som en mycket större och mer heterogen union står inför i en globaliserad värld, |
| --- | --- |

c)

Ett flertal av unionens politikområden, varav somliga fastställdes för över 50 år sedan, bör omdefinieras så att unionen får möjlighet att genomföra Lissabonstrategin, stärka sin handlingsförmåga i internationella sammanhang och anpassa sig efter de nya utmaningar som en mycket större och mer heterogen union står inför i en globaliserad värld,

| d) | Europeiska grannskapspolitiken bör stärkas i syfte att skapa ett lämpligt instrument för att upprätta ömsesidigt fördelaktiga förbindelser med de europeiska länder som inte har omedelbara utsikter till EU-medlemskap på grund av att de inte uppfyller villkoren för medlemskap eller väljer att inte ansluta sig. |
| --- | --- |

d)

Europeiska grannskapspolitiken bör stärkas i syfte att skapa ett lämpligt instrument för att upprätta ömsesidigt fördelaktiga förbindelser med de europeiska länder som inte har omedelbara utsikter till EU-medlemskap på grund av att de inte uppfyller villkoren för medlemskap eller väljer att inte ansluta sig.

| 11. | Europaparlamentet understryker att de reformer som nämns ovan måste genomföras parallellt med ansträngningar för att främja allmänhetens acceptans av utvidgningen, och erinrar om att ansvaret för att förklara för allmänheten syftet med och de ömsesidiga fördelarna av utvidgningen och Europas enande faller på Europas politiska ledare. Parlamentet stöder kommissionen när det gäller ”att via en rad olika kanaler informera om sin utvidgningspolitik och vederlägga missuppfattningar”, enligt vad som anges i 2005 års strategidokument för utvidgningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att de reformer som nämns ovan måste genomföras parallellt med ansträngningar för att främja allmänhetens acceptans av utvidgningen, och erinrar om att ansvaret för att förklara för allmänheten syftet med och de ömsesidiga fördelarna av utvidgningen och Europas enande faller på Europas politiska ledare. Parlamentet stöder kommissionen när det gäller ”att via en rad olika kanaler informera om sin utvidgningspolitik och vederlägga missuppfattningar”, enligt vad som anges i 2005 års strategidokument för utvidgningen.

| 12. | Europaparlamentet upprepar dock att varje beslut av EU om att godkänna en ny medlemsstat fattas genom ett förfarande som säkerställer en rad garantier, det vill säga enhälligt beslut av samtliga medlemsstater att inleda och avsluta anslutningsförhandlingar, Europaparlamentets godkännande och ratificering av varje anslutningsavtal av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar dock att varje beslut av EU om att godkänna en ny medlemsstat fattas genom ett förfarande som säkerställer en rad garantier, det vill säga enhälligt beslut av samtliga medlemsstater att inleda och avsluta anslutningsförhandlingar, Europaparlamentets godkännande och ratificering av varje anslutningsavtal av samtliga medlemsstater.

| 13. | Europaparlamentet betonar under alla omständigheter att det faktum att medlemsstaternas regeringar undertecknar ett anslutningsfördrag innebär att dessa regeringar fullt ut åtar sig att agera i enlighet med det aktuella fördraget för att se till att man på ett framgångsrikt sätt lyckas genomföra ratificeringsprocessen enligt de förfaranden som tillämpas i respektive land. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar under alla omständigheter att det faktum att medlemsstaternas regeringar undertecknar ett anslutningsfördrag innebär att dessa regeringar fullt ut åtar sig att agera i enlighet med det aktuella fördraget för att se till att man på ett framgångsrikt sätt lyckas genomföra ratificeringsprocessen enligt de förfaranden som tillämpas i respektive land.

| 14. | Europaparlamentet anser att Europaparlamentets samtycke, som krävs för att rådet skall kunna agera enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen i frågan om anslutningen av nya medlemsstater, bör gälla såväl beslutet att inleda förhandlingar som förhandlingarnas slutförande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att Europaparlamentets samtycke, som krävs för att rådet skall kunna agera enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen i frågan om anslutningen av nya medlemsstater, bör gälla såväl beslutet att inleda förhandlingar som förhandlingarnas slutförande.

Slutsatser

| 15. | Europaparlamentet bekräftar åter sitt åtagande att främja utvidgningen såsom en historisk möjlighet att säkra freden, säkerheten, stabiliteten, demokratin och rättstatsprincipen liksom den ekonomiska tillväxten och välståndet i Europa. Parlamentet upprepar sin övertygelse att unionens utvidgning måste ske i takt med dess fördjupning om inte syftet med den europeiska integrationsprocessen skall äventyras. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bekräftar åter sitt åtagande att främja utvidgningen såsom en historisk möjlighet att säkra freden, säkerheten, stabiliteten, demokratin och rättstatsprincipen liksom den ekonomiska tillväxten och välståndet i Europa. Parlamentet upprepar sin övertygelse att unionens utvidgning måste ske i takt med dess fördjupning om inte syftet med den europeiska integrationsprocessen skall äventyras.

| 16. | Europaparlamentet understryker att EU måste kunna anpassa sin institutionella, ekonomiska och politiska struktur i god tid för att undvika att anslutningen av kandidatländer försenas efter det att det har slagits fast att de uppfyllt samtliga kriterier för medlemskap. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att EU måste kunna anpassa sin institutionella, ekonomiska och politiska struktur i god tid för att undvika att anslutningen av kandidatländer försenas efter det att det har slagits fast att de uppfyllt samtliga kriterier för medlemskap.

| 17. | Europaparlamentet bekräftar åter att Nicefördraget inte utgör tillräcklig grund för ytterligare utvidgningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet bekräftar åter att Nicefördraget inte utgör tillräcklig grund för ytterligare utvidgningar.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar åter sitt stöd för konstitutionsfördraget, som redan erbjuder lösningar på flertalet av de reformer som EU måste genomföra för att kunna uppfylla sina åtaganden vad gäller den nu aktuella utvidgningen och som utgör ett konkret uttryck för sambandet mellan fördjupning och utvidgning, och varnar för att varje försök att bit för bit genomföra delar av det åtgärdspaket som konstitutionsfördraget avser riskerar att undergräva den kompromiss om helheten som fördraget vilar på. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet bekräftar åter sitt stöd för konstitutionsfördraget, som redan erbjuder lösningar på flertalet av de reformer som EU måste genomföra för att kunna uppfylla sina åtaganden vad gäller den nu aktuella utvidgningen och som utgör ett konkret uttryck för sambandet mellan fördjupning och utvidgning, och varnar för att varje försök att bit för bit genomföra delar av det åtgärdspaket som konstitutionsfördraget avser riskerar att undergräva den kompromiss om helheten som fördraget vilar på.

| 19. | Europaparlamentet noterar den tidsplan som Europeiska rådet fastslog vid sitt möte den 15-16 juni 2006 för att senast under hösten 2008 finna en lösning på den konstitutionella krisen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar den tidsplan som Europeiska rådet fastslog vid sitt möte den 15-16 juni 2006 för att senast under hösten 2008 finna en lösning på den konstitutionella krisen.

| 20. | Europaparlamentet bekräftar åter sitt åtagande att snarast möjligt finna en konstitutionell lösning för EU och under alla omständigheter innan Europas medborgare kallas att avge sin röst vid Europavalen 2009, för att unionen skall kunna uppfylla sina åtaganden gentemot kandidatländerna och vara redo att ta emot dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet bekräftar åter sitt åtagande att snarast möjligt finna en konstitutionell lösning för EU och under alla omständigheter innan Europas medborgare kallas att avge sin röst vid Europavalen 2009, för att unionen skall kunna uppfylla sina åtaganden gentemot kandidatländerna och vara redo att ta emot dem.

*

- *

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna, parlamenten och regeringarna i Turkiet, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro, Kosovos provisoriska institutioner för självstyre samt FN:s interimadministration i Kosovo (UNMIK). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna, parlamenten och regeringarna i Turkiet, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Montenegro, Kosovos provisoriska institutioner för självstyre samt FN:s interimadministration i Kosovo (UNMIK).

---

(1)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 88.

(2)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 163.

(3)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 306.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0096.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0263.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0381.

(7)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

(8)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1

---

Torsdag, 14 december 2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 317/491 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 317/491

---

PROTOKOLL

(2006/C 317 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

från rådet och kommissionen

| — | Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett ramavtal om ett multilateralt miljöprogram för kärnenergisektorn i Ryska federationen och det därtill hörande protokollet om ersättningsanspråk, rättsliga åtgärder och skadeersättning (KOM(2006)0665 – C6-0475/2006 – 2006/0227(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | ENVI |

—

Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av ett ramavtal om ett multilateralt miljöprogram för kärnenergisektorn i Ryska federationen och det därtill hörande protokollet om ersättningsanspråk, rättsliga åtgärder och skadeersättning (KOM(2006)0665 – C6-0475/2006 – 2006/0227(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ITRE

rådgivande utskott

:

ENVI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – European Data Protection Supervisor (SEK(2006)0915 [09] – C6-0472/2006 – 2006/2170(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | JURI, LIBE |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – European Data Protection Supervisor (SEK(2006)0915 [09] – C6-0472/2006 – 2006/2170(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

JURI, LIBE

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – European Ombudsman (SEK(2006)0915 [08] – C6-0471/2006 – 2006/2063(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – European Ombudsman (SEK(2006)0915 [08] – C6-0471/2006 – 2006/2063(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Committee of the Regions (SEK(2006)0915 [07] – C6-0470/2006 – 2006/2076(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Committee of the Regions (SEK(2006)0915 [07] – C6-0470/2006 – 2006/2076(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Economic and Social Committee (SEK(2006)0915 [06] – C6-0469/2006 – 2006/2075(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Economic and Social Committee (SEK(2006)0915 [06] – C6-0469/2006 – 2006/2075(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Court of Auditors (SEK(2006)0915 [05] – C6-0468/2006 – 2006/2074(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Court of Auditors (SEK(2006)0915 [05] – C6-0468/2006 – 2006/2074(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Court of Justice (SEK(2006)0915 [04] – C6-0467/2006 – 2006/2073(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Court of Justice (SEK(2006)0915 [04] – C6-0467/2006 – 2006/2073(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Council (SEK(2006)0915 [03] – C6-0466/2006 – 2006/2072(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Communities – Financial Year 2005 – Council (SEK(2006)0915 [03] – C6-0466/2006 – 2006/2072(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Commuities – Financial Year 2005 – European Parliament (SEK(2006)0915 [02] – C6-0465/2006 – 2006/2071(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | CONT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission – Final annual accounts of the European Commuities – Financial Year 2005 – European Parliament (SEK(2006)0915 [02] – C6-0465/2006 – 2006/2071(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

CONT

rådgivande utskott

:

PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om växtskyddsmedel (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AGRI, ITRE, IMCO |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om växtskyddsmedel (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ENVI

rådgivande utskott

:

AGRI, ITRE, IMCO

| — | Rådets beslut om godkännande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om ändring av TRIPS-avtalet, undertecknat i Genève den 6 december 2005 (08934/2006 – C6-0359/2006 – 2006/0060(AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | INTA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | DEVE, ENVI, JURI |

—

Rådets beslut om godkännande på Europeiska gemenskapens vägnar av protokollet om ändring av TRIPS-avtalet, undertecknat i Genève den 6 december 2005 (08934/2006 – C6-0359/2006 – 2006/0060(AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

INTA

rådgivande utskott

:

DEVE, ENVI, JURI

3.   Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok – Biomassa och biobränsle – Kärnsäkerhetsstöd * (debatt)

(debatt)

Betänkande om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok [2006/2113(INI)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Eluned Morgan (A6-0426/2006)

Betänkande om en strategi för biomassa och biobränsle [2006/2082(INI)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Werner Langen (A6-0347/2006)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd [09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Esko Seppänen (A6-0397/2006)

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen)

Eluned Morgan redogjorde för sitt betänkande (A6-0426/2006).

Werner Langen redogjorde för sitt betänkande (A6-0347/2006).

Esko Seppänen redogjorde för sitt betänkande (A6-0397/2006).

Talare: Anders Wijkman (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Jean-Pierre Audy (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Jacky Henin (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Janusz Lewandowski (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Christian Ehler (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Evangelia Tzampazi (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Frédérique Ries (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Liam Aylward (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Marta Vincenzi (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Hannu Takkula (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Oldřich Vlasák (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Willem Schuth (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Herbert Reul för PPE-DE-gruppen, Edit Herczog för PSE-gruppen, Lena Ek för ALDE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Roberto Musacchio för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, och Lydia Schenardi, grupplös.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Paul Rübig, Reino Paasilinna, Jorgo Chatzimarkakis, Rebecca Harms, Tobias Pflüger, John Whittaker, Jim Allister, Elmar Brok (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Alejo Vidal-Quadras, Mechtild Rothe, Anne Laperrouze, Athanasios Pafilis, Alessandro Battilocchio, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Romana Jordan Cizelj, Matthias Groote, Nicole Fontaine, Dorette Corbey, Andres Tarand, Teresa Riera Madurell och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.35 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.36 i protokollet av den 14.12.2006 och punkt 6.31 i protokollet av den 14.12.2006.

punkt 6.35 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.36 i protokollet av den 14.12.2006 och punkt 6.31 i protokollet av den 14.12.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 10.50, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 10.50, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

4.   Parentation

Josep Borrell Fontelles (Europaparlamentets talman) och Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) hedrade på parlamentets och kommissionens vägnar minnet av Loyola de Palacio, kommissionens vice ordförande 1999-2004, som avled i Madrid den 13.12.2006.

Parlamentet höll en tyst minut.

5.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning under loppet av nästa vecka tillsammans med rådets ordförande skulle underteckna följande enligt medbeslutandeförfarandet antagna rättsakter:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (3664/2006 – C6-0000/2006 – 2003/0256(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (3664/2006 – C6-0000/2006 – 2003/0256(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (3665/2006 – C6-0476/2006 – 2003/0257(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen för att anpassa det till förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) samt om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (3665/2006 – C6-0476/2006 – 2003/0257(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (3666/2006 – C6-0477/2006 – 2005/0043(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (3666/2006 – C6-0477/2006 – 2005/0043(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (3668/2006 – C6-0478/2006 – 2005/0277(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (3668/2006 – C6-0478/2006 – 2005/0277(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) för de enheter i medlemsstaterna som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon (3661/2006 – C6-0479/2006 – 2005/0104(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) för de enheter i medlemsstaterna som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon (3661/2006 – C6-0479/2006 – 2005/0104(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (3662/2006 – C6-0480/2006 – 2005/0106(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (3662/2006 – C6-0480/2006 – 2005/0106(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (3682/2006 – C6-0481/2006 – 2005/0203(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (3682/2006 – C6-0481/2006 – 2005/0203(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (3684/2006 – C6-0482/2006 – 2005/0223(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91 (3684/2006 – C6-0482/2006 – 2005/0223(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (3681/2006 – C6-0484/2006 – 2004/0270 B(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (3681/2006 – C6-0484/2006 – 2004/0270 B(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007–2013) (3680/2006 – C6-0487/2006 – 2005/0042 B(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007–2013) (3680/2006 – C6-0487/2006 – 2005/0042 B(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (3663/2006 – C6-0490/2006 – 2004/0220(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (3663/2006 – C6-0490/2006 – 2004/0220(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (3649/2006 – C6-0492/2006 – 2005/0179(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (3649/2006 – C6-0492/2006 – 2005/0179(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (3650/2006 – C6-0491/2006 – 2005/0221(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (3650/2006 – C6-0491/2006 – 2005/0221(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagareeller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (3669/2006 – C6-0486/2006 – 2005/0258(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagareeller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (3669/2006 – C6-0486/2006 – 2005/0258(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om flerårig finansiering av Europeiska sjösäkerhetsbyråns åtgärder i samband med insatser vid förorening från fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 (3631/2006 – C6-0485/2006 – 2005/0098(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om flerårig finansiering av Europeiska sjösäkerhetsbyråns åtgärder i samband med insatser vid förorening från fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 (3631/2006 – C6-0485/2006 – 2005/0098(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (3651/2006 – C6-0483/2006 – 2006/0011(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (3651/2006 – C6-0483/2006 – 2006/0011(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning) (kodifierad version) (3687/2006 – C6-0494/2006 – 2003/0252(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning) (kodifierad version) (3687/2006 – C6-0494/2006 – 2003/0252(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr ... om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (3677/2006 – C6-0495/2006 – 2006/0207(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr ... om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (3677/2006 – C6-0495/2006 – 2006/0207(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (3683/2006 – C6-0496/2006 – 2004/0117(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (3683/2006 – C6-0496/2006 – 2004/0117(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (3686/2006 – C6-0497/2006 – 2005/0017(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (3686/2006 – C6-0497/2006 – 2005/0017(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (3689/2006 – C6-0498/2006 – 2006/0112(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 2007–2009 och det maximala gemenskapsstödet till Bulgarien och Rumänien (3689/2006 – C6-0498/2006 – 2006/0112(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av bestämmelserna i Schengenkonventionen (3607/2/2006 – C6-0499/2006 – 2005/0006(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av bestämmelserna i Schengenkonventionen (3607/2/2006 – C6-0499/2006 – 2005/0006(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (3678/2006 – C6-0500/2006 – 2006/0033(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (3678/2006 – C6-0500/2006 – 2006/0033(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) (3688/2006 – C6-0501/2006 – 2006/0116(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) (3688/2006 – C6-0501/2006 – 2006/0116(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (3617/7/2006 – C6-0502/2006 – 2003/0262(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (3617/7/2006 – C6-0502/2006 – 2003/0262(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (3616/9/2006 – C6-0503/2006 – 2003/0165(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (3616/9/2006 – C6-0503/2006 – 2003/0165(COD))

Dessutom har rådet låtit meddela att det har godkänt de ståndpunkter som Europaparlamentet fastställt vid första behandlingen den 30 november 2006 inför antagandet av

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (3673/2006 – C6-0489/2006 – 2006/0209(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3922/91 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart (3673/2006 – C6-0489/2006 – 2006/0209(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2006/87/EG om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (3674/2006 – C6-0000/2006 – 2006/0210(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av direktiv 2006/87/EG om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (3674/2006 – C6-0000/2006 – 2006/0210(COD))

Med anledning av rådets förändringar av texterna har utskottet TRAN, i egenskap av behörigt utskott för ärendet, hörts. I en skrivelse av den 12 december 2006 meddelade ordföranden för det utskottet talmannen, i enlighet med artikel 66.2 i arbetsordningen, att ändringarna inte påverkar innehållet. Talmannen kommer följaktligen att underteckna även dessa akter följande vecka.

6.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

6.1.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning)

6.1.

Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning)

Ändringar till förslaget till allmän budget, såsom ändrat av rådet.

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

Talmannen påminde om gällande bestämmelser för omröstningen om budgeten och erfordrad majoritet. Han genomförde en elektronisk omröstning för att kontrollera hur många ledamöter som var närvarande i kammaren. 542 ledamöter deltog i omröstningen.

Talare: James Elles (huvudföredragande för budgeten) föreslog följande tekniska justeringar:

”För det första: Ändring 328 till budgetpost 22 02 02 omfattar en ökning på 2 miljoner euro i åtaganden och betalningar. Dessa 2 miljoner tas från budgetpost 19 05 01. Därför har ändring 314 till budgetpost 19 05 01 dragits tillbaka.

För det andra: Ett belopp på 5 miljoner euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden läggs till budgetpost 16 02 02.

För det tredje: Ett belopp på 400 000 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden läggs till budgetpost 15 04 07.

I följande budgetposter frigörs belopp från reserven: 16 03 02 (ändring 302), 26 01 50 23 (ändring 251), 28 01 01 (ändring 330).

Angående EPSO: Ändring 255 ersätts med en ändring som syftar till att minska beloppen i reserven med 25 procent i de berörda budgetposterna.

För att ta hänsyn till ett problem avseende föranslutningsstödet som uppkom vid rådets andra behandling och som inte har kunnat lösas i tid, anmodar parlamentet kommissionen i slutet av punkt 25 i resolutionen ’att lägga fram en begäran om överföring eller ändringsbudget under 2007, om det visar sig att beloppen i 2007 års budget är otillräckliga’. Detta gäller budgetpost 05 05 01 01.

Jag föreslår att vi röstar om de tekniska justeringar som jag just redogjort för.”

Parlamentet godkände de tekniska justeringarna.

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

De antagna ändringarna återfinns i bilagan till dokumentet ”Antagna texter”.

Ulla-Maj Wideroos (rådets tjänstgörande ordförande) gjorde följande uttalande:

”Ni håller just på att anta budgeten för 2007 vid andra behandlingen. Det är den första budgeten i en europeisk union med 27 medlemsstater. Det är också den första budgeten under budgetperioden 2007-2013. Jag konstaterar med tillfredsställelse att den överenskommelse som våra två institutioner nådde efter överläggningarna den 21 november och vid trepartsmötet den 28 november nu ingår i förslaget till budget för 2007.

Det kvarstår ett visst antal mindre skillnader vad gäller tolkningen av klassificeringen av utgifterna, och i det avseendet står rådet fast vid sina rättigheter. Rådet kan emellertid samtycka till den maximala procentuella ökningen av utgifterna som blev resultatet av omröstningen som just ägde rum.

Avslutningsvis vill jag tacka ordföranden för budgetutskottet, Lewandowski, samt föredragandena, Elles och Gresch, för det utmärkta samarbetet under överläggningarna”.

Talmannen gjorde följande uttalande:

”Jag konstaterar att budgetförfarandet har genomförts i enlighet med fördraget och det interinstitutionella avtalet av 6 maj 1999 och att rådet och parlamentet, i enlighet med artikel 13 i detta avtal, har enats om att acceptera de maximala ökningssatserna för icke-obligatoriska utgifter, enligt resultatet av parlamentets andra behandling. Budgetförfarandet kan därmed betraktas som avslutat och budgeten förklaras slutgiltigt antagen.”

Talmannen bad rådets tjänstgörande ordförande, Ulla-Maj Wideroos, kommissionens företrädare, Dalia Grybauskaitė, ordföranden för budgetutskottet, Janusz Lewandowski, samt föredragandena James Elles och Louis Grech att följa med när han tillsammans med rådets tjänstgörande ordförande skulle underteckna budgeten.

6.2.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt) (omröstning)

Betänkande om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) (15637/2006 – C6-0442/2006 – 2006/2018(BUD) – 2006/2018B(BUD)) och ändringsskrivelserna 1/2007 (SEK(2006)0762) – 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) – 3/2007 15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007

| | Avsnitt I, Europaparlamentet |
| --- | --- |

Avsnitt I, Europaparlamentet

| | Avsnitt II, Rådet |
| --- | --- |

Avsnitt II, Rådet

| | Avsnitt III, Kommissionen |
| --- | --- |

Avsnitt III, Kommissionen

| | Avsnitt IV, Domstolen |
| --- | --- |

Avsnitt IV, Domstolen

| | Avsnitt V, Revisionsrätten |
| --- | --- |

Avsnitt V, Revisionsrätten

| | Avsnitt VI, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

Avsnitt VI, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| | Avsnitt VII, Regionkommittén |
| --- | --- |

Avsnitt VII, Regionkommittén

| | Avsnitt VIII(A), Ombudsmannen |
| --- | --- |

Avsnitt VIII(A), Ombudsmannen

| | Avsnitt VIII(B), Europeiska datatillsynsmannen – Budgetutskottet.
  Medföredragande: James Elles och Louis Grech (A6-0451/2006) |
| --- | --- |

Avsnitt VIII(B), Europeiska datatillsynsmannen – Budgetutskottet.

Medföredragande: James Elles och Louis Grech (A6-0451/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0570)

(P6_TA(2006)0570)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Catherine Guy-Quint och James Elles (medföredragande) yttrade sig om omröstningsförfarandet. |
| --- | --- |

—

Catherine Guy-Quint och James Elles (medföredragande) yttrade sig om omröstningsförfarandet.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

6.3.   Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.3.

Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) [KOM(2006)0284 – C6-0185/2006 – 2006/0099(COD)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Diana Wallis (A6-0458/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0571)

(P6_TA(2006)0571)

6.4.   Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.4.

Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version) [KOM(2006)0432 – C6-0261/2006 – 2006/0146(COD)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Diana Wallis (A6-0459/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0572)

(P6_TA(2006)0572)

6.5.   Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version)***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.5.

Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version)***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version) [KOM(2006)0477 – C6-0290/2006 – 2006/0159(COD)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Diana Wallis (A6-0457/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0573)

(P6_TA(2006)0573)

6.6.   Statistikmeddelande om fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.6.

Statistikmeddelande om fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) [KOM(2006)0497 – C6-0301/2006 – 2006/0164(COD)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Diana Wallis (A6-0460/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0574)

(P6_TA(2006)0574)

6.7.   Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.7.

Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om fastställande av gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar – (kodifierad version) [KOM(2006)0315 – C6-0236/2006 – 2006/0104(CNS)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Diana Wallis (A6-0461/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0575)

(P6_TA(2006)0575)

6.8.   Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.8.

Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter [KOM(2006)0266 – C6-0308/2006 – 2006/0094(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0406/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0576)

(P6_TA(2006)0576)

6.9.   Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.9.

Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna [KOM(2006)0343 – C6-0373/2006 – 2006/0111(CNS)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Giles Chichester (A6-0418/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0577)

(P6_TA(2006)0577)

6.10.   Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.10.

Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen [KOM(2006)0677 – C6-0424/2006 – 2006/0226(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Joseph Daul (A6-0412/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0578)

(P6_TA(2006)0578)

6.11.   Förebygga narkotikakonsumtion och informera allmänheten (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.11.

Förebygga narkotikakonsumtion och informera allmänheten (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och informaiton” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2006)0230 – C6-0095/2005 – 2005/0037B(COD)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Inger Segelström (A6-0454/2006)P6_TA(2006)0579

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0579)

(P6_TA(2006)0579)

6.12.   ”Civilrätt” (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.12.

”Civilrätt” (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Inger Segelström (A6-0452/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0580)

(P6_TA(2006)0580)

6.13.   Europeiska flyktingfonden ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.13.

Europeiska flyktingfonden ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0437/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0581)

(P6_TA(2006)0581)

6.14.   Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.14.

Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 [KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Fernand Le Rachinel (A6-0417/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0582)

(P6_TA(2006)0582)

6.15.   Inrättande av en europeisk fond för integrering av tredjelandsmedborgare (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.15.

Inrättande av en europeisk fond för integrering av tredjelandsmedborgare (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0419/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0583)

(P6_TA(2006)0583)

6.16.   Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

6.16.

Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” [KOM(2005)0124 — C6-0241/2005 — 2005/0034(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Romano Maria La Russa (A6-0390/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Talare: Romano Maria La Russa (föredragande) protesterade mot att omröstningsförfarandet i artikel 131 tillämpades på sådana ämnen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0584)

(P6_TA(2006)0584)

6.17.   Utskottens sammansättning (omröstning)

6.17.

Utskottens sammansättning (omröstning)

Talmanskonferensens förslag till beslut, i enlighet med artikel 174 i arbetsordningen, om antalet ledamöter i utskotten (B6-0664/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2006)0585)

(P6_TA(2006)0585)

6.18.   Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (omröstning)

6.18.

Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut [10351/1/2006 – C6-0314/2006 – 2005/0017(COD)] – Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Medföredragande: Lissy Gröner och Amalia Sartori (A6-0455/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0586)

(P6_TA(2006)0586)

6.19.   Körkort (omarbetning) ***II (omröstning)

6.19.

Körkort (omarbetning) ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning) [09010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Mathieu Grosch (A6-0414/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 19)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 19)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0587)

(P6_TA(2006)0587)

6.20.   Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordning (omröstning)

6.20.

Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordning (omröstning)

Betänkande om att ändra artikel 81 i Europaparlamentets arbetsordning (genomförandebestämmelser) [2006/2211(REG)] – Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Richard Corbett (A6-0415/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 20)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 20)

ARBETSORDNINGEN

Antagna ändringsförslag.: Se bilagan ”Omröstningsresultat”

Omröstningsresultat”

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2006)0588)

P6_TA(2006)0588

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Richard Corbett (föredragande) |
| --- | --- |

—

Richard Corbett (föredragande)

De nya bestämmelserna skulle träda i kraft den 1.1.2007.

6.21.   Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (omröstning)

6.21.

Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer) (omröstning)

Betänkande om ändring av artiklarna 15 och 182. 1 i parlamentets arbetsordning: val av kvestorer och utskottspresidium [2006/2287(REG)] – Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Jo Leinen (A6-0464/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 21)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 21)

ARBETSORDNINGEN

Antagna ändringsförslag.: Se bilagan ”Omröstningsresultat”

Omröstningsresultat”

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2006)0589)

P6_TA(2006)0589

De nya bestämmelserna skulle träda i kraft den 1.1.2007.

6.22.   Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***I (omröstning)

6.22.

Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna handlingsprogrammet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0427/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 22)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 22)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Talare: Barbara Kudrycka (föredragande) rekommenderade att kompromissändringsförslaget skulle antas.

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0590)

(P6_TA(2006)0590)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0590)

(P6_TA(2006)0590)

6.23.   Inrättande av en europeisk fond för återvändande (2008-2013) ***I (omröstning)

6.23.

Inrättande av en europeisk fond för återvändande (2008-2013) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” [KOM(2005)0123 – C6-0126/2005 – 2005/0049(COD)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Barbara Kudrycka (A6-0425/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 23)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 23)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Talare: Barbara Kudrycka (föredragande), Ulla-Maj Wideroos, rådets tjänstgörande ordförande, och Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen) yttrade sig för att klargöra sina respektive institutioners ståndpunkt.

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0591)

(P6_TA(2006)0591)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0591)

(P6_TA(2006)0591)

6.24.   Läkemedel för pediatrisk användning ***I (omröstning)

6.24.

Läkemedel för pediatrisk användning ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning .../2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 [KOM(2006)0640 – C6-0356/2006 – 2006/0207(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Françoise Grossetête (A6-0396/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 24)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 24)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0592)

(P6_TA(2006)0592)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0592)

(P6_TA(2006)0592)

6.25.   Europeiskt småmålsförfarande ***I (omröstning)

6.25.

Europeiskt småmålsförfarande ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande [KOM(2005)0087 – C6-0082/2005 – 2005/0020(COD)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Hans-Peter Mayer (A6-0387/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 25)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 25)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0593)

(P6_TA(2006)0593)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0593)

(P6_TA(2006)0593)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Hans-Peter Mayer (föredragande) påpekade att det var terminologin i den tyska versionen som gällde och lade fram ett muntligt ändringsförslag till kompromissblock 1; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Hans-Peter Mayer (föredragande) påpekade att det var terminologin i den tyska versionen som gällde och lade fram ett muntligt ändringsförslag till kompromissblock 1; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

6.26.   ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” (2007-2013) * (omröstning)

6.26.

”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” (2007-2013) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Inger Segelström (A6-0465/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 26)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 26)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0594)

(P6_TA(2006)0594)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0594)

(P6_TA(2006)0594)

6.27.   ”Straffrätt” (2007-2013) * (omröstning)

6.27.

”Straffrätt” (2007-2013) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” för perioden 2007-2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” [KOM(2005)0122 — C6-0237/2005 — 2005/0039(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Inger Segelström (A6-0453/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 27)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 27)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0595)

(P6_TA(2006)0595)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0595)

(P6_TA(2006)0595)

6.28.   Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) * (omröstning)

6.28.

Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” [KOM(2005)0124 — C6-0242/2005 — 2005/0035(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Romano Maria La Russa (A6-0389/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 28)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 28)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0596)

(P6_TA(2006)0596)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0596)

(P6_TA(2006)0596)

6.29.   Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * (omröstning)

6.29.

Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) [KOM(2006)0383 — C6-0296/2006 — 2006/0125(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Carlos Coelho (A6-0410/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 29)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 29)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P6_TA(2006)0597)

(P6_TA(2006)0597)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0597)

(P6_TA(2006)0597)

6.30.   Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (omröstning)

6.30.

Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) [KOM(2006)0383 — C6-0297/2006 — 2006/0126(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Carlos Coelho (A6-0413/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 30)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 30)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes (P6_TA(2006)0598)

(P6_TA(2006)0598)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0598)

(P6_TA(2006)0598)

6.31.   Kärnsäkerhetsstöd * (omröstning)

6.31.

Kärnsäkerhetsstöd * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd [09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Esko Seppänen (A6-0397/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 31)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 31)

RÅDETS TEXT

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0599)

(P6_TA(2006)0599)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0599)

(P6_TA(2006)0599)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Esko Seppänen (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 25; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 25; det muntliga ändringsförslaget beaktades.

6.32.   Visering för passering av de yttre gränserna * (omröstning)

6.32.

Visering för passering av de yttre gränserna * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav [KOM(2006)0084 – C6-0256/2006 – 2006/0022(CNS)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Ioannis Varvitsiotis (A6-0431/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 32)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 32)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0600)

(P6_TA(2006)0600)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0600)

(P6_TA(2006)0600)

6.33.   Sacharovpriset (omröstning)

6.33.

Sacharovpriset (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0665/2006 och B6-0666/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 33)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 33)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0665/2006

(ersätter B6-0665/2006 och B6-0666/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Edward McMillan-Scott, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gerardo Galeote och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Edward McMillan-Scott, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gerardo Galeote och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen,

| | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Marco Cappato och Marco Pannella för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Marco Cappato och Marco Pannella för ALDE-gruppen,

| | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen,

| | Vittorio Agnoletto, Gabriele Zimmer, Jens Holm, Erik Meijer och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Vittorio Agnoletto, Gabriele Zimmer, Jens Holm, Erik Meijer och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| | Inese Vaidere, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Gintaras Didžiokas och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

Inese Vaidere, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Gintaras Didžiokas och Ryszard Czarnecki för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2006)0601)

(P6_TA(2006)0601)

*

- *

Talare: Edward McMillan-Scott meddelade att den kinesiske människorättskämpen Gao Zhisheng just hade ställts inför rätta och fängslats.

6.34.   Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (omröstning)

6.34.

Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (omröstning)

Betänkande med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om utvecklingen i förhandlingarna rörande rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete [2006/2286(INI)] – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Martine Roure (A6-0456/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 34)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 34)

FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION

Antogs (P6_TA(2006)0602)

(P6_TA(2006)0602)

6.35.   Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (omröstning)

6.35.

Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (omröstning)

Betänkande om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok [2006/2113(INI)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Eluned Morgan (A6-0426/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 35)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 35)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0603)

(P6_TA(2006)0603)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Claude Turmes lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 10. |
| --- | --- |

—

Claude Turmes lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 10.

Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. Det införlivades således inte.

6.36.   Biomassa och biobränsle (omröstning)

6.36.

Biomassa och biobränsle (omröstning)

Betänkande om en strategi för biomassa och biobränsle [2006/2082(INI)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Werner Langen (A6-0347/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 36)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 36)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0604)

(P6_TA(2006)0604)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Mechtild Rothe för PSE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 76, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Mechtild Rothe för PSE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 76, vilket beaktades.

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande James Elles och Louis Grech – A6-0451/2006:

| — | Laima Liucija Andrikienė |
| --- | --- |

—

Laima Liucija Andrikienė

Betänkande Lissy Gröner och Amalia Sartori – A6-0455/2006:

| — | Zita Pleštinská |
| --- | --- |

—

Zita Pleštinská

Betänkande Jo Leinen – A6-0464/2006:

| — | Richard Corbett |
| --- | --- |

—

Richard Corbett

Betänkande Esko Seppänen – A6-0397/2006:

| — | Árpád Duka-Zólyomi |
| --- | --- |

—

Árpád Duka-Zólyomi

Betänkande Martine Roure – A6-0456/2006:

| — | Sarah Ludford för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford för ALDE-gruppen

8.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

(Sammanträdet avbröts kl. 13.00 och återupptogs kl. 15.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 13.00 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

10.   Haagkonventionen om finansiella instrument (debatt)

Muntlig fråga (O-0120/2006) från Pervenche Berès, Wolf Klinz, Enrique Barón Crespo, Monica Frassoni, Magda Kósáné Kovács, Louis Grech, Adeline Hazan, Alain Lipietz, Antolín Sánchez Presedo, Benoît Hamon, Rosa Miguélez Ramos, Bernard Poignant, Donata Gottardi, Catherine Trautmann, Gianni Pittella, Manfred Weber, Inés Ayala Sender, Jean Louis Cottigny, Jean-Luc Bennahmias, Marc Tarabella, Jean-Paul Gauzès, Kader Arif, Marie-Arlette Carlotti, Martine Roure, Nicola Zingaretti, Yannick Vaugrenard, Harlem Désir, Gilles Savary, Guy Bono, Janelly Fourtou, Rosa Díez González, Michel Rocard, Marie-Line Reynaud, Bernadette Vergnaud, Béatrice Patrie, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Jean-Claude Fruteau och Csaba Sándor Tabajdi, till kommissionen: Konsekvenser av undertecknande av Haagkonventionen om finansiella instrument (B6-0447/2006)

Pervenche Berès utvecklade den muntliga frågan.

Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Jean-Paul Gauzès för PPE-DE-gruppen, Antolín Sánchez Presedo för PSE-gruppen, John Purvis, Marc Tarabella, Jacques Barrot och Pervenche Berès

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Pervenche Berès, Wolf Klinz, Monica Frassoni, Magda Kósáné Kovács, Adeline Hazan, Alain Lipietz, Antolín Sánchez Presedo, Benoît Hamon, Rosa Miguélez Ramos, Bernard Poignant, Catherine Trautmann, Henri Weber, Inés Ayala Sender, Jean Louis Cottigny, Jean-Luc Bennahmias, Marc Tarabella, Jean-Paul Gauzès, Kader Arif, Marie-Arlette Carlotti, Martine Roure, Yannick Vaugrenard, Harlem Désir, Gilles Savary, Guy Bono, Janelly Fourtou, Marie-Line Reynaud, Bernadette Vergnaud, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Jean-Claude Fruteau, Csaba Sándor Tabajdi, Françoise Castex, Anne Ferreira, Robert Navarro, Brigitte Douay, Bernadette Bourzai, Alain Hutchinson, Sérgio Sousa Pinto, Alejandro Cercas, Maria Badia i Cutchet, Ignasi Guardans Cambó och Michel Rocard om konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper (B6-0632/2006) |
| --- | --- |

—

Pervenche Berès, Wolf Klinz, Monica Frassoni, Magda Kósáné Kovács, Adeline Hazan, Alain Lipietz, Antolín Sánchez Presedo, Benoît Hamon, Rosa Miguélez Ramos, Bernard Poignant, Catherine Trautmann, Henri Weber, Inés Ayala Sender, Jean Louis Cottigny, Jean-Luc Bennahmias, Marc Tarabella, Jean-Paul Gauzès, Kader Arif, Marie-Arlette Carlotti, Martine Roure, Yannick Vaugrenard, Harlem Désir, Gilles Savary, Guy Bono, Janelly Fourtou, Marie-Line Reynaud, Bernadette Vergnaud, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Jean-Claude Fruteau, Csaba Sándor Tabajdi, Françoise Castex, Anne Ferreira, Robert Navarro, Brigitte Douay, Bernadette Bourzai, Alain Hutchinson, Sérgio Sousa Pinto, Alejandro Cercas, Maria Badia i Cutchet, Ignasi Guardans Cambó och Michel Rocard om konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper (B6-0632/2006)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.4 i protokollet av den 14.12.2006.

punkt 14.4 i protokollet av den 14.12.2006.

11.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 2 i protokollet av den 12.12.2006).

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 2 i protokollet av den 12.12.2006).

11.1.   Situationen på Fidjiöarna

11.1.

Situationen på Fidjiöarna

Resolutionsförslag B6-0646/2006, B6-0649/2006, B6-0652/2006, B6-0660/2006, B6-0662/2006 och B6-0663/2006

Justas Vincas Paleckis, Nirj Deva, Tobias Pflüger, Raül Romeva i Rueda, Adam Bielan och István Szent-Iványi redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, Józef Pinior för PSE-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Michael Gahler och Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.1 i protokollet av den 14.12.2006.

punkt 12.1 i protokollet av den 14.12.2006.

11.2.   FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

11.2.

FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

Resolutionsförslag B6-0648/2006, B6-0653/2006, B6-0654/2006, B6-0656/2006 och B6-0659/2006

José Javier Pomés Ruiz, Ilda Figueiredo, Marek Aleksander Czarnecki, Miguel Angel Martínez Martínez och Raül Romeva i Rueda redogjorde för resolutionsförslagen.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Michael Gahler för PPE-DE-gruppen, Karin Scheele för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Józef Pinior, Kathy Sinnott och Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.2 i protokollet av den 14.12.2006.

punkt 12.2 i protokollet av den 14.12.2006.

11.3.   Burma

11.3.

Burma

Resolutionsförslag B6-0647/2006, B6-0651/2006, B6-0655/2006, B6-0657/2006, B6-0658/2006 och B6-0661/2006

Thomas Mann, Erik Meijer, Marc Tarabella, Marios Matsakis och Alyn Smith redogjorde för resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg och Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.3 i protokollet av den 14.12.2006.

punkt 12.3 i protokollet av den 14.12.2006.

12.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

12.1.   Situationen på Fidjiöarna (omröstning)

12.1.

Situationen på Fidjiöarna (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0646/2006, B6-0649/2006, B6-0652/2006, B6-0660/2006, B6-0662/2006 och B6-0663/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 37)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 37)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0646/2006

(ersätter B6-0646/2006, B6-0649/2006, B6-0660/2006, B6-0662/2006 och B6-0663/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Nirj Deva, Geoffrey Van Orden, Bernd Posselt, Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Nirj Deva, Geoffrey Van Orden, Bernd Posselt, Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti, Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti, Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen,

| | István Szent-Iványi, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

István Szent-Iványi, Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| | Margrete Auken, Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Margrete Auken, Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen,

| | Adam Bielan, Mieczysław Edmund Janowski, Michał Tomasz Kamiński, Marcin Libicki, Roberts Zīle, Hanna Foltyn-Kubicka för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Adam Bielan, Mieczysław Edmund Janowski, Michał Tomasz Kamiński, Marcin Libicki, Roberts Zīle, Hanna Foltyn-Kubicka för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0605)

(P6_TA(2006)0605)

(Resolutionsförslag B6-0652/2006 bortföll.)

12.2.   FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (omröstning)

12.2.

FN-styrkors inblandning i fall av sexuella övergrepp i Liberia och Haiti (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0648/2006, B6-0653/2006, B6-0654/2006, B6-0656/2006 och B6-0659/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 38)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 38)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0648/2006

(ersätter B6-0648/2006, B6-0653/2006, B6-0654/2006, B6-0656/2006 och B6-0659/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Michael Gahler, Maria Martens, José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Michael Gahler, Maria Martens, José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti, María Sornosa Martínez och Pierre Schapira för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti, María Sornosa Martínez och Pierre Schapira för PSE-gruppen,

| | Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| | Raül Romeva i Rueda, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda, Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen,

| | Luisa Morgantini och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini och Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen,

| | Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Marcin Libicki och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli, Michał Tomasz Kamiński, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Marcin Libicki och Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0606)

(P6_TA(2006)0606)

12.3.   Burma (omröstning)

12.3.

Burma (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0647/2006, B6-0651/2006, B6-0655/2006, B6-0657/2006, B6-0658/2006 och B6-0661/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 39)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 39)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0647/2006

(ersätter B6-0647/2006, B6-0651/2006, B6-0655/2006, B6-0657/2006, B6-0658/2006 och B6-0661/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Geoffrey Van Orden, Thomas Mann, Bernd Posselt, Charles Tannock och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Geoffrey Van Orden, Thomas Mann, Bernd Posselt, Charles Tannock och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen,

| | Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Frédérique Ries och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| | Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen,

| | Vittorio Agnoletto och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Vittorio Agnoletto och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| | Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0607)

(P6_TA(2006)0607)

12.4.   Haagkonventionen om finansiella instrument (omröstning)

12.4.

Haagkonventionen om finansiella instrument (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0632/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 40)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 40)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0608)

(P6_TA(2006)0608)

13.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen samt sekretariatet för de grupplösa ledamöterna godkände parlamentet följande utnämningar:

Tillfälliga utskottet för CIA:s påstådda användning av europeiska länder för transport och illegal internering av fångar: Jean-Claude Martinez i stället för Philip Claeys

Delegationen för förbindelserna med Folkrepubliken Kina: Philippe Busquin i stället för Guido Sacconi

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland: Guido Sacconi i stället för Philippe Busquin

14.   Valprövning

På förslag av utskottet JURI beslutade parlamentet att godkänna Christel Schaldemoses mandat med verkan från och med den 15.10.2006.

15.   Beslut om vissa dokument

Förstärkt samarbete mellan utskott

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet ENVI

| — | Utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (KOM(2006)0388 – C6-0245/2006 – 2006/0136(COD))
  (rådgivande utskott: ITRE, IMCO)
  Förstärkt samarbete mellan utskott ENVI, AGRI
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006) |
| --- | --- |

—

Utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (KOM(2006)0388 – C6-0245/2006 – 2006/0136(COD))

(rådgivande utskott: ITRE, IMCO)

Förstärkt samarbete mellan utskott ENVI, AGRI

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet DEVE

| — | Afrikas horn: EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling (2006/2291(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, INTA)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006) |
| --- | --- |

—

Afrikas horn: EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling (2006/2291(INI))

(rådgivande utskott: AFET, INTA)

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006)

utskottet ENVI

| — | Temainriktad strategi för markskydd (2006/2293(INI))
  (rådgivande utskott: AGRI, ITRE, JURI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006) |
| --- | --- |

—

Temainriktad strategi för markskydd (2006/2293(INI))

(rådgivande utskott: AGRI, ITRE, JURI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006)

utskottet INTA

| — | Det globala Europa – Externa aspekter på konkurrenskraften (2006/2292(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE, ECON)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006) |
| --- | --- |

—

Det globala Europa – Externa aspekter på konkurrenskraften (2006/2292(INI))

(rådgivande utskott: ITRE, ECON)

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006)

utskottet TRAN

| — | Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven (2006/2299(INI))
  (rådgivande utskott: PECH, ENVI, ITRE, REGI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006) |
| --- | --- |

—

Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven (2006/2299(INI))

(rådgivande utskott: PECH, ENVI, ITRE, REGI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 07.12.2006)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 82.4 i arbetsordningen)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 82.4 i arbetsordningen)

utskottet AFET

| — | Betänkande om FYROMS:s framstegsrapport 2006 (2006/2289(INI)) |
| --- | --- |

—

Betänkande om FYROMS:s framstegsrapport 2006 (2006/2289(INI))

| — | Betänkande om Kroatiens framstegsrapport (2006/2288(INI)) |
| --- | --- |

—

Betänkande om Kroatiens framstegsrapport (2006/2288(INI))

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 114.3 i arbetsordningen)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 114.3 i arbetsordningen)

utskottet LIBE

| — | Skydd av personuppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI)) |
| --- | --- |

—

Skydd av personuppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI))

16.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 64/2006 | Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter | 57 |
| 65/2006 | Renato Brunetta | 40 |
| 66/2006 | Oldřich Vlasák | 29 |
| 67/2006 | Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas | 50 |
| 68/2006 | Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda | 97 |
| 69/2006 | Aldo Patriciello | 11 |
| 70/2006 | Alessandra Mussolini och Carlo Casini | 23 |
| 71/2006 | Luca Romagnoli | 29 |
| 72/2006 | Milan Gaľa, Barbara Kudrycka, Zita Pleštinská och Peter Šťastný | 69 |
| 73/2006 | Mario Borghezio | 10 |
| 74/2006 | Manuel dos Santos, Fausto Correia, Jamila Madeira och Emanuel Fernandes | 20 |
| 75/2006 | Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Alexander Alvaro, Lissy Gröner och Thomas Mann | 36 |
| 76/2006 | Andreas Mölzer | 19 |
| 77/2006 | Andreas Mölzer | 9 |
| 78/2006 | Bogusław Rogalski, Bogdan Pęk och Ryszard Czarnecki | 16 |
| 79/2006 | Milan Horáček, Simon Coveney och Christa Prets | 92 |
| 80/2006 | Michael Cashman, Andrew Duff och Richard Howitt | 25 |
| 81/2006 | Alessandra Mussolini | 5 |
| 82/2006 | Stanisław Jałowiecki | 43 |
| 83/2006 | Philip Claeys, Frank Vanhecke och Koenraad Dillen | 9 |
| 84/2006 | Catherine Stihler | 30 |
| 85/2006 | Jacky Henin, Marco Rizzo och Helmuth Markov | 7 |
| 86/2006 | Adriana Poli Bortone | 9 |
| 87/2006 | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries och Thomas Ulmer | 51 |
| 88/2006 | Daniel Strož | 9 |
| 89/2006 | Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta och Sylvia-Yvonne Kaufmann | 35 |
| 90/2006 | Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo och Jean Lambert | 21 |
| 91/2006 | Daniel Strož | 8 |

Nr

Från

Underskrifter

64/2006

Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter

57

65/2006

Renato Brunetta

40

66/2006

Oldřich Vlasák

29

67/2006

Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas

50

68/2006

Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda

97

69/2006

Aldo Patriciello

11

70/2006

Alessandra Mussolini och Carlo Casini

23

71/2006

Luca Romagnoli

29

72/2006

Milan Gaľa, Barbara Kudrycka, Zita Pleštinská och Peter Šťastný

69

73/2006

Mario Borghezio

10

74/2006

Manuel dos Santos, Fausto Correia, Jamila Madeira och Emanuel Fernandes

20

75/2006

Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Alexander Alvaro, Lissy Gröner och Thomas Mann

36

76/2006

Andreas Mölzer

19

77/2006

Andreas Mölzer

9

78/2006

Bogusław Rogalski, Bogdan Pęk och Ryszard Czarnecki

16

79/2006

Milan Horáček, Simon Coveney och Christa Prets

92

80/2006

Michael Cashman, Andrew Duff och Richard Howitt

25

81/2006

Alessandra Mussolini

5

82/2006

Stanisław Jałowiecki

43

83/2006

Philip Claeys, Frank Vanhecke och Koenraad Dillen

9

84/2006

Catherine Stihler

30

85/2006

Jacky Henin, Marco Rizzo och Helmuth Markov

7

86/2006

Adriana Poli Bortone

9

87/2006

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries och Thomas Ulmer

51

88/2006

Daniel Strož

9

89/2006

Ignasi Guardans Cambó, Panayiotis Demetriou, Ana Maria Gomes, Gérard Onesta och Sylvia-Yvonne Kaufmann

35

90/2006

Caroline Lucas, Jillian Evans, Luigi Cocilovo och Jean Lambert

21

91/2006

Daniel Strož

8

17.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

18.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträde skulle äga rum den 18.12.2006.

19.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.35.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourzai, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, Elles, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Giertych, Gill, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Leichtfried, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirker, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer

Athanasiu, Bărbuleţiu, Becşenescu, Buruiană-Aprodu, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Duca, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Parvanova, Paşcu, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Ţicău, Vigenin

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | T |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

T

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt)

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KOMMISSIONEN |
| 277 | 01 04 04 | Block 1 | + | |
| 3 | 02 01 04 01 | Block 1 |
| 4 | 02 01 04 05 | Block 1 |
| 278 | 02 02 01 | Block 1 |
| 6 | 02 02 03 04 | Block 1 |
| 7 | 02 02 05 | Block 1 |
| 8 | 02 02 09 | Block 1 |
| 9 | 02 02 10 | Block 1 |
| 10 | 02 03 02 01 | Block 1 |
| 279 | 02 04 01 | Block 1 |
| 15 | 04 02 03 | Block 1 |
| 16 | 04 02 04 | Block 1 |
| 17 | 04 02 05 | Block 1 |
| 18 | 04 02 06 | Block 1 |
| 19 | 04 02 07 | Block 1 |
| 20 | 04 02 08 | Block 1 |
| 21 | 04 02 09 | Block 1 |
| 22 | 04 02 10 | Block 1 |
| 23 | 04 02 11 | Block 1 |
| 281 | 04 02 17 | Block 1 |
| 282 | 04 03 03 02 | Block 1 |
| 283 | 04 03 04 | Block 1 |
| 28 | 04 03 05 | Block 1 |
| 29 | 04 03 06 | Block 1 |
| 30 | 04 04 | Block 1 |
| 36 | 04 04 01 06 | Block 1 |
| 284 | 04 04 02 01 | Block 1 |
| 38 | 04 04 03 01 | Block 1 |
| 39 | 04 04 04 02 | Block 1 |
| 43 | 06 02 01 01 | Block 1 |
| 44 | 06 02 02 01 | Block 1 |
| 45 | 06 02 03 | Block 1 |
| 46 | 06 02 04 01 | Block 1 |
| 47 | 06 02 04 02 | Block 1 |
| 285 | 06 02 06 | Block 1 |
| 49 | 06 02 07 | Block 1 |
| 50 | 06 02 08 01 | Block 1 |
| 51 | 06 02 09 01 | Block 1 |
| 52 | 06 02 10 | Block 1 |
| 53 | 06 03 01 | Block 1 |
| 56 | 06 04 01 | Block 1 |
| 60 | 06 07 02 | Block 1 |
| 72 | 08 | Block 1 |
| 73 | 08 01 04 30 | Block 1 |
| 288 | 08 02 01 | Block 1 |
| 289 | 08 03 01 | Block 1 | |
| 290 | 08 04 01 | Block 1 |
| 291 | 08 05 01 | Block 1 |
| 292 | 08 13 01 | Block 1 |
| 84 | 09 01 04 01 | Block 1 |
| 293 | 09 01 04 02 | Block 1 |
| 294 | 09 01 04 03 | Block 1 |
| 87 | 09 02 03 01 | Block 1 |
| 88 | 09 03 03 | Block 1 |
| 89 | 09 03 04 01 | Block 1 |
| 90 | 09 03 04 02 | Block 1 |
| 295 | 09 04 01 | Block 1 |
| 92 | 09 04 03 02 | Block 1 |
| 119 | 12 01 04 01 | Block 1 |
| 121 | 13 03 | Block 1 |
| 122 | 13 03 03 | Block 1 |
| 123 | 13 03 04 | Block 1 |
| 124 | 13 03 05 | Block 1 |
| 125 | 13 03 06 | Block 1 |
| 126 | 13 03 07 | Block 1 |
| 127 | 13 03 08 | Block 1 |
| 128 | 13 03 09 | Block 1 |
| 296 | 13 03 16 | Block 1 |
| 132 | 14 04 02 | Block 1 |
| 297 | 14 05 03 | Block 1 | |
| 135 | 15 02 02 05 | Block 1 |
| 137 | 15 02 09 | Block 1 |
| 298 | 15 02 22 | Block 1 |
| 139 | 15 02 25 01 | Block 1 |
| 141 | 15 02 28 | Block 1 |
| 142 | 15 02 29 | Block 1 |
| 253 | 29 01 04 01 | Block 1 |
| 41 | 05 04 03 02 | Block 1 |
| 64 | 07 03 02 | Block 1 |
| 65 | 07 03 03 | Block 1 |
| 66 | 07 03 04 | Block 1 |
| 67 | 07 03 06 | Block 1 |
| 287 | 07 03 07 | Block 1 |
| 69 | 07 03 08 | Block 1 |
| 70 | 07 03 09 01 | Block 1 |
| 71 | 07 03 11 | Block 1 |
| 113 | 11 01 04 01 | Block 1 |
| 114 | 11 01 04 02 | Block 1 |
| 115 | 11 01 04 06 | Block 1 |
| 116 | 11 07 01 | Block 1 |
| 117 | 11 08 01 | Block 1 |
| 118 | 11 08 05 01 | Block 1 |
| 62 | 07 01 04 02 | Block 1 |
| 134 | 15 01 04 20 | Block 1 |
| 143 | 15 04 09 | Block 1 |
| 299 | 15 04 44 | Block 1 |
| 300 | 15 05 55 | Block 1 |
| 148 | 15 06 07 | Block 1 |
| 301 | 15 06 66 | Block 1 |
| 302 | 16 03 02 | Block 1 |
| 152 | 16 03 04 | Block 1 |
| 153 | 16 03 05 | Block 1 |
| 154 | 16 03 06 | Block 1 |
| 303 | 16 04 03 | Block 1 |
| 304 | 16 05 01 | Block 1 |
| 157 | 17 03 01 01 | Block 1 |
| 158 | 17 03 03 01 | Block 1 |
| 159 | 17 03 06 | Block 1 |
| 163 | 17 04 08 01 | Block 1 |
| 164 | 18 01 04 17 | Block 1 |
| 165 | 18 02 03 01 | Block 1 |
| 166 | 18 02 04 | Block 1 |
| 167 | 18 02 05 | Block 1 |
| 305 | 18 02 06 | Block 1 |
| 307 | 18 03 09 | Block 1 |
| 172 | 18 03 10 | Block 1 |
| 173 | 18 03 12 | Block 1 |
| 174 | 18 04 01 | Block 1 |
| 175 | 18 04 05 01 | Block 1 |
| 308 | 18 04 05 03 | Block 1 |
| 177 | 18 04 06 | Block 1 |
| 178 | 18 04 07 | Block 1 |
| 179 | 18 05 05 01 | Block 1 |
| 180 | 18 06 04 01 | Block 1 |
| 181 | 18 07 01 01 | Block 1 |
| 309 | 18 07 03 | Block 1 |
| 235 | 22 01 04 06 | Block 1 |
| 240 | 22 03 01 | Block 1 |
| 1 | 01 03 02 | Block 1 |
| 280 | 04 01 04 13 | Block 1 |
| 63 | 07 02 01 | Block 1 |
| 120 | 13 01 04 02 | Block 1 |
| 136 | 15 02 03 | Block 1 |
| 140 | 15 02 27 01 | Block 1 |
| 186 | 19 01 04 05 | Block 1 |
| 187 | 19 02 01 03 | Block 1 |
| 190 | 19 04 04 | Block 1 |
| 313 | 19 04 06 | Block 1 |
| 314 | 19 05 01 | Block 1 |
| 192 | 19 05 03 | Block 1 |
| 193 | 19 08 | Block 1 |
| 194 | 19 08 02 01 | Block 1 |
| 195 | 19 09 | Block 1 |
| 197 | 19 10 | Block 1 | | |
| 200 | 19 10 01 03 | Block 1 |
| 201 | 19 10 01 04 | Block 1 |
| 321 | 19 10 02 | Block 1 |
| 222 | 21 01 04 02 | Block 1 |
| 224 | 21 04 04 | Block 1 |
| 225 | 21 04 05 | Block 1 |
| 226 | 21 04 06 | Block 1 |
| 326 | 21 05 01 | Block 1 |
| 228 | 21 06 | Block 1 |
| 229 | 21 06 02 | Block 1 |
| 230 | 21 06 03 | Block 1 |
| 327 | 21 06 04 | Block 1 |
| 233 | 22 01 04 02 | Block 1 |
| 234 | 22 01 04 04 | Block 1 |
| 236 | 22 02 01 | Block 1 |
| 328 | 22 02 02 | Block 1 |
| 237 | Block 1 |
| 239 | 22 02 05 02 | Block 1 |
| 242 | 23 01 04 01 | Block 1 |
| 244 | 23 02 02 | Block 1 |
| 331 | XX 01 01 01 | Block 1 |
| 260 | XX 01 02 01 02 | Block 1 |
| 261 | XX 01 02 02 02 | Block 1 |
| 262 | XX 01 02 11 | Block 1 |
| 263 | XX 01 02 11 05 | Block 1 |
| 264 | XX 01 03 01 03 | Block 1 |
| 13 | 04 01 02 11 | Block 1 |
| 61 | 07 01 02 11 | Block 1 |
| 245 | 24 01 06 | Block 1 |
| 246 | 26 01 08 | Block 1 |
| 247 | 26 01 20 | Block 1 |
| 248 | 26 01 21 | Block 1 |
| 249 | 26 01 22 01 | Block 1 |
| 250 | 26 01 23 01 | Block 1 |
| 330 | 28 01 01 | Block 1 |
| 255 | A4 02 01 | Block 1 |
| 251 | 26 01 50 23 | Block 1 |
| 256 | PARTC-3-3 | Block 1 |
| 257 | PARTC-3-6 | Block 1 |
| 258 | PARTC-3-7 | Block 1 |
| 286 | 06 03 03 | delad | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 57 | 06 04 03 03 | delad | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 42 | 05 04 05 01 | delad | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 170 | 18 03 04 | delad | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 306 | 18 03 03 | delad | 1 | + | |
| 2/ONU | | 257, 288, 13 |
| 311 | 19 01 04 03 | Block 2 | + | |
| 315 | 19 08 01 01 | Block 2 |
| 316 | 19 08 01 02 | Block 2 |
| 317 | 19 08 01 03 | Block 2 |
| 318 | 19 09 01 | Block 2 |
| 319 | 19 10 01 | Block 2 |
| 320 | 19 10 01 02 | Block 2 |
| 323 | 20 02 01 | Block 2 |
| 325 | 21 03 01 | Block 2 |
| 329 | 22 02 03 | Block 2 |
| 269 | 19 01 04 03 | Block 3 | ↓ | |
| 270 | 19 08 01 01 | Block 3 |
| 267 | 19 08 01 02 | Block 3 |
| 271 | 19 08 01 03 | Block 3 |
| 272 | 19 09 01 | Block 3 |
| 274 | 19 10 01 | Block 3 |
| 275 | 19 10 01 02 | Block 3 |
| 273 | 20 02 01 | Block 3 |
| 276 | 21 03 01 | Block 3 |
| 238 | 22 02 03 | | | |
| 312 | 19 03 | delad | 1 | + | |
| 2 | | |
| 310 | 19 01 02 02 | delad | 1 | + | |
| 2 | + | |
| 322 | 20 01 02 11 | delad | 1 | + | |
| 2 ONU | | 324, 226, 7 |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

KOMMISSIONEN

277

01 04 04

Block 1

+

3

02 01 04 01

Block 1

4

02 01 04 05

Block 1

278

02 02 01

Block 1

6

02 02 03 04

Block 1

7

02 02 05

Block 1

8

02 02 09

Block 1

9

02 02 10

Block 1

10

02 03 02 01

Block 1

279

02 04 01

Block 1

15

04 02 03

Block 1

16

04 02 04

Block 1

17

04 02 05

Block 1

18

04 02 06

Block 1

19

04 02 07

Block 1

20

04 02 08

Block 1

21

04 02 09

Block 1

22

04 02 10

Block 1

23

04 02 11

Block 1

281

04 02 17

Block 1

282

04 03 03 02

Block 1

283

04 03 04

Block 1

28

04 03 05

Block 1

29

04 03 06

Block 1

30

04 04

Block 1

36

04 04 01 06

Block 1

284

04 04 02 01

Block 1

38

04 04 03 01

Block 1

39

04 04 04 02

Block 1

43

06 02 01 01

Block 1

44

06 02 02 01

Block 1

45

06 02 03

Block 1

46

06 02 04 01

Block 1

47

06 02 04 02

Block 1

285

06 02 06

Block 1

49

06 02 07

Block 1

50

06 02 08 01

Block 1

51

06 02 09 01

Block 1

52

06 02 10

Block 1

53

06 03 01

Block 1

56

06 04 01

Block 1

60

06 07 02

Block 1

72

08

Block 1

73

08 01 04 30

Block 1

288

08 02 01

Block 1

289

08 03 01

Block 1

290

08 04 01

Block 1

291

08 05 01

Block 1

292

08 13 01

Block 1

84

09 01 04 01

Block 1

293

09 01 04 02

Block 1

294

09 01 04 03

Block 1

87

09 02 03 01

Block 1

88

09 03 03

Block 1

89

09 03 04 01

Block 1

90

09 03 04 02

Block 1

295

09 04 01

Block 1

92

09 04 03 02

Block 1

119

12 01 04 01

Block 1

121

13 03

Block 1

122

13 03 03

Block 1

123

13 03 04

Block 1

124

13 03 05

Block 1

125

13 03 06

Block 1

126

13 03 07

Block 1

127

13 03 08

Block 1

128

13 03 09

Block 1

296

13 03 16

Block 1

132

14 04 02

Block 1

297

14 05 03

Block 1

135

15 02 02 05

Block 1

137

15 02 09

Block 1

298

15 02 22

Block 1

139

15 02 25 01

Block 1

141

15 02 28

Block 1

142

15 02 29

Block 1

253

29 01 04 01

Block 1

41

05 04 03 02

Block 1

64

07 03 02

Block 1

65

07 03 03

Block 1

66

07 03 04

Block 1

67

07 03 06

Block 1

287

07 03 07

Block 1

69

07 03 08

Block 1

70

07 03 09 01

Block 1

71

07 03 11

Block 1

113

11 01 04 01

Block 1

114

11 01 04 02

Block 1

115

11 01 04 06

Block 1

116

11 07 01

Block 1

117

11 08 01

Block 1

118

11 08 05 01

Block 1

62

07 01 04 02

Block 1

134

15 01 04 20

Block 1

143

15 04 09

Block 1

299

15 04 44

Block 1

300

15 05 55

Block 1

148

15 06 07

Block 1

301

15 06 66

Block 1

302

16 03 02

Block 1

152

16 03 04

Block 1

153

16 03 05

Block 1

154

16 03 06

Block 1

303

16 04 03

Block 1

304

16 05 01

Block 1

157

17 03 01 01

Block 1

158

17 03 03 01

Block 1

159

17 03 06

Block 1

163

17 04 08 01

Block 1

164

18 01 04 17

Block 1

165

18 02 03 01

Block 1

166

18 02 04

Block 1

167

18 02 05

Block 1

305

18 02 06

Block 1

307

18 03 09

Block 1

172

18 03 10

Block 1

173

18 03 12

Block 1

174

18 04 01

Block 1

175

18 04 05 01

Block 1

308

18 04 05 03

Block 1

177

18 04 06

Block 1

178

18 04 07

Block 1

179

18 05 05 01

Block 1

180

18 06 04 01

Block 1

181

18 07 01 01

Block 1

309

18 07 03

Block 1

235

22 01 04 06

Block 1

240

22 03 01

Block 1

1

01 03 02

Block 1

280

04 01 04 13

Block 1

63

07 02 01

Block 1

120

13 01 04 02

Block 1

136

15 02 03

Block 1

140

15 02 27 01

Block 1

186

19 01 04 05

Block 1

187

19 02 01 03

Block 1

190

19 04 04

Block 1

313

19 04 06

Block 1

314

19 05 01

Block 1

192

19 05 03

Block 1

193

19 08

Block 1

194

19 08 02 01

Block 1

195

19 09

Block 1

197

19 10

Block 1

200

19 10 01 03

Block 1

201

19 10 01 04

Block 1

321

19 10 02

Block 1

222

21 01 04 02

Block 1

224

21 04 04

Block 1

225

21 04 05

Block 1

226

21 04 06

Block 1

326

21 05 01

Block 1

228

21 06

Block 1

229

21 06 02

Block 1

230

21 06 03

Block 1

327

21 06 04

Block 1

233

22 01 04 02

Block 1

234

22 01 04 04

Block 1

236

22 02 01

Block 1

328

22 02 02

Block 1

237

Block 1

239

22 02 05 02

Block 1

242

23 01 04 01

Block 1

244

23 02 02

Block 1

331

XX 01 01 01

Block 1

260

XX 01 02 01 02

Block 1

261

XX 01 02 02 02

Block 1

262

XX 01 02 11

Block 1

263

XX 01 02 11 05

Block 1

264

XX 01 03 01 03

Block 1

13

04 01 02 11

Block 1

61

07 01 02 11

Block 1

245

24 01 06

Block 1

246

26 01 08

Block 1

247

26 01 20

Block 1

248

26 01 21

Block 1

249

26 01 22 01

Block 1

250

26 01 23 01

Block 1

330

28 01 01

Block 1

255

A4 02 01

Block 1

251

26 01 50 23

Block 1

256

PARTC-3-3

Block 1

257

PARTC-3-6

Block 1

258

PARTC-3-7

Block 1

286

06 03 03

delad

1

+

2

+

57

06 04 03 03

delad

1

+

2

+

42

05 04 05 01

delad

1

+

2

+

170

18 03 04

delad

1

+

2

+

306

18 03 03

delad

1

+

2/ONU

257, 288, 13

311

19 01 04 03

Block 2

+

315

19 08 01 01

Block 2

316

19 08 01 02

Block 2

317

19 08 01 03

Block 2

318

19 09 01

Block 2

319

19 10 01

Block 2

320

19 10 01 02

Block 2

323

20 02 01

Block 2

325

21 03 01

Block 2

329

22 02 03

Block 2

269

19 01 04 03

Block 3

↓

270

19 08 01 01

Block 3

267

19 08 01 02

Block 3

271

19 08 01 03

Block 3

272

19 09 01

Block 3

274

19 10 01

Block 3

275

19 10 01 02

Block 3

273

20 02 01

Block 3

276

21 03 01

Block 3

238

22 02 03

312

19 03

delad

1

+

2

310

19 01 02 02

delad

1

+

2

+

322

20 01 02 11

delad

1

+

2 ONU

324, 226, 7

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DOMSTOLEN |
| 97 | 1 2 | Block 4 | + | |
| 100 | Block 4 |
| 102 | 1 2 0 4 | Block 4 |
| 104 | 1 2 9 | Block 4 |
| 110 | 1 4 0 6 | Block 4 |
| 203 | 2 0 2 2 | Block 4 |
| 205 | 2 0 2 6 | Block 4 |
| 207 | 2 0 2 9 | Block 4 |
| 208 | 2 1 0 0 | Block 4 |
| 210 | Block 4 |
| 211 | 2 1 0 2 | Block 4 |
| 212 | 2 1 0 3 | Block 4 |
| 214 | 2 1 4 | Block 4 |
| 216 | 2 3 6 | Block 4 |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

DOMSTOLEN

97

1 2

Block 4

+

100

Block 4

102

1 2 0 4

Block 4

104

1 2 9

Block 4

110

1 4 0 6

Block 4

203

2 0 2 2

Block 4

205

2 0 2 6

Block 4

207

2 0 2 9

Block 4

208

2 1 0 0

Block 4

210

Block 4

211

2 1 0 2

Block 4

212

2 1 0 3

Block 4

214

2 1 4

Block 4

216

2 3 6

Block 4

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REVISIONSRÄTTEN |
| 101 | 1 2 | Block 5 | + | |
| 106 | 1 2 9 | Block 5 |
| 108 | 1 4 0 0 | Block 5 |
| 111 | 1 6 2 | Block 5 |
| 209 | 2 1 0 0 | Block 5 |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

REVISIONSRÄTTEN

101

1 2

Block 5

+

106

1 2 9

Block 5

108

1 4 0 0

Block 5

111

1 6 2

Block 5

209

2 1 0 0

Block 5

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| 98 | 1 2 | Block 6 | + | |
| 109 | 1 4 0 0 | Block 6 |
| 204 | 2 0 2 2 | Block 6 |
| 206 | 2 0 2 6 | Block 6 |
| 213 | 2 1 2 | Block 6 |
| 217 | 2 5 4 8 | Block 6 |
| 218 | 2 6 0 4 | Block 6 |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

98

1 2

Block 6

+

109

1 4 0 0

Block 6

204

2 0 2 2

Block 6

206

2 0 2 6

Block 6

213

2 1 2

Block 6

217

2 5 4 8

Block 6

218

2 6 0 4

Block 6

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REGIONKOMMITTÉN |
| 99 | 1 2 | Block 7 | + | |
| 103 | 1 2 0 4 | Block 7 |
| 105 | 1 2 9 | Block 7 |
| 112 | 1 6 3 8 | Block 7 |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

REGIONKOMMITTÉN

99

1 2

Block 7

+

103

1 2 0 4

Block 7

105

1 2 9

Block 7

112

1 6 3 8

Block 7

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EUROPEISKA OMBUDSMANNEN |
| 215 | 2 3 1 | | + | |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

EUROPEISKA OMBUDSMANNEN

215

2 3 1

+

| Ändring | Budgetpost | Block, ONU, EO, särsk., delad | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN |
| 107 | 1 3 0 | Block 8 | + | |
| 94 | 1 0 4 | Block 8 |
| 95 | 1 0 9 | Block 8 |
| 96 | 1 1 | Block 8 |

Ändring

Budgetpost

Block, ONU, EO, särsk., delad

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN

107

1 3 0

Block 8

+

94

1 0 4

Block 8

95

1 0 9

Block 8

96

1 1

Block 8

Begäran om delad omröstning:

Verts/ALE

”Rubrik 4 - Alternativ B” (Block 3)

Första delen: Texten i alla ändringar utom alla reserver

Andra delen: alla reserver

Ändr. 42

Första delen: Hela texten utom reserven och tillhörande anmärkningar

Andra delen: reserven och tillhörande anmärkningar

Ändr. 312

Första delen: Hela texten utom anmärkningen ”Parlamentet har därför ... 50 procent ... beslutsfattande processen”

Andra delen: denna anmärkning

Ändr. 310

Första delen: Hela texten utom reserven

Andra delen: reserven

PSE

Ändr. 286

Första delen: Hela texten utom anmärkningen ”Detta anslag är delvis ... Östersjöområdet ... nordliga dimensionen”

Andra delen: denna anmärkning

Ändr. 57

Första delen: Hela texten utom anmärkningen ”Detta anslag är delvis ... Östersjöområdet ... nordliga dimensionen”

Andra delen: denna anmärkning

Ändr. 170

Första delen: Hela texten utom den sista strecksatsen i anmärkningarna ”kostnader för logistik och transport”

Andra delen:”kostnader för logistik och transport”

Verts/ALE, PSE:

Ändr. 322

Första delen: Hela texten utom reserven

Andra delen: reserven

Ändr. 306

Första delen: Hela texten utom reserven

Andra delen: reserven

2.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt)

Betänkande: James ELLES, Louis GRECH (A6-0451/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstn. | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 1 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 4 | par. | originaltexten | ONU | + | 516, 19, 13 |
| punkt 8 | 9 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 256, 276, 18 |
| par. | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 9 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 10 | 10 | PPE-DE | | + | |
| par. | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 11 | 11 | PPE-DE | | + | |
| par. | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 13 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 318, 236, 6 |
| punkt 15 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 16 | par. | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 332, 227, 5 |
| 2 | + | 382, 165, 4 |
| efter punkt 16 | 8 | PSE | | T | |
| punkt 17 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 26 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 26 | 1 | IND/DEM | ONU | - | 89, 453, 22 |
| punkt 27 | par. | originaltexten | ONU | + | 487, 64, 8 |
| punkt 28 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 34 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 35 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 38 | par. | originaltexten | ONU | + | 515, 37, 8 |
| efter punkt 38 | 7 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| punkt 41 | par. | originaltexten | ONU | + | 551, 2, 11 |
| punkt 42 | par. | originaltexten | ONU | + | 522, 28, 10 |
| efter punkt 44 | 2 | IND/DEM | delad/ONU | | |
| 1 | - | 109, 407, 41 |
| 2 | ↓ | |
| skäl B | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl C | par. | originaltexten | särsk./EO | - | 249, 273, 35 |
| skäl D | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl F | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | - | 249, 299, 15 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstn.

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

par.

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 1

3

GUE/NGL

-

4

GUE/NGL

-

punkt 4

par.

originaltexten

ONU

+

516, 19, 13

punkt 8

9

PPE-DE

delad

1

+

2/EO

-

256, 276, 18

par.

originaltexten

↓

punkt 9

par.

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 10

10

PPE-DE

+

par.

originaltexten

↓

punkt 11

11

PPE-DE

+

par.

originaltexten

↓

punkt 13

5

GUE/NGL

-

par.

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

318, 236, 6

punkt 15

par.

originaltexten

särsk.

+

punkt 16

par.

originaltexten

delad/ONU

1

+

332, 227, 5

2

+

382, 165, 4

efter punkt 16

8

PSE

T

punkt 17

6

GUE/NGL

-

par.

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 26

par.

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 26

1

IND/DEM

ONU

-

89, 453, 22

punkt 27

par.

originaltexten

ONU

+

487, 64, 8

punkt 28

par.

originaltexten

särsk.

+

punkt 34

par.

originaltexten

särsk.

+

punkt 35

par.

originaltexten

särsk.

+

punkt 38

par.

originaltexten

ONU

+

515, 37, 8

efter punkt 38

7

GUE/NGL

delad

1

-

2

-

punkt 41

par.

originaltexten

ONU

+

551, 2, 11

punkt 42

par.

originaltexten

ONU

+

522, 28, 10

efter punkt 44

2

IND/DEM

delad/ONU

1

-

109, 407, 41

2

↓

skäl B

par.

originaltexten

särsk.

+

skäl C

par.

originaltexten

särsk./EO

-

249, 273, 35

skäl D

par.

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl F

par.

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

-

249, 299, 15

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: ÄF 1 och 2

PSE punkt 16

PPE-DE: punkterna 4, 8, 27, 38, 41 och 42

Begäran om särskild omröstning

VertsALE skäl C och D, punkt 11, 15, 27 och 35

PSE skäl B, punkt 28, 34 och 35

Begäran om delad omröstning

ALDE, VertsALE:

ÄF 9

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet anser att man bör ... kommande budgetförfaranden.”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE:

punkt 9

Första delen:”Europaparlamentet påminner ... frigöra dessa reserver”

Andra delen:”Till följd ... valuta för pengarna”

punkt 16

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... organisationernas verksamhet”

Andra delen:”Parlamentet avser att ... utvecklingsbistånd”

punkt 26

Första delen: Hela texten utom orden ”Europaparlamentet avvisar ... andra behandling”

Andra delen: dessa ord

ÄF 2

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... faktiska kostnader”

Andra delen:”eller offentliggjorda ... trätt i kraft”

PSE

skäl D

Första delen:”Detta ... globaliseringsprocessen”

Andra delen:”och tog upp ... om i världen”

skäl F

Första delen: Hela texten utom orden ”att förbereda för översynen av den fleråriga budgetramen”

Andra delen: dessa ord

punkt 1

Första delen:”Europaparlamentet påminner ... 5 och 6.”

Andra delen:”Resolutionen om ... årliga budgetförfarandet”

Verts/ALE, PSE:

punkt 13

Första delen:”Europaparlamentet upprepar ... ger upphov till”

Andra delen:”Parlamentet anser ... Förenta staterna”

punkt 17

Första delen:”Europaparlamentet anser ... Europas medborgare”

Andra delen:”Tydliga politiska ... 2007 års budget”

ÄF 7

Första delen:”Europaparlamentet stöder inte ... (GUSP)”

Andra delen:”Parlamentet påminner ... av budgetutgifter”

3.   Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***I

Betänkande: Diana WALLIS (A6-0458/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***I

Betänkande: Diana WALLIS (A6-0459/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version) ***I

Betänkande: Diana WALLIS (A6-0457/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Statistikmeddelande om fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***I

Betänkande: Diana WALLIS (A6-0460/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) *

Betänkande: Diana WALLIS (A6-0461/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0406/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) *

Betänkande: Giles CHICHESTER (A6-0418/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0412/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 513, 14, 22 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

513, 14, 22

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

11.   Förebygga narkotikakonsumtion och informera allmänheten (2007-2013) ***I

Betänkande: Inger SEGELSTRÖM (A6-0454/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 528, 16, 8 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

528, 16, 8

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

12.   Civilrätt (2007-2013) ***I

Betänkande: Inger SEGELSTRÖM (A6-0452/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 486, 61, 3 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

486, 61, 3

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

13.   Inrättande av en europeisk flyktingfond (2008-2013) ***I

Betänkande: Barbara KUDRYCKA (A6-0437/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

14.   Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I

Betänkande: Fernand LE RACHINEL (A6-0417/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

15.   Inrättande av en europeisk fond för integrering av tredjelandsmedborgare (2007-2013) *

Betänkande: Barbara KUDRYCKA (A6-0419/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

16.   Förebyggande, beredskap och hantering när det gäller följderna av terrorismen (2007-2013) *

Betänkande: Romano Maria LA RUSSA (A6-0390/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

17.   Antal ledamöter i utskotten

Förslag till beslut B6-0664/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till beslut B6-0664/2006




  (Talmanskonferensen) |
| utskottet TRAN och
  utskottet AFCO | 1 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM+UEN | | + | |
| omröstning: förslag till beslut (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till beslut B6-0664/2006

(Talmanskonferensen)

utskottet TRAN och

utskottet AFCO

1

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM+UEN

+

omröstning: förslag till beslut (i sin helhet)

+

18.   Europeiskt jämställdhetsinstitut ***II

Andrabehandlingsrekommendation:

  kvalificerad majoritet erfordras

Lissy GRÖNER, Amalia SARTORI (A6-0455/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-15 | utskottet | | + | |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-15

utskottet

+

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet

Obs: Det finns ingen slutomröstning vid andra behandlingen.

19.   Körkort (omarbetning) ***II

Andrabehandlingsrekommendation:

  kvalificerad majoritet erfordras

Mathieu GROSCH (A6-0414/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten | 6 | BRADBOURN m.fl. | ONU | - | 67, 483, 13 |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-5 | utskottet | | + | |
| Gemensam ståndpunkt | Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten

6

BRADBOURN m.fl.

ONU

-

67, 483, 13

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-5

utskottet

+

Gemensam ståndpunkt

Förklarades godkänd såsom ändrad av parlamentet

Begäran om omröstning med namnupprop

Philip Bradbourn: ÄF 6

20.   Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordning

Betänkande: Richard CORBETT (A6-0415/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| artikel 81 | 1 | utskottet | | + | kvalificerad majoritet krävs |
| 2 | PSE, Verts/ALE | | + | kvalificerad majoritet krävs |
| omröstning: förslag till beslut (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

artikel 81

1

utskottet

+

kvalificerad majoritet krävs

2

PSE, Verts/ALE

+

kvalificerad majoritet krävs

omröstning: förslag till beslut (i sin helhet)

+

21.   Ändring av parlamentets arbetsordning (utskott, kvestorer)

Betänkande: Jo LEINEN (A6-0464/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-2 | utskottet | EO | + | kvalificerad majoritet krävs


  374, 119, 68 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 396, 112, 57 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-2

utskottet

EO

+

kvalificerad majoritet krävs

374, 119, 68

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

396, 112, 57

Begäran om omröstning med namnupprop

ALDE slutomröstning

22.   Inrättande av en fond för de yttre gränserna (2007-2013) ***I

Betänkande: Barbara KUDRYCKA (A6-0427/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – texten i sin helhet | 1 | utskottet | | + | |
| artikel 5, punkt 2, efter stycke 1 | 2 | GUE/NGL | ONU | - | 83, 331, 146 |
| artikel 6, punkt 2, stycke 2, led a | 3 | GUE/NGL | ONU | - | 70, 478, 16 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – texten i sin helhet

1

utskottet

+

artikel 5, punkt 2, efter stycke 1

2

GUE/NGL

ONU

-

83, 331, 146

artikel 6, punkt 2, stycke 2, led a

3

GUE/NGL

ONU

-

70, 478, 16

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 2 och 3

23.   Inrättande av en europeisk fond för återvändande (2008-2013) ***I

Betänkande: Barbara KUDRYCKA (A6-0425/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – texten i sin helhet | 1 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 108, 440, 13 |
| efter skäl 21 | 3 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 4 | GUE/NGL | | ↓ | |
| 5 | GUE/NGL | | ↓ | |
| artikel 2, punkt 1 | 2 | GUE/NGL | ONU | - | 71, 343, 143 |
| artikel 6, punkt 2, efter led d | 6 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – texten i sin helhet

1

utskottet

delad

1

+

2/EO

-

108, 440, 13

efter skäl 21

3

GUE/NGL

↓

4

GUE/NGL

↓

5

GUE/NGL

↓

artikel 2, punkt 1

2

GUE/NGL

ONU

-

71, 343, 143

artikel 6, punkt 2, efter led d

6

GUE/NGL

-

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 2

Begäran om delad omröstning

PPE-DE:

ÄF 1

Första delen: Hela texten utom artikel 54

Andra delen: artikel 54

24.   Läkemedel för pediatrisk användning ***I

Betänkande: Françoise GROSSETÊTE (A6-0396/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| artikel 1 | 3 | PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN, IND/DEM, Belohorská | | + | |
| skäl 1 | 1 | PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN, IND/DEM, Belohorská | | + | |
| skäl 2 | 2 | PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN, IND/DEM, Belohorská | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

artikel 1

3

PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN, IND/DEM, Belohorská

+

skäl 1

1

PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN, IND/DEM, Belohorská

+

skäl 2

2

PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN, IND/DEM, Belohorská

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

25.   Europeiskt småmålsförfarande ***I

Betänkande: Hans-Peter MAYER (A6-0387/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1




  ”kompromiss-paket” | 102-105
  107-129 | PPE-DE, ALDE, PSE, Verts/ALE | | + | ändrat muntligen |
| block 2 | 10
  12
  15
  17
  19
  23
  28-29
  35-36
  40
  47
  51
  55-56
  59
  64
  72
  89
  94-96
  99
  101 | utskottet | | ↓ | |
| Block 3 | 1-9
  11
  13-14
  16
  18
  20-22
  24-27
  30-34
  37-39
  41-46
  48-50
  52-54
  57-58
  60-63
  65-71
  73-88
  90-93
  97-98
  100 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Block 1

”kompromiss-paket”

102-105

107-129

PPE-DE, ALDE, PSE, Verts/ALE

+

ändrat muntligen

block 2

10

12

15

17

19

23

28-29

35-36

40

47

51

55-56

59

64

72

89

94-96

99

101

utskottet

↓

Block 3

1-9

11

13-14

16

18

20-22

24-27

30-34

37-39

41-46

48-50

52-54

57-58

60-63

65-71

73-88

90-93

97-98

100

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 106 utgick.

Övrigt

Hans-Peter Mayer, föredragande, lade fram följande muntliga ändringsförslag till block 1:

Artikel 15, punkt 3 utgår

26.   Grundläggande rättigheter och medborgarskap (2007-2013) *

*

Betänkande: Inger SEGELSTRÖM (A6-0465/2006)

Betänkande: Inger SEGELSTRÖM (A6-0465/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| texten i sin helhet | 1 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 476, 41, 30 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

texten i sin helhet

1

utskottet

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

476, 41, 30

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM ändrat förslag

27.   Straffrätt (2007-2013) *

*

Betänkande: Inger SEGELSTRÖM (A6-0453/2006)

Betänkande: Inger SEGELSTRÖM (A6-0453/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Texten i sin helhet | 1 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 483, 54, 8 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Texten i sin helhet

1

utskottet

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

483, 54, 8

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM ändrat förslag

28.   Förebygga och bekämpa brottsligheten (2007-2013) *

*

Betänkande: Romano Maria LA RUSSA (A6-0389/2006)

Betänkande: Romano Maria LA RUSSA (A6-0389/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-25 | utskottet | | + | |
| artikel 5, punkt 1 | 26 | PSE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-25

utskottet

utskottet

+

artikel 5, punkt 1

26

PSE

+

omröstning: ändrat förslag

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

29.   Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av förordning (EG) nr 2424/2001) *

*

Betänkande: Carlos COELHO (A6-0410/2006)

Betänkande: Carlos COELHO (A6-0410/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: utskottets förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: utskottets förslag

omröstning: utskottets förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

30.   Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS (II) (ändring av beslut 2001/886/RIF) *

*

Betänkande: Carlos COELHO (A6-0413/2006)

Betänkande: Carlos COELHO (A6-0413/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: utskottets förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: utskottets förslag

omröstning: utskottets förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

31.   Kärnsäkerhetsstöd *

*

Betänkande: Esko SEPPÄNEN (A6-0397/2006)

Betänkande: Esko SEPPÄNEN (A6-0397/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1
  3
  5-6
  8-11
  14-24
  26 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 2 | utskottet | särsk./EO | - | 234, 287, 4 |
| 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 12 | utskottet | särsk. | - | |
| 25 | utskottet | särsk. | + | ändrat muntligen |
| artikel 1, efter punkt 1 | 27 | Verts/ALE | ONU | - | 250, 271, 9 |
| artikel 2, led a, strecksats 3 | 28 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | utskottet | | + | |
| omröstning: rådets text | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1

3

5-6

8-11

14-24

26

utskottet

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

2

utskottet

utskottet

särsk./EO

-

234, 287, 4

4

utskottet

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

utskottet

delad

1

+

2

+

12

utskottet

utskottet

särsk.

-

25

utskottet

utskottet

särsk.

+

ändrat muntligen

ändrat muntligen

artikel 1, efter punkt 1

27

Verts/ALE

ONU

-

250, 271, 9

artikel 2, led a, strecksats 3

28

Verts/ALE

-

13

utskottet

utskottet

+

omröstning: rådets text

omröstning: rådets text

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: ÄF 2 och 12

Verts/ALE ÄF 4

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE ÄF 27

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

Verts/ALE

ÄF 7

ÄF 7

Första delen:”Det är underförstått ... behörighet över anläggningen.”

Första delen:

Andra delen:”Dessutom bör ... för medlemsstaterna.”

Andra delen:

Övrigt

Övrigt

Seppänen lade fram följande muntliga ändringsförslag till ÄF 25:

Artikel 20a

Ekonomiskt referensbelopp

Det ekonomiska referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2007–2013 skall uppgå till 524 miljoner EUR.

De årliga anslagen skall godkännas av den budgetansvariga myndigheten, inom de gränser som uppställs av budgetramen.

32.   Visering för passering av de yttre gränserna *

*

Betänkande: Ioannis VARVITSIOTIS (A6-0431/2006)

Betänkande: Ioannis VARVITSIOTIS (A6-0431/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-5 | utskottet | | + | |
| artikel 1, punkt 3, led a | 7 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 1, punkt 4, led a | 8 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 2 | 9 | GUE/NGL | | - | |
| skäl 2 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-5

utskottet

utskottet

+

artikel 1, punkt 3, led a

7

GUE/NGL

-

artikel 1, punkt 4, led a

8

GUE/NGL

-

artikel 2

9

GUE/NGL

-

skäl 2

6

GUE/NGL

-

omröstning: ändrat förslag

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

omröstning: lagstiftningsresolution

+

33.   Sacharovpriset

Resolutionsförslag: B6-0665/2006, B6-0666/2006

Resolutionsförslag: B6-0665/2006, B6-0666/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0665/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0665/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0666/2006 | | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0665/2006

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0665/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0665/2006

PPE-DE

↓

B6-0666/2006

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

↓

Övrigt

Övrigt

Bogusław Sonik hade undertecknat det gemensamma resolutionsförslaget för PPE-DE-gruppen.

34.   Skydd av personuppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete

Betänkande: Martine ROURE (A6-0456/2006)

Betänkande: Martine ROURE (A6-0456/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | par. | originaltexten | särsk./EO | + | 279, 226, 6 |
| punkt 5 | 1 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: rekommendation (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 3

par.

originaltexten

originaltexten

särsk./EO

+

279, 226, 6

punkt 5

1

PPE-DE

+

omröstning: rekommendation (i sin helhet)

omröstning: rekommendation (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 3

35.   Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning - Grönbok

Betänkande: Eluned MORGAN (A6-0426/2006)

Betänkande: Eluned MORGAN (A6-0426/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 11 | GUE/NGL | | - | |
| efter punkt 1 | 9 | PPE-DE, UEN | ONU | - | 224, 228, 58 |
| punkt 3 | 10 | PPE-DE, UEN | EO | + | 291, 203, 15 |
| punkt 4, inledningen | 12 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 4, led a | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 4, led b | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 229, 271, 7 |
| punkt 4, efter led f | 1 | PSE | EO | + | 270, 233, 6 |
| punkt 5 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| punkt 8 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 17 | 4 | UEN, PPE-DE | EO | - | 226, 249, 23 |
| punkt 18 | 13 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 25 | 14 | Verts/ALE | EO | + | 266, 227, 10 |
| punkt 29 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 37 | par. | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 479, 16, 8 |
| 2 | + | 260, 236, 3 |
| punkt 46 | par. | originaltexten | särsk. | - | |
| efter punkt 48 | 2 | PSE | | + | |
| punkt 64 | 5 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| punkt 79 | 6 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| punkt 83 | 7 | PPE-DE, UEN | | + | |
| punkt 94 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | - | 208, 277, 3 |
| punkt 97 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 97 | 15 | Verts/ALE | EO | + | 276, 207, 3 |
| punkt 98 | 3/rev2=
  17/rev2= | PSE
  PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| punkt 102 | 8 | PPE-DE, UEN | | + | |
| punkt 114 | 16 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

11

GUE/NGL

-

efter punkt 1

9

PPE-DE, UEN

ONU

-

224, 228, 58

punkt 3

10

PPE-DE, UEN

EO

+

291, 203, 15

punkt 4, inledningen

12

Verts/ALE

-

punkt 4, led a

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

-

punkt 4, led b

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2/EO

-

229, 271, 7

punkt 4, efter led f

1

PSE

EO

+

270, 233, 6

punkt 5

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

-

2

-

punkt 8

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 17

4

UEN, PPE-DE

EO

-

226, 249, 23

punkt 18

13

Verts/ALE

+

efter punkt 25

14

Verts/ALE

EO

+

266, 227, 10

punkt 29

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

punkt 37

par.

originaltexten

originaltexten

delad/ONU

1

+

479, 16, 8

2

+

260, 236, 3

punkt 46

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

-

efter punkt 48

2

PSE

+

punkt 64

5

PPE-DE, ALDE, UEN

+

punkt 79

6

PPE-DE, ALDE, UEN

+

punkt 83

7

PPE-DE, UEN

+

punkt 94

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2/EO

-

208, 277, 3

punkt 97

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 97

15

Verts/ALE

EO

+

276, 207, 3

punkt 98

3/rev2=

17/rev2=

PSE

PPE-DE, ALDE, UEN

+

punkt 102

8

PPE-DE, UEN

+

punkt 114

16

Verts/ALE

delad

1

+

2

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

Begäran om särskild omröstning

PSE punkterna 46, 97

ALDE: punkterna 5 och 46

Verts/ALE punkterna 8, 29, 97

PPE-DE punkt 5

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

ALDE: punkt 37

Verts/ALE ÄF 9 och punkt 37

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PSE

PSE

punkt 5

punkt 5

Första delen:”Europaparlamentet erinrar ... växthusgaser.”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... fossila bränslen.”

Andra delen:

ÄF 16

ÄF 16

Första delen: Hela texten utom strykningen av orden ”de mest utvecklade”

Första delen:

Andra delen: strykningen av orden ”de mest utvecklade”

Andra delen:

Verts/ALE

Verts/ALE

punkt 4, led a

punkt 4, led a

Första delen: Hela texten utom orden ”en omfattande användning av flexibla mekanismer”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

punkt 4, led b

punkt 4, led b

Första delen:”under ETS ... energiförbrukning”

Första delen:

Andra delen:”genom en modernisering av energiproduktionsanläggningarna”

Andra delen:

PPE-DE

PPE-DE

punkt 37

punkt 37

Första delen: Hela texten utom ordet ”bindande”

Första delen:

Andra delen: detta ord

Andra delen:

punkt 94

punkt 94

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... är begränsad”

Första delen:

Andra delen:”Intäkterna från ... av sammankopplingar.”

Andra delen:

Övrigt

Övrigt

Föredraganden föreslår att ändringsförslag 9, om det antas, skall införas efter punkt 37.

36.   Strategi för biomassa och biobränsle

Betänkande: Werner LANGEN (A6-0347/2006)

Betänkande: Werner LANGEN (A6-0347/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 4 | 1 | IND/DEM | | - | |
| punkt 6 | 6 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 9 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 10 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 11 | 7 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 15 | 14 | ALDE | | + | |
| punkt 24 | 21 | ALDE | | - | |
| punkt 26 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 29 | 8 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 30 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 32 | 20 | ALDE | | + | |
| 9 | Verts/ALE | | ↓ | |
| punkt 35 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 45 | 17/rev | ALDE | | + | |
| 4 | PPE-DE | | ↓ | |
| efter punkt 47 | 10 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| punkt 52 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 56 | 11 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 56 | 12 | Verts/ALE | EO | - | 102, 274, 6 |
| punkt 58 | par. | originaltexten | särsk. | - | |
| punkt 60 | 18 | ALDE | | + | |
| par. | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 65 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 67 | 13 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 68 | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 70 | 23 | ALDE | | - | |
| punkt 73 | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 76 | - | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| efter punkt 77 | 24 | ALDE | | - | |
| 25 | ALDE | | + | |
| efter punkt 80 | 2 | PPE-DE | | + | |
| 3 | PPE-DE | | + | |
| efter strecksats 8 | 15 | ALDE | | + | |
| skäl C | par. | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl E | 5 | Verts/ALE | | - | |
| skäl F | 19 | ALDE | | + | |
| skäl X | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl Y | par. | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

efter punkt 4

1

IND/DEM

-

punkt 6

6

Verts/ALE

-

punkt 9

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

punkt 10

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

-

punkt 11

7

Verts/ALE

-

efter punkt 15

14

ALDE

+

punkt 24

21

ALDE

-

punkt 26

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

-

punkt 29

8

Verts/ALE

-

punkt 30

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

punkt 32

20

ALDE

+

9

Verts/ALE

↓

punkt 35

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

-

punkt 45

17/rev

ALDE

+

4

PPE-DE

↓

efter punkt 47

10

Verts/ALE

delad

1

-

2

↓

punkt 52

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

punkt 56

11

Verts/ALE

-

efter punkt 56

12

Verts/ALE

EO

-

102, 274, 6

punkt 58

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

-

punkt 60

18

ALDE

+

par.

originaltexten

originaltexten

↓

punkt 65

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

punkt 67

13

Verts/ALE

-

punkt 68

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

punkt 70

23

ALDE

-

punkt 73

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 76

-

originaltexten

originaltexten

+

ändrat muntligen

ändrat muntligen

efter punkt 77

24

ALDE

-

25

ALDE

+

efter punkt 80

2

PPE-DE

+

3

PPE-DE

+

efter strecksats 8

15

ALDE

+

skäl C

par.

originaltexten

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl E

5

Verts/ALE

-

skäl F

19

ALDE

+

skäl X

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

skäl Y

par.

originaltexten

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Ändringsförslag 16 och 22 ströks.

Begäran om särskild omröstning:

Begäran om särskild omröstning:

PSE punkterna 65, 68

Verts/ALE skäl X, Y och punkterna 9, 30, 52, 58, 65, 68

PPE-DE punkt 60

Begäran om delad omröstning

Begäran om delad omröstning

PSE

PSE

ÄF 10

ÄF 10

Första delen: Hela texten utom orden ”30 procent” och ”fram till 2020”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

Verts/ALE

Verts/ALE

punkt 26

punkt 26

Första delen:”Europaparlamentet förväntar sig ... alla medlemsstater”

Första delen:

Andra delen:”inom ramen för ... jordbrukspolitiken.”

Andra delen:

punkt 73

punkt 73

Första delen:”Europaparlamentet är övertygat om ... Europeiska unionen.”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet anser dock ... exportkapaciteten.”

Andra delen:

PPE-DE

PPE-DE

skäl C

skäl C

Första delen: Hela texten utom orden ”väte och”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

punkt 10

punkt 10

Första delen: Hela texten utom orden ”väte och”

Första delen:

Andra delen: dessa ord

Andra delen:

punkt 35

punkt 35

Första delen:”Europaparlamentet stöder ... övergång.”

Första delen:

Andra delen:”Parlamentet erinrar ... förnybar energi.”

Andra delen:

Övrigt

Övrigt

Mechtild Rothe, för PSE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag till ÄF 76:

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2007, som en del av energipaketet, lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor och erinrar om sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2007, som en del av energipaketet, lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor och erinrar om sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor

37.   Situationen på Fidjiöarna

Situationen på Fidjiöarna

Resolutionsförslag: B6-0646/2006, B6-0649/2006, B6-0652/2006, B6-0660/2006, B6-0662/2006, B6-0663/2006

Resolutionsförslag: B6-0646/2006, B6-0649/2006, B6-0652/2006, B6-0660/2006, B6-0662/2006, B6-0663/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0646/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| punkt 7 | 1 | PSE | | + | |
| efter punkt 8 | 3 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 9 | 2 | PSE | | + | |
| par. | originaltexten | | ↓ | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0646/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0649/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0652/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0660/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0662/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0663/2006 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0646/2006

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0646/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

punkt 7

1

PSE

+

efter punkt 8

3

GUE/NGL

-

punkt 9

2

PSE

+

par.

originaltexten

originaltexten

↓

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0646/2006

PSE

↓

B6-0649/2006

PPE-DE

↓

B6-0652/2006

GUE/NGL

↓

B6-0660/2006

Verts/ALE

↓

B6-0662/2006

UEN

↓

B6-0663/2006

ALDE

↓

38.   FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

Resolutionsförslag: B6-0648/2006, B6-0653/2006, B6-0654/2006, B6-0656/2006, B6-0659/2006

Resolutionsförslag: B6-0648/2006, B6-0653/2006, B6-0654/2006, B6-0656/2006, B6-0659/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0648/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| skäl A | 1S | ALDE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0648/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0653/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0654/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0656/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0659/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0648/2006

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0648/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

skäl A

1S

ALDE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0648/2006

PPE-DE

↓

B6-0653/2006

GUE/NGL

↓

B6-0654/2006

UEN

↓

B6-0656/2006

PSE

↓

B6-0659/2006

Verts/ALE

↓

39.   Burma

Burma

Resolutionsförslag: B6-0647/2006, B6-0651/2006, B6-0655/2006, B6-0657/2006, B6-0658/2006, B6-0661/2006

Resolutionsförslag: B6-0647/2006, B6-0651/2006, B6-0655/2006, B6-0657/2006, B6-0658/2006, B6-0661/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0647/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 65, 0, 0 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0647/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0651/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0655/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0657/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0658/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0661/2006 | | Verts/ALE | | | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0647/2006

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0647/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

65, 0, 0

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0647/2006

PPE-DE

↓

B6-0651/2006

GUE/NGL

↓

B6-0655/2006

PSE

↓

B6-0657/2006

ALDE

↓

B6-0658/2006

UEN

↓

B6-0661/2006

Verts/ALE

Begäran om omröstning med namnupprop

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

40.   Konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper

Konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper

Resolutionsförslag: B6-0632/2006

Resolutionsförslag: B6-0632/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution B6-0632/2006




  (BERÈS m.fl.) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till resolution B6-0632/2006

Förslag till resolution B6-0632/2006

(BERÈS m.fl.)

(BERÈS m.fl.)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Även Sahra Wagenknecht hade undertecknat resolutionsförslaget för GUE/NGL-gruppen.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat

äf 306/2

Ja-röster: 257

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Lipietz

Nej-röster: 288

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

ALDE: Matsakis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Le Pen Marine, Martinez, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat

äf 322/2

Ja-röster: 324

ALDE: Andria, Beaupuy, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Mann Erika

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nej-röster: 226

ALDE: Morillon

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, De Michelis, Mote

PPE-DE: Grosch

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Baco, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 4

Ja-röster: 516

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 19

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Schenardi

PPE-DE: Zvěřina

PSE: Occhetto

UEN: Bielan

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Rainer Wieland

4.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 13/2

Ja-röster: 318

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Tomczak, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nej-röster: 236

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Schenardi

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Martinez, Mote

UEN: Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Rainer Wieland

5.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 16/1

Ja-röster: 332

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Mastenbroek

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nej-röster: 227

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 5

NI: Baco, Belohorská, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 16/2

Ja-röster: 382

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Krupa, Louis, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 165

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Nedlagda röster: 4

NI: Baco, Belohorská, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

äf 1

Ja-röster: 89

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Casini, Duchoň, Fajmon, de Grandes Pascual, Hybášková, Mauro, Millán Mon, Salafranca Sánchez-Neyra, Škottová, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Batzeli, van den Berg, Berman, Capoulas Santos, Corbey, Ferreira Elisa, Hedh, Hedkvist Petersen, Lambrinidis, Mastenbroek, Matsouka, Napoletano, Segelström, Swoboda, Westlund

UEN: Bielan, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Hassi, Schlyter, Trüpel

Nej-röster: 453

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Borghezio, Crowley, Kuc, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Schmidt Olle

GUE/NGL: de Brún, Kaufmann, McDonald, Remek

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Martin Hans-Peter

PSE: Kuhne, Wiersma

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

8.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 27

Ja-röster: 487

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Schmidt Olle, Staniszewska, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 64

ALDE: Costa, De Sarnez, Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Polfer, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Sterckx, Van Hecke

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Škottová, Sonik, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Berman, Capoulas Santos, Corbey, Ferreira Elisa, Hedh, Hedkvist Petersen, Mastenbroek, Saks, Segelström, Westlund

UEN: Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 8

ALDE: Ek

GUE/NGL: de Brún, McDonald

NI: Baco, Mote

PSE: Wiersma

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Jorgo Chatzimarkakis

9.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 38

Ja-röster: 515

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 37

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Maštálka, Meyer Pleite, Pflüger, Remek, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Simpson

UEN: Szymański

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 41

Ja-röster: 551

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 2

IND/DEM: Farage

NI: Martin Hans-Peter

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

punkt 42

Ja-röster: 522

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Martin Hans-Peter, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

äf 2/1

Ja-röster: 109

ALDE: Resetarits, Schmidt Olle

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Schenardi

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Méndez de Vigo, Škottová, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Bullmann, Carlotti, Hedh, Hedkvist Petersen, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lienemann, Mastenbroek, Myller, Segelström, Van Lancker

UEN: Czarnecki Ryszard, Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 407

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Herczog, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Lambrinidis, Le Foll, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf

Nedlagda röster: 41

ALDE: Ek

NI: Allister, Baco, Helmer, Martinez, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Parish, Purvis, Sonik, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

PSE: Honeyball, Leichtfried, Martin David, Scheele, Swoboda, Titley, Wiersma

UEN: Bielan, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Michael Cashman, Åsa Westlund, Richard Corbett, Catherine Stihler, Dorette Corbey, Jorgo Chatzimarkakis

Nedlagda röster

Glenis Willmott, Linda McAvan, David Martin

13.   Betänkande Elles/Grech A6-0451/2006

skäl F/2

Ja-röster: 249

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Tomczak

NI: Belohorská, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Trüpel

Nej-röster: 299

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Maat, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kamiński, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Mote

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Daul A6-0412/2006

resolution

Ja-röster: 513

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 14

ALDE: Laperrouze

GUE/NGL: Catania, Portas

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Baco, Dillen, Mote

UEN: Camre

Nedlagda röster: 22

ALDE: Schmidt Olle

GUE/NGL: Agnoletto, Musacchio, Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Helmer, Mussolini

PPE-DE: Brejc, Doyle, Kamall, Novak, Schwab, Wijkman

PSE: Corbey, Kuhne

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

15.   Betänkande Segelström A6-0454/2006

resolution

Ja-röster: 528

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 16

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Helmer, Mote

PPE-DE: Bushill-Matthews, Evans Jonathan

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Pafilis, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio

PSE: Berman

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Philip Bushill-Matthews

16.   Betänkande Segelström A6-0452/2006

resolution

Ja-röster: 486

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 61

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Pafilis, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Železný

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Rekommendation Grosch A6-0414/2006

äf 6

Ja-röster: 67

ALDE: Lynne

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hudacký, Hybášková, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Rutowicz, Zapałowski

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 483

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco

PPE-DE: Ferber, Purvis

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

18.   Betänkande Leinen A6-0464/2006

resolution

Ja-röster: 396

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nej-röster: 112

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Hennicot-Schoepges

PSE: Bourzai, Dobolyi, Guy-Quint, Mann Erika, Martin David, Stihler

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 57

ALDE: Cocilovo, Manders

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Reul

PSE: Carlotti, Cashman, Castex, Honeyball, Hughes, Le Foll, Lienemann, Mastenbroek, Navarro, Scheele, Simpson

UEN: Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Kudrycka A6-0427/2006

äf 2

Ja-röster: 83

ALDE: Krahmer, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Krupa, Sinnott, Tomczak

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi

PSE: Gomes, Guy-Quint, Scheele

UEN: Grabowski, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Ryan, Zapałowski

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 331

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Désir, Fazakas, Glante, Grech, Hänsch, Jørgensen, Muscat

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 146

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio

PPE-DE: McMillan-Scott

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Grabowska, Groote, Gurmai, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Joseph Muscat, Harlem Désir

20.   Betänkande Kudrycka A6-0427/2006

äf 3

Ja-röster: 70

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fjellner, Ibrisagic

PSE: Szejna

UEN: Pęk

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 478

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 16

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Krupa, Nattrass, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Baco, Martinez

PSE: Chiesa

UEN: Grabowski, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betänkande Kudrycka A6-0425/2006

äf 2

Ja-röster: 71

ALDE: Polfer, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Bobošíková, Claeys

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

PSE: Szejna

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 343

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Glante, Grech, Gurmai, Hänsch, Jöns, Moscovici, Muscat, Pahor, Titley

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Grabowski, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pęk, Piotrowski, Podkański, Rogalski, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zapałowski

Nedlagda röster: 143

GUE/NGL: Pafilis

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Martinez

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Gomes, Grabowska, Groote, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Louis Grech

22.   Betänkande Segelström A6-0465/2006

kommissionens förslag

Ja-röster: 476

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 41

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Pafilis, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Callanan, Duchoň, Fajmon, Heaton-Harris, Hökmark, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Czarnecki Ryszard

Nedlagda röster: 30

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Baco, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Jackson, Kamall, McMillan-Scott, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Borghezio, Grabowski, Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Betänkande Segelström A6-0453/2006

kommissionens förslag

Ja-röster: 483

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuc, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 54

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Liotard, Meijer, Pafilis, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Krupa

NI: Baco

UEN: Camre, Kamiński, Piotrowski

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Betänkande Seppänen A6-0397/2006

äf 27

Ja-röster: 250

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Piskorski, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Clark, Goudin, Krupa, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Doyle, Karas, Mauro, Papastamkos, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 271

ALDE: Beaupuy, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Polfer, Ries, Schmidt Olle, Schuth

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Lundgren

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

NI: Baco, Belohorská

PSE: Estrela, Fazakas, Roure, Titley

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Martine Roure

Nej-röster

Karin Riis-Jørgensen

25.   Betänkande Morgan A6-0426/2006

äf 9

Ja-röster: 224

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Piskorski, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Szent-Iványi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Sinnott, Tomczak

NI: Chruszcz, Giertych, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zaleski, Zappalà

PSE: Glante, Goebbels, Maňka, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Camre, Czarnecki Marek Aleksander

Nej-röster: 228

ALDE: Andria, Attwooll, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Lax, Ludford, Lynne, Matsakis, Polfer, Prodi, Resetarits, Sterckx, Susta, Toia, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Holm, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Hennicot-Schoepges, Higgins, Karas, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Samaras, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuc, Masiel, Ó Neachtain, Rutowicz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 58

ALDE: Cocilovo, Geremek, Krahmer, Kułakowski, Newton Dunn, Savi, Staniszewska, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Baco, Bobošíková, Claeys, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Belet, Brepoels, Duchoň, Fajmon, Mitchell, Škottová, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berès, Capoulas Santos, Castex, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Le Foll, Lienemann, Navarro, Patrie, Peillon, Reynaud, Savary, Schapira, Trautmann

UEN: Berlato, Bielan, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Corien Wortmann-Kool

Nej-röster

Jens-Peter Bonde, Carlos Coelho, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Nedlagda röster

Harlem Désir, Marie-Arlette Carlotti, Bernard Poignant, Kader Arif, Bernadette Bourzai, Simon Busuttil

26.   Betänkande Morgan A6-0426/2006

punkt 37/1

Ja-röster: 479

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Holm, Kaufmann, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Sinnott, Tomczak

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuc, La Russa, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 16

ALDE: Andria

GUE/NGL: Brie, Henin, Pafilis

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková

PPE-DE: Duchoň, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Liotard

NI: Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Schierhuber

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Jens-Peter Bonde

27.   Betänkande Morgan A6-0426/2006

punkt 37/2

Ja-röster: 260

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Schmidt Olle, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Guerreiro, Henin, Holm, McDonald, Musacchio, Ransdorf, Remek, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Brepoels, Doyle, Higgins, Hökmark, Liese, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Schierhuber, Seeberg, Sonik, Wijkman

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kuc

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 236

ALDE: Andria, Chatzimarkakis, Krahmer, Schuth

GUE/NGL: Figueiredo, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Borghezio, Camre, Crowley, Czarnecki Marek Aleksander, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 3

GUE/NGL: Flasarová

NI: Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Jens-Peter Bonde

28.   RC – B6-0647/2006 – Burma

resolution

Ja-röster: 65

ALDE: Beaupuy, Matsakis, Onyszkiewicz

GUE/NGL: Catania, Meijer, Pflüger

IND/DEM: Bonde, Krupa, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Bauer, Bowis, Březina, Chichester, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Gahler, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Sudre, Tajani, Tannock, Vatanen, Wieland, Záborská, Zaleski

PSE: Arif, Ayala Sender, Berès, Bourzai, Bullmann, Casaca, Cashman, Geringer de Oedenberg, Martínez Martínez, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Scheele, Tarabella, Trautmann

UEN: Libicki, Rutowicz

Verts/ALE: Lambert, Onesta, Romeva i Rueda, Smith

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0570

Förslag till allmän budget 2007, såsom ändrat av rådet (alla avsnitt)

Europaparlamentets resolution om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (alla avsnitt) (15637/2006 – C6-0442/2006 – 2006/2018(BUD) – 2006/2018B(BUD)) och ändringsskrivelserna nr 1/2007 (SEK(2006)0762), nr 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) och nr 3/2007 (15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 som rådet fastställde den 14 juli 2006 (C6-0299/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 som rådet fastställde den 14 juli 2006 (C6-0299/2006),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 26 oktober 2006 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, avsnitt III – kommissionen (C6-0299/2006) och ändringsskrivelse nr 1/2007 (SEK(2006)0762) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 26 oktober 2006 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, avsnitt III – kommissionen (C6-0299/2006) och ändringsskrivelse nr 1/2007 (SEK(2006)0762) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007 (5),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 26 oktober 2006 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII (A) – Europeiska ombudsmannen, avsnitt VIII (B) – Europeiska datatillsynsmannen (C6-0300/2006) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 26 oktober 2006 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII (A) – Europeiska ombudsmannen, avsnitt VIII (B) – Europeiska datatillsynsmannen (C6-0300/2006) (6),

| — | med beaktande av ändringsskrivelse nr 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelse nr 2/2007 (13886/2006 – C6-0341/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007,

| — | med beaktande av ändringsskrivelse nr 3/2007 (15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelse nr 3/2007 (15636/2006 – C6-0443/2006) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2007,

| — | med beaktande av de ändringar av och ändringsförslag till förslaget till allmän budget som parlamentet antog den 26 oktober 2006 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringar av och ändringsförslag till förslaget till allmän budget som parlamentet antog den 26 oktober 2006 (7),

| — | med beaktande av rådets modifieringar av parlamentets ändringar av och ändringsförslag till förslaget till allmän budget (15637/2006 – C6-0442/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets modifieringar av parlamentets ändringar av och ändringsförslag till förslaget till allmän budget (15637/2006 – C6-0442/2006),

| — | med beaktande av resultaten från medlingen den 21 november 2006 och efterföljande sammanträde den 28 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från medlingen den 21 november 2006 och efterföljande sammanträde den 28 november 2006,

| — | med beaktande av rådets sammanfattning av resultatet av överläggningarna om de ändringar av och ändringsförslag till förslaget till allmän budget som parlamentet antagit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets sammanfattning av resultatet av överläggningarna om de ändringar av och ändringsförslag till förslaget till allmän budget som parlamentet antagit,

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0451/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0451/2006), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har använt sig av en konsekvent strategi under sitt arbete med budgeten för 2007. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har använt sig av en konsekvent strategi under sitt arbete med budgeten för 2007.

| B. | Denna strategi baserades på tre pelare som fastställdes i parlamentets resolution av den 18 maj 2006 om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (8), nämligen att fastställa politiska prioriteringar, få valuta för pengarna och förbereda översynen 2008–2009. |
| --- | --- |

B.

Denna strategi baserades på tre pelare som fastställdes i parlamentets resolution av den 18 maj 2006 om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (8), nämligen att fastställa politiska prioriteringar, få valuta för pengarna och förbereda översynen 2008–2009.

| C. | Detta tillvägagångssätt lyfte fram de viktigaste utmaningarna och möjligheterna för Europeiska unionen i samband med den pågående globaliseringsprocessen och tog upp grundläggande frågor om karaktären på EU:s strategiska partnerskap med partnerländer och partnerregioner runt om i världen. |
| --- | --- |

C.

Detta tillvägagångssätt lyfte fram de viktigaste utmaningarna och möjligheterna för Europeiska unionen i samband med den pågående globaliseringsprocessen och tog upp grundläggande frågor om karaktären på EU:s strategiska partnerskap med partnerländer och partnerregioner runt om i världen.

| D. | Denna tydliga, konsekventa och strategiska syn gav resultat för parlamentet i dess förhandlingar med rådet om parlamentets nyckelprioriteringar, inbegripet när det gäller budgetförordningen. |
| --- | --- |

D.

Denna tydliga, konsekventa och strategiska syn gav resultat för parlamentet i dess förhandlingar med rådet om parlamentets nyckelprioriteringar, inbegripet när det gäller budgetförordningen.

| E. | De resultat som uppnåtts när det gäller parlamentets prioriteringar, att ge valuta för pengarna, och budgetförordningen kommer att medföra verkliga fördelar för Europas medborgare i form av ändamålsenligare och effektivare utgifter och kommer att bidra till parlamentets fortsatta ansträngningar att erhålla en positiv revisionsförklaring (DAS) för EU:s utgifter. |
| --- | --- |

E.

De resultat som uppnåtts när det gäller parlamentets prioriteringar, att ge valuta för pengarna, och budgetförordningen kommer att medföra verkliga fördelar för Europas medborgare i form av ändamålsenligare och effektivare utgifter och kommer att bidra till parlamentets fortsatta ansträngningar att erhålla en positiv revisionsförklaring (DAS) för EU:s utgifter.

Allmänna överväganden: åstadkomma prioriteringar, få valuta för pengarna, förbereda översynen 2008–2009

Åstadkomma prioriteringar

| 1. | Europaparlamentet påminner om att strategin och de politiska prioriteringarna för parlamentets arbete med 2007 års budget framfördes i ovannämnda resolution om den årliga politiska strategin av den 18 maj 2006, särskilt punkterna 5 och 6. Resolutionen om den årliga politiska strategin var därför ett väsentligt medel när det gällde att framföra parlamentets strategi på ett tidigt stadium i det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att strategin och de politiska prioriteringarna för parlamentets arbete med 2007 års budget framfördes i ovannämnda resolution om den årliga politiska strategin av den 18 maj 2006, särskilt punkterna 5 och 6. Resolutionen om den årliga politiska strategin var därför ett väsentligt medel när det gällde att framföra parlamentets strategi på ett tidigt stadium i det årliga budgetförfarandet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de resultat som det uppnått när det gäller dess huvudsakliga prioriteringar och nyckelfrågorna i förhandlingarna med rådet vid trepartssammanträdet och medlingsförfarandet inför parlamentets andra behandling av budgeten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar de resultat som det uppnått när det gäller dess huvudsakliga prioriteringar och nyckelfrågorna i förhandlingarna med rådet vid trepartssammanträdet och medlingsförfarandet inför parlamentets andra behandling av budgeten.

| 3. | När det gäller den totala nivån för betalningar avvisar Europaparlamentet det tillväggångssätt som rådet valt i form av godtyckliga och generella nedskärningar av betalningsnivåerna. Betalningsbemyndigandena skall tilldelas de prioriterade program där ändamålsenliga och effektiva utgifter kan garanteras. I samband med en övergripande överenskommelse med rådet går Europaparlamentet med på en slutlig nivå för betalningarna på 115 500 000 000 euro, som motsvarar 0,99 procent av EU:s BNI. |
| --- | --- |

3.

När det gäller den totala nivån för betalningar avvisar Europaparlamentet det tillväggångssätt som rådet valt i form av godtyckliga och generella nedskärningar av betalningsnivåerna. Betalningsbemyndigandena skall tilldelas de prioriterade program där ändamålsenliga och effektiva utgifter kan garanteras. I samband med en övergripande överenskommelse med rådet går Europaparlamentet med på en slutlig nivå för betalningarna på 115 500 000 000 euro, som motsvarar 0,99 procent av EU:s BNI.

| 4. | Europaparlamentet påminner om sitt uttalande om betalningar och att det i punkterna 12 och 13 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 fastställs absoluta belopp som motsvarar de årliga taken för utgifterna i de allmänna budgeterna enligt den fleråriga budgetramen. Respekt för de årliga tak som fastställs genom den fleråriga budgetramen 2007–2013 innebär därför att ökningstakterna för icke-obligatoriska utgifter i de årliga budgetarna accepteras automatiskt. Rådet påminns om att Europaparlamentet kommer att anse det som en kränkning av det interinstitutionella avtalet ifall dessa artiklar inte respekteras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om sitt uttalande om betalningar och att det i punkterna 12 och 13 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 fastställs absoluta belopp som motsvarar de årliga taken för utgifterna i de allmänna budgeterna enligt den fleråriga budgetramen. Respekt för de årliga tak som fastställs genom den fleråriga budgetramen 2007–2013 innebär därför att ökningstakterna för icke-obligatoriska utgifter i de årliga budgetarna accepteras automatiskt. Rådet påminns om att Europaparlamentet kommer att anse det som en kränkning av det interinstitutionella avtalet ifall dessa artiklar inte respekteras.

| 5. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att dess specialiserade utskott var blygsamma i sina krav på ökade betalningsbemyndiganden vid parlamentets första behandling av budgeten för 2007, med tanke på att de huvudsakliga nya rättsliga grunderna har beslutats under loppet av 2006 inför EU:s nya utgiftsprogram som skall inledas 2007. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att dess specialiserade utskott var blygsamma i sina krav på ökade betalningsbemyndiganden vid parlamentets första behandling av budgeten för 2007, med tanke på att de huvudsakliga nya rättsliga grunderna har beslutats under loppet av 2006 inför EU:s nya utgiftsprogram som skall inledas 2007.

| 6. | När det gäller den övergripande nivån för åtagandebemyndigandena, konstaterar Europaparlamentet att det intagit en försiktig hållning i linje med de specialiserade utskottens synsätt och det har inte begärt att flexibilitetsmekanismen skall användas. Parlamentet fastställer åtagandebemyndiganden vid eller nära taken i bilaga I till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 för majoriteten av rubrikerna i 2007 års budget. |
| --- | --- |

6.

När det gäller den övergripande nivån för åtagandebemyndigandena, konstaterar Europaparlamentet att det intagit en försiktig hållning i linje med de specialiserade utskottens synsätt och det har inte begärt att flexibilitetsmekanismen skall användas. Parlamentet fastställer åtagandebemyndiganden vid eller nära taken i bilaga I till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 för majoriteten av rubrikerna i 2007 års budget.

| 7. | När det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) beslutar Europaparlamentet att återinföra åtagandebemyndigandena för 2007 till nivån i det preliminära budgetförslaget, 159 200 000 euro, men förväntar sig att rådet skall genomföra både andan och lydelsen i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 vad avser GUSP-utgifter och såsom bekräftat i skriftväxlingen mellan ordförandena Brok och Lewandowski och den finländske ministern Wideroos. |
| --- | --- |

7.

När det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) beslutar Europaparlamentet att återinföra åtagandebemyndigandena för 2007 till nivån i det preliminära budgetförslaget, 159 200 000 euro, men förväntar sig att rådet skall genomföra både andan och lydelsen i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 vad avser GUSP-utgifter och såsom bekräftat i skriftväxlingen mellan ordförandena Brok och Lewandowski och den finländske ministern Wideroos.

Ge valuta för pengarna

| 8. | Europaparlamentet betonar att strategin ”valuta för pengarna” har varit ett innovativt element i budgetförfarandet för 2007, med syftet att garantera bättre utvärderingar av EU:s program och noggrannare övervakning av budgetens genomförande, i linje med parlamentets prioriteringar och institutionella behörighet. Parlamentet noterar det gemensamma uttalandet med kommissionen om ett korrekt budgetgenomförande och betonar att det övergripande målet för denna verksamhet är dels att de europeiska medborgarna skall få bättre valuta för pengarna dels att svara upp mot de utmaningar som EU står inför genom bästa möjliga tilldelning av medel (se bifogat uttalande). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att strategin ”valuta för pengarna” har varit ett innovativt element i budgetförfarandet för 2007, med syftet att garantera bättre utvärderingar av EU:s program och noggrannare övervakning av budgetens genomförande, i linje med parlamentets prioriteringar och institutionella behörighet. Parlamentet noterar det gemensamma uttalandet med kommissionen om ett korrekt budgetgenomförande och betonar att det övergripande målet för denna verksamhet är dels att de europeiska medborgarna skall få bättre valuta för pengarna dels att svara upp mot de utmaningar som EU står inför genom bästa möjliga tilldelning av medel (se bifogat uttalande).

| 9. | Europaparlamentet påminner om sitt beslut att föra 30 procent av anslagen, sammanlagt över 500 miljoner euro, till reserven för nästan 40 budgetposter om vilka parlamentet har känt betydande oro när det gäller kvalitet och nivå på budgetgenomförandet efter en grundlig undersökning av tillgänglig information. Parlamentet välkomnar kommissionens konstruktiva svar på de krav som parlamentet ställt upp i sina budgetändringsförslag för att frigöra dessa reserver. Till följd av kommissionens svar i bilagan till sin traditionella genomförbarhetsskrivelse från början av november, beslutar parlamentet att behålla 8 900 000 euro i reserven för två budgetposter. Parlamentet beslutar vidare att fortsätta sin intensiva övervakning av kvalitet och nivå på utgiftsgenomförandet för dessa budgetposter under loppet av 2007 i linje med uttalandet om bättre valuta för pengarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om sitt beslut att föra 30 procent av anslagen, sammanlagt över 500 miljoner euro, till reserven för nästan 40 budgetposter om vilka parlamentet har känt betydande oro när det gäller kvalitet och nivå på budgetgenomförandet efter en grundlig undersökning av tillgänglig information. Parlamentet välkomnar kommissionens konstruktiva svar på de krav som parlamentet ställt upp i sina budgetändringsförslag för att frigöra dessa reserver. Till följd av kommissionens svar i bilagan till sin traditionella genomförbarhetsskrivelse från början av november, beslutar parlamentet att behålla 8 900 000 euro i reserven för två budgetposter. Parlamentet beslutar vidare att fortsätta sin intensiva övervakning av kvalitet och nivå på utgiftsgenomförandet för dessa budgetposter under loppet av 2007 i linje med uttalandet om bättre valuta för pengarna.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar vidare mötet den 15 november 2006 med kommissionsledamoten ansvarig för ekonomisk planering och budget och kommissionens generalsekreterare eftersom det var ett uttryck för kommissionens utfästelse till förmån för strategin ”valuta för pengarna”. Parlamentet noterar att parlamentets budgetutskott under första halvåret 2007 kommer att anordna en utfrågning om hur man skall gå vidare med strategin ”valuta för pengarna”. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar vidare mötet den 15 november 2006 med kommissionsledamoten ansvarig för ekonomisk planering och budget och kommissionens generalsekreterare eftersom det var ett uttryck för kommissionens utfästelse till förmån för strategin ”valuta för pengarna”. Parlamentet noterar att parlamentets budgetutskott under första halvåret 2007 kommer att anordna en utfrågning om hur man skall gå vidare med strategin ”valuta för pengarna”.

| 11. | Europaparlamentet påminner om den vikt som parlamentet fäster vid en positiv revisionsförklaring avseende de medel som förvaltas gemensamt. Parlamentet understryker sin avsikt att se till att de behöriga revisionsmyndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, lämnar en utvärdering av förvaltnings- och kontrollsystemens förenlighet med gemenskapens regelverk. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna därför bör sammanställa en årlig sammanfattning av tillgängliga revisioner och förklaringar på lämplig nationell nivå. Parlamentet välkomnar den senaste utvecklingen i en medlemsstat för att sammanföra alla separata räkenskaper där användning sker av EU-medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna, i syfte att därefter granska dessa siffror. Parlamentet anser att en genomgång av revisionsrättens metoder för att bedöma förenligheten med EU:s finansiella regelverk genom en ömsesidig granskningsprocess med andra jämförbara institutioner kommer att bidra till förbättringar i revisionsrättens tillvägagångssätt för att granska EU-räkenskaper. Parlamentet noterar med förvåning att ingen sådan ömsesidig granskningsprocess ännu har slutförts. Parlamentet begär att detta skall ske senast den 31 juli 2007. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om den vikt som parlamentet fäster vid en positiv revisionsförklaring avseende de medel som förvaltas gemensamt. Parlamentet understryker sin avsikt att se till att de behöriga revisionsmyndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, lämnar en utvärdering av förvaltnings- och kontrollsystemens förenlighet med gemenskapens regelverk. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna därför bör sammanställa en årlig sammanfattning av tillgängliga revisioner och förklaringar på lämplig nationell nivå. Parlamentet välkomnar den senaste utvecklingen i en medlemsstat för att sammanföra alla separata räkenskaper där användning sker av EU-medel som förvaltas tillsammans med medlemsstaterna, i syfte att därefter granska dessa siffror. Parlamentet anser att en genomgång av revisionsrättens metoder för att bedöma förenligheten med EU:s finansiella regelverk genom en ömsesidig granskningsprocess med andra jämförbara institutioner kommer att bidra till förbättringar i revisionsrättens tillvägagångssätt för att granska EU-räkenskaper. Parlamentet noterar med förvåning att ingen sådan ömsesidig granskningsprocess ännu har slutförts. Parlamentet begär att detta skall ske senast den 31 juli 2007.

| 12. | När det gäller de tre nya gemenskapsorganen (kemikaliemyndigheten, jämställdhetsinstitutet och byrån för grundläggande rättigheter), noterar Europaparlamentet de gemensamma uttalandena från parlamentet, rådet och kommissionen när det gäller finansieringen och den finansiella planeringen för dessa organ i samband med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. För de existerande organen beslutar Europaparlamentet att återinföra anslagen från det preliminära budgetförslaget men att placera ökningar över ett referensbelopp i reserven i väntan på en positiv utvärdering av organens prestationer i förhållande till deras slutliga arbetsprogram. Parlamentet noterar att dessa utvärderingar bör slutföras i samband med ett möte med organens chefer våren 2007. |
| --- | --- |

12.

När det gäller de tre nya gemenskapsorganen (kemikaliemyndigheten, jämställdhetsinstitutet och byrån för grundläggande rättigheter), noterar Europaparlamentet de gemensamma uttalandena från parlamentet, rådet och kommissionen när det gäller finansieringen och den finansiella planeringen för dessa organ i samband med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. För de existerande organen beslutar Europaparlamentet att återinföra anslagen från det preliminära budgetförslaget men att placera ökningar över ett referensbelopp i reserven i väntan på en positiv utvärdering av organens prestationer i förhållande till deras slutliga arbetsprogram. Parlamentet noterar att dessa utvärderingar bör slutföras i samband med ett möte med organens chefer våren 2007.

Förbereda översynen 2008–2009

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin önskan att Europeiska unionen skall utarbeta en mer drivande strategi för att ta itu med de möjligheter och utmaningar som den nuvarande globaliseringsprocessen ger upphov till. Parlamentet anser att en omvärdering av EU:s synsätt på partnerskap med tredjeländer och tredjeregioner är nödvändig i detta sammanhang och att användningen av termen ”strategisk” skall förbehållas EU:s viktigaste partnerskap, exempelvis det transatlantiska partnerskapet med Förenta staterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin önskan att Europeiska unionen skall utarbeta en mer drivande strategi för att ta itu med de möjligheter och utmaningar som den nuvarande globaliseringsprocessen ger upphov till. Parlamentet anser att en omvärdering av EU:s synsätt på partnerskap med tredjeländer och tredjeregioner är nödvändig i detta sammanhang och att användningen av termen ”strategisk” skall förbehållas EU:s viktigaste partnerskap, exempelvis det transatlantiska partnerskapet med Förenta staterna.

| 14. | Europaparlamentet bekräftar att den politiska analys som utarbetats av det tillfälliga utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 och resolution i fråga som parlamentet antog den 8 juni 2005 (9) förblir grundvalen för översynen och alla eventuella ändringar av det interinstitutionella avtalet. Europaparlamentet anser att utvärderingen av effektiviteten i och genomförandet av den nya generationen av fleråriga program och instrument måste inkluderas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet bekräftar att den politiska analys som utarbetats av det tillfälliga utskottet för politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 och resolution i fråga som parlamentet antog den 8 juni 2005 (9) förblir grundvalen för översynen och alla eventuella ändringar av det interinstitutionella avtalet. Europaparlamentet anser att utvärderingen av effektiviteten i och genomförandet av den nya generationen av fleråriga program och instrument måste inkluderas.

| 15. | Europaparlamentet noterar att de förberedande åtgärder som antagits av parlamentet när det gäller affärsutbyte och vetenskapligt utbyte med Kina och Indien är avsedda att signalera den vikt som parlamentet fäster vid utvecklandet av starkare samarbete med dessa länder som genomgår en snabb utveckling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att de förberedande åtgärder som antagits av parlamentet när det gäller affärsutbyte och vetenskapligt utbyte med Kina och Indien är avsedda att signalera den vikt som parlamentet fäster vid utvecklandet av starkare samarbete med dessa länder som genomgår en snabb utveckling.

| 16. | Europaparlamentet anser att en större grad av insyn bör åstadkommas från kommissionens sida när det gäller fördelarna och nackdelarna med att arbeta med icke-statliga organisationer för att lämna EU:s utvecklingsbistånd. Mot bakgrund av detta rekommenderar parlamentet att en kostnads-nyttoanalys skall genomföras av de icke-statliga organisationernas verksamhet. Parlamentet avser att ytterligare undersöka möjligheterna för större användning av mikrokrediter i EU:s framtida utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att en större grad av insyn bör åstadkommas från kommissionens sida när det gäller fördelarna och nackdelarna med att arbeta med icke-statliga organisationer för att lämna EU:s utvecklingsbistånd. Mot bakgrund av detta rekommenderar parlamentet att en kostnads-nyttoanalys skall genomföras av de icke-statliga organisationernas verksamhet. Parlamentet avser att ytterligare undersöka möjligheterna för större användning av mikrokrediter i EU:s framtida utvecklingsbistånd.

| 17. | Europaparlamentet anser att kommissionen åter bör utreda karaktären på EU:s strategiska partnerskap i en rapport som skall läggas fram senast den 30 april 2007, där i synnerhet betydelsen av ordet strategisk skall definieras, och att detta bara är ett exempel på ett vidare behov för Europeiska unionen att tydligt fastställa sina övergripande politiska prioriteringar på ett sätt som ändamålsenligt kan meddelas Europas medborgare. Tydliga politiska prioriteringar är en förutsättning för tilldelning av budgetmedel till dessa prioriteringar. Parlamentet betonar att det i sitt arbete med 2007 års budget fastställde sina politiska prioriteringar tidigt i förfarandet och därmed utvecklade en effektiv strategi för 2007 års budget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att kommissionen åter bör utreda karaktären på EU:s strategiska partnerskap i en rapport som skall läggas fram senast den 30 april 2007, där i synnerhet betydelsen av ordet strategisk skall definieras, och att detta bara är ett exempel på ett vidare behov för Europeiska unionen att tydligt fastställa sina övergripande politiska prioriteringar på ett sätt som ändamålsenligt kan meddelas Europas medborgare. Tydliga politiska prioriteringar är en förutsättning för tilldelning av budgetmedel till dessa prioriteringar. Parlamentet betonar att det i sitt arbete med 2007 års budget fastställde sina politiska prioriteringar tidigt i förfarandet och därmed utvecklade en effektiv strategi för 2007 års budget.

| 18. | Europaparlamentet anser därför att det bör bygga på det tillvägagångssätt att fastställa prioriteringar som använts under 2007 års budgetförfarande, bland annat genom en serie utfrågningar om specifika politiska ämnen för att fastställa sina politiska prioriteringar på medellång sikt. I linje med punkterna 38 till 40 i sin resolution om den årliga politiska strategin av den 18 maj 2006, bör detta bidra till att parlamentet utvecklar en strategi för översikten 2008–2009. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser därför att det bör bygga på det tillvägagångssätt att fastställa prioriteringar som använts under 2007 års budgetförfarande, bland annat genom en serie utfrågningar om specifika politiska ämnen för att fastställa sina politiska prioriteringar på medellång sikt. I linje med punkterna 38 till 40 i sin resolution om den årliga politiska strategin av den 18 maj 2006, bör detta bidra till att parlamentet utvecklar en strategi för översikten 2008–2009.

Övergripande frågor och viktigaste delar per rubrik i den fleråriga budgetramen

Övergripande frågor

| 19. | När det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder konstaterar Europaparlamentet att taken höjts för nya projekt i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och framhåller att dessa projekt gör det möjligt för parlamentet att ange prioriterade områden för att utveckla EU:s politik. Europaparlamentet beslutar därför att föreslå ett antal nya projekt, i stora drag i enlighet med prioriteringarna i punkt 6 i resolutionen av den 18 maj 2006 om den årliga politiska strategin. |
| --- | --- |

19.

När det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder konstaterar Europaparlamentet att taken höjts för nya projekt i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och framhåller att dessa projekt gör det möjligt för parlamentet att ange prioriterade områden för att utveckla EU:s politik. Europaparlamentet beslutar därför att föreslå ett antal nya projekt, i stora drag i enlighet med prioriteringarna i punkt 6 i resolutionen av den 18 maj 2006 om den årliga politiska strategin.

| 20. | Europaparlamentet noterar antagandet av kommissionens ändringsskrivelse nr 3/2007 och punkterna i kommissionens ändringsskrivelse nr 2/2007, inbegripet bestämmelserna avseende klassificeringen avseende Herkules II och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Europaparlamentet avvisar andra delar av ändringsskrivelse nr 2/2007 och beslutar att införa lämpliga belopp och budgetposter i enlighet med sina prioriteringar för externa åtgärder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar antagandet av kommissionens ändringsskrivelse nr 3/2007 och punkterna i kommissionens ändringsskrivelse nr 2/2007, inbegripet bestämmelserna avseende klassificeringen avseende Herkules II och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Europaparlamentet avvisar andra delar av ändringsskrivelse nr 2/2007 och beslutar att införa lämpliga belopp och budgetposter i enlighet med sina prioriteringar för externa åtgärder.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar den uppnådda överenskommelsen om att anslå ett belopp på 500 miljoner euro till Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter i budgeten för 2007. Europaparlamentet påpekar att det förfarande som antagits för denna fonds budget överensstämmer med bestämmelserna i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och bekräftar sin ståndpunkt att den ordning i vilken källorna skall utnyttjas för att finansiera Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter år N enligt överenskommelsen är den som följer av den kronologiska ordning som informationen om marginaler och annullerade åtaganden blir tillgänglig, dvs. först annullerade åtagandebemyndiganden från år N – 2, sedan marginalen som blivit kvar från år N – 1 och därefter annullerade åtagandebemyndiganden från år N – 1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens ståndpunkt i denna fråga i enlighet med skrivelsen från kommissionsledamoten med ansvar för ekonomisk planering och budget till Europaparlamentets talman av den 17 november 2006. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar den uppnådda överenskommelsen om att anslå ett belopp på 500 miljoner euro till Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter i budgeten för 2007. Europaparlamentet påpekar att det förfarande som antagits för denna fonds budget överensstämmer med bestämmelserna i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och bekräftar sin ståndpunkt att den ordning i vilken källorna skall utnyttjas för att finansiera Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter år N enligt överenskommelsen är den som följer av den kronologiska ordning som informationen om marginaler och annullerade åtaganden blir tillgänglig, dvs. först annullerade åtagandebemyndiganden från år N – 2, sedan marginalen som blivit kvar från år N – 1 och därefter annullerade åtagandebemyndiganden från år N – 1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens ståndpunkt i denna fråga i enlighet med skrivelsen från kommissionsledamoten med ansvar för ekonomisk planering och budget till Europaparlamentets talman av den 17 november 2006.

Viktigaste delar per rubrik i det interinstitutionella avtalet

Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 22. | Europaparlamentet bekräftar övertygelsen som kom till uttryck i dess resolution om den årliga politiska strategin av den 18 maj 2006 om att kunskap, färdigheter, forskning och utveckling, nyskapande, informationsteknik och en hållbar transport- och energipolitik utgör grundvalen för en sund modern ekonomi och är avgörande för skapandet av nya jobb. Parlamentet har därför beslutat att avvisa rådets minskningar i ett antal viktiga budgetposter som syftar till att förbättra konkurrenskraften i EU:s ekonomi. Parlamentet har beslutat att öka betalningsbemyndigandena, dock i mindre omfattning än i sin första behandling, för prioriterade program som är kopplade till Lissabonagendan, såsom programmet för konkurrenskraft och innovation och Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet bekräftar övertygelsen som kom till uttryck i dess resolution om den årliga politiska strategin av den 18 maj 2006 om att kunskap, färdigheter, forskning och utveckling, nyskapande, informationsteknik och en hållbar transport- och energipolitik utgör grundvalen för en sund modern ekonomi och är avgörande för skapandet av nya jobb. Parlamentet har därför beslutat att avvisa rådets minskningar i ett antal viktiga budgetposter som syftar till att förbättra konkurrenskraften i EU:s ekonomi. Parlamentet har beslutat att öka betalningsbemyndigandena, dock i mindre omfattning än i sin första behandling, för prioriterade program som är kopplade till Lissabonagendan, såsom programmet för konkurrenskraft och innovation och Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013).

| 23. | Europaparlamentet är övertygat om att en avgörande faktor i EU:s svar på de utmaningar som följer av globaliseringen är en höjning av EU:s konkurrenskraft. Europaparlamentet anser att anslagsökningar i rubrik 1a är en klar signal för den framtida inriktning som EU:s utgiftssatsningar bör ta. Europaparlamentet påminner om behovet av en tillräcklig offentlig finansiering för att skapa de stimulanseffekter som förväntas av Europeiska investeringsbankens samfinansiering. Parlamentet väntar otåligt på förslag från kommissionen och rådet i denna fråga. Europaparlamentet betonar att en ökning av det långsiktiga tecknade kapitalet skulle vara önskvärd för Europeiska investeringsfonden, både i anslutning till införandet av nya mandat (inbegripet programmet för konkurrenskraft och innovation) under 2007 och för att finansiera åtgärder inom ramen för nya tekniköverföringsprojekt, i enlighet med önskemålen från parlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är övertygat om att en avgörande faktor i EU:s svar på de utmaningar som följer av globaliseringen är en höjning av EU:s konkurrenskraft. Europaparlamentet anser att anslagsökningar i rubrik 1a är en klar signal för den framtida inriktning som EU:s utgiftssatsningar bör ta. Europaparlamentet påminner om behovet av en tillräcklig offentlig finansiering för att skapa de stimulanseffekter som förväntas av Europeiska investeringsbankens samfinansiering. Parlamentet väntar otåligt på förslag från kommissionen och rådet i denna fråga. Europaparlamentet betonar att en ökning av det långsiktiga tecknade kapitalet skulle vara önskvärd för Europeiska investeringsfonden, både i anslutning till införandet av nya mandat (inbegripet programmet för konkurrenskraft och innovation) under 2007 och för att finansiera åtgärder inom ramen för nya tekniköverföringsprojekt, i enlighet med önskemålen från parlamentet, rådet och kommissionen.

| 24. | Europaparlamentet betonar den tekniska och ekonomiska betydelsen av Galileoprogrammet. Europaparlamentet påminner kommissionen om att detta program sammantaget under perioden för den nya budgetramen är underfinansierat och uppmanar kommissionen att snarast söka en praktiskt genomförbar och varaktig lösning i syfte att säkra framgången för detta program. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar den tekniska och ekonomiska betydelsen av Galileoprogrammet. Europaparlamentet påminner kommissionen om att detta program sammantaget under perioden för den nya budgetramen är underfinansierat och uppmanar kommissionen att snarast söka en praktiskt genomförbar och varaktig lösning i syfte att säkra framgången för detta program.

Rubrik 1b – Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att anslagen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden är betydligt lägre för budgetramen 2007–2013 än vad som förutsetts, till största delen som ett resultat av slutsatserna från Europeiska rådet i december 2005. Europaparlamentet anser därför att anslagen i det preliminära budgetförslaget skall återinföras. Europaparlamentet betonar vikten av att så snabbt som möjligt inrätta och anta möjliga nationella program nu när det nya interinstitutionella avtalet antagits. Europaparlamentet betonar vikten av sammanhållning som en av EU:s politiska prioriteringar. När det gäller föranslutningsstöd så anmodar parlamentet kommissionen att lägga fram en begäran om överföring eller ändringsbudget under 2007, om det visar sig att beloppen i 2007 års budget är otillräckliga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att anslagen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden är betydligt lägre för budgetramen 2007–2013 än vad som förutsetts, till största delen som ett resultat av slutsatserna från Europeiska rådet i december 2005. Europaparlamentet anser därför att anslagen i det preliminära budgetförslaget skall återinföras. Europaparlamentet betonar vikten av att så snabbt som möjligt inrätta och anta möjliga nationella program nu när det nya interinstitutionella avtalet antagits. Europaparlamentet betonar vikten av sammanhållning som en av EU:s politiska prioriteringar. När det gäller föranslutningsstöd så anmodar parlamentet kommissionen att lägga fram en begäran om överföring eller ändringsbudget under 2007, om det visar sig att beloppen i 2007 års budget är otillräckliga.

Rubrik 2 – Bevarande och förvaltning av naturresurserna

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att 2007 kommer att vara det första året med fullt genomförande av den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Europaparlamentet avvisar de nedskärningar av obligatoriska utgifter som rådet antagit vid sin andra behandling. Europaparlamentet avvisar den omklassificering från icke-obligatoriska till obligatoriska utgifter av olika budgetposter på jordbruksområdet som kommissionen föreslår i sin ändringsskrivelse nr 2/2007. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att 2007 kommer att vara det första året med fullt genomförande av den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Europaparlamentet avvisar de nedskärningar av obligatoriska utgifter som rådet antagit vid sin andra behandling. Europaparlamentet avvisar den omklassificering från icke-obligatoriska till obligatoriska utgifter av olika budgetposter på jordbruksområdet som kommissionen föreslår i sin ändringsskrivelse nr 2/2007.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att de resurser som anslås till landsbygdsutveckling kommer att sjunka i reala termer trots de stora behoven för att omstrukturera, modernisera och diversifiera Europas jordbruksekonomi. Europaparlamentet anser att en frivillig överföring av medel från direkt jordbruksstöd (den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken) till landsbygdsutveckling inte är det riktiga sättet att råda bot på denna situation. Europaparlamentet ger i detta sammanhang uttryck för sina starka reservationer avseende det nuvarande kommissionsförslaget om frivillig modulering med upp till 20 procent av direkt jordbruksstöd till landsbygdsutveckling. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning (10). Parlamentet upprepar att det fortfarande väntar med sitt ställningstagande när det gäller frivillig modulering och anser att det vore lämpligt att behandla detta ärende tillsammans med frågan om samfinansiering i samband med översynen 2008–2009, såsom uttrycks i förklaring nr 9 till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om frivillig modulering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att de resurser som anslås till landsbygdsutveckling kommer att sjunka i reala termer trots de stora behoven för att omstrukturera, modernisera och diversifiera Europas jordbruksekonomi. Europaparlamentet anser att en frivillig överföring av medel från direkt jordbruksstöd (den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken) till landsbygdsutveckling inte är det riktiga sättet att råda bot på denna situation. Europaparlamentet ger i detta sammanhang uttryck för sina starka reservationer avseende det nuvarande kommissionsförslaget om frivillig modulering med upp till 20 procent av direkt jordbruksstöd till landsbygdsutveckling. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om bättre lagstiftning (10). Parlamentet upprepar att det fortfarande väntar med sitt ställningstagande när det gäller frivillig modulering och anser att det vore lämpligt att behandla detta ärende tillsammans med frågan om samfinansiering i samband med översynen 2008–2009, såsom uttrycks i förklaring nr 9 till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om frivillig modulering.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker besvikelse över att rådet, trots de stora behoven av anslag för att utveckla ett avdödat vaccin för bluetonguevirus (BTV), vägrade att anta detta initiativ från parlamentet vid sin andra behandling. Europaparlamentet välkomnar dock det förslag som kommissionen lagt fram i genomförbarhetsskrivelsen om att ta med utvecklingen av ett nytt vaccin för bluetonguevirus i forskningsbudgeten för IPA-projekt. Parlamentet påpekar att företräde skall ges åt utvecklingen av ett multivalent vaccin som är effektivt mot olika typer av virus. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uttrycker besvikelse över att rådet, trots de stora behoven av anslag för att utveckla ett avdödat vaccin för bluetonguevirus (BTV), vägrade att anta detta initiativ från parlamentet vid sin andra behandling. Europaparlamentet välkomnar dock det förslag som kommissionen lagt fram i genomförbarhetsskrivelsen om att ta med utvecklingen av ett nytt vaccin för bluetonguevirus i forskningsbudgeten för IPA-projekt. Parlamentet påpekar att företräde skall ges åt utvecklingen av ett multivalent vaccin som är effektivt mot olika typer av virus.

| 29. | Europaparlamentet stöder och välkomnar det gemensamma uttalandet om Life+ som parlamentet, rådet och kommissionen antagit om tillhandahållandet av tillfällig finansiering i händelse av ett lagstiftningsglapp mellan början av 2007 och det slutgiltiga antagandet av rättsakten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder och välkomnar det gemensamma uttalandet om Life+ som parlamentet, rådet och kommissionen antagit om tillhandahållandet av tillfällig finansiering i händelse av ett lagstiftningsglapp mellan början av 2007 och det slutgiltiga antagandet av rättsakten.

Rubrik 3a – Frihet, säkerhet och rättvisa

| 30. | Europaparlamentet påpekar att på området för frihet, säkerhet och rättvis, och särskilt främjandet av grundläggande rättigheter, är fastställandet av en gemensam asyl- och migrationspolitik och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet en av unionens viktigaste prioriteringar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att på området för frihet, säkerhet och rättvis, och särskilt främjandet av grundläggande rättigheter, är fastställandet av en gemensam asyl- och migrationspolitik och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet en av unionens viktigaste prioriteringar.

| 31. | Europaparlamentet anser att en integrerad förvaltning av unionens externa gränser är en av de målsättningar som för närvarande är i akut behov av stöd. Europaparlamentet återinför således det preliminära budgetförslagets nivå för åtagandebemyndiganden för Frontex-byrån, samtidigt som vissa medel förs till reserven i linje med det allmänna tillvägagångssättet för decentraliserade organ. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att en integrerad förvaltning av unionens externa gränser är en av de målsättningar som för närvarande är i akut behov av stöd. Europaparlamentet återinför således det preliminära budgetförslagets nivå för åtagandebemyndiganden för Frontex-byrån, samtidigt som vissa medel förs till reserven i linje med det allmänna tillvägagångssättet för decentraliserade organ.

Rubrik 3b – Medborgarskap

| 32. | Europaparlamentet påminner om vikten av subsidiaritetsprincipen på området för kultur, utbildning, yrkesutbildning och ungdom, och anser att respekt för åsiktsmångfald är den första förutsättningen för en effektiv informationspolitik så att EU kan föras närmare medborgarna. Europaparlamentet anser att nya informationsmedier kan utnyttjas bättre för att sammanföra europeiska politiska beslutsfattare från alla politiska läger så att de kan utbyta idéer. Mot denna bakgrund välkomnar Europaparlamentet den goda utvecklingen för Euronews rapportering. Kommissionen uppmanas att stödja sändning av Euronews på arabiska så att såväl våra arabiskspråkiga invånare inom EU som personer i arabiskspråkiga länder kring Medelhavet kan nås lättare och informeras bättre om Europas engagemang. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra budgetkonsekvenserna av Plan D som i demokrati, debatt och dialog och de åtgärder som skall vidtas inom ramen för denna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på Internet offentliggöra alla närmare uppgifter om stöd (belopp och mottagare) för alla åtgärder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om vikten av subsidiaritetsprincipen på området för kultur, utbildning, yrkesutbildning och ungdom, och anser att respekt för åsiktsmångfald är den första förutsättningen för en effektiv informationspolitik så att EU kan föras närmare medborgarna. Europaparlamentet anser att nya informationsmedier kan utnyttjas bättre för att sammanföra europeiska politiska beslutsfattare från alla politiska läger så att de kan utbyta idéer. Mot denna bakgrund välkomnar Europaparlamentet den goda utvecklingen för Euronews rapportering. Kommissionen uppmanas att stödja sändning av Euronews på arabiska så att såväl våra arabiskspråkiga invånare inom EU som personer i arabiskspråkiga länder kring Medelhavet kan nås lättare och informeras bättre om Europas engagemang. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra budgetkonsekvenserna av Plan D som i demokrati, debatt och dialog och de åtgärder som skall vidtas inom ramen för denna. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på Internet offentliggöra alla närmare uppgifter om stöd (belopp och mottagare) för alla åtgärder.

| 33. | Europaparlamentet betonar den vikt som det fäster vid effektiva kommunikationsstrategier och rent konkret vid att se till att on-linemekanismer kan utnyttjas i största möjliga mån för att underlätta utvecklingen av informations- och idékopplingar mellan europeiska opinionsbildare och intressenter. Europaparlamentet noterar i detta sammanhang de pilotprojekt som antagits för pilotinformationsnätverk för att förbättra kommunikationen mellan politiskt ansvariga, inte minst mellan Europaparlamentariker och nationella parlamentariker. Europaparlamentet anser att detta initiativ bör bygga på existerande europeiska webbportaler på ett sätt som skapar mervärde för existerande särskilda åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar den vikt som det fäster vid effektiva kommunikationsstrategier och rent konkret vid att se till att on-linemekanismer kan utnyttjas i största möjliga mån för att underlätta utvecklingen av informations- och idékopplingar mellan europeiska opinionsbildare och intressenter. Europaparlamentet noterar i detta sammanhang de pilotprojekt som antagits för pilotinformationsnätverk för att förbättra kommunikationen mellan politiskt ansvariga, inte minst mellan Europaparlamentariker och nationella parlamentariker. Europaparlamentet anser att detta initiativ bör bygga på existerande europeiska webbportaler på ett sätt som skapar mervärde för existerande särskilda åtgärder på detta område.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om tillståndet för och den uppskattade kostnaden för återställande av de kyrkor i den norra delen av Cypern som har vanhelgats, omvandlats till moskéer eller skadats sedan den turkiska armén tog kontroll över området 1974, i enlighet med parlamentets förklaring om skydd och bevarande av det religiösa arvet i norra delen av Cypern (11). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om tillståndet för och den uppskattade kostnaden för återställande av de kyrkor i den norra delen av Cypern som har vanhelgats, omvandlats till moskéer eller skadats sedan den turkiska armén tog kontroll över området 1974, i enlighet med parlamentets förklaring om skydd och bevarande av det religiösa arvet i norra delen av Cypern (11).

| 35. | Europaparlamentet ifrågasätter kvaliteten i den informationspolitik som kommissionen bedriver. Kommissionen uppmanas att formellt bekräfta sin beredskap att på ett riktigt sätt företräda alla institutioner och deras respektive befogenheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ifrågasätter kvaliteten i den informationspolitik som kommissionen bedriver. Kommissionen uppmanas att formellt bekräfta sin beredskap att på ett riktigt sätt företräda alla institutioner och deras respektive befogenheter.

Rubrik 4 – EU som global partner

| 36. | Europaparlamentet anser att EU bör förse sig med tillräckliga medel för att spela en roll som global partner samtidigt som EU:s värderingar respekteras. Parlamentet föreslår att beloppen från det preliminära budgetförslaget återinförs för ett antal budgetposter och utökas utöver detta preliminära budgetförslag när det gäller betalningar och åtaganden inom några områden i syfte att få fart på EU-verksamheten genom gemenskapsprogram inom områdena för utrikespolitiken, utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd, samt affärsmässigt och vetenskapligt utbyte med oerhört viktiga nya framväxande ekonomier. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att EU bör förse sig med tillräckliga medel för att spela en roll som global partner samtidigt som EU:s värderingar respekteras. Parlamentet föreslår att beloppen från det preliminära budgetförslaget återinförs för ett antal budgetposter och utökas utöver detta preliminära budgetförslag när det gäller betalningar och åtaganden inom några områden i syfte att få fart på EU-verksamheten genom gemenskapsprogram inom områdena för utrikespolitiken, utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd, samt affärsmässigt och vetenskapligt utbyte med oerhört viktiga nya framväxande ekonomier.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av öppenhet och insyn när det gäller de medel som anslås till Irak via de två givarfonderna och påminner om behovet att nära övervaka Iraks upptagningsförmåga. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att regelbundet informera om de projekt som finansieras av EU och upptagningsnivån för de medel som specifikt anslagits för detta land. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av öppenhet och insyn när det gäller de medel som anslås till Irak via de två givarfonderna och påminner om behovet att nära övervaka Iraks upptagningsförmåga. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att regelbundet informera om de projekt som finansieras av EU och upptagningsnivån för de medel som specifikt anslagits för detta land.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att den nya rättsliga ramen för EU:s externa åtgärder också medför en ny budgetstruktur. Parlamentet välkomnar i allmänhet instrumentförenklingen och den nya budgetkontoplan som föreslås tillsammans med denna. Vidare välkomnas framläggandet av ett separat instrument för mänskliga rättigheter och demokrati vilket kräver en ändring av det preliminära budgetförslagets kontoplan. Parlamentet kan dock inte acceptera att ett antal av de föreslagna förändringarna minskar tydligheten för antingen sektorer och/eller regioner och länder. Nödvändiga ändringar har beslutats i detta hänseende. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla en fördelning per verksamhet och föranslutningsland samt, för att öka insynen, en motsvarande terminologi i alla motsvarande budgetposter. Dessutom uppmanas kommissionen att tillhandahålla budgetmyndigheten en regelbunden övervakningsrapport om framstegen för både de två nya medlemsstaterna och föranslutningsländerna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att den nya rättsliga ramen för EU:s externa åtgärder också medför en ny budgetstruktur. Parlamentet välkomnar i allmänhet instrumentförenklingen och den nya budgetkontoplan som föreslås tillsammans med denna. Vidare välkomnas framläggandet av ett separat instrument för mänskliga rättigheter och demokrati vilket kräver en ändring av det preliminära budgetförslagets kontoplan. Parlamentet kan dock inte acceptera att ett antal av de föreslagna förändringarna minskar tydligheten för antingen sektorer och/eller regioner och länder. Nödvändiga ändringar har beslutats i detta hänseende. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla en fördelning per verksamhet och föranslutningsland samt, för att öka insynen, en motsvarande terminologi i alla motsvarande budgetposter. Dessutom uppmanas kommissionen att tillhandahålla budgetmyndigheten en regelbunden övervakningsrapport om framstegen för både de två nya medlemsstaterna och föranslutningsländerna.

| 39. | Europaparlamentet återinför anslagen för GUSP till den nivå som föreslogs i kommissionens preliminära budgetförslag och rådets budgetförslag. Parlamentet betonar att det begär att rådet skall följa andan och lydelsen i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 vad avser GUSP-utgifter i linje med skriftväxlingen mellan ordförandena Brok och Lewandowski och minister Wideroos. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet återinför anslagen för GUSP till den nivå som föreslogs i kommissionens preliminära budgetförslag och rådets budgetförslag. Parlamentet betonar att det begär att rådet skall följa andan och lydelsen i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 vad avser GUSP-utgifter i linje med skriftväxlingen mellan ordförandena Brok och Lewandowski och minister Wideroos.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att parlamentets andra behandling av 2007 års budget inte lämnar någon marginal under rubrik 4 och att eventuella utökade åtaganden genom ändringsbudgetar under loppet av 2007 därför innebär att flexibilitetsmekanismen måste användas. Parlamentet förväntar sig att hållas fullständigt informerat på förhand av rådet om de finansiella behoven för det kommande Kosovouppdraget. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att parlamentets andra behandling av 2007 års budget inte lämnar någon marginal under rubrik 4 och att eventuella utökade åtaganden genom ändringsbudgetar under loppet av 2007 därför innebär att flexibilitetsmekanismen måste användas. Parlamentet förväntar sig att hållas fullständigt informerat på förhand av rådet om de finansiella behoven för det kommande Kosovouppdraget.

Rubrik 5 – Administration

| 41. | När det gäller EU-institutionernas personal, konstaterar Europaparlamentet att de personalnedskärningar som rådet ursprungligen föreslog inte kommer att genomföras i budgeten för 2007. Parlamentet stöder det gemensamma uttalandet med rådet om rekryteringen i samband med utvidgningarna 2004 och 2007. Parlamentet välkomnar åtagandet från kommissionen att genomföra en verklig systematisk undersökning som skall tillhandahålla en bedömning av kommissionens personalbehov på medellång sikt och en detaljerad rapport om kommissionens bemanning av stöd- och samordningsfunktioner på alla arbetsplatser senast den 30 april 2007. |
| --- | --- |

41.

När det gäller EU-institutionernas personal, konstaterar Europaparlamentet att de personalnedskärningar som rådet ursprungligen föreslog inte kommer att genomföras i budgeten för 2007. Parlamentet stöder det gemensamma uttalandet med rådet om rekryteringen i samband med utvidgningarna 2004 och 2007. Parlamentet välkomnar åtagandet från kommissionen att genomföra en verklig systematisk undersökning som skall tillhandahålla en bedömning av kommissionens personalbehov på medellång sikt och en detaljerad rapport om kommissionens bemanning av stöd- och samordningsfunktioner på alla arbetsplatser senast den 30 april 2007.

| 42. | Europaparlamentet beslutar att frigöra de belopp som placerats i reserven under första behandlingen för kommissionens personalresurser på grundval av en skrivelse från kommissionens ordförande där denne accepterar att samtliga fyra krav från parlamentet för att frigöra reserven kommer att uppfyllas. Parlamentet ser fram emot en strategisk diskussion om personalbehovet i EU-institutionerna under 2007 i samband med den systematiska undersökning som parlamentet begärt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet beslutar att frigöra de belopp som placerats i reserven under första behandlingen för kommissionens personalresurser på grundval av en skrivelse från kommissionens ordförande där denne accepterar att samtliga fyra krav från parlamentet för att frigöra reserven kommer att uppfyllas. Parlamentet ser fram emot en strategisk diskussion om personalbehovet i EU-institutionerna under 2007 i samband med den systematiska undersökning som parlamentet begärt.

Övriga avsnitt i budgeten för 2007

| 43. | Europaparlamentet noterar att budgetökningarna för ”övriga avsnitt” i budgeten för 2007, exklusive utgifter för utvidgningen, bara låg 1,7 procent över budgeten för 2006. Denna ökning motsvarar bara en marginell ökning och återspeglar ökningen av inflationen och kostnaden för institutionernas specifika prioriteringar och är faktiskt betydligt lägre än den som begärdes i det preliminära budgetförslaget. Europaparlamentet beslutar att hålla fast vid sin ståndpunkt från första behandlingen genom att återföra 10 630 000 euro av rådets minskningar på 28 280 000 euro. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar att budgetökningarna för ”övriga avsnitt” i budgeten för 2007, exklusive utgifter för utvidgningen, bara låg 1,7 procent över budgeten för 2006. Denna ökning motsvarar bara en marginell ökning och återspeglar ökningen av inflationen och kostnaden för institutionernas specifika prioriteringar och är faktiskt betydligt lägre än den som begärdes i det preliminära budgetförslaget. Europaparlamentet beslutar att hålla fast vid sin ståndpunkt från första behandlingen genom att återföra 10 630 000 euro av rådets minskningar på 28 280 000 euro.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att genomförandet av en stram budget inom alla pågående verksamheter garanterar en effektivare budgetering och återspeglar institutionernas nuvarande verkliga behov och prioriteringar. Parlamentet erkänner dock att institutionerna behöver ha de nödvändiga verktygen för att fungera och verka på en rimligt effektiv nivå och därmed garantera att de olika målen för institutionerna verkligen kan uppnås. Parlamentet beklagar därför rådets beslut att inte acceptera parlamentets budget från den första behandlingen för de ”övriga avsnitten”. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt att genomförandet av en stram budget inom alla pågående verksamheter garanterar en effektivare budgetering och återspeglar institutionernas nuvarande verkliga behov och prioriteringar. Parlamentet erkänner dock att institutionerna behöver ha de nödvändiga verktygen för att fungera och verka på en rimligt effektiv nivå och därmed garantera att de olika målen för institutionerna verkligen kan uppnås. Parlamentet beklagar därför rådets beslut att inte acceptera parlamentets budget från den första behandlingen för de ”övriga avsnitten”.

| 45. | Europaparlamentet begär att institutionerna senast den 1 september varje år skall överlämna mer informativa rapporter om sina verksamheter och resultat. Dessa verksamhetsbaserade rapporter behövs för att ge mer och tydligare information om hur framgångsrikt medel utnyttjas och för att motivera användningen av budgetmedel. Detta skulle göra det möjligt för budgetmyndigheten att kontrollera hur och var ökningen av medel medför att institutionerna blir effektivare. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär att institutionerna senast den 1 september varje år skall överlämna mer informativa rapporter om sina verksamheter och resultat. Dessa verksamhetsbaserade rapporter behövs för att ge mer och tydligare information om hur framgångsrikt medel utnyttjas och för att motivera användningen av budgetmedel. Detta skulle göra det möjligt för budgetmyndigheten att kontrollera hur och var ökningen av medel medför att institutionerna blir effektivare.

| 46. | Europaparlamentet upprepar vikten av interinstitutionellt samarbete som utan tvekan kan medföra fördelar för berörda institutioner. I detta hänseende anser Europaparlamentet att den gemensamma tjänsten för Europeiska ekonomiska kommittén och Regionkommittén är en effektiv och dynamisk lösning för att undvika dubbelarbete, minska kostnader och utveckla laganda utan att sänka kvaliteten och effektiviteten i de tillhandahållna tjänsterna. Europaparlamentet uppmanar de två kommittéerna att – senast i juli 2007 – utreda detta samarbete mot bakgrund av principen om delning och i syfte att vidta de nödvändiga åtgärderna för att tillse att de båda institutionernas behov tillfredsställs och att en rättvisare styrning av den gemensamma tjänsten garanteras. Parlamentet rekommenderar att en utvärdering av funktionerna och verksamheterna vid Europeiska ekonomiska kommittén och Regionkommittén bör genomförs senast i och med utgången av juni 2007. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet upprepar vikten av interinstitutionellt samarbete som utan tvekan kan medföra fördelar för berörda institutioner. I detta hänseende anser Europaparlamentet att den gemensamma tjänsten för Europeiska ekonomiska kommittén och Regionkommittén är en effektiv och dynamisk lösning för att undvika dubbelarbete, minska kostnader och utveckla laganda utan att sänka kvaliteten och effektiviteten i de tillhandahållna tjänsterna. Europaparlamentet uppmanar de två kommittéerna att – senast i juli 2007 – utreda detta samarbete mot bakgrund av principen om delning och i syfte att vidta de nödvändiga åtgärderna för att tillse att de båda institutionernas behov tillfredsställs och att en rättvisare styrning av den gemensamma tjänsten garanteras. Parlamentet rekommenderar att en utvärdering av funktionerna och verksamheterna vid Europeiska ekonomiska kommittén och Regionkommittén bör genomförs senast i och med utgången av juni 2007.

*

- *

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara budgeten slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara budgeten slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade uttalanden till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen samt till övriga berörda institutioner och organ. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade uttalanden till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen samt till övriga berörda institutioner och organ.

---

(1)  EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0451.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0452.

(7)  Antagna texter, Bilaga.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2006)0221.

(9)  EGT C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

(10)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(11)  Antagna texter från sammanträdet den 5.9.2006, P6_TA(2006)0335.

BILAGA

Gemensamt uttalande om de tre nya organ som är planerade i budgeten för 2007 enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006

I det preliminära budgetförslaget för år 2007 planeras finansieringen av följande tre nya organ:

| — | Europeiska kemikaliemyndigheten |
| --- | --- |

—

Europeiska kemikaliemyndigheten

| — | Europeiska jämställdhetsinstitutet |
| --- | --- |

—

Europeiska jämställdhetsinstitutet

| — | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Europaparlamentet, rådet och kommissionen åtar sig att bygga vidare på den första erfarenheten av dessa tre nya organ för att vidareutveckla det förfarande som planeras i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet när de utarbetar förslag till inrättande av nya organ.

Gemensamt uttalande om finansieringen av Europeiska kemikaliemyndigheten

I maj 2006 presenterade kommissionen den första budgetplaneringen för perioden 2007-2013, i överensstämmelse med punkt 46 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006.

På grundval av de uppgifter som översändes av kommissionen den 7 november 2006 noterar Europaparlamentet och rådet att finansieringen av Europeiska kemikaliemyndigheten kan säkerställas inom det överenskomna utgiftstaket för rubrik 1A för perioden 2007-2013.

Vidare noterar Europaparlamentet och rådet att ändringarna i den rättsliga grunden för Europeiska kemikaliemyndigheten medför ytterligare utgifter på totalt 113,6 miljoner euro åren 2008 och 2009 under rubrik 1 A i den fleråriga budgetramen 2007-2013, jämfört med den budgetplanering som presenterades av kommissionen i maj 2006 utan att hänsyn togs till eventuella omplaceringar inom rubrik 1 A.

Om kommissionen, på begäran av organet eller på grund av annan oförutsedd omständighet, ämnar avvika från de belopp som ursprungligen ansågs vara nödvändiga för finansieringen av organet under den berörda perioden, skall den meddela budgetmyndighen denna avsikt och dess effekt på den återstående marginalen i den tillämpliga rubriken i den fleråriga budgetramen samt ange omplaneringen.

Gemensamt uttalande om finansieringen av Europeiska jämställdhetsinstitutet

I maj 2006 presenterade kommissionen den första budgetplaneringen för perioden 2007-2013, i överensstämmelse med punkt 46 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006.

På grundval av de uppgifter som översändes av kommissionen den 7 november 2006 noterar Europaparlamentet och rådet att finansieringen av Europeiska jämställdhetsinstitutet kan säkerställas inom det överenskomna utgiftstaket för rubrik 1A för perioden 2007-2013.

Om kommissionen, på begäran av organet eller på grund av annan oförutsedd omständighet, ämnar avvika från de belopp som ursprungligen ansågs vara nödvändiga för finansieringen av organet under den berörda perioden, skall den meddela budgetmyndighen denna avsikt och dess effekt på den återstående marginalen i den tillämpliga rubriken i den fleråriga budgetramen samt ange omplaneringen.

Gemensamt uttalande om finansieringen av Europeiska byrån för grundläggande rättigheter

I maj 2006 presenterade kommissionen den första budgetplaneringen för perioden 2007-2013, i överensstämmelse med punkt 46 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006.

På grundval av de uppgifter som översändes av kommissionen den 7 november 2006 noterar Europaparlamentet och rådet att finansieringen av Europeiska byrån för grundläggande rättigheter kan säkerställas inom det överenskomna utgiftstaket för rubrik 3 A för perioden 2007-2013.

Om kommissionen, på begäran av organet eller på grund av annan oförutsedd omständighet, ämnar avvika från de belopp som ursprungligen ansågs vara nödvändiga för finansieringen av organet under den berörda perioden, skall den meddela budgetmyndighen denna avsikt och dess effekt på den återstående marginalen i den tillämpliga rubriken i den fleråriga budgetramen samt ange omplaneringen.

Gemensamt uttalande om rekrytering med anknytning till 2004 respektive 2007 års utvidgning

Europaparlamentet och rådet noterar med stor oro förseningarna i urvals- och rekryteringsprocessen med anknytning till 2004 års utvidgning, den låga besättningsgraden när det gäller tjänster på mellanchefsnivå, den höga andelen permanenta tjänster som innehas av tillfälligt anställda samt ett otillräckligt antal lämpliga uttagningsprov.

Europaparlamentet och rådet kräver att alla ansträngningar görs av institutionerna och i synnerhet av Epso för att se till att nödvändiga åtgärder vidtas för att råda bot på situationen och påskynda hela processen att besätta de poster som beviljats av budgetmyndigheten. Kriterierna bör vara de som föreskrivs i artikel 27 i tjänsteföreskrifterna för att så snart som möjligt bredast möjliga geografiska proportionella bas skall uppnås.

Europaparlamentet och rådet avser att nära följa den pågående rekryteringsprocessen. De begär därför att varje institution samt Epso två gånger varje år informerar budgetmyndigheten om läget i rekryteringarna med anknytning till 2004 respektive 2007 års utvidgning.

Europaparlamentet och rådet uppmanar institutionernas generalsekreterare att lägga fram en rapport om de framsteg som görs på detta område

| — | senast i slutet av januari 2007 beträffande tillsättandet av de tjänster som beviljades i budgetarna 2004-2006, |
| --- | --- |

—

senast i slutet av januari 2007 beträffande tillsättandet av de tjänster som beviljades i budgetarna 2004-2006,

| — | senast den 15 juni 2007 och senast den 31 oktober 2007 beträffande tillsättandet av de tjänster som beviljas 2007. |
| --- | --- |

—

senast den 15 juni 2007 och senast den 31 oktober 2007 beträffande tillsättandet av de tjänster som beviljas 2007.

Gemensamt uttalande om Life+-programmet

Europaparlamentet, rådet och kommissionen erinrar om den budgetprincip enligt vilken det krävs att en grundrättsakt först antas för genomförande av betydande driftsutgifter.

Samtidigt är de tre institutionerna medvetna om att lagstiftaren i början av budgetåret 2007 fortfarande kan överväga en del nya grundrättsakter som är avsedda att utgöra en uppföljning av föregående grundrättsakter som upphör att gälla i slutet av 2006. Icke desto mindre kräver vissa åtgärder nya budgetåtaganden för att skadliga avbrott i genomförandet och bevarandet av regelverket skall undvikas. En sådan risk föreligger när det gäller vissa åtgärder för vilka det redan finns en bred politisk enighet bland de tre institutionerna.

I synnerhet parlamentet har i sin resolution om första behandlingen av budgetförslaget för 2007 uttryckt särskilda farhågor som gäller Life+-programmet som kommer att borga för uppföljningen av sin föregångare Life III och andra relaterade åtgärder. Om en lucka i lagstiftningen skulle uppstå mellan början av år 2007 och det slutliga antagandet av rättsakten, är de tre institutionerna överens om att det under interimsperioden kan göras ett åtagande om ett belopp på upp till 15 miljoner euro (av den budget för Life+ på totalt 240 miljoner euro som föreslås i det preliminära budgetförslaget för 2007) för verksamhet som utgör förberedelse för övergången till Life+ under de bästa förhållanden, dvs. att bevara det regelverk som byggts upp genom åtgärder som pågår inom miljöområdet. Sådan verksamhet vars fortbestånd är väsentligt för att bevara kontinuiteten i regelverket gäller särskilt informationssystem som tryggar övervakningen av EU:s miljölagstiftning, registren som ligger till grund för systemet med utsläppshandel, vetenskaplig och extern expertis som utarbetar kommissionsförslag i fall där kommissionen är bunden av måldatum, åtgärder för information och medvetandegörande.

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet och kommissionen för att garantera ett korrekt budgetgenomförande

Inom ramen för budgetförfarandet betonar Europaparlamentet och kommissionen behovet av förbättrad valuta för pengarna i EU-budgeten och anser att detta begrepp ständigt måste tillämpas. Syftet med denna strategi är att utvärdera och bedöma de kvantitativa och kvalitativa aspekterna av varje EU-program.

Utvärderingen av EU-programmen skall således vara en mycket viktig verksamhet för de institutioner som är inblandade i det årliga budgetförfarandet.

Europaparlamentet och kommissionen påminner om att den verksamhetsbaserade förvaltningen införts för att erbjuda en fullständig översikt över resultat och kostnader för olika politikområden, inbegripet både driftsutgifter och administrativa utgifter.

De två institutionerna är överens om att vidta de nödvändiga stegen för att förbättra övervakningen av budgetgenomförandet genom en process, där all tillgänglig information från och med januari 2007 används och i vilken samtliga Europaparlamentets utskott kommer att medverka. Europaparlamentet åtar sig att på ett bättre sätt använda överföringar och ändringsbudgetar såsom instrument för att granska budgetgenomförandet under året med avseende på parlamentets prioriteringar och dess interinstitutionella rättigheter.

Resultatet av denna pågående process kommer att bli föremål för diskussion vid varje trepartssammanträde som föreskrivs i bilaga II till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

Denna verksamhet syftar till att garantera att de åtgärder som finansieras genom EU-budgeten dels medför att de europeiska medborgarna får bättre valuta för pengarna, dels svarar upp mot de utmaningar som EU står inför, genom bästa möjliga tilldelning av EU-medel.

Uttalande av Europaparlamentet om budgetdisciplin för betalningar

Europaparlamentet påminner om att det i punkterna 12 och 13 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 fastställs absoluta belopp som motsvarar de årliga taken för utgifterna i de allmänna budgeterna enligt den fleråriga budgetramen.

Respekt för de årliga tak som fastställs genom den fleråriga budgetramen 2007–2013 innebär därför att ökningstakterna för icke-obligatoriska utgifter i de årliga budgetarna accepteras automatiskt.

Om punkterna 12 och 13 i det interinstitutionella avtalet inte respekteras kommer Europaparlamentet att betrakta detta som en kränkning av det interinstitutionella avtalet.

Europaparlamentet åtar sig att genomföra bestämmelserna i punkterna 12 och 13 i det interinstitutionella avtalet som en åtgärd för budgetdisciplin under hela perioden för den fleråriga budgetramen.

P6_TA(2006)0571

Förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (kodifierad version) (KOM(2006)0284 – C6-0185/2006 – 2006/0099(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0284) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0284) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0185/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0185/2006),

| — | med beaktande av det Interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det Interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 samt artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 samt artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0458/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0458/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

P6_TA(2006)0572

Avskaffande av kontroller vid gränserna (vid transporter på väg och inre vattenvägar) (kodifierad version) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar (kodifierad version) (KOM(2006)0432 – C6-0261/2006 – 2006/0146(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0432) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0432) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0261/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0261/2006),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 samt artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 samt artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0459/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0459/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

P6_TA(2006)0573

Utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter (kodifierad version) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (kodifierad version) (KOM(2006)0477 – C6-0290/2006 – 2006/0159(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0477) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0477) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0290/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0290/2006),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0457/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0457/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

P6_TA(2006)0574

Avlämnande av statistik från fisket i nordöstra Atlanten (kodifierad version) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 – C6-0301/2006 – 2006/0164(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0497) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0497) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0301/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0301/2006),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0460/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0460/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

P6_TA(2006)0575

Gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om fastställande av gemenskapskriterier för utrotning och övervakning av vissa djursjukdomar (kodifierad version) (KOM(2006)0315 – C6-0236/2006 – 2006/0104(CNS))

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0315) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0315) (1),

| — | med beaktande av EG-fördraget, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet (C6-0236/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet (C6-0236/2006),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 – påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 80 och 51 samt artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80 och 51 samt artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0461/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0461/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

P6_TA(2006)0576

Avtal EG-Paraguay om vissa luftfartsaspekter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 – C6-0308/2006 – 2006/0094(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0266) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0266) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 80.2 och 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 80.2 och 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0308/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0308/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0406/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0406/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Paraguay parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Paraguay parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0577

Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (avtal EU/Australien, Kanada, Norge, Schweiz, Sydkorea, Japan och USA) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att ingå avtalet om förnyelse och ändring av avtalet om forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna (KOM(2006)0343 – C6-0373/2006 – 2006/0111(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0343) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2006)0343) (1),

| — | med beaktande av artikel 170 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 170 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0373/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0373/2006),

| — | med beaktande av artikel 51, artikel 83.7 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51, artikel 83.7 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0418/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0418/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Australien, Kanada, Eftastaterna Norge och Schweiz, Sydkorea, Japan och Förenta staterna parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0578

Den gemensamma organisationen av marknaden för socker (tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin till följd av utvidgningen) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2006)0677 – C6-0424/2006 – 2006/0226(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0677) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0677) (1),

| — | med beaktande av artikel 4.3 i anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien samt artikel 41 andra stycket och artikel 20 tillsammans med bilaga IV i anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0424/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.3 i anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien samt artikel 41 andra stycket och artikel 20 tillsammans med bilaga IV i anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0424/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0412/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0412/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0579

Förebyggande av narkotikamissbruk och information (2007-2013) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2006)0230 – C6-0095/2005 – 2005/0037B(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0230) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0230) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0095/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0095/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0454/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0454/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0037B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande för perioden 2007–2013 av det särskilda programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs
  yttrande

   (1),

i
  enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fastslås att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 3.1 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. |
| --- | --- |

(1)

I fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fastslås att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 3.1 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå.

| (2) | Gemenskapens insatser bör komplettera den nationella politik som inriktas på att förbättra folkhälsan, undanröja faror för människors hälsa och minska narkotikarelaterade hälsoskador
  , bland annat politiken för information och förebyggande. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapens insatser bör komplettera den nationella politik som inriktas på att förbättra folkhälsan, undanröja faror för människors hälsa och minska narkotikarelaterade hälsoskador
  , bland annat politiken för information och förebyggande.

| (3) | Forskningsresultat visar att narkotikamissbruk leder till sjukdom och död för ett stort antal europeiska medborgare, och därmed utgör hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk ett stort problem för folkhälsan. |
| --- | --- |

(3)

Forskningsresultat visar att narkotikamissbruk leder till sjukdom och död för ett stort antal europeiska medborgare, och därmed utgör hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk ett stort problem för folkhälsan.

| (4) | I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om resultaten av den slutliga utvärderingen av EU:s handlingsplan mot narkotika (2000–2004) (KOM(2004)0707 påpekades behovet av regelbundna samråd med det civila samhället vid utarbetandet av EU:s narkotikapolitik. |
| --- | --- |

(4)

I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om resultaten av den slutliga utvärderingen av EU:s handlingsplan mot narkotika (2000–2004) (KOM(2004)0707 påpekades behovet av regelbundna samråd med det civila samhället vid utarbetandet av EU:s narkotikapolitik.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (3) ingår utformning av strategier och insatser mot narkotikamissbruk, som en av de viktiga livsstilsrelaterade faktorer som är avgörande för folkhälsan. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (3) ingår utformning av strategier och insatser mot narkotikamissbruk, som en av de viktiga livsstilsrelaterade faktorer som är avgörande för folkhälsan.

| (6) | I rekommendation 2003/488/EG av den 18 juni 2003 om förebyggande och begränsning av hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk (4) rekommenderade rådet att medlemsstaterna som folkhälsomål skulle ställa upp förebyggande av narkotikamissbruk och begränsning av risker kopplade till detta missbruk samt utarbeta och genomföra omfattande strategier för detta ändamål. |
| --- | --- |

(6)

I rekommendation 2003/488/EG av den 18 juni 2003 om förebyggande och begränsning av hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk (4) rekommenderade rådet att medlemsstaterna som folkhälsomål skulle ställa upp förebyggande av narkotikamissbruk och begränsning av risker kopplade till detta missbruk samt utarbeta och genomföra omfattande strategier för detta ändamål.

| (7) | Europeiska rådet i Bryssel den 16 och 17 december 2004 antog EU:s narkotikastrategi 2005-2012, som omfattar all narkotikarelaterad verksamhet inom Europeiska unionen, och fastställer strategins huvudmål. I målen ingår att skapa gott hälsoskydd, välbefinnande och social sammanhållning genom att förebygga och minska användningen och beroendet av narkotika samt narkotikarelaterade skadeverkningar på hälsa och samhälle. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska rådet i Bryssel den 16 och 17 december 2004 antog EU:s narkotikastrategi 2005-2012, som omfattar all narkotikarelaterad verksamhet inom Europeiska unionen, och fastställer strategins huvudmål. I målen ingår att skapa gott hälsoskydd, välbefinnande och social sammanhållning genom att förebygga och minska användningen och beroendet av narkotika samt narkotikarelaterade skadeverkningar på hälsa och samhälle.

| (8) | Rådet
  antog
  EU:s
  handlingsplan
  mot narkotika (2005–2008)

   (5) som ett oumbärligt instrument för att omsätta EU:s narkotikastrategi 2005–2012 i konkreta åtgärder. Det yttersta målet med handlingsplanen är att åstadkomma en betydande minskning av narkotikamissbruket bland befolkningen och att reducera de negativa samhälls- och hälsoeffekterna av missbruk av och olaglig handel med narkotika. |
| --- | --- |

(8)

Rådet
  antog
  EU:s
  handlingsplan
  mot narkotika (2005–2008)

   (5) som ett oumbärligt instrument för att omsätta EU:s narkotikastrategi 2005–2012 i konkreta åtgärder. Det yttersta målet med handlingsplanen är att åstadkomma en betydande minskning av narkotikamissbruket bland befolkningen och att reducera de negativa samhälls- och hälsoeffekterna av missbruk av och olaglig handel med narkotika.

| (9) | Detta beslut syftar till att genomföra de mål som fastställts i EU:s narkotikastrategi 2005-2012 och EU:s handlingsplaner mot narkotika 2005–2008 och 2009–2012 genom att stödja projekt som syftar till att förebygga narkotikamissbruk, bland annat genom att försöka minska narkotikarelaterade skador och införa behandlingsmetoder med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut syftar till att genomföra de mål som fastställts i EU:s narkotikastrategi 2005-2012 och EU:s handlingsplaner mot narkotika 2005–2008 och 2009–2012 genom att stödja projekt som syftar till att förebygga narkotikamissbruk, bland annat genom att försöka minska narkotikarelaterade skador och införa behandlingsmetoder med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen.

| (10) | Det är viktigt och nödvändigt att erkänna de allvarliga följderna av narkotikamissbruk, både på kort och lång sikt för individer, familjer och samhällen när det gäller hälsa, psykisk och social utveckling och lika möjligheter för de som berörs, samt de höga sociala och ekonomiska kostnaderna för samhället som helhet. |
| --- | --- |

(10)

Det är viktigt och nödvändigt att erkänna de allvarliga följderna av narkotikamissbruk, både på kort och lång sikt för individer, familjer och samhällen när det gäller hälsa, psykisk och social utveckling och lika möjligheter för de som berörs, samt de höga sociala och ekonomiska kostnaderna för samhället som helhet.

| (11) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas förebyggande av narkotikamissbruk bland ungdomar, befolkningens mest sårbara grupp. Den viktigaste förebyggande åtgärden är att uppmuntra ungdomarna att tillägna sig en sund livsstil. |
| --- | --- |

(11)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas förebyggande av narkotikamissbruk bland ungdomar, befolkningens mest sårbara grupp. Den viktigaste förebyggande åtgärden är att uppmuntra ungdomarna att tillägna sig en sund livsstil.

| (12) | Europeiska
  gemenskapen
  kan skapa ett mervärde för de åtgärder som medlemsstaterna skall vidta i fråga om information och förebyggande på narkotikaområdet
  , inklusive behandling och minskning av narkotikarelaterade skador,
  genom att komplettera dessa åtgärder och främja synergier. |
| --- | --- |

(12)

Europeiska
  gemenskapen
  kan skapa ett mervärde för de åtgärder som medlemsstaterna skall vidta i fråga om information och förebyggande på narkotikaområdet
  , inklusive behandling och minskning av narkotikarelaterade skador,
  genom att komplettera dessa åtgärder och främja synergier.

| (13) | Komplementaritet med teknisk expertis hos Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) bör garanteras genom att utnyttja de metoder och bästa praxis som utvecklats av ECNN och genom ECNN:s medverkan vid utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

(13)

Komplementaritet med teknisk expertis hos Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) bör garanteras genom att utnyttja de metoder och bästa praxis som utvecklats av ECNN och genom ECNN:s medverkan vid utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet.

| (14) | Målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att förebygga narkotikamissbruk och sprida information, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av behovet av informationsutbyte på EU-nivå och av att sprida god praxis i hela gemenskapen. Detta kan uppnås bättre på gemenskapsnivå. På grund av behovet av ett samordnat och sektorsövergripande tillvägagångssätt och på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(14)

Målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att förebygga narkotikamissbruk och sprida information, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av behovet av informationsutbyte på EU-nivå och av att sprida god praxis i hela gemenskapen. Detta kan uppnås bättre på gemenskapsnivå. På grund av behovet av ett samordnat och sektorsövergripande tillvägagångssätt och på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (15) | Med hänsyn till vikten av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla riktlinjer som underlättar för alla myndigheter, icke-statliga organisationer, internationella organisationer eller andra organ som beviljas bidrag från denna fond att regelrätt bekräfta vilket stöd som mottagits. |
| --- | --- |

(15)

Med hänsyn till vikten av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla riktlinjer som underlättar för alla myndigheter, icke-statliga organisationer, internationella organisationer eller andra organ som beviljas bidrag från denna fond att regelrätt bekräfta vilket stöd som mottagits.

| (16) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och
  sund ekonomisk förvaltning

   (6). |
| --- | --- |

(16)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och
  sund ekonomisk förvaltning

   (6).

| (17) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr
  1605/2002

   (8)

  , vilka
  slår vakt om gemenskapens ekonomiska intressen, bör tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförande och administration, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa. |
| --- | --- |

(17)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr
  1605/2002

   (8)

  , vilka
  slår vakt om gemenskapens ekonomiska intressen, bör tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförande och administration, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa.

| (18) | Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva penningmedel som gått förlorade, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen

   (9)

  , (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför

   (10)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

   (11). |
| --- | --- |

(18)

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva penningmedel som gått förlorade, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen

   (9)

  , (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför

   (10)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

   (11).

| (19) | Enligt budgetförordningen krävs det en grundläggande rättsakt för att bidrag för administrationskostnader skall kunna beviljas. |
| --- | --- |

(19)

Enligt budgetförordningen krävs det en grundläggande rättsakt för att bidrag för administrationskostnader skall kunna beviljas.

| (20) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12)

  och man
  bör
  skilja mellan
  de åtgärder som
  är underställda det föreskrivande förfarandet med kontroll och dem som är föremål för förfarandet med en rådgivande kommitté, där sistnämnda förfarande i vissa fall är det lämpligaste när det gäller att förbättra effektiviteten. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12)

  och man
  bör
  skilja mellan
  de åtgärder som
  är underställda det föreskrivande förfarandet med kontroll och dem som är föremål för förfarandet med en rådgivande kommitté, där sistnämnda förfarande i vissa fall är det lämpligaste när det gäller att förbättra effektiviteten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Genom detta beslut inrättas programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information”, nedan kallat ”programmet”, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”, för att
  säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och minska narkotikarelaterade hälsoskador.

2.   Programmet skall omfatta perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Detta program skall ha följande allmänna mål:

| a) | Bidra till
  bättre
  information
  om narkotikamissbruk
  . |
| --- | --- |

a)

Bidra till
  bättre
  information
  om narkotikamissbruk
  .

| b) | Förebygga och minska användningen och beroendet av narkotika samt de narkotikarelaterade skadorna. |
| --- | --- |

b)

Förebygga och minska användningen och beroendet av narkotika samt de narkotikarelaterade skadorna.

| c) | Stödja genomförandet av EU:s narkotikastrategi. |
| --- | --- |

c)

Stödja genomförandet av EU:s narkotikastrategi.

Artikel 3

Särskilda mål

Programmet skall ha följande särskilda mål:

| a) | Främja gränsöverskridande insatser för att






  — | bilda sektorsöverskridande nätverk, |
| --- | --- | --- |

a)

Främja gränsöverskridande insatser för att

—

bilda sektorsöverskridande nätverk,

| — | se till att kunskapsbasen vidgas och att det sker ett informationsutbyte och identifiering och spridning av kunskap om goda rutiner, bland annat genom utbildning, studiebesök och personalutbyte, |
| --- | --- |

—

se till att kunskapsbasen vidgas och att det sker ett informationsutbyte och identifiering och spridning av kunskap om goda rutiner, bland annat genom utbildning, studiebesök och personalutbyte,

| — | öka medvetenheten om de hälsoproblem och sociala problem som orsakas av narkotikaanvändning och uppmuntra till en öppen dialog i syfte att bygga upp en större förståelse för narkotikafrågor, |
| --- | --- |

—

öka medvetenheten om de hälsoproblem och sociala problem som orsakas av narkotikaanvändning och uppmuntra till en öppen dialog i syfte att bygga upp en större förståelse för narkotikafrågor,

| — | stödja åtgärder som syftar till att förebygga narkotikaanvändning, bland annat genom att försöka minska narkotikarelaterade skador och införa behandlingsmetoder med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

—

stödja åtgärder som syftar till att förebygga narkotikaanvändning, bland annat genom att försöka minska narkotikarelaterade skador och införa behandlingsmetoder med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen.

| b) | Engagera det civila samhället i genomförandet och utvecklingen av EU:s narkotikastrategi och handlingsplan. |
| --- | --- |

b)

Engagera det civila samhället i genomförandet och utvecklingen av EU:s narkotikastrategi och handlingsplan.

| c) | Övervaka, genomföra och utvärdera de särskilda åtgärderna i narkotikahandlingsplanerna 2005–2008 respektive 2009–2012.
  Europaparlamentet skall involveras i utvärderingsprocessen genom sitt deltagande i kommissionens utvärderingsstyrgrupp. |
| --- | --- |

c)

Övervaka, genomföra och utvärdera de särskilda åtgärderna i narkotikahandlingsplanerna 2005–2008 respektive 2009–2012.
  Europaparlamentet skall involveras i utvärderingsprocessen genom sitt deltagande i kommissionens utvärderingsstyrgrupp.

Artikel 4

Åtgärder

För att uppfylla de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 kommer detta program att
  , i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen,
  stödja följande typer av åtgärder:

| a) | Särskilda åtgärder som vidtas av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, opinionsundersökningar, fastställande av indikatorer och gemensamma metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial, stöd till och förvaltning av nätverk bestående av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Särskilda åtgärder som vidtas av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, opinionsundersökningar, fastställande av indikatorer och gemensamma metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial, stöd till och förvaltning av nätverk bestående av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet.

| b) | Särskilda gränsöverskridande program av gemenskapsintresse som läggs fram av minst
  två
   medlemsstater
  , eller minst en medlemsstat och en annan stat som kan vara antingen ett anslutande land eller ett kandidatland,
  i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

b)

Särskilda gränsöverskridande program av gemenskapsintresse som läggs fram av minst
  två
   medlemsstater
  , eller minst en medlemsstat och en annan stat som kan vara antingen ett anslutande land eller ett kandidatland,
  i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen.

| c) | Stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra organ vars målsättningar är av allmänt europeiskt intresse i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

c)

Stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra organ vars målsättningar är av allmänt europeiskt intresse i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen.

Artikel 5

Deltagande

1.   Följande länder, nedan kallade ”deltagande länder”, får delta i programmets åtgärder:

| a) | De Efta-stater som är parter i EES-avtalet, i enlighet med bestämmelserna i det avtalet. |
| --- | --- |

a)

De Efta-stater som är parter i EES-avtalet, i enlighet med bestämmelserna i det avtalet.

| b) | Kandidatländerna
  liksom de länder på västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen i enlighet med villkoren i associeringsavtalen, eller i protokoll till dessa avtal om deltagande i de gemenskapsprogram som ingåtts eller kommer att ingås med dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Kandidatländerna
  liksom de länder på västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen i enlighet med villkoren i associeringsavtalen, eller i protokoll till dessa avtal om deltagande i de gemenskapsprogram som ingåtts eller kommer att ingås med dessa länder.

2.   Projekt kan även omfatta kandidatländer som inte deltar i programmet om det skulle bidra till dessa länders förberedelser inför anslutningen, eller andra tredjeländer
  eller internationella organisationer
  som inte deltar i programmet om det skulle främja projektmålen.

Artikel 6

Målgrupper

1.   Programmet riktar sig till alla grupper som direkt eller indirekt arbetar med narkotikafrågor.

2.   I fråga om narkotika finns riskgrupperna bland ungdomar,
  kvinnor
  , utsatta grupper och socialt belastade bostadsområden och bör identifieras som målgrupper. Övriga målgrupper är bland annat lärare och pedagogisk personal,
  föräldrar
  , socialarbetare, lokala och nationella myndigheter, medicinsk och paramedicinsk personal, domstolspersonal,
  brottsbekämpande myndigheter och kriminalvårdsmyndigheter
  , icke-statliga organisationer, fackföreningar och religiösa samfund.

Artikel 7

Tillträde till programmet

Programmet skall vara öppet för offentliga eller privata organisationer och institutioner (lokala myndigheter på behörig nivå, universitetsinstitutioner och forskningscentrum) som är verksamma
  på området för information om och förebyggande av
  narkotikamissbruk
  , bland annat med behandling och minskning av narkotikarelaterade skador.

Organ och organisationer med vinstsyfte skall endast få tillgång till bidrag från programmet om de samverkar med ideella eller statliga organisationer.

Artikel 8

Bidragsformer

1.   Gemenskapsfinansieringen får enligt tillämpliga bestämmelser ske på följande sätt:

| — | Genom bidrag. |
| --- | --- |

—

Genom bidrag.

| — | Genom avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Genom avtal om offentlig upphandling.

2.   Gemenskapens bidrag skall beviljas efter en förslagsomgång, utom
  i vederbörligen motiverade undantagsfall enligt budgetförordningen
  , och tillhandahållas i form av driftsstöd och stöd till insatser.

Miniminivån för de årliga utgifter som skall beviljas som stöd skall fastställas i det årliga arbetsprogrammet.

Den högsta samfinansieringsnivån skall fastställas i de årliga arbetsprogrammen.

3.   Kostnader förväntas uppstå för kompletterande åtgärder i form av kontrakt om offentlig upphandling, varvid gemenskapsfinansieringen skall täcka inköp av varor och tjänster. Det gäller bland annat kostnader för information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.

Artikel 9

Genomförandeåtgärder

1.   Kommissionen skall genomföra gemenskapsstöd i enlighet med budgetförordningen.

2.   För att genomföra programmet skall kommissionen, inom ramarna för de allmänna mål som anges i artikel 2, anta ett årligt arbetsprogram
  med beaktande av den tekniska sakkunskap som finns hos ECNN. Det årliga arbetsprogrammet skall ange
  särskilda mål och tematiska prioriteringar och innehålla en beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i artikel 8.3, samt vid behov en förteckning över andra insatser.

Det årliga arbetsprogrammet för 2007 skall antas tre månader efter det att detta beslut trätt i kraft.

3.   Det årliga arbetsprogrammet skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som anges i
  artikel 10.3
  .

4.   Vid utvärderings- och tilldelningsförfarandena i samband med stöd till insatser skall hänsyn tas till bland annat följande kriterier:

| a) | Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, med de allmänna målen enligt artikel 2 och med de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

a)

Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, med de allmänna målen enligt artikel 2 och med de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4.

| b) | Den föreslagna insatsens kvaliteter i fråga om dess utformning, organisation, presentation och förväntade resultat. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna insatsens kvaliteter i fråga om dess utformning, organisation, presentation och förväntade resultat.

| c) | Storleken på det belopp som begärs i gemenskapsfinansiering och hur väl avpassat detta belopp är med hänsyn till de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

c)

Storleken på det belopp som begärs i gemenskapsfinansiering och hur väl avpassat detta belopp är med hänsyn till de förväntade resultaten.

| d) | De förväntade resultatens effekter när det gäller de allmänna mål som anges i artikel 2 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

d)

De förväntade resultatens effekter när det gäller de allmänna mål som anges i artikel 2 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artiklarna 3 och 4.

5.   De ansökningar om driftsstöd som avses i artikel 4 c skall bedömas mot bakgrund av

| — | överensstämmelsen med programmets mål, |
| --- | --- |

—

överensstämmelsen med programmets mål,

| — | den föreslagna verksamhetens kvalitet, |
| --- | --- |

—

den föreslagna verksamhetens kvalitet,

| — | de multiplikatoreffekter som verksamheten antas leda till bland allmänheten, |
| --- | --- |

—

de multiplikatoreffekter som verksamheten antas leda till bland allmänheten,

| — | verksamhetens geografiska
  och sociala konsekvenser
  , |
| --- | --- |

—

verksamhetens geografiska
  och sociala konsekvenser
  ,

| — | medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer, |
| --- | --- |

—

medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer,

| — | hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är. |
| --- | --- |

—

hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är.

6.
     
  Beslut som avser åtgärder som förelagts enligt artikel 4 led a skall antas av kommissionen i enlighet med det förskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 10.3. Beslut som avser åtgärder som förelagts enligt artikel 4 led b och c skall antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 10.2.

Beslut om bidragsansökningar som rör organ eller organisationer med vinstsyfte skall antas av kommissionen i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 10.3.

Artikel 10

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en
  kommitté
  .

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 11

Komplementaritet

1.   Synergier och komplementaritet skall eftersträvas med andra gemenskapsinstrument, särskilt de allmänna programmen ”Säkerhet och skydd för friheter”, sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling samt
  gemenskapens hälsoskyddsprogram
  . Komplementaritet med
  de metoder och den bästa praxis som utvecklats av ECNN skall
  säkerställas, framför allt när det gäller den del av informationen om narkotika som rör statistik.

2.   Programmet kan dela resurser med andra gemenskapsinstrument, särskilt de allmänna programmen ”Säkerhet och skydd för friheter”, ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling, för att genomföra insatser som uppfyller målkraven för alla programmen.

3.   Projekt som erhåller finansiering genom detta beslut får inte erhålla bidrag för samma ändamål från andra finansiella gemenskapsinstrument.
  Kommissionen skall se till att
  den som mottar stöd enligt detta
  program

  underrättar kommissionen om stöd som redan erhållits via gemenskapsbudgeten och andra källor samt om pågående ansökningar om stöd.

Artikel 12

Budgetmedel

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta instrument
  från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013
  skall vara 21,35
  miljoner euro
  .

2.   De budgetmedel som anslagits för sådana åtgärder som avses i detta program skall ingå som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. De anslag som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

Artikel 13

Övervakning

1.   För åtgärder som finansieras via programmet skall
  kommissionen se till att
  stödmottagaren
  lämnar
  in tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet framskrider. En slutrapport skall också lämnas in senast tre månader efter det att åtgärden avslutats. Kommissionen skall fastställa vilken form och vilket innehåll dessa rapporter skall
  ha
  .

2.   
  Kommissionen skall se till att kontrakt
  och avtal som upprättas
  för genomförandet av programmet innehåller
  bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll som utförs av kommissionen (eller någon som har bemyndigats av kommissionen),
  genom kontroller på plats
  om sådana behövs
  , inklusive stickprovskontroller,
  och om revisioner som utförs av revisionsrätten.

3.   
  Kommissionen skall se till att stödmottagaren under
  fem år efter den sista utbetalningen för en åtgärd
  håller
  alla dokument som rör utgifterna för åtgärden tillgängliga för kommissionen.

4.   På grundval av de rapporter och stickprovskontroller som nämns i punkterna 1–2 skall kommissionen
  se till att
  storleken på det finansiella stöd som ursprungligen godkänts, villkoren för dess beviljande och tidsplanen för utbetalningen av det

  vid behov anpassas
  .

5.   Kommissionen skall
  se till att
  alla de mått och steg som krävs för att kontrollera att åtgärder som finansieras genomförs korrekt och i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och i budgetförordningen
  vidtas
  .

Artikel 14

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas i samband med åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med förordningarna (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96, och förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta program skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 tillämpas på varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en oberättigad utgift för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som Europeiska gemenskaperna förvaltar.

3.   Kommissionen skall
  se till att
  finansiellt stöd som har beviljats för en åtgärd
  minskas, hålls inne eller återkrävs,
  om det visar sig att oegentligheter har förekommit, exempelvis att detta beslut, ett enskilt beslut eller avtalet om stöd inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets inriktning eller genomförandevillkor, utan att kommissionen godkänt ändringen.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om verksamheten utvecklas så att endast en del av det tilldelade ekonomiska bidraget är berättigat, skall kommissionen
  se till
  att stödmottagaren
  avkrävs ett yttrande
  inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger en tillfredsställande förklaring
  skall
  kommissionen
  se till att
  utbetalning av det resterande finansiella stödet
  kan inställas
  och
  att
  återbetalning av tidigare utbetalda belopp
  krävs
  .

5.   
  Kommissionen skall se till att alla
  felaktigt utbetalda belopp återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 15

Utvärdering

1.   Programmet skall kontrolleras regelbundet som en uppföljning av programverksamheten.

2.   Kommissionen skall se till att det görs en regelbunden, oberoende och extern utvärdering av programmet.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna

| a) | en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande, senast den 31 mars 2011, |
| --- | --- |

a)

en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande, senast den 31 mars 2011,

| b) | en årlig rapport om genomförandet av programmet, |
| --- | --- |

b)

en årlig rapport om genomförandet av programmet,

| c) | ett meddelande om programmets förlängning, senast den 30 augusti 2012, och |
| --- | --- |

c)

ett meddelande om programmets förlängning, senast den 30 augusti 2012, och

| d) | en utvärderingsrapport efter programmets avslutande, senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

d)

en utvärderingsrapport efter programmets avslutande, senast den 31 december 2014.

Artikel 16

Offentliggörande av projekt

Varje år skall kommissionen offentliggöra en förteckning över de projekt som finansieras genom programmet med en kort beskrivning av varje projekt.

Artikel 17

Synlighet

Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2007,
  med undantag för artikel 9.2 och 9.3 och artikel 10.2a som skall tillämpas från och med den dag då detta beslut träder i kraft.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 69, 21.3.2006, s. 1.

1

EUT C 69, 21.3.2006, s. 1.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

(3)  
  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

3

EGT L 271, 9.10.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

(4)  EUT L 165, 3.7.2003, s. 31.

4

(5)  

  EUT C 168, 8.7.2005, s. 1.

5

EUT C 168, 8.7.2005, s. 1.

(6)  

  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

7

Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

(8)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

8

(9)  

  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

9

EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(10)  

  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(11)  

  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

11

EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

12

Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

P6_TA(2006)0580

”Civilrätt” (2207-2013) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Civilrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 – C6-0096/2005 – 2005/0040(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0122) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0122) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2, artikel 61 c och artikel 67.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0096/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2, artikel 61 c och artikel 67.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0096/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0452/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0452/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0040

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av det särskilda programmet ”Civilrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 61 c och
  artikel 67.5
  ,

med beaktande av kommissionens
  förslag
  ,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget

   (1)
  , och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska gemenskapen har satt som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer är säkerställd. Gemenskapen måste därför bland annat besluta om de åtgärder som rör civilrättsligt samarbete som behövs för att den inre marknaden skall fungera väl. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska gemenskapen har satt som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer är säkerställd. Gemenskapen måste därför bland annat besluta om de åtgärder som rör civilrättsligt samarbete som behövs för att den inre marknaden skall fungera väl.

| (2) | Som en uppföljning av tidigare program, till exempel Grotius
   (2) och Robert Schuman-programmet
   (3), inrättades genom rådets förordning (EG) nr 743/2002 (4) en allmän gemenskapsram i syfte att underlätta ett civilrättsligt samarbete för perioden 2002–2006. |
| --- | --- |

(2)

Som en uppföljning av tidigare program, till exempel Grotius
   (2) och Robert Schuman-programmet
   (3), inrättades genom rådets förordning (EG) nr 743/2002 (4) en allmän gemenskapsram i syfte att underlätta ett civilrättsligt samarbete för perioden 2002–2006.

| (3) | Europeiska rådet antog vid sitt möte i Bryssel den 4–5 november 2004 Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska rådet antog vid sitt möte i Bryssel den 4–5 november 2004 Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen.

| (4) | Rådet och kommissionen antog i juni 2005 en handlingsplan för genomförandet av Haagprogrammet. |
| --- | --- |

(4)

Rådet och kommissionen antog i juni 2005 en handlingsplan för genomförandet av Haagprogrammet.

| (5) | De ambitiösa målen i fördraget och Haagprogrammet bör förverkligas genom inrättandet av ett smidigt och effektivt program som underlättar planering och genomförande. |
| --- | --- |

(5)

De ambitiösa målen i fördraget och Haagprogrammet bör förverkligas genom inrättandet av ett smidigt och effektivt program som underlättar planering och genomförande.

| (6) | Civilrättsprogrammet bör göra det möjligt för kommissionen att i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen ta initiativ till åtgärder för att stödja organisationer som främjar och underlättar civilrättsligt samarbete och till åtgärder för att stödja särskilda projekt. |
| --- | --- |

(6)

Civilrättsprogrammet bör göra det möjligt för kommissionen att i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen ta initiativ till åtgärder för att stödja organisationer som främjar och underlättar civilrättsligt samarbete och till åtgärder för att stödja särskilda projekt.

| (7) | Ett allmänt civilrättsprogram som syftar till att förbättra medlemsstaternas ömsesidiga förståelse för varandras rättssystem och domstolsväsen kommer att bidra till att avskaffa hindren för civilrättsligt samarbete, vilket kommer att förbättra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(7)

Ett allmänt civilrättsprogram som syftar till att förbättra medlemsstaternas ömsesidiga förståelse för varandras rättssystem och domstolsväsen kommer att bidra till att avskaffa hindren för civilrättsligt samarbete, vilket kommer att förbättra den inre marknadens funktion.

| (8) | Enligt Haagprogrammet krävs det en bestämd insats för att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och olika rättssystem för att det ömsesidiga samarbetet skall kunna stärkas. Europeiska nätverk bestående av nationella offentliga myndigheter bör få särskild uppmärksamhet och särskilt stöd i detta hänseende. |
| --- | --- |

(8)

Enligt Haagprogrammet krävs det en bestämd insats för att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och olika rättssystem för att det ömsesidiga samarbetet skall kunna stärkas. Europeiska nätverk bestående av nationella offentliga myndigheter bör få särskild uppmärksamhet och särskilt stöd i detta hänseende.

| (9) | Beslutet bör göra det möjligt att samfinansiera verksamheten i vissa europeiska nätverk när utgifterna hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse. Sådan samfinansiering bör emellertid inte innebära att sådana nätverk kommer att omfattas av ett framtida program och inte heller påverka andra europeiska nätverks rätt att erhålla stöd för deras verksamhet i enlighet med detta beslut. |
| --- | --- |

(9)

Beslutet bör göra det möjligt att samfinansiera verksamheten i vissa europeiska nätverk när utgifterna hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse. Sådan samfinansiering bör emellertid inte innebära att sådana nätverk kommer att omfattas av ett framtida program och inte heller påverka andra europeiska nätverks rätt att erhålla stöd för deras verksamhet i enlighet med detta beslut.

| (10) | Alla institutioner, organisationer eller nätverk som mottar bidrag genom detta program bör erkänna att de erhållit stöd från gemenskapen i enlighet med de riktlinjer om synliggörande som kommissionen skall fastställa. |
| --- | --- |

(10)

Alla institutioner, organisationer eller nätverk som mottar bidrag genom detta program bör erkänna att de erhållit stöd från gemenskapen i enlighet med de riktlinjer om synliggörande som kommissionen skall fastställa.

| (11) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en
  finansieringsram
  som under det årliga budgetförfarandet utgör den
  särskilda
  referensen för budgetmyndigheten enligt
  punkt 37
  i det interinstitutionella avtalet av den
  17 maj 2006
  mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och
  sund ekonomisk förvaltning

   (5). |
| --- | --- |

(11)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en
  finansieringsram
  som under det årliga budgetförfarandet utgör den
  särskilda
  referensen för budgetmyndigheten enligt
  punkt 37
  i det interinstitutionella avtalet av den
  17 maj 2006
  mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och
  sund ekonomisk förvaltning

   (5).

| (12) | Eftersom målen för programmet ”Civilrätt” inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för programmet ”Civilrätt” inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (13) | Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier liksom nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som förlorats, utbetalats på felaktiga grunder eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intresse

   (6)

  , och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför

   (7)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

   (8). |
| --- | --- |

(13)

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier liksom nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som förlorats, utbetalats på felaktiga grunder eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intresse

   (6)

  , och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför

   (7)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

   (8).

| (14) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
   (10)
  , vilka slår vakt om gemenskapens finansiella intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförandet och administration, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa. |
| --- | --- |

(14)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
   (10)
  , vilka slår vakt om gemenskapens finansiella intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförandet och administration, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa.

| (15) | Enligt budgetförordningen krävs att en grundläggande rättsakt antas för att bidrag till administrationskostnader skall kunna beviljas. |
| --- | --- |

(15)

Enligt budgetförordningen krävs att en grundläggande rättsakt antas för att bidrag till administrationskostnader skall kunna beviljas.

| (16) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11)

  varvid det görs en skillnad mellan de åtgärder som är underställda det föreskrivande förfarandet med kontroll och de som är underställda det rådgivande förfarandet, där det rådgivande förfarandet i vissa fall kan vara det lämpligaste för ökad effektivitet
  . |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11)

  varvid det görs en skillnad mellan de åtgärder som är underställda det föreskrivande förfarandet med kontroll och de som är underställda det rådgivande förfarandet, där det rådgivande förfarandet i vissa fall kan vara det lämpligaste för ökad effektivitet
  .

| (17) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (18) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

| (19) | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har avgett ett yttrande om detta beslut.

   (12) |
| --- | --- |

(19)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har avgett ett yttrande om detta beslut.

   (12)

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet ”Civilrätt”, nedan kallat ”programmet”, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” för att
  gradvis inrätta

  ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

2.   Programmet skall omfatta perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

3.
     
  I detta beslut avses med ”medlemsstat” medlemsstaterna med undantag av Danmark.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Detta program skall ha följande allmänna mål:

| a) | Främja rättsligt samarbete i syfte att bidra till skapandet av ett verkligt europeiskt civilrättsligt område, baserat på ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

a)

Främja rättsligt samarbete i syfte att bidra till skapandet av ett verkligt europeiskt civilrättsligt område, baserat på ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende.

| b) | Främja
  undanröjande av hinder för väl fungerande gränsöverskridande civilrättsliga förfaranden i medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

b)

Främja
  undanröjande av hinder för väl fungerande gränsöverskridande civilrättsliga förfaranden i medlemsstaterna
  .

| c) | Förbättra det dagliga livet för individer och företag genom att göra det möjligt för dem att utöva sina rättigheter i hela Europeiska unionen, särskilt genom att främja möjligheterna till rättslig prövning. |
| --- | --- |

c)

Förbättra det dagliga livet för individer och företag genom att göra det möjligt för dem att utöva sina rättigheter i hela Europeiska unionen, särskilt genom att främja möjligheterna till rättslig prövning.

| d) | Förbättra kontakterna,
  utbyte av information och arbete i nätverk
  mellan rättsliga och administrativa myndigheter och rättstillämpare

  , bl.a. genom stöd till rättslig utbildning, för att sådana myndigheter och rättstillämpare skall nå en bättre förståelse sinsemellan. |
| --- | --- |

d)

Förbättra kontakterna,
  utbyte av information och arbete i nätverk
  mellan rättsliga och administrativa myndigheter och rättstillämpare

  , bl.a. genom stöd till rättslig utbildning, för att sådana myndigheter och rättstillämpare skall nå en bättre förståelse sinsemellan.

2.   Utan att det påverkar gemenskapens mål och befogenheter, skall programmets allmänna mål bidra till utvecklingen av gemenskapspolitiken, närmare bestämt till skapandet av ett rättsligt område.

Artikel 3

Särskilda mål

Programmet skall ha följande särskilda mål:

| a) | Gynna civilrättsligt samarbete som syftar till






  — | att trygga rättssäkerheten och förbättra möjligheterna till rättslig prövning, |
| --- | --- | --- |

a)

Gynna civilrättsligt samarbete som syftar till

—

att trygga rättssäkerheten och förbättra möjligheterna till rättslig prövning,

| — | att främja ömsesidigt erkännande av avgöranden

  i civil- och handelsrättsliga mål
  , |
| --- | --- |

—

att främja ömsesidigt erkännande av avgöranden

  i civil- och handelsrättsliga mål
  ,

| — | att undanröja sådana hinder för
  gränsöverskridande rättstvister
  som skapas genom skillnader i civilrättsliga bestämmelser och förfaranden och
  i detta syfte
  främja nödvändig
  förenlighet av
  lagstiftning, |
| --- | --- |

—

att undanröja sådana hinder för
  gränsöverskridande rättstvister
  som skapas genom skillnader i civilrättsliga bestämmelser och förfaranden och
  i detta syfte
  främja nödvändig
  förenlighet av
  lagstiftning,

| — | att garantera en korrekt rättskipning genom att undvika behörighetskonflikter. |
| --- | --- |

—

att garantera en korrekt rättskipning genom att undvika behörighetskonflikter.

| b) | Förbättra de ömsesidiga kunskaperna om medlemsstaternas lagstiftning och domstolsväsen på det civilrättsliga området och främja och stärka nätverksarbete, ömsesidigt samarbete samt utbyte och spridning av information, erfarenhet och bästa praxis. |
| --- | --- |

b)

Förbättra de ömsesidiga kunskaperna om medlemsstaternas lagstiftning och domstolsväsen på det civilrättsliga området och främja och stärka nätverksarbete, ömsesidigt samarbete samt utbyte och spridning av information, erfarenhet och bästa praxis.

| c) | Säkra ett riktigt genomförande och en korrekt och konkret tillämpning och utvärderingen av gemenskapsinstrument på området för civil- och handelsrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Säkra ett riktigt genomförande och en korrekt och konkret tillämpning och utvärderingen av gemenskapsinstrument på området för civil- och handelsrättsligt samarbete.

| d) | Förbättra informationen om rättssystemen och möjligheterna till rättslig prövning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Förbättra informationen om rättssystemen och möjligheterna till rättslig prövning i medlemsstaterna.

| e) | Främja utbildning

  av rättstillämpare
  i EU- och EG-rätt. |
| --- | --- |

e)

Främja utbildning

  av rättstillämpare
  i EU- och EG-rätt.

| f) | Utvärdera de allmänna villkor som krävs för att det ömsesidiga förtroendet skall kunna
  stärkas, samtidigt som rättsväsendets oberoende respekteras fullt ut
  . |
| --- | --- |

f)

Utvärdera de allmänna villkor som krävs för att det ömsesidiga förtroendet skall kunna
  stärkas, samtidigt som rättsväsendets oberoende respekteras fullt ut
  .

| g) | Göra det
  lättare
  att driva det europiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättats genom rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001
   (13). |
| --- | --- |

g)

Göra det
  lättare
  att driva det europiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättats genom rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001
   (13).

Artikel 4

Åtgärder

För att uppfylla de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 kommer detta program att stödja följande åtgärdstyper

  i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen
  :

| 1. | Särskilda åtgärder som
  initieras
  av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, opinionsundersökningar, fastställande av indikatorer och gemensamma metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, anordnandet av offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial, stöd till och förvaltning av nätverk av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet. |
| --- | --- |

1.

Särskilda åtgärder som
  initieras
  av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, opinionsundersökningar, fastställande av indikatorer och gemensamma metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, anordnandet av offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial, stöd till och förvaltning av nätverk av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet.

| 2. | Särskilda gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse som läggs fram av e

  n myndighet eller något annat organ i en medlemsstat, en internationell eller icke-statlig organisation, alltid med deltagande av
  minst
  två
  medlemsstater,
  eller minst en medlemsstat och en annan stat, antingen ett anslutande land eller ett kandidatland
  . |
| --- | --- |

2.

Särskilda gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse som läggs fram av e

  n myndighet eller något annat organ i en medlemsstat, en internationell eller icke-statlig organisation, alltid med deltagande av
  minst
  två
  medlemsstater,
  eller minst en medlemsstat och en annan stat, antingen ett anslutande land eller ett kandidatland
  .

| 3. | Stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra enheter, som arbetar med mål av allmänt europeiskt intresse, i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

3.

Stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra enheter, som arbetar med mål av allmänt europeiskt intresse, i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen.

| 4. | Driftsbidrag för att samfinansiera utgifter som hänför sig till det permanenta arbetsprogrammet för det europeiska nätverket för tillsynsmyndigheter för domstolsväsendet och nätverket med ordförandena i Europeiska unionens högsta domstolar, när dessa utgifter hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse, för att främja utbyte av synpunkter om frågor som rör rättspraxis, hur medlemmarna är organiserade och arbetar i sina dömande och/eller rådgivande funktioner med avseende på gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

4.

Driftsbidrag för att samfinansiera utgifter som hänför sig till det permanenta arbetsprogrammet för det europeiska nätverket för tillsynsmyndigheter för domstolsväsendet och nätverket med ordförandena i Europeiska unionens högsta domstolar, när dessa utgifter hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse, för att främja utbyte av synpunkter om frågor som rör rättspraxis, hur medlemmarna är organiserade och arbetar i sina dömande och/eller rådgivande funktioner med avseende på gemenskapsrätten.

Artikel 5

Deltagande

1.   Följande länder, nedan kallade ”deltagande länder”, får delta i programmets åtgärder:
  de anslutande länderna
  ,
  kandidatländerna

  ,

  samt
  de länder på västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen i enlighet med villkoren i de associeringsavtal eller i de tilläggsprotokoll om deltagande i gemenskapsprogram som ingåtts eller kommer att ingås med dessa länder.

2.   Projekt kan även omfatta rättstillämpare från Danmark, från kandidatländer som inte deltar i programmet, om det bidrar till dessa länders förberedelser inför anslutningen, eller från andra tredjeländer som inte deltar i programmet, om det främjar syftet med projekten.

Artikel 6

Målgrupper

1.
     Programmet är bland annat inriktat på rättstillämpare, nationella myndigheter och unionsmedborgare i allmänhet.

2.
     
  Med ”rättstillämpare” avses bland annat domare, åklagare, advokater, notarier, universitetsanställda och forskare, departementstjänstemän, domstolstjänstemän, stämningsmän, rättstolkar och andra inom rättsväsendet som arbetar med civilrättsliga frågor.

Artikel 7

Tillträde till programmet

Detta program skall vara öppet för institutioner och offentliga eller privata organisationer, inklusive yrkesorganisationer, universitet, forskningsinstitut och institut för juridisk fortbildning för rättstillämpare,
  internationella organisationer samt
  icke-statliga organisationer i
  medlemsstaterna
  .

Artikel 8

Typ av insats

1.   Gemenskapsfinansieringen får ha följande juridiska former:

| — | Bidrag. |
| --- | --- |

—

Bidrag.

| — | Offentliga kontrakt. |
| --- | --- |

—

Offentliga kontrakt.

2.   Gemenskapens bidrag skall beviljas efter inbjudningar att lämna

  förslag och
  tillhandahållas i form av bidrag till administrationskostnader och bidrag till åtgärder. Den högsta medfinansieringsandelen kommer att fastställas i de årliga arbetsprogrammen.

3.   Kostnader förväntas uppstå för kompletterande åtgärder i form av offentliga kontrakt, varvid gemenskapsmedel kommer att täcka inköp av varor och tjänster. Detta gäller bland annat kostnader för information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.

Artikel 9

Genomförandebestämmelser

1.   Kommissionen skall genomföra
  gemenskapens finansiella stöd
  i enlighet med
  budgetförordningen.

2.   För att genomföra programmet skall kommissionen, inom ramarna för de allmänna mål som anges i artikel 2, anta ett årligt arbetsprogram som specificerar särskilda mål och tematiska prioriteringar och ger en beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i artikel 8, samt vid behov en förteckning över andra åtgärder.

3.   Det årliga arbetsprogrammet kommer att antas i enlighet med det förfarande som anges i
  artikel 10.3
  .

4.   Vid utvärderings- och tilldelningsförfarandena i samband med bidrag till åtgärder skall hänsyn tas till bland annat följande kriterier:

| a) | Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, med de allmänna målen enligt artikel 2 och med de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

a)

Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, med de allmänna målen enligt artikel 2 och med de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4.

| b) | Den föreslagna åtgärdens kvalitet med avseende på dess utformning, organisation, presentation och förväntade resultat. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna åtgärdens kvalitet med avseende på dess utformning, organisation, presentation och förväntade resultat.

| c) | Storleken på den begärda gemenskapsfinansieringen och hur väl avpassat detta belopp är med hänsyn till de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

c)

Storleken på den begärda gemenskapsfinansieringen och hur väl avpassat detta belopp är med hänsyn till de förväntade resultaten.

| d) | De förväntade resultatens inverkan på de allmänna målen i artikel 2 och på de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

d)

De förväntade resultatens inverkan på de allmänna målen i artikel 2 och på de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4.

5.   Ansökningarna om bidrag till sådana administrationskostnader som avses i artikel 4.4 skall bedömas mot bakgrund av

| — | överensstämmelsen med programmålen, |
| --- | --- |

—

överensstämmelsen med programmålen,

| — | den föreslagna verksamhetens kvalitet, |
| --- | --- |

—

den föreslagna verksamhetens kvalitet,

| — | verksamhetens förväntade multiplikatoreffekter för medborgarna, |
| --- | --- |

—

verksamhetens förväntade multiplikatoreffekter för medborgarna,

| — | verksamhetens geografiska räckvidd, |
| --- | --- |

—

verksamhetens geografiska räckvidd,

| — | medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer, |
| --- | --- |

—

medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer,

| — | hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är. |
| --- | --- |

—

hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är.

6.
     
  Kommissionen skall granska varje utkast till åtgärd som lagts fram för kommissionen med stöd av artikel 4.2 och 4.3. Beslut som rör sådana åtgärder skall antas i överensstämmelse med det rådgivande förfarande som avses i artikel 10.2.

Artikel 10

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en
  kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   
  När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 11

Komplementaritet

1.   Synergier och komplementaritet kommer att eftersträvas med andra gemenskapsinstrument, i synnerhet det särskilda straffrättsprogrammet inom det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” och de allmänna programmen ”Säkerhet och skydd för friheter” och ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”. Den del av den civilrättsliga informationen som rör statistik kommer att utarbetas i samarbete med medlemsstaterna, när så behövs med hjälp av gemenskapens statistiska program.

2.   Programmet kan
  undantagsvis
  dela resurser med andra gemenskapsinstrument, i synnerhet det särskilda straffrättsprogrammet inom det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”, för att genomföra åtgärder som uppfyller målsättningarna för båda programmen.

3.   Insatser som finansieras enligt detta beslut får inte erhålla
  finansiellt stöd
  för samma ändamål från andra
  av unionens eller gemenskapens

  finansiella instrument

  . Det
  skall
  säkerställas att programmets stödmottagare underrättar
  kommissionen om finansiering som redan erhållits via gemenskapsbudgeten och andra källor samt om pågående ansökningar om finansiering.

Artikel 12

Budgetmedel

1.   
  Finansieringsramen
  för genomförandet av detta instrument uppgår till 109,3 miljoner euro, för den period som anges i artikel 1.

2.   De budgetmedel som anslagits för åtgärder enligt detta program skall föras upp som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. De anslag som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten inom
  budgetramen
  .

Artikel 13

Övervakning

1.   
  Kommissionen skall säkerställa att

  stödmottagaren för alla åtgärder som finansieras via programmet
  lämnar
  in tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet framskrider. En slutrapport skall också lämnas in senast tre månader efter det att åtgärden avslutats.
  Kommissionen skall göra rapporterna tillgängliga för medlemsstaterna.
  Kommissionen skall besluta om rapporternas form och innehåll.

2.   Utan att det påverkar den granskning som revisionsrätten utför tillsammans med behöriga nationella organ i enlighet med artikel 248 i fördraget eller kontroll som utförs i enlighet med artikel 279.c i samma fördrag, får kommissionens tjänstemän och andra anställda genomföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, av åtgärder som finansieras enligt programmet.

3.   Kontrakt och avtal som upprättas enligt detta beslut skall innehålla bestämmelser om särskilt övervakning och finansiell kontroll som utförs av kommissionen (eller någon som har bemyndigats av kommissionen), även stickprovskontroller om sådana behövs, och om granskning som utförs av revisionsrätten.

4.   
  Kommissionen skall säkerställa att

  stödmottagaren under en period av fem år efter den sista utbetalningen för en åtgärd håller alla dokument som rör utgifterna för åtgärden tillgängliga för kommissionen.

5.   På grundval av de rapporter och stickprovskontroller som nämns i punkterna 1 och 2 skall kommissionen
  säkerställa att
  storleken på och villkoren för tilldelning av det ursprungligen godkända finansiella stödet samt tidsplanen för utbetalningarna vid behov

  anpassas
  .

6.   Kommissionen skall
  säkerställa att
  alla de ytterligare åtgärder som krävs för att kontrollera att åtgärder som finansieras genomförs korrekt och i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och budgetförordningen
  vidtas
  .

Artikel 14

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens finansiella intressen skyddas i samband med åtgärder som finansieras enligt detta beslut genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller, genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner i enlighet med förordningarna (EG, Euratom) nr 2988/95, (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   När det gäller gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta program skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 tillämpas på varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten, eller brott mot en avtalsförpliktelse överenskommen på grundval av programmet, som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ effekt i form av en oberättigad utgift för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som förvaltas av Europeiska gemenskaperna.

3.   Kommissionen skall
  säkerställa att
  finansiellt stöd som har beviljats för en åtgärd
  minskas, hålls inne eller återkrävs
  om det visar sig att oegentligheter har förekommit, exempelvis att bestämmelser i detta beslut, det enskilda beslutet eller avtalet eller överenskommelsen om finansiellt stöd inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets inriktning eller genomförandevillkor, utan att kommissionen godkänt ändringen.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om åtgärdens genomförande utvecklas så att endast en del av det tilldelade finansiella stödet är berättigat, skall kommissionen
  se till
  att stödmottagaren
  avkrävs ett yttrande
  inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger ett tillfredsställande svar skall kommissionen
  se till att
  det resterande finansiella stödet

  inte betalas ut
  och
  att återbetalning begärs
  av tidigare utbetalda belopp.

5.   
  Kommissionen skall säkerställa att

  belopp som betalats ut felaktigt återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 15

Utvärdering

1.   Programmet skall kontrolleras regelbundet för uppföljning av genomförandet av programverksamheten.

2.   Kommissionen skall se till att det görs en regelbunden, oberoende och extern utvärdering av programmet.

3.   Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram

| a) | en interimistisk utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande,
  inklusive det arbete som utförts av mottagare av de driftsbidrag som avses i artikel 4.4,
  senast den 31 mars 2011, |
| --- | --- |

a)

en interimistisk utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande,
  inklusive det arbete som utförts av mottagare av de driftsbidrag som avses i artikel 4.4,
  senast den 31 mars 2011,

| b) | en årlig redogörelse över programmets genomförande, |
| --- | --- |

b)

en årlig redogörelse över programmets genomförande,

| c) | ett meddelande om programmets fortsättning, senast den 30 augusti 2012, |
| --- | --- |

c)

ett meddelande om programmets fortsättning, senast den 30 augusti 2012,

| d) | en utvärderingsrapport efter programmets avslutning, senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

d)

en utvärderingsrapport efter programmets avslutning, senast den 31 december 2014.

Artikel 16

Offentliggörande av åtgärder

Varje år skall kommissionen offentliggöra en förteckning över de åtgärder som finansieras genom programmet med en kort beskrivning av varje projekt.

Artikel 17

Synlighet

Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

1

Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

(2)  EGT L 287, 8.11.1996, s. 3.

2

(3)  EGT L 196, 14.7.1998, s. 24.

3

(4)  
  EGT L 115, 1.5.2002, s. 1.

4

EGT

(5)  

  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(6)  

  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(7)  

  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(8)  

  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

(9)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

9

Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

(10)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

11

Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(12)  

  EUT C 69, 21.3.2006, s. 1.

12

EUT C 69, 21.3.2006, s. 1.

(13)  EGT L 174, 27.6.2001, s. 25.

13

P6_TA(2006)0581

Europeiska flyktingfonden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 – C6-0124/2005 – 2005/0046(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0123) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0123) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0124/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0124/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0437/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0437/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0046

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.2 b,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2)

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget både åtgärder för att säkerställa den fria rörligheten för personer, tillsammans med kompletterande åtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring, och andra åtgärder som rör asyl, invandring och skyddet för tredjelandsmedborgares rättigheter. |
| --- | --- |

(1)

För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget både åtgärder för att säkerställa den fria rörligheten för personer, tillsammans med kompletterande åtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring, och andra åtgärder som rör asyl, invandring och skyddet för tredjelandsmedborgares rättigheter.

| (2) | Europeiska rådet i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 bekräftade sin vilja att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför är det nödvändigt att en gemensam europeisk politik för asyl och migration samtidigt inbegriper rättvis behandling av tredjelandsmedborgare och bättre hantering av migrationsflödena. En gemensam asylpolitik, som omfattar ett gemensamt europeiskt asylsystem, bör utgöra en integrerande del av Europeiska unionens mål att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för personer som tvingade av omständigheterna söker skydd inom Europeiska unionen på laglig väg. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 bekräftade sin vilja att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför är det nödvändigt att en gemensam europeisk politik för asyl och migration samtidigt inbegriper rättvis behandling av tredjelandsmedborgare och bättre hantering av migrationsflödena. En gemensam asylpolitik, som omfattar ett gemensamt europeiskt asylsystem, bör utgöra en integrerande del av Europeiska unionens mål att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för personer som tvingade av omständigheterna söker skydd inom Europeiska unionen på laglig väg.

| (3) | Detta beslut respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967(nedan kallad ”Genèvekonventionen”). |
| --- | --- |

(3)

Detta beslut respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967(nedan kallad ”Genèvekonventionen”).

| (4) | När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta beslut är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder diskriminering. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta beslut är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder diskriminering.

| (5) | I överensstämmelse med FN-konvention om barnets rättigheter bör barnets intressen komma i främsta rummet när medlemsstaterna genomför detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

I överensstämmelse med FN-konvention om barnets rättigheter bör barnets intressen komma i främsta rummet när medlemsstaterna genomför detta beslut.

| (6) | Genomförandet av denna politik bör bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna och förutsätter mekanismer som främjar en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta. I detta syfte inrättades Europeiska flyktingfonden för perioden 2000–2004 genom rådets beslut 2000/596/EG (4). Detta beslut ersattes av rådets beslut 2004/904/EG av den 2 december 2004 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005–2010 (5). Detta säkerställde fortsatt solidaritet mellan medlemsstaterna mot bakgrund av den nyligen antagna gemenskapslagstiftningen på asylområdet, och med hänsyn till erfarenheterna vid genomförandet av Europeiska flyktingfonden under perioden 2000–2004. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandet av denna politik bör bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna och förutsätter mekanismer som främjar en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta. I detta syfte inrättades Europeiska flyktingfonden för perioden 2000–2004 genom rådets beslut 2000/596/EG (4). Detta beslut ersattes av rådets beslut 2004/904/EG av den 2 december 2004 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005–2010 (5). Detta säkerställde fortsatt solidaritet mellan medlemsstaterna mot bakgrund av den nyligen antagna gemenskapslagstiftningen på asylområdet, och med hänsyn till erfarenheterna vid genomförandet av Europeiska flyktingfonden under perioden 2000–2004.

| (7) | I Haagprogrammet av den 4 och 5 november 2004 ställde Europeiska rådet upp en rad mål och prioriteringar i syfte att inleda den andra etappen av utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

(7)

I Haagprogrammet av den 4 och 5 november 2004 ställde Europeiska rådet upp en rad mål och prioriteringar i syfte att inleda den andra etappen av utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet.

| (8) | Europeiska rådet betonade särskilt att det är nödvändigt för EU att i en anda av delat ansvar bidra till ett mer tillgängligt, rättvist och effektivt internationellt system för skydd och att snarast möjligt ge tillgång till skydd och långsiktiga lösningar och uppmanade till att det utarbetas regionala EU-skyddsprogram, inbegripet ett gemensamt program för vidarebosättning för de medlemsstater som är beredda att delta i ett sådant program. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska rådet betonade särskilt att det är nödvändigt för EU att i en anda av delat ansvar bidra till ett mer tillgängligt, rättvist och effektivt internationellt system för skydd och att snarast möjligt ge tillgång till skydd och långsiktiga lösningar och uppmanade till att det utarbetas regionala EU-skyddsprogram, inbegripet ett gemensamt program för vidarebosättning för de medlemsstater som är beredda att delta i ett sådant program.

| (9) | Europeiska rådet efterlyste också lämpliga strukturer med deltagande av medlemsstaternas nationella asylmyndigheter för att underlätta praktiskt och aktivt samarbete i syfte att upprätta ett enda förfarande som omfattar hela EU med gemensam sammanställning, bedömning och användning av information om ursprungsländer samt att ta itu med de särskilda påfrestningar på asylsystemen och mottagningskapaciteten som bland annat kan bero på geografisk belägenhet. |
| --- | --- |

(9)

Europeiska rådet efterlyste också lämpliga strukturer med deltagande av medlemsstaternas nationella asylmyndigheter för att underlätta praktiskt och aktivt samarbete i syfte att upprätta ett enda förfarande som omfattar hela EU med gemensam sammanställning, bedömning och användning av information om ursprungsländer samt att ta itu med de särskilda påfrestningar på asylsystemen och mottagningskapaciteten som bland annat kan bero på geografisk belägenhet.

| (10) | En ny Europeisk flyktingfond (nedan kallad ”fonden”) bör inrättas mot bakgrund av inrättandet av Europeiska integrationsfonden för integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas inom EU, Europeiska återvändandefonden för tredjelandsmedborgare som olagligen vistas inom EU och fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”, särskilt i syfte att inrätta gemensamma system för förvaltning, kontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

(10)

En ny Europeisk flyktingfond (nedan kallad ”fonden”) bör inrättas mot bakgrund av inrättandet av Europeiska integrationsfonden för integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas inom EU, Europeiska återvändandefonden för tredjelandsmedborgare som olagligen vistas inom EU och fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”, särskilt i syfte att inrätta gemensamma system för förvaltning, kontroll och utvärdering.

| (11) | Mot bakgrund av fondens tillämpningsområde och syfte bör den inte under några förhållanden stödja åtgärder som avser områden och centrum för kvarhållande av personer i tredje länder. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av fondens tillämpningsområde och syfte bör den inte under några förhållanden stödja åtgärder som avser områden och centrum för kvarhållande av personer i tredje länder.

| (12) | Det är nödvändigt att anpassa fondens varaktighet efter den fleråriga budgetramens varaktighet i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6). |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att anpassa fondens varaktighet efter den fleråriga budgetramens varaktighet i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6).

| (13) | Det här beslutet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk vilket även omfattar Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (7)
   (*), Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (8)
   (*) samt rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (9)
   (*), och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt avdelning IV i tredje delen av fördraget. |
| --- | --- |

(13)

Det här beslutet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk vilket även omfattar Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (7)
   (*), Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (8)
   (*) samt rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (9)
   (*), och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt avdelning IV i tredje delen av fördraget.

| (14) | Det är lämpligt att stödja och förbättra medlemsstaternas insatser för att ge flyktingar, fördrivna personer och mottagare av subsidiärt skydd lämpliga mottagningsvillkor, i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (10), att tillämpa rättvisa och effektiva asylförfaranden och att främja god praxis på asylområdet, för att skydda rättigheterna för personer som behöver internationellt skydd och för att medlemsstaternas asylsystem skall kunna fungera effektivt. |
| --- | --- |

(14)

Det är lämpligt att stödja och förbättra medlemsstaternas insatser för att ge flyktingar, fördrivna personer och mottagare av subsidiärt skydd lämpliga mottagningsvillkor, i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (10), att tillämpa rättvisa och effektiva asylförfaranden och att främja god praxis på asylområdet, för att skydda rättigheterna för personer som behöver internationellt skydd och för att medlemsstaternas asylsystem skall kunna fungera effektivt.

| (15) | Ett av målen för Genèvekonventionen är att flyktingar skall integreras i samhället i det land där de har bosatt sig. Det är nödvändigt att dessa personer får del av värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Därför bör medlemsstaternas åtgärder för att främja social, ekonomisk och kulturell integration stödjas, eftersom sådana åtgärder bidrar till att förverkliga en av gemenskapens grundläggande uppgifter enligt artikel 2 och artikel 3.1 k i fördraget, nämligen att stärka och bevara ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

(15)

Ett av målen för Genèvekonventionen är att flyktingar skall integreras i samhället i det land där de har bosatt sig. Det är nödvändigt att dessa personer får del av värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Därför bör medlemsstaternas åtgärder för att främja social, ekonomisk och kulturell integration stödjas, eftersom sådana åtgärder bidrar till att förverkliga en av gemenskapens grundläggande uppgifter enligt artikel 2 och artikel 3.1 k i fördraget, nämligen att stärka och bevara ekonomisk och social sammanhållning.

| (16) | Mot bakgrund av Haagprogrammet är det nödvändigt att se till att fondens medel används så effektivt som möjligt för att uppnå målen med EU:s asylpolitik med beaktande av behovet att stödja vidarebosättning och praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna, bland annat som ett sätt att hantera särskilda påfrestningar på mottagningskapacitet och asylsystem. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av Haagprogrammet är det nödvändigt att se till att fondens medel används så effektivt som möjligt för att uppnå målen med EU:s asylpolitik med beaktande av behovet att stödja vidarebosättning och praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna, bland annat som ett sätt att hantera särskilda påfrestningar på mottagningskapacitet och asylsystem.

| (17) | Fonden bör stödja medlemsstaternas ansträngningar att öka kapaciteten att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik mot bakgrund av deras förpliktelser enligt gemenskapslagstiftningen, särskilt för att kunna inleda praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(17)

Fonden bör stödja medlemsstaternas ansträngningar att öka kapaciteten att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik mot bakgrund av deras förpliktelser enligt gemenskapslagstiftningen, särskilt för att kunna inleda praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna.

| (18) | Fonden bör också stödja medlemsstaternas frivilliga ansträngningar för att ge tillgång till internationellt skydd och en varaktig lösning på sina territorier för flyktingar och fördrivna personer som FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) anser är berättigade till vidarebosättning. Det rör sig bland annat om medlemsstaternas insatser för att bedöma vidarebosättningsbehoven och överföra berörda personer till sina territorier i syfte att bevilja dem en säker rättslig ställning och främja en effektiv integration. |
| --- | --- |

(18)

Fonden bör också stödja medlemsstaternas frivilliga ansträngningar för att ge tillgång till internationellt skydd och en varaktig lösning på sina territorier för flyktingar och fördrivna personer som FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) anser är berättigade till vidarebosättning. Det rör sig bland annat om medlemsstaternas insatser för att bedöma vidarebosättningsbehoven och överföra berörda personer till sina territorier i syfte att bevilja dem en säker rättslig ställning och främja en effektiv integration.

| (19) | Det ligger i fondens natur, att den bör kunna stödja frivilliga insatser där medlemsstaterna inbördes bestämmer att dela på bördorna genom överföring av personer som beviljats internationellt skydd, och personer som söker internationellt skydd från en medlemsstat till en annan, vilket ger dem likvärdigt skydd. |
| --- | --- |

(19)

Det ligger i fondens natur, att den bör kunna stödja frivilliga insatser där medlemsstaterna inbördes bestämmer att dela på bördorna genom överföring av personer som beviljats internationellt skydd, och personer som söker internationellt skydd från en medlemsstat till en annan, vilket ger dem likvärdigt skydd.

| (20) | Fonden bör också kunna erbjuda lämpligt stöd till medlemsstaternas gemensamma ansträngningar att fastställa, dela och främja goda arbetsmetoder och upprätta effektiva samarbetsformer för att höja kvaliteten på beslutsfattandet inom ramen för det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

(20)

Fonden bör också kunna erbjuda lämpligt stöd till medlemsstaternas gemensamma ansträngningar att fastställa, dela och främja goda arbetsmetoder och upprätta effektiva samarbetsformer för att höja kvaliteten på beslutsfattandet inom ramen för det gemensamma europeiska asylsystemet.

| (21) | Det bör inrättas en finansiell reserv för genomförande av brådskande åtgärder vid massiv tillströmning av fördrivna personer som söker tillfälligt skydd i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (11). |
| --- | --- |

(21)

Det bör inrättas en finansiell reserv för genomförande av brådskande åtgärder vid massiv tillströmning av fördrivna personer som söker tillfälligt skydd i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (11).

| (22) | Det bör även vara möjligt att använda denna finansiella reserv för att stödja medlemsstaterna i situationer med särskilda påfrestningar på grund av en plötslig tillströmning av ett stort antal personer som kan vara i behov av internationellt skydd, där det ställs stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagningskapacitet eller asylsystem. Villkoren och förfarandet för att bevilja ekonomiskt stöd i dessa situationer bör fastställas. |
| --- | --- |

(22)

Det bör även vara möjligt att använda denna finansiella reserv för att stödja medlemsstaterna i situationer med särskilda påfrestningar på grund av en plötslig tillströmning av ett stort antal personer som kan vara i behov av internationellt skydd, där det ställs stora och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagningskapacitet eller asylsystem. Villkoren och förfarandet för att bevilja ekonomiskt stöd i dessa situationer bör fastställas.

| (23) | Stödet från fonden skulle bli effektivare och mer målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder grundas på ett flerårigt program som skall ses över efter halva tiden och ett årligt program som utarbetas av varje medlemsstat med beaktande av dess situation och behov. |
| --- | --- |

(23)

Stödet från fonden skulle bli effektivare och mer målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder grundas på ett flerårigt program som skall ses över efter halva tiden och ett årligt program som utarbetas av varje medlemsstat med beaktande av dess situation och behov.

| (24) | Samtidigt som det är lämpligt att ett fast belopp tilldelas varje medlemsstat, står det fast att det är rimligt att fördela en stor andel av de årliga tillgängliga medlen i förhållande till den börda som respektive medlemsstat bär till följd av sina insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer, inklusive flyktingar som åtnjuter internationellt skydd inom ramen för nationella program. |
| --- | --- |

(24)

Samtidigt som det är lämpligt att ett fast belopp tilldelas varje medlemsstat, står det fast att det är rimligt att fördela en stor andel av de årliga tillgängliga medlen i förhållande till den börda som respektive medlemsstat bär till följd av sina insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer, inklusive flyktingar som åtnjuter internationellt skydd inom ramen för nationella program.

| (25) | Personer som beviljats internationellt skydd och en varaktig lösning genom vidarebosättning bör inkluderas i det antal personer som beviljats internationellt skydd som ligger till grund för fördelningen av de årliga tillgängliga medlen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(25)

Personer som beviljats internationellt skydd och en varaktig lösning genom vidarebosättning bör inkluderas i det antal personer som beviljats internationellt skydd som ligger till grund för fördelningen av de årliga tillgängliga medlen mellan medlemsstaterna.

| (26) | På grund av betydelsen av den strategiska användningen av vidarebosättning av personer från länder eller regioner som utsetts att genomföra de regionala skyddsprogrammen, är det nödvändigt att ge ytterligare ekonomiskt stöd till vidarebosättning av personer från de västliga nyligen oberoende staterna och Afrika söder om Sahara, som nämns i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om regionala skyddsprogram av den 1 september 2005 och rådets slutsatser av den 12 oktober 2005, och från andra länder eller regioner som kommer att utpekas i framtiden. |
| --- | --- |

(26)

På grund av betydelsen av den strategiska användningen av vidarebosättning av personer från länder eller regioner som utsetts att genomföra de regionala skyddsprogrammen, är det nödvändigt att ge ytterligare ekonomiskt stöd till vidarebosättning av personer från de västliga nyligen oberoende staterna och Afrika söder om Sahara, som nämns i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om regionala skyddsprogram av den 1 september 2005 och rådets slutsatser av den 12 oktober 2005, och från andra länder eller regioner som kommer att utpekas i framtiden.

| (27) | Det är också viktigt att ge ytterligare ekonomiskt stöd till vidarebosättning för vissa särskilt utsatta kategorier av personer, där vidarebosättning anses vara den bästa lösningen på deras särskilda behov. |
| --- | --- |

(27)

Det är också viktigt att ge ytterligare ekonomiskt stöd till vidarebosättning för vissa särskilt utsatta kategorier av personer, där vidarebosättning anses vara den bästa lösningen på deras särskilda behov.

| (28) | Beträffande förvaltning tillsammans med medlemsstaterna enligt artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) (nedan kallad ”budgetförordningen”) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom tillämpningen av dessa villkor skulle kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artikel 27 och artikel 48.2 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Beträffande förvaltning tillsammans med medlemsstaterna enligt artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) (nedan kallad ”budgetförordningen”) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom tillämpningen av dessa villkor skulle kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artikel 27 och artikel 48.2 i budgetförordningen.

| (29) | Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem och kvaliteten i genomförandet. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program bör uppfylla. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem och kvaliteten i genomförandet. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program bör uppfylla.

| (30) | I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör medlemsstaterna ha huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av fondens insatser. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör medlemsstaterna ha huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av fondens insatser.

| (31) | Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande.

| (32) | Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område uppmuntras. |
| --- | --- |

(32)

Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område uppmuntras.

| (33) | Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av fonden beror också på utvärderingen av dessa och på spridningen av resultaten. Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i detta avseende samt metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet och den tillhörande informationens kvalitet bör formellt fastställas. |
| --- | --- |

(33)

Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av fonden beror också på utvärderingen av dessa och på spridningen av resultaten. Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i detta avseende samt metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet och den tillhörande informationens kvalitet bör formellt fastställas.

| (34) | Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att underlätta för varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annan enhet som beviljas medel från denna fond att på lämpligt sätt bekräfta mottagandet av stödet, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning som exempelvis strukturfonderna. |
| --- | --- |

(34)

Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att underlätta för varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annan enhet som beviljas medel från denna fond att på lämpligt sätt bekräfta mottagandet av stödet, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning som exempelvis strukturfonderna.

| (35) | Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i åtgärderna för övervakning av projektet. |
| --- | --- |

(35)

Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i åtgärderna för övervakning av projektet.

| (36) | Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(36)

Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

| (37) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (38) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(38)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13).

| (39) | Eftersom den åtgärd i detta beslut som gäller antagandet av strategiska riktlinjer har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta beslut bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller genom att komplettera detta beslut genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör den antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de normala tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av de strategiska riktlinjerna. |
| --- | --- |

(39)

Eftersom den åtgärd i detta beslut som gäller antagandet av strategiska riktlinjer har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta beslut bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller genom att komplettera detta beslut genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör den antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de normala tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av de strategiska riktlinjerna.

| (40) | Beslut 2004/904/EG bör upphävas. |
| --- | --- |

(40)

Beslut 2004/904/EG bör upphävas.

| (41) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland genom en skrivelse av den 6 september 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland genom en skrivelse av den 6 september 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (42) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 oktober 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 oktober 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (43) | Enligt artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark.

| (44) | I enlighet med artikel 67.2 andra strecksatsen i fördraget har, genom rådets beslut 2004/927/EG av den 22 december 2004 om att låta delar av de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen regleras av förfarandet i artikel 251 i det fördraget (14), det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget gjorts tillämpligt inom de områden som omfattas av artikel 62.1, 62.2 a och 62.3, samt artikel 63.2 b och 63.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 67.2 andra strecksatsen i fördraget har, genom rådets beslut 2004/927/EG av den 22 december 2004 om att låta delar av de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen regleras av förfarandet i artikel 251 i det fördraget (14), det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget gjorts tillämpligt inom de områden som omfattas av artikel 62.1, 62.2 a och 62.3, samt artikel 63.2 b och 63.3 b i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, MÅL OCH ÅTGÄRDER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom detta beslut inrättas Europeiska flyktingfonden (nedan kallad ”fonden”) för perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 31 december 2013 som en del av en enhetlig ram som även inbegriper beslut nr .../2007/EG (**), beslut nr .../2007/EG (***) och beslut nr .../2007/EG (****), för att bidra till att förstärka området med frihet, säkerhet och rättvisa samt tillämpningen av principen om solidaritet mellan medlemsstaterna.

I detta beslut fastställs de mål som fonden bidrar till, hur den skall genomföras, vilka finansiella medel som står till förfogande och enligt vilka kriterier de tillgängliga medlen skall fördelas.

I beslutet fastställs fondens förvaltningsregler som bland annat omfattar finansiella bestämmelser samt övervaknings- och kontrollmekanismer vilka bygger på delat ansvar mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Artikel 2

Fondens allmänna mål

1.   Fondens allmänna mål skall vara att stödja och uppmuntra medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta, genom att medfinansiera de åtgärder som föreskrivs i detta beslut med hänsyn till gemenskapslagstiftningen inom området.

2.   På initiativ från medlemsstaterna eller kommissionen skall fonden bidra till att finansiera tekniskt stöd.

Artikel 3

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Fonden skall stödja åtgärder som genomförs i medlemsstaterna som rör en eller flera av följande punkter:

| a) | Mottagningsvillkor och asylförfaranden. |
| --- | --- |

a)

Mottagningsvillkor och asylförfaranden.

| b) | Integration av personer som avses i artikel 6, vars vistelse i en viss medlemsstat är långvarig och stadigvarande. |
| --- | --- |

b)

Integration av personer som avses i artikel 6, vars vistelse i en viss medlemsstat är långvarig och stadigvarande.

| c) | Ökning av medlemsstaternas kapacitet att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik mot bakgrund av deras förpliktelser enligt gällande och framtida gemenskapslagstiftning i fråga om det gemensamma europeiska asylsystemet, särskilt för att kunna inleda praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Ökning av medlemsstaternas kapacitet att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik mot bakgrund av deras förpliktelser enligt gällande och framtida gemenskapslagstiftning i fråga om det gemensamma europeiska asylsystemet, särskilt för att kunna inleda praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna.

| d) | Vidarebosättning av personer som anges i artikel 6 e. Vid tillämpningen av detta beslut avser vidarebosättning den process genom vilken medborgare i tredje land eller statslösa personer på begäran av UNHCR på grundval av deras behov av internationellt skydd överförs från ett tredjeland till en medlemsstat där de får rätt att uppehålla sig med någon av följande status:






  i) | Flyktingstatus i den mening som avses i artikel 2 d i direktiv 2004/83/EG. |
| --- | --- | --- |

d)

Vidarebosättning av personer som anges i artikel 6 e. Vid tillämpningen av detta beslut avser vidarebosättning den process genom vilken medborgare i tredje land eller statslösa personer på begäran av UNHCR på grundval av deras behov av internationellt skydd överförs från ett tredjeland till en medlemsstat där de får rätt att uppehålla sig med någon av följande status:

i)

Flyktingstatus i den mening som avses i artikel 2 d i direktiv 2004/83/EG.

| ii) | En ställning som ger samma rättigheter och förmåner enligt den nationella lagstiftningen och gemenskapsrätten som flyktingstatus. |
| --- | --- |

ii)

En ställning som ger samma rättigheter och förmåner enligt den nationella lagstiftningen och gemenskapsrätten som flyktingstatus.

| e) | Överföring av personer som ingår i de kategorier som anges i artikel 6 a och 6 b från den medlemsstat som beviljade dem internationellt skydd till en annan medlemsstat där de kommer att beviljas liknande skydd och av personer som ingår i den kategori som anges i artikel 6 c till en annan medlemsstat där deras ansökningar om internationellt skydd kommer att behandlas. |
| --- | --- |

e)

Överföring av personer som ingår i de kategorier som anges i artikel 6 a och 6 b från den medlemsstat som beviljade dem internationellt skydd till en annan medlemsstat där de kommer att beviljas liknande skydd och av personer som ingår i den kategori som anges i artikel 6 c till en annan medlemsstat där deras ansökningar om internationellt skydd kommer att behandlas.

2.   När det gäller mottagningsförhållanden och handläggning av asylärenden skall de stödberättigande åtgärderna innefatta följande:

| a) | Infrastruktur eller tjänster för inkvartering. |
| --- | --- |

a)

Infrastruktur eller tjänster för inkvartering.

| b) | Strukturer och utbildning för att tillförsäkra asylsökande tillgång till asylförfaranden. |
| --- | --- |

b)

Strukturer och utbildning för att tillförsäkra asylsökande tillgång till asylförfaranden.

| c) | Materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård. |
| --- | --- |

c)

Materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård.

| d) | Socialt bistånd, information eller hjälp med administrativa och/eller rättsliga förfaranden samt information eller rådgivning när det gäller tänkbara utfall av asylförfaranden, inbegripet aspekter såsom frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

d)

Socialt bistånd, information eller hjälp med administrativa och/eller rättsliga förfaranden samt information eller rådgivning när det gäller tänkbara utfall av asylförfaranden, inbegripet aspekter såsom frivilligt återvändande.

| e) | Juridiskt och språkligt bistånd. |
| --- | --- |

e)

Juridiskt och språkligt bistånd.

| f) | Utbildning, språkundervisning och andra initiativ som är förenliga med den berörda personens status. |
| --- | --- |

f)

Utbildning, språkundervisning och andra initiativ som är förenliga med den berörda personens status.

| g) | Stödtjänster som översättning och utbildning för att bidra till bättre mottagningsförhållanden samt effektivare och bättre handläggning av asylärenden. |
| --- | --- |

g)

Stödtjänster som översättning och utbildning för att bidra till bättre mottagningsförhållanden samt effektivare och bättre handläggning av asylärenden.

| h) | Information till lokalsamhällen samt utbildning av personalen vid lokala myndigheter, som kommer i kontakt med de personer som tas emot i värdlandet. |
| --- | --- |

h)

Information till lokalsamhällen samt utbildning av personalen vid lokala myndigheter, som kommer i kontakt med de personer som tas emot i värdlandet.

| i) | Överföring av personer som ingår i den kategori som anges i artikel 6 c från en medlemsstat där de befinner sig till den medlemsstat som ansvarar för behandlingen av deras asylansökan. |
| --- | --- |

i)

Överföring av personer som ingår i den kategori som anges i artikel 6 c från en medlemsstat där de befinner sig till den medlemsstat som ansvarar för behandlingen av deras asylansökan.

3.   När det gäller integration i medlemsstaternas samhällen av de personer som avses i punkt 1 b och av medlemmar av deras familjer skall de stödberättigande åtgärderna innefatta följande:

| a) | Rådgivning och bistånd när det gäller t.ex. bostäder, försörjningsmöjligheter, inträde på arbetsmarknaden samt hälsovård, psykologisk vård och social omsorg. |
| --- | --- |

a)

Rådgivning och bistånd när det gäller t.ex. bostäder, försörjningsmöjligheter, inträde på arbetsmarknaden samt hälsovård, psykologisk vård och social omsorg.

| b) | Åtgärder som gör det möjligt för sådana personer att anpassa sig till samhället i medlemsstaten, på det sociokulturella området, samt att dela värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som gör det möjligt för sådana personer att anpassa sig till samhället i medlemsstaten, på det sociokulturella området, samt att dela värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| c) | Åtgärder för att främja målgruppernas varaktiga och hållbara deltagande i det medborgerliga och kulturella livet. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för att främja målgruppernas varaktiga och hållbara deltagande i det medborgerliga och kulturella livet.

| d) | Åtgärder som inriktas på utbildning, erkännande av kvalifikationer och examina. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder som inriktas på utbildning, erkännande av kvalifikationer och examina.

| e) | Insatser som syftar till att underlätta för dessa personer att ta makten över sin egen situation och försörja sig själva. |
| --- | --- |

e)

Insatser som syftar till att underlätta för dessa personer att ta makten över sin egen situation och försörja sig själva.

| f) | Åtgärder som främjar meningsfull kontakt och konstruktiv dialog mellan dessa personer och det mottagande samhället, inklusive åtgärder som främjar medverkan från viktiga partner som allmänheten, lokala myndigheter, flyktingorganisationer, frivilliga grupper, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i stort. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder som främjar meningsfull kontakt och konstruktiv dialog mellan dessa personer och det mottagande samhället, inklusive åtgärder som främjar medverkan från viktiga partner som allmänheten, lokala myndigheter, flyktingorganisationer, frivilliga grupper, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i stort.

| g) | Åtgärder för att bistå dessa personer med att förvärva kompetens, inklusive språkutbildning. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att bistå dessa personer med att förvärva kompetens, inklusive språkutbildning.

| h) | Åtgärder som främjar lika tillgång och likvärdiga resultat när det gäller dessa personers kontakter med offentliga institutioner. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder som främjar lika tillgång och likvärdiga resultat när det gäller dessa personers kontakter med offentliga institutioner.

4.   Särskilt följande insatser som gäller medlemsstaternas ökade kapacitet att utveckla, övervaka och utvärdera sin asylpolitik skall kunna få stöd från fonden:

| a) | Insatser som främjar insamling, sammanställning, användning och spridning av information om ursprungslandet, inklusive översättning. |
| --- | --- |

a)

Insatser som främjar insamling, sammanställning, användning och spridning av information om ursprungslandet, inklusive översättning.

| b) | Insatser som ökar kapaciteten att samla in, analysera och sprida statistik om asylförfaranden, mottagande, integration och personer som beviljats internationellt skydd. |
| --- | --- |

b)

Insatser som ökar kapaciteten att samla in, analysera och sprida statistik om asylförfaranden, mottagande, integration och personer som beviljats internationellt skydd.

| c) | Insatser som ökar förmågan att bedöma asylansökningar, inklusive överklagande. |
| --- | --- |

c)

Insatser som ökar förmågan att bedöma asylansökningar, inklusive överklagande.

| d) | Insatser som bidrar till utvärderingen av asylpolitiken, till exempel nationella konsekvensanalyser, enkäter bland målgrupperna, utarbetande av indikatorer och benchmarking. |
| --- | --- |

d)

Insatser som bidrar till utvärderingen av asylpolitiken, till exempel nationella konsekvensanalyser, enkäter bland målgrupperna, utarbetande av indikatorer och benchmarking.

5.   Särskilt följande insatser som gäller vidarebosättning skall kunna få stöd från fonden:

| a) | Insatser för att upprätta och utforma ett vidarebosättningsprogram. |
| --- | --- |

a)

Insatser för att upprätta och utforma ett vidarebosättningsprogram.

| b) | Insatser i samband med den bedömning av potentiella fall av vidarebosättning som görs av medlemsstaternas ansvariga myndigheter, till exempel tjänsteresor till värdlandet, intervjuer samt läkar- och säkerhetsundersökningar. |
| --- | --- |

b)

Insatser i samband med den bedömning av potentiella fall av vidarebosättning som görs av medlemsstaternas ansvariga myndigheter, till exempel tjänsteresor till värdlandet, intervjuer samt läkar- och säkerhetsundersökningar.

| c) | Hälsobedömning och medicinsk behandling före avresan. |
| --- | --- |

c)

Hälsobedömning och medicinsk behandling före avresan.

| d) | Materiellt bistånd före avresan. |
| --- | --- |

d)

Materiellt bistånd före avresan.

| e) | Informationsåtgärder före avresan. |
| --- | --- |

e)

Informationsåtgärder före avresan.

| f) | Researrangemang, inklusive medicinska ledsagare. |
| --- | --- |

f)

Researrangemang, inklusive medicinska ledsagare.

| g) | Information och hjälp omedelbart efter ankomsten, inklusive tolkning. |
| --- | --- |

g)

Information och hjälp omedelbart efter ankomsten, inklusive tolkning.

6.   Särskilt följande insatser som gäller överföring mellan medlemsstater av personer som beviljats, eller som ansökt om, internationellt skydd skall kunna få stöd från fonden:

| a) | Informationsåtgärder före avresan. |
| --- | --- |

a)

Informationsåtgärder före avresan.

| b) | Researrangemang, inklusive medicinska ledsagare. |
| --- | --- |

b)

Researrangemang, inklusive medicinska ledsagare.

| c) | Information och hjälp omedelbart efter ankomsten, inklusive tolkning. |
| --- | --- |

c)

Information och hjälp omedelbart efter ankomsten, inklusive tolkning.

7.   De insatser som anges i punkterna 2 och 3 skall också kunna få stöd från fonden när de riktas till de målgrupper som anges i artikel 6 e.

8.   De åtgärder som avses i punkterna 1–6 skall särskilt främja genomförandet av bestämmelserna i tillämplig gemenskapslagstiftning om det gemensamma europeiska asylsystemet.

9.   I insatserna skall hänsyn tas till könsrelaterade frågor, barnens bästa, den speciella situationen för utsatta personer, till exempel underåriga, underåriga utan medföljande vuxen, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, och tortyroffer, eller offer för våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld eller sexuella övergrepp, offer för människohandel, personer i behov av akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar.

10.   Fonden skall endast stödja åtgärder som avser sådan inkvartering av personer som avses i artikel 6 c, separat från områden eller centrum som är enbart avsedda för personer som vägrats inresa eller för personer som gripits efter att ha passerat gränsen olagligt eller när de närmar sig någon yttre gräns för olaglig inresa på medlemsstaternas territorium.

Artikel 4

Gemenskapens åtgärder

1.   På kommissionens initiativ får högst 10 % av fondens tillgängliga medel användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela gemenskapen (nedan kallade ”gemenskapsåtgärder”) när det gäller asylpolitik och åtgärder för de målgrupper som avses i artikel 6.

2.   För att berättiga till stöd skall gemenskapsåtgärderna särskilt uppfylla följande krav:

| a) | De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis, inklusive tolknings- och översättningstjänster till stöd för sådant samarbete. |
| --- | --- |

a)

De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis, inklusive tolknings- och översättningstjänster till stöd för sådant samarbete.

| b) | De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan organ i minst två medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis samt höja kvaliteten i asylpolitiken. |
| --- | --- |

b)

De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan organ i minst två medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis samt höja kvaliteten i asylpolitiken.

| c) | De skall stödja gränsöverskridande kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om frågorna. |
| --- | --- |

c)

De skall stödja gränsöverskridande kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om frågorna.

| d) | De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och andra aspekter av asylpolitiken, bland annat om användning av den modernaste tekniken och om samarbete på nationell nivå mellan de främsta samarbetspartnerna, exempelvis lokala och regionala myndigheter, flyktingorganisationer och grupper med frivilliga. |
| --- | --- |

d)

De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och andra aspekter av asylpolitiken, bland annat om användning av den modernaste tekniken och om samarbete på nationell nivå mellan de främsta samarbetspartnerna, exempelvis lokala och regionala myndigheter, flyktingorganisationer och grupper med frivilliga.

| e) | De skall stödja pilotprojekt, inklusive innovativa projekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning inom området. |
| --- | --- |

e)

De skall stödja pilotprojekt, inklusive innovativa projekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning inom området.

| f) | De skall stödja medlemsstaternas utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att bedöma asylpolitikens utveckling. |
| --- | --- |

f)

De skall stödja medlemsstaternas utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att bedöma asylpolitikens utveckling.

| g) | De skall erbjuda strukturellt stöd till nätverk av icke-statliga organisationer för bistånd till flyktingar och asylsökande vilka är representerade i minst tio medlemsstater, avsett att underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis och att se till att utveckling av gemenskapens asylpolitik och praxis beaktar erfarenheter som gjorts av icke-statliga organisationer och flyktingars och asylsökandes intresse. |
| --- | --- |

g)

De skall erbjuda strukturellt stöd till nätverk av icke-statliga organisationer för bistånd till flyktingar och asylsökande vilka är representerade i minst tio medlemsstater, avsett att underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis och att se till att utveckling av gemenskapens asylpolitik och praxis beaktar erfarenheter som gjorts av icke-statliga organisationer och flyktingars och asylsökandes intresse.

| h) | De skall tillhandahålla stödtjänster till medlemsstaterna i väl dokumenterade nödsituationer där det krävs omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

h)

De skall tillhandahålla stödtjänster till medlemsstaterna i väl dokumenterade nödsituationer där det krävs omedelbara åtgärder.

3.   Det årliga arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar fastställs för gemenskapens åtgärder, skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 5

Åtgärder vid kris

1.   Om mekanismerna för tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG träder i funktion, skall fonden, utöver de åtgärder som avses i artikel 3 och som komplement till dem, finansiera krisåtgärder till förmån för medlemsstaterna.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall fonden också ge stöd till medlemsstaterna för nödåtgärder som syftar till att hantera situationer med särskilda påfrestningar. Sådana situationer kännetecknas av en plötslig tillströmning till särskilda platser vid gränserna av ett stort antal tredjelandsmedborgare som kan behöva internationellt skydd, vilket ställer exceptionellt stora och omedelbara krav på den berörda medlemsstatens mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur och kan medföra risker för människors liv, hälsa eller tillgång till skydd som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen.

3.   De insatser som genomförs för att hantera de situationer med särskilda påfrestningar som avses i punkt 2 skall kunna få stöd från fonden

| a) | om de skall genomföras omedelbart och det därför inte är praktiskt möjligt att föra in dem i det relevanta årliga programmet, och |
| --- | --- |

a)

om de skall genomföras omedelbart och det därför inte är praktiskt möjligt att föra in dem i det relevanta årliga programmet, och

| b) | om deras varaktighet inte överskrider sex månader. |
| --- | --- |

b)

om deras varaktighet inte överskrider sex månader.

4.   De stödberättigande krisåtgärderna hänför sig till följande typer:

| a) | Mottagande och inkvartering. |
| --- | --- |

a)

Mottagande och inkvartering.

| b) | Tillhandahållande av förnödenheter, däribland livsmedel och kläder. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av förnödenheter, däribland livsmedel och kläder.

| c) | Medicinskt, psykologiskt eller annat bistånd. |
| --- | --- |

c)

Medicinskt, psykologiskt eller annat bistånd.

| d) | Personal- och administrationskostnader för att ta emot de berörda personerna och genomföra åtgärderna. |
| --- | --- |

d)

Personal- och administrationskostnader för att ta emot de berörda personerna och genomföra åtgärderna.

| e) | Logistik- och transportkostnader. |
| --- | --- |

e)

Logistik- och transportkostnader.

| f) | Juridiskt och språkligt bistånd. |
| --- | --- |

f)

Juridiskt och språkligt bistånd.

| g) | Tillhandahållande av översättning och tolkning, experter på information om ursprungslandet och andra åtgärder som bidrar till en snabb identifiering av personer som kan behöva internationellt skydd och effektiv behandling av asylansökningar. |
| --- | --- |

g)

Tillhandahållande av översättning och tolkning, experter på information om ursprungslandet och andra åtgärder som bidrar till en snabb identifiering av personer som kan behöva internationellt skydd och effektiv behandling av asylansökningar.

5.   Åtgärder under punkt 4 kan stödjas av grupper med experter.

Artikel 6

Målgrupper

Målgrupperna enligt detta beslut skall omfatta följande:

| a) | Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer med sådan rättslig ställning som anges i Genèvekonventionen och som har tillstånd att såsom flyktingar vistas i någon av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer med sådan rättslig ställning som anges i Genèvekonventionen och som har tillstånd att såsom flyktingar vistas i någon av medlemsstaterna.

| b) | Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter status som skyddsbehövande enligt direktiv 2004/83/EG. |
| --- | --- |

b)

Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter status som skyddsbehövande enligt direktiv 2004/83/EG.

| c) | Medborgare i tredje land eller statslösa personer som har ansökt om någon av de former av skydd som beskrivs i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

Medborgare i tredje land eller statslösa personer som har ansökt om någon av de former av skydd som beskrivs i leden a och b.

| d) | Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG. |
| --- | --- |

d)

Tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som åtnjuter tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG.

| e) | Medborgare i tredje land eller statslös person som är eller har varit vidarebosatt i en medlemsstat. |
| --- | --- |

e)

Medborgare i tredje land eller statslös person som är eller har varit vidarebosatt i en medlemsstat.

KAPITEL II

PRINCIPER FÖR STÖD

Artikel 7

Komplementaritet, överensstämmelse och förenlighet

1.   Fonden skall ge stöd som kompletterar nationella, regionala och lokala åtgärder och som gör att gemenskapens prioriteringar integreras i åtgärderna.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att stödet från fonden och från medlemsstaterna överensstämmer med gemenskapens verksamhet, politik och prioriteringar. Denna överensstämmelse skall särskilt anges i det fleråriga program som avses i artikel 18.

3.   Insatser som finansieras av fonden skall vara förenliga med bestämmelserna i fördraget och i rättsakter som antagits i enlighet med dessa.

Artikel 8

Programplanering

1.   Fondens mål skall uppnås inom ramen för den fleråriga programperioden 2008–2013 med en översyn efter halva tiden i enlighet med artikel 22. Den fleråriga programplaneringen skall omfatta prioriteringar och ett förfarande för förvaltning, beslutsfattande, revision och attestering.

2.   De fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

Artikel 9

Insatser enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

1.   Genomförandet av de fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 18 och 20 skall falla under medlemsstaternas ansvar på lämplig territoriell nivå i enlighet med den enskilda medlemsstatens eget institutionella system. Ansvaret skall utövas i enlighet med detta beslut.

2.   När det gället revisionsbestämmelserna skall de resurser som kommissionen och medlemsstaterna använder variera beroende på gemenskapsstödets omfattning. Samma princip skall tillämpas på bestämmelser om utvärdering och rapporter om fleråriga och årliga program.

Artikel 10

Genomförande

1.   Den gemenskapsbudget som avsatts till fonden skall genomföras i enlighet med artikel 53.1 b i budgetförordningen, med undantag av de gemenskapsåtgärder som avses i artikel 4 och det tekniska stöd som avses i artikel 15 i detta beslut.

2.   Kommissionen skall utöva sitt ansvar för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget enligt följande:

| a) | Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 32. |
| --- | --- |

a)

Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 32.

| b) | Den skall helt eller delvis innehålla eller uppskjuta betalningar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 41 och 42 om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 45 och 46. |
| --- | --- |

b)

Den skall helt eller delvis innehålla eller uppskjuta betalningar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 41 och 42 om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 45 och 46.

Artikel 11

Partnerskap

1.   Varje medlemsstat skall, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, upprätta ett partnerskap med de myndigheter och organ som deltar i genomförandet av det fleråriga programmet eller som, enligt den berörda medlemsstaten, kan ge värdefulla bidrag till dess utveckling.

Sådana myndigheter och organ kan inbegripa behöriga regionala och lokala myndigheter samt behöriga myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter, internationella organisationer, särskilt UNHCR, och organ som företräder det civila samhället, som exempelvis icke-statliga organisationer eller arbetsmarknadens parter.

2.   Ett sådant partnerskap skall genomföras i full överensstämmelse med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella behörighet.

KAPITEL III

BUDGETRAM

Artikel 12

Sammanlagda medel

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta beslut skall vara 628 miljoner euro för perioden mellan den 1 januari 2008 och den 31 december 2013.

2.   Budgetmyndigheten skall bevilja de årliga anslagen inom budgetramen.

3.   Kommissionen skall utarbeta preliminära årliga fördelningar per medlemsstat i enlighet med kriterierna i artikel 13.

Artikel 13

Årlig anslagsfördelning till stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Varje medlemsstat skall erhålla ett fast belopp på 300 000 euro från fondens årliga tilldelning.

Detta belopp skall höjas till 500 000 euro per år för perioden 2008–2013 för de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004.

Detta belopp skall höjas till 500 000 euro per år för medlemsstater som ansluter sig till Europeiska unionen under perioden från 2007 till 2013 för den återstående delen av perioden från 2008 till 2013 från och med året efter deras anslutning.

2.   Återstoden av de årliga tillgängliga medlen skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | 30 % i förhållande till det antal personer som tagits emot under de tre föregående åren och som hör till någon av de kategorier som anges i artikel 6 a, b och e. |
| --- | --- |

a)

30 % i förhållande till det antal personer som tagits emot under de tre föregående åren och som hör till någon av de kategorier som anges i artikel 6 a, b och e.

| b) | 70 % i förhållande till det antal personer som ingår i en av de kategorier som avses i artikel 6 c och d och som anlänt under de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

70 % i förhållande till det antal personer som ingår i en av de kategorier som avses i artikel 6 c och d och som anlänt under de tre föregående åren.

I denna fördelning skall personer som avses i artikel 6 e inte tas med i den kategori som avses i artikel 6 a.

3.   Medlemsstaterna skall motta ett fast belopp på 4 000 euro för varje vidarebosatt person som ingår i någon av följande kategorier:

| a) | personer från ett land eller region som utsetts att genomföra ett regionalt skyddsprogram, |
| --- | --- |

a)

personer från ett land eller region som utsetts att genomföra ett regionalt skyddsprogram,

| b) | underåriga utan medföljande vuxen, |
| --- | --- |

b)

underåriga utan medföljande vuxen,

| c) | barn och kvinnor som särskilt riskerar att utsättas för psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld och exploatering, |
| --- | --- |

c)

barn och kvinnor som särskilt riskerar att utsättas för psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld och exploatering,

| d) | personer med allvarliga medicinska behov som endast kan tillgodoses genom vidarebosättning. |
| --- | --- |

d)

personer med allvarliga medicinska behov som endast kan tillgodoses genom vidarebosättning.

4.   En medlemsstat som tar emot en person för vidare bosättning som ingår i en eller flera av de kategorier som avses i punkt 3, skall bara en gång motta det fasta beloppet för denna person.

5.   Referensuppgifterna skall utgöras av den senaste statistiken från kommissionen (Eurostat) på grundval av data som lämnats av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Om medlemsstaterna inte har förelagt kommissionen (Eurostat) den berörda statistiken skall de lämna preliminära uppgifter så snart som möjligt.

Innan kommissionen (Eurostat) godtar dessa uppgifter som referensuppgifter skall den bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet i enlighet med normala operativa förfaranden. På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna lägga fram alla uppgifter som krävs för att göra detta.

6.   Senast den 1 maj varje år skall medlemsstaterna till kommissionen översända en uppskattning av hur många av de personer som avses i punkt 3 som de kommer att ta emot för vidare bosättning påföljande år, inklusive en uppdelning enligt de olika kategorier som anges i den punkten. Kommissionen skall lämna denna information till den kommitté som avses i artikel 52.

Artikel 14

Finansieringsstruktur

1.   Det ekonomiska stödet från fonden skall ges i form av bidrag.

2.   De åtgärder som stöds av fonden skall medfinansieras från offentliga eller privata källor, skall genomföras utan vinstsyfte och får inte berättiga till finansiering från andra källor i Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Anslagen från fonden skall komplettera medlemsstaternas offentliga eller motsvarande utgifter för de åtgärder som omfattas av beslutet.

4.   Gemenskapens bidrag till understödda projekt, när det gäller åtgärder som genomförs i medlemsstaterna enligt artikel 3, får inte överstiga 50 % av totalkostnaden för en särskild åtgärd.

Denna andel får ökas till 75 % för projekt som gäller särskilda prioriteringar i de strategiska riktlinjer som avses i artikel 17.

Gemenskapens bidrag skall ökas till 75 % i medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden.

5.   Inom ramen för genomförandet av den nationella programplaneringen enligt kapitel IV skall medlemsstaterna välja ut projekt för finansiering, på grundval av följande minimikriterier:

| a) | Situationen och kraven i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Situationen och kraven i den berörda medlemsstaten.

| b) | Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet. |
| --- | --- |

b)

Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet.

| c) | Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag. |
| --- | --- |

c)

Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag.

| d) | Den omfattning i vilken projektet kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen. |
| --- | --- |

d)

Den omfattning i vilken projektet kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen.

6.   Gemenskapens finansiella stöd till åtgärder via fonden skall i allmänhet beviljas för en period av högst tre år, under förutsättning att det görs en regelbunden granskning av uppnådda resultat.

7.   Gemenskapens bidrag till stödinsatser som genomförs i enlighet med artikel 3.4 får inte överskrida 15 % av de samlade medel som tilldelas varje medlemsstat årligen i enlighet med artikel 13.

Artikel 15

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ

1.   Fonden får på kommissionens initiativ och/eller för dess räkning, upp till ett tak på 500 000 euro av fondens årliga anslag, finansiera förberedande åtgärder, övervakning, administrativt och tekniskt stöd, utvärdering, revision och kontroll som är nödvändiga för att genomföra detta beslut.

2.   Åtgärderna skall omfatta följande:

| a) | Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet.

| b) | Informations åtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, de slutliga stödmottagarna och allmänheten, inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden. |
| --- | --- |

b)

Informations åtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, de slutliga stödmottagarna och allmänheten, inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden.

| c) | Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

c)

Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering.

| d) | Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer. |
| --- | --- |

d)

Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer.

| e) | Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område. |
| --- | --- |

e)

Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område.

| f) | Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 25, i syfte att komplettera medlemsstaternas insatser för att ge vägledning till sina myndigheter i enlighet med artikel 31.2. |
| --- | --- |

f)

Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 25, i syfte att komplettera medlemsstaternas insatser för att ge vägledning till sina myndigheter i enlighet med artikel 31.2.

Artikel 16

Tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ

1.   På initiativ från en medlemsstat får fonden för varje årligt program finansiera förberedande åtgärder, förvaltning, övervakning, utvärdering, information och kontroller samt åtgärder som skall stärka den administrativa kapaciteten med avseende på fondens genomförande.

2.   Det belopp som anslås till tekniskt stöd för varje årligt program får inte överstiga

| a) | för perioden 2008–2010, 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 euro, och |
| --- | --- |

a)

för perioden 2008–2010, 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 euro, och

| b) | för perioden 2011–2013, 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 euro. |
| --- | --- |

b)

för perioden 2011–2013, 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 euro.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING

Artikel 17

Antagande av strategiska riktlinjer

1.   Kommissionen skall anta strategiska riktlinjer som anger ramen för finansiering från fonden, med hänsyn till framstegen i utarbetandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen om asylpolitik samt den preliminära fördelningen av fondens medel under den period som omfattas av det fleråriga programmet.

2.   Riktlinjerna skall framför allt införliva gemenskapens prioriteringar i vart och ett av fondens mål i syfte att främja genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet.

3.   Kommissionen skall senast den 31 juli 2007 anta strategiska riktlinjer för den fleråriga programplaneringsperioden.

4.   De strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 52.3. Dessa strategiska riktlinjer skall, så snart som de antagits, bifogas detta beslut.

Artikel 18

Utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program

1.   Varje medlemsstat skall på grundval av de strategiska riktlinjer som avses i artikel 17 föreslå ett utkast till flerårigt program som skall bestå av följande:

| a) | En beskrivning av den aktuella situationen i den medlemsstaten när det gäller mottagningsförhållanden, handläggning av asylärenden, rådgivning för frivilligt återvändande, integration och vidarebosättning och överföring från en annan medlemsstat av personer som omfattas av artikel 6 samt utveckling, övervakning och utvärdering av asylpolitiken. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av den aktuella situationen i den medlemsstaten när det gäller mottagningsförhållanden, handläggning av asylärenden, rådgivning för frivilligt återvändande, integration och vidarebosättning och överföring från en annan medlemsstat av personer som omfattas av artikel 6 samt utveckling, övervakning och utvärdering av asylpolitiken.

| b) | En analys av behoven i den berörda medlemsstaten i fråga om mottagande, handläggning av asylärenden, rådgivning för frivilligt återvändande, integration och vidarebosättning och överföring från en annan medlemsstat av personer som omfattas av artikel 6, samt utveckling, övervakning och utvärdering av asylpolitiken. |
| --- | --- |

b)

En analys av behoven i den berörda medlemsstaten i fråga om mottagande, handläggning av asylärenden, rådgivning för frivilligt återvändande, integration och vidarebosättning och överföring från en annan medlemsstat av personer som omfattas av artikel 6, samt utveckling, övervakning och utvärdering av asylpolitiken.

| c) | En redovisning av en lämplig strategi för att nå målen och av de prioriteringar som är knutna till dessa mål, samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra prioriteringarna. |
| --- | --- |

c)

En redovisning av en lämplig strategi för att nå målen och av de prioriteringar som är knutna till dessa mål, samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra prioriteringarna.

| d) | En redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

d)

En redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå.

| e) | Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna.

| f) | En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 11. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 11.

| g) | Ett utkast till finansieringsplan där fondens planerade ekonomiska bidrag för varje prioritering och varje årligt program fastställs samt det totala beloppet för offentlig eller privat medfinansiering. |
| --- | --- |

g)

Ett utkast till finansieringsplan där fondens planerade ekonomiska bidrag för varje prioritering och varje årligt program fastställs samt det totala beloppet för offentlig eller privat medfinansiering.

| h) | De bestämmelser som fastställts för att se till att det fleråriga programmet offentliggörs. |
| --- | --- |

h)

De bestämmelser som fastställts för att se till att det fleråriga programmet offentliggörs.

2.   Medlemsstaterna skall, senast fyra månader efter det att kommissionen har överlämnat de strategiska riktlinjerna för den aktuella perioden, för kommissionen lägga fram sina utkast till fleråriga program.

3.   För att godkänna utkastet till ett flerårigt program skall kommissionen undersöka följande:

| a) | Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

a)

Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 17.

| b) | Om de åtgärder som övervägs i utkastet till ett flerårigt program är relevanta mot bakgrund av den föreslagna strategin. |
| --- | --- |

b)

Om de åtgärder som övervägs i utkastet till ett flerårigt program är relevanta mot bakgrund av den föreslagna strategin.

| c) | Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut. |
| --- | --- |

c)

Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut.

| d) | Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med gemenskapslagstiftningen och särskilt med gemenskapslagstiftning som syftar till att säkerställa fri rörlighet för personer i förbindelse med de därmed sammanhängande kompletterande åtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring. |
| --- | --- |

d)

Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med gemenskapslagstiftningen och särskilt med gemenskapslagstiftning som syftar till att säkerställa fri rörlighet för personer i förbindelse med de därmed sammanhängande kompletterande åtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring.

4.   Om kommissionen anser att ett utkast till flerårigt program inte är förenligt med de strategiska riktlinjerna och/eller bestämmelserna i detta beslut om förvaltning och kontroll eller med gemenskapslagstiftningen, skall den uppmana den berörda medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga kompletterande uppgifter och, i förekommande fall, revidera utkastet till flerårigt program i enlighet med detta.

5.   Kommissionen skall godkänna varje flerårigt program inom tre månader efter det att det formellt har lagts fram, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 19

Översyn av fleråriga program

1.   På initiativ av den berörda medlemsstaten eller av kommissionen skall det fleråriga programmet granskas på nytt och vid behov ses över för den återstående programperioden i syfte att ta större eller annan hänsyn till gemenskapens prioriteringar. Fleråriga program får granskas på nytt mot bakgrund av en utvärdering och/eller till följd av genomförandeproblem.

2.   Kommissionen skall fatta beslut om godkännande av översynen av det fleråriga programmet snarast möjligt efter det att den berörda medlemsstaten har lämnat in en formell begäran om detta. Översynen av det fleråriga programmet skall genomföras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 20

Årliga program

1.   Det fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

2.   Kommissionen skall senast den 1 juli varje år meddela medlemsstaterna vilka belopp som enligt beräkningsmetoderna i artikel 13 kommer att tilldelas dem för påföljande år från de sammanlagda budgetanslag som beviljas i samband med det årliga budgetförfarandet.

3.   Medlemsstaterna skall senast den 1 november varje år förelägga kommissionen ett utkast till årligt program för påföljande år, som upprättats i enlighet med det fleråriga programmet och som skall omfatta följande:

| a) | De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

a)

De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet.

| b) | En beskrivning av de åtgärder som skall stödjas genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de åtgärder som skall stödjas genom det årliga programmet.

| c) | Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 16 för att genomföra det årliga programmet. |
| --- | --- |

c)

Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 16 för att genomföra det årliga programmet.

4.   Genom undantag från punkt 3 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen utkasten till 2008 års årliga program senast den 1 mars 2008.

5.   När kommissionen behandlar en medlemsstats utkast till årligt program, skall den beakta det slutliga beloppet för de anslag som tilldelats fonden enligt budgetförfarandet.

Inom en månad efter det att utkastet till årligt program formellt har överlämnats skall kommissionen informera den berörda medlemsstaten om det kan godkännas. Om utkastet till årligt program inte är förenligt med det fleråriga programmet skall kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga uppgifter och, i förekommande fall, revidera utkastet till årligt program i enlighet med detta.

Kommissionen skall senast den 1 mars det berörda året anta beslutet om finansiering och godkänna det årliga programmet. I beslutet skall anges vilket belopp som tilldelats den berörda medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.

6.   För att kunna beakta vederbörligt dokumenterade nödsituationer som inte hade förutsetts när det årliga programmet godkändes och som kräver brådskande åtgärder, får en medlemsstat revidera med upp till 10 % fördelningen av fondens bidrag mellan de olika åtgärder som förtecknas i det årliga programmet eller anslå upp till 10 % av fördelningen till andra åtgärder i enlighet med detta beslut. Den berörda medlemsstaten skall informera kommissionen om det reviderade årliga programmet.

Artikel 21

Särskilda bestämmelser för krisåtgärder

1.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sina behov och lägga fram en plan för hur de åtgärder som avses i artikel 5 skall genomföras, tillsammans med en beskrivning av de planerade åtgärderna och av de organ som skall ansvara för genomförandet.

2.   En medlemsstat som begär stöd från fonden för att hantera en situation med särskilda påfrestningar som beskrivs i artikel 5.2 skall lämna in en ansökan till kommissionen med all tillgänglig information, däribland

| a) | en detaljerad beskrivning av den aktuella situationen, särskilt i fråga om hur många personer som anlänt, effekten på mottagningskapaciteten och asylsystemet eller infrastrukturen och de akuta behoven, samt en dokumenterad prognos av situationen på kort sikt, |
| --- | --- |

a)

en detaljerad beskrivning av den aktuella situationen, särskilt i fråga om hur många personer som anlänt, effekten på mottagningskapaciteten och asylsystemet eller infrastrukturen och de akuta behoven, samt en dokumenterad prognos av situationen på kort sikt,

| b) | en dokumenterad redogörelse för det exceptionella i situationen, med hjälp exempelvis av ny statistik och andra uppgifter om tillströmningen av personer vid den del av gränsen som berörs, |
| --- | --- |

b)

en dokumenterad redogörelse för det exceptionella i situationen, med hjälp exempelvis av ny statistik och andra uppgifter om tillströmningen av personer vid den del av gränsen som berörs,

| c) | en detaljerad beskrivning av de omedelbara åtgärder som planeras, åtgärdernas typ och omfattning, samt de parter som berörs, och |
| --- | --- |

c)

en detaljerad beskrivning av de omedelbara åtgärder som planeras, åtgärdernas typ och omfattning, samt de parter som berörs, och

| d) | en uppdelning av de beräknade kostnaderna av de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

d)

en uppdelning av de beräknade kostnaderna av de planerade åtgärderna.

Kommissionen skall avgöra huruvida villkoren för att bevilja ekonomiskt stöd från fonden till krisåtgärder är uppfyllda och vilket belopp som skall beviljas på grundval av den information som anges ovan och eventuell ytterligare relevant information som kommissionen har till sitt förfogande. Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om det ovannämnda beslutet.

3.   Det ekonomiska stödet från fonden till de åtgärder som avses i artikel 5 skall vara begränsat till sex månader och får inte överstiga 80 % av kostnaden för varje enskild åtgärd.

4.   Om de mekanismer för tillfälligt skydd som avses i artikel 5.1 genomförs skall tillgängliga medel fördelas mellan medlemsstaterna i förhållande till hur många personer i varje medlemsstat som åtnjuter tillfälligt skydd så som avses i artikel 5.1.

Artikel 22

Översyn efter halva tiden av det fleråriga programmet

1.   Kommissionen skall se över de strategiska riktlinjerna och, vid behov, senast den 31 mars 2010 anta reviderade strategiska riktlinjer för perioden 2011–2013.

2.   Om sådana reviderade strategiska riktlinjer antas skall varje medlemsstat se över sitt fleråriga program och, i förekommande fall, revidera det.

3.   Bestämmelserna i artikel 18 om utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program skall med nödvändiga ändringar även gälla utarbetande och godkännande av dessa reviderade fleråriga program.

4.   De reviderade strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 52.3.

KAPITEL V

FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM

Artikel 23

Genomförande

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta beslut och anta nödvändiga genomförandebestämmelser.

Artikel 24

Allmänna principer för förvaltnings- och kontrollsystem

De förvaltnings- och kontrollsystem för fleråriga program som medlemsstaterna inrättar skall omfatta följande:

| a) | Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ. |
| --- | --- |

a)

Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ.

| b) | Respekt för principen om åtskillnad av funktioner mellan och inom sådana organ. |
| --- | --- |

b)

Respekt för principen om åtskillnad av funktioner mellan och inom sådana organ.

| c) | Tillräckliga resurser till varje organ för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som medfinansieras genom fonden genomförs. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga resurser till varje organ för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som medfinansieras genom fonden genomförs.

| d) | Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de årliga programmen är korrekta. |
| --- | --- |

d)

Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de årliga programmen är korrekta.

| e) | Tillförlitlig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form. |
| --- | --- |

e)

Tillförlitlig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form.

| f) | Ett system för rapportering och övervakning där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ. |
| --- | --- |

f)

Ett system för rapportering och övervakning där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ.

| g) | Manualer med förfaranden för olika funktioner. |
| --- | --- |

g)

Manualer med förfaranden för olika funktioner.

| h) | Rutiner för att kontrollera att systemen fungerar. |
| --- | --- |

h)

Rutiner för att kontrollera att systemen fungerar.

| i) | System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja. |
| --- | --- |

i)

System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja.

| j) | Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

j)

Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Artikel 25

Utseende av myndigheter

1.   För genomförandet av det fleråriga programmet och de årliga programmen skall medlemsstaten utse följande myndigheter:

| a) | En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag, som skall ha ansvaret för att förvalta det fleråriga programmet och de årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen. |
| --- | --- |

a)

En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag, som skall ha ansvaret för att förvalta det fleråriga programmet och de årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen.

| b) | En attesterande myndighet: En nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, eller en person som agerar som sådant organ eller sådan myndighet, som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsredogörelser innan de skickas till kommissionen. |
| --- | --- |

b)

En attesterande myndighet: En nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, eller en person som agerar som sådant organ eller sådan myndighet, som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsredogörelser innan de skickas till kommissionen.

| c) | En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som av medlemsstaten utses att ansvara för kontrollen av att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

c)

En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som av medlemsstaten utses att ansvara för kontrollen av att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt.

| d) | I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras.

2.   Medlemsstaten skall fastställa regler för sina förbindelser med de myndigheter som avses i punkt 1 och deras förbindelser med kommissionen.

3.   Om inte annat följer av artikel 24 b får vissa eller alla av de myndigheter som avses i punkt 1 i den här artikeln placeras inom samma organ.

4.   Tillämpningsföreskrifter för artiklarna 26–30 skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 26

Ansvarig myndighet

1.   Den ansvariga myndigheten skall uppfylla följande minimikrav. Den skall

| a) | vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten,

| b) | ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen, |
| --- | --- |

b)

ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen,

| c) | verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter,

| d) | kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder, |
| --- | --- |

d)

kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder,

| e) | ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och |
| --- | --- |

e)

ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och

| f) | ha personal med sådana yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete. |
| --- | --- |

f)

ha personal med sådana yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete.

2.   Medlemsstaten skall säkerställa en tillräcklig finansiering av den ansvariga myndigheten så att den kan fortsätta att utföra sina uppgifter korrekt under perioden 2008–2013.

3.   Kommissionen får bistå medlemsstaterna med personalutbildning, särskilt när det gäller den korrekta tillämpningen av kapitel V-IX.

Artikel 27

Den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   Den ansvariga myndigheten skall ansvara för att det fleråriga programmet förvaltas och genomförs i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning.

Den skall särskilt göra följande:

| a) | Samråda med partner i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

a)

Samråda med partner i enlighet med artikel 11.

| b) | För kommissionen föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 18 och 20. |
| --- | --- |

b)

För kommissionen föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 18 och 20.

| c) | I förekommande fall, anordna och utlysa anbuds- och förslagsinfordringar. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, anordna och utlysa anbuds- och förslagsinfordringar.

| d) | Anordna urval av projekt som medfinansieras genom fonden, i enlighet med kriterierna i artikel 14.5. |
| --- | --- |

d)

Anordna urval av projekt som medfinansieras genom fonden, i enlighet med kriterierna i artikel 14.5.

| e) | Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

e)

Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de slutliga stödmottagarna.

| f) | Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

f)

Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå.

| g) | Övervaka leveransen av de medfinansierade produkterna och tjänsterna och kontrollera att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

g)

Övervaka leveransen av de medfinansierade produkterna och tjänsterna och kontrollera att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning.

| h) | Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in. |
| --- | --- |

h)

Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in.

| i) | Se till att de slutliga stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden utan att det påverkar nationella bokföringsregler. |
| --- | --- |

i)

Se till att de slutliga stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden utan att det påverkar nationella bokföringsregler.

| j) | Se till att de utvärderingar av fonden som avses i artikel 49 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i artikel 50.2 och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om. |
| --- | --- |

j)

Se till att de utvärderingar av fonden som avses i artikel 49 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i artikel 50.2 och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om.

| k) | Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 43. |
| --- | --- |

k)

Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 43.

| l) | Se till att revisionsmyndigheten, för den revision som skall genomföras enligt artikel 30.1, får alla nödvändiga uppgifter om förvaltningsförfaranden och om de projekt som medfinansierats via fonden . |
| --- | --- |

l)

Se till att revisionsmyndigheten, för den revision som skall genomföras enligt artikel 30.1, får alla nödvändiga uppgifter om förvaltningsförfaranden och om de projekt som medfinansierats via fonden .

| m) | Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller utgifterna. |
| --- | --- |

m)

Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller utgifterna.

| n) | Utarbeta och förelägga kommissionen lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser som attesterats av den attesterande myndigheten och ansökningar om utbetalning eller, när detta är lämpligt, redogörelser för ersättning. |
| --- | --- |

n)

Utarbeta och förelägga kommissionen lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser som attesterats av den attesterande myndigheten och ansökningar om utbetalning eller, när detta är lämpligt, redogörelser för ersättning.

| o) | Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd. |
| --- | --- |

o)

Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd.

| p) | Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

p)

Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater.

| q) | Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 33.6. |
| --- | --- |

q)

Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 33.6.

2.   Den ansvariga myndighetens verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 16.

Artikel 28

Delegering av den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   När alla eller delar av den ansvariga myndighetens uppgifter har delegerats till en delegerad myndighet skall den ansvariga myndigheten ange uppgifternas omfattning och fastställa närmare förfaranden för hur uppgifterna skall genomföras, vilka skall vara förenliga med kraven i artikel 26.

2.   Förfarandena skall omfatta regelbunden information till den ansvariga myndigheten om hur de delegerade uppgifterna faktiskt fullgjorts tillsammans med en beskrivning av de resurser som använts.

Artikel 29

Attesterande myndighet

1.   Den attesterande myndigheten skall

| a) | intyga att






  i) | utgiftsredogörelsen är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och |
| --- | --- | --- |

a)

intyga att

i)

utgiftsredogörelsen är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och

| ii) | att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler, |
| --- | --- |

ii)

att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler,

| b) | med avseende på attesteringen se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgiftsredogörelsen, |
| --- | --- |

b)

med avseende på attesteringen se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgiftsredogörelsen,

| c) | med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar, |
| --- | --- |

c)

med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar,

| d) | elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen, |
| --- | --- |

d)

elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen,

| e) | kontrollera att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, och |
| --- | --- |

e)

kontrollera att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, och

| f) | bokföra belopp som kan återkrävas och återbetalda belopp i enlighet med Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt genom att dra av dem från den följande utgiftsredogörelsen. |
| --- | --- |

f)

bokföra belopp som kan återkrävas och återbetalda belopp i enlighet med Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt genom att dra av dem från den följande utgiftsredogörelsen.

2.   Den attesterande myndighetens verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 16, inom ramen för denna myndighets befogenheter enligt artikel 25.

Artikel 30

Revisionsmyndighet

1.   Revisionsmyndigheten skall ha följande uppgifter:

| a) | Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt.

| b) | Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall motsvara minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall motsvara minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program.

| c) | Inom sex månader efter det att det fleråriga programmet godkänts lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som omfattar de organ som kommer att utföra de revisioner som avses i a och b och se till att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden. |
| --- | --- |

c)

Inom sex månader efter det att det fleråriga programmet godkänts lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som omfattar de organ som kommer att utföra de revisioner som avses i a och b och se till att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden.

2.   Om den revisionsmyndighet som utsetts enligt detta beslut är densamma som har utsetts enligt beslut nr .../2007/EG, nr .../2007/EG och nr .../2007/EG (*****), eller om samma system används för två eller flera av fonderna får en gemensam revisionsstrategi lämnas in enligt punkt 1 c.

3.   För varje årligt program skall revisionsmyndigheten utarbeta en rapport som skall omfatta följande:

| a) | En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

a)

En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem.

| b) | Ett yttrande, på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende, där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

b)

Ett yttrande, på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende, där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| c) | Ett utlåtande med en bedömning av om ansökan om utbetalning eller redogörelsen för ersättningen av slutbetalningen är giltig och om de berörda utgifterna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Ett utlåtande med en bedömning av om ansökan om utbetalning eller redogörelsen för ersättningen av slutbetalningen är giltig och om de berörda utgifterna är lagliga och korrekta.

4.   Revisionsmyndigheten skall säkerställa att revisionsarbetet genomförs i enlighet med internationellt accepterade revisionsstandarder.

5.   Revision i samband med projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 16, inom ramen för revisionsmyndighetens befogenheter enligt artikel 25.

KAPITEL VI

ANSVAR OCH KONTROLLER

Artikel 31

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall ansvara för en sund ekonomisk förvaltning av de fleråriga och årliga programmen och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

2.   Medlemsstaterna skall se till att ansvariga myndigheter och delegerade myndigheter, attesterande myndigheter, revisionsmyndigheter och andra berörda organ får tillräcklig vägledning i hur de förvaltnings- och kontrollsystem som avses i artiklarna 24–30 skall inrättas så att gemenskapsstödet används på ett ändamålsenligt och korrekt sätt.

3.   Medlemsstaterna skall förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter. De skall underrätta kommissionen om dessa och hålla kommissionen underrättad om hur de administrativa och rättsliga förfarandena fortskrider.

Om felaktigt utbetalda belopp till en slutlig stödmottagare inte kan återkrävas, skall den berörda medlemsstaten vara ansvarig för återbetalningen av de belopp som Europeiska unionens allmänna budget har förlorat, om det är fastställt att förlusten har uppstått på grund av fel eller försummelse från medlemsstatens sida.

4.   Medlemsstaterna skall vara huvudansvariga för den ekonomiska kontrollen av åtgärderna och se till att förvaltnings- och kontrollsystemen samt revisionerna genomförs så att gemenskapsmedlen används effektivt och korrekt. De skall överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen.

5.   Närmare bestämmelser om genomförandet av punkterna 1–4 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 32

Förvaltnings- och kontrollsystem

1.   Innan kommissionen godkänner ett flerårigt program i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2 skall medlemsstaterna se till att det har inrättats förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med artiklarna 24–30. De skall se till att systemen fungerar effektivt under hela programperioden.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen, tillsammans med utkastet till flerårigt program, lämna in en beskrivning av organisation och rutiner vid ansvariga myndigheter, delegerade myndigheter och attesterande myndigheter samt vilka system för internrevision som används av dessa myndigheter och organ samt av revisionsmyndigheten och alla övriga organ som utför revisioner under revisionsmyndighetens ansvar.

3.   Kommissionen skall se över tillämpningen av denna bestämmelse i samband med utarbetandet av den rapport som avses i artikel 50.3.

Artikel 33

Kommissionens ansvar

1.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 32, förvissa sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i artiklarna 24–30, och på grundval av de årliga revisionsrapporterna och sina egna revisioner kontrollera att systemen fungerar effektivt under programperioden.

2.   Utan att det påverkar de revisioner som medlemsstaterna genomför får tjänstemän från kommissionen eller behöriga företrädare för denna med minst tre arbetsdagars varsel göra kontroller på plats i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar effektivt, vilket kan omfatta revision av åtgärder som ingår i de årliga programmen. Tjänstemän i eller behöriga företrädare för den berörda medlemsstaten får delta i sådana revisioner.

3.   Kommissionen får begära att en medlemsstat skall utföra kontroller på plats för att kontrollera att systemen fungerar korrekt eller att en eller flera transaktioner är korrekta. Kommissionens tjänstemän eller dess behöriga företrädare får delta i sådana kontroller.

4.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att de åtgärder som får stöd från fonden blir föremål för lämplig information, publicitet och uppföljning.

5.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att åtgärderna är förenliga med och kompletterar annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsinitiativ.

6.   Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 34

Samarbete med medlemsstaternas revisionsmyndigheter

1.   Kommissionen skall samarbeta med revisionsmyndigheterna i syfte att samordna deras respektive revisionsplaner och revisionsmetoder, och skall sörja för omedelbart utbyte av resultaten från revisionerna av förvaltnings- och kontrollsystem så att kontrollresurserna används på bästa möjliga sätt och onödigt dubbelarbete undviks.

Kommissionen skall inom högst tre månader efter mottagandet lägga fram sina synpunkter på den revisionsstrategi som lämnats in enligt artikel 30.

2.   När kommissionen fastställer sin egen revisionsstrategi skall den fastställa de årliga program som den anser tillfredsställande på grundval av sina befintliga kunskaper om förvaltnings- och kontrollsystemen.

När det gäller dessa program får kommissionen besluta att den huvudsakligen kan förlita sig på de verifierande underlag som medlemsstaterna tillhandahåller och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast om det finns uppgifter som tyder på brister hos systemen.

KAPITEL VII

FINANSIELL FÖRVALTNING

Artikel 35

Stödberättigande utgifter – utgiftsredogörelser

1.   Alla utgiftsredogörelser skall innehålla uppgifter om de slutliga stödmottagarnas faktiska utgifter för genomförandet av åtgärderna och motsvarande bidrag av privata eller offentliga medel.

2.   Utgifterna skall motsvara de utbetalningar som de slutliga stödmottagarna gjort. De skall styrkas med kvitterade fakturor eller redovisningshandlingar med likvärdigt bevisvärde.

3.   En utgift berättigar till stöd från fonden endast om den faktiskt har betalats tidigast den 1 januari det år som anges i det beslut om finansiering och godkännande av det årliga programmet som avses i artikel 20.5 tredje stycket. Medfinansierade insatser får inte ha slutförts före den dag då stödberättigandet börjar gälla.

4.   Bestämmelser om vilka utgifter som skall ge rätt till stöd inom ramen för de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna och som medfinansieras via fonden enligt artikel 3 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 36

Fullständiga utbetalningar till de slutliga stödmottagarna

Medlemsstaterna skall försäkra sig om att den ansvariga myndigheten ser till att de slutliga stödmottagarna får det sammanlagda beloppet av de offentliga medlen snarast möjligt. Inga belopp får dras av eller hållas inne, och inga ytterligare särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt får tas ut som kan minska beloppen till de slutliga stödmottagarna, under förutsättning att de slutliga stödmottagarna uppfyller alla krav när det gäller åtgärdernas och utgifternas stödberättigande.

Artikel 37

Användning av euro

1.   Belopp som fastställs i medlemsstaternas utkast till fleråriga och årliga program enligt artiklarna 18 och 20, attesterade utgiftsredogörelser, ansökningar om utbetalningar enligt artikel 27.1 n samt utgifter som nämns i lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 39.4 samt i den slutliga rapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 51 skall uttryckas i euro.

2.   Kommissionens beslut om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program enligt artikel 20.5 tredje stycket, kommissionens åtaganden och kommissionens betalningar skall uttryckas och genomföras i euro.

3.   De medlemsstater som inte har infört euron som sin valuta på dagen för ansökan om utbetalning skall omvandla utgiftsbeloppen i den nationella valutan till euro. Beloppet skall omvandlas till euro med hjälp av kommissionens månatliga valutakurs för bokföring den månad under vilken utgifterna registrerades i räkenskaperna hos det berörda programmets ansvariga myndighet. Denna kurs skall varje månad publiceras elektroniskt av kommissionen.

4.   När euron blir valuta i en medlemsstat skall det omvandlingsförfarande som anges i punkt 3 fortsätta att gälla för alla utgifter som den attesterande myndigheten registrerade i räkenskaperna före den dag då den fasta omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron trädde i kraft.

Artikel 38

Åtaganden

Gemenskapens budgetåtaganden skall göras årligen på grundval av kommissionens beslut om finansiering och godkännande av det årliga programmet enligt artikel 20.5 tredje stycket.

Artikel 39

Utbetalningar – förhandsfinansiering

1.   Kommissionens utbetalningar av stöd från fonden skall ske i enlighet med budgetåtagandena.

2.   Betalningarna skall ske i form av förhandsfinansiering och slutbetalning. Betalningarna skall göras till den ansvariga myndighet som medlemsstaten utsett.

3.   En första förhandsfinansiering på 50 % av beloppet i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet skall utbetalas till medlemsstaten inom 60 dagar efter antagandet av det beslutet.

4.   En andra förhandsfinansiering skall utbetalas inom tre månader efter det att kommissionen, inom två månader efter det att en medlemsstat lämnat in en formell ansökan om utbetalning, har godkänt lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet och en attesterad utgiftsredogörelse, upprättad i enlighet med artikel 29.1 a och artikel 35, som visar att utgifterna motsvarar minst 60 % av den första utbetalningen.

Kommissionens andra utbetalning som förhandsfinansiering får inte överstiga 50 % av det totala belopp som tilldelats enligt beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet och inte heller under några omständigheter, om en medlemsstat nationellt har anslagit ett belopp som är lägre än det belopp som anges i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet, skillnaden mellan de gemenskapsmedel som medlemsstaten faktiskt anslagit till utvalda projekt inom ramen för det årliga programmet och det första förhandsfinansieringsbeloppet.

5.   All ränta som genereras av förhandsfinansieringen skall överföras till det årliga programmet i fråga och betraktas som medlemsstatens medel i form av nationellt offentligt stöd och skall deklareras till kommissionen i samband med den utgiftsredogörelse som gäller slutrapporten om genomförandet av det berörda årliga programmet.

6.   Det belopp som betalas som förhandsfinansiering skall räknas av från räkenskaperna när det årliga programmet avslutas.

Artikel 40

Slutbetalning

1.   Kommissionen skall göra slutbetalningen under förutsättning att den har mottagit följande handlingar senast nio månader från den sista dag utgifterna ger rätt till stöd enligt beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet:

| a) | En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artiklarna 29.1 a och 35 och en ansökan om slutbetalning eller redogörelse för ersättning. |
| --- | --- |

a)

En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artiklarna 29.1 a och 35 och en ansökan om slutbetalning eller redogörelse för ersättning.

| b) | Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 51. |
| --- | --- |

b)

Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 51.

| c) | Den årliga revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 30.3. |
| --- | --- |

c)

Den årliga revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 30.3.

En förutsättning för slutbetalningen skall vara att slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet och utlåtandet om att ansökan om slutbetalning är giltig, godtas.

2.   Om den ansvariga myndigheten inte lämnar in de handlingar som krävs enligt punkt 1 inom utsatt tid och i godtagbart format skall kommissionen återta de belopp i budgetåtagandet för det årliga programmet som inte använts för förhandsfinansiering.

3.   Det automatiska återtagande som avses i punkt 2 skall avbrytas, för det belopp som avser de berörda projekten, under den tid rättsliga förfaranden eller administrativa överklaganden med uppskjutande verkan pågår i medlemsstaterna när de handlingar som anges i punkt 1 lämnas in. Medlemsstaten skall i slutrapporten lämna närmare upplysningar om sådana projekt och rapportera om hur projekten fortskrider varje halvår. Inom tre månader från det att de rättsliga förfarandena eller det administrativa överklagandet avslutats skall medlemsstaten lämna in de handlingar som krävs enligt punkt 1 för de berörda projekten.

4.   Den niomånadersperiod som avses i punkt 1 skall avbrytas om kommissionen beslutar att hålla inne utbetalningen av medfinansieringen till det berörda årliga programmet i enlighet med artikel 42. Perioden skall åter börja löpa från den dag då medlemsstaten har underrättats om kommissionens beslut enligt artikel 42.3.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 41 skall kommissionen, inom sex månader efter mottagandet av de handlingar som avses i punkt 1 i den här artikeln, underrätta medlemsstaten om det utgiftsbelopp som av kommissionen godkänts för att belasta fonden, och om finansiella korrigeringar som härrör från skillnaden mellan redovisade utgifter och godkända utgifter. Medlemsstaten skall ha tre månader på sig att lägga fram sina synpunkter.

6.   Senast tre månader efter det att medlemsstaten inkommit med sina synpunkter skall kommissionen fatta ett beslut om huruvida det godkända utgiftsbeloppet skall belasta fonden och återkräva skillnaden mellan de slutligen godkända utgifterna och de belopp som redan utbetalats till den medlemsstaten.

7.   Beroende på vilka medel som finns tillgängliga skall kommissionen betala mellanskillnaden senast sextio dagar efter den dag då den godkänner de handlingar som avses i punkt 1. Det resterande beloppet av budgetåtagandet skall återtas senast sex månader efter utbetalningen.

Artikel 41

Innehållna utbetalningar

1.   Den delegerade utanordnaren i den mening som avses i budgetförordningen skall innehålla utbetalningen i högst sex månader om

| a) | det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, |
| --- | --- |

a)

det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar,

| b) | den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som gjort honom uppmärksam på att utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats, |
| --- | --- |

b)

den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som gjort honom uppmärksam på att utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats,

2.   Medlemsstaten och den ansvariga myndigheten skall omedelbart underrättas om skälen till den innehållna betalningen. Utbetalningen skall innehållas till dess att nödvändiga åtgärder har vidtagits av medlemsstaten.

Artikel 42

Inställda utbetalningar

1.   Kommissionen får helt eller delvis ställa in betalningen av förhandsfinansiering eller slutbetalning

| a) | om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som påverkar tillförlitligheten i förfarandet för attestering av utbetalningar och för vilka korrigerande åtgärder inte har vidtagits, eller, |
| --- | --- |

a)

om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som påverkar tillförlitligheten i förfarandet för attestering av utbetalningar och för vilka korrigerande åtgärder inte har vidtagits, eller,

| b) | om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller |
| --- | --- |

b)

om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller

| c) | om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 31 och 32. |
| --- | --- |

c)

om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 31 och 32.

2.   Kommissionen får besluta om att avbryta utbetalningar av förhandsfinansiering eller slutbetalning efter att ha gett medlemsstaten möjlighet att inom tre månader inkomma med sina synpunkter.

3.   De betalningar av förhandsfinansiering och slutbetalning som avbrutits skall återupptas när kommissionen anser att medlemsstaten har vidtagit de åtgärder som krävs.

4.   Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder får kommissionen fatta beslut om att helt eller delvis dra in gemenskapens bidrag till det årliga programmet enligt artikel 46.

Artikel 43

Arkivering av dokument

Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd i artikel 87 i fördraget skall den ansvariga myndigheten se till att alla verifikationer som gäller utgifter och revisioner av de berörda programmen hålls tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under en period av fem år efter det att programmen har avslutats i enlighet med artikel 40.1.

Denna period skall avbrytas vid rättsliga förfaranden eller på vederbörligt motiverad begäran från kommissionen.

Dokumenten skall sparas antingen i original eller i versioner som intygats överensstämma med originalen på allmänt erkända databärare.

KAPITEL VIII

FINANSIELLA KORRIGERINGAR

Artikel 44

Medlemsstaternas finansiella korrigeringar

1.   Medlemsstaterna skall ha det huvudsakliga ansvaret för att utreda oegentligheter och agera vid konstaterande av betydande ändringar som påverkar sättet och förutsättningarna för genomförandet eller kontrollen av program och genomföra de nödvändiga finansiella korrigeringarna

2.   Medlemsstaterna skall göra de finansiella korrigeringar som krävs när enskilda eller systemiska oegentligheter upptäckts i åtgärder eller årliga program.

Medlemsstaternas korrigeringar skall bestå i att gemenskapsbidraget helt eller delvis dras in och i tillämpliga fall återkrävs. Dröjsmålsränta skall betalas enligt den procentsats som anges i artikel 47.2, om beloppet inte återbetalats inom den tidsfrist som fastställts av den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna skall ta hänsyn till oegentligheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonden.

3.   Vid systemiska oegentligheter skall den berörda medlemsstaten utvidga sina utredningar till att omfatta samtliga insatser som kan vara berörda.

4.   Medlemsstaterna skall i den slutrapport om genomförandet av det årliga programmet som avses i artikel 51 a inkludera en förteckning över de förfaranden för indragning av stöd som inletts för det berörda årliga programmet.

Artikel 45

Kommissionens revision och finansiella korrigeringar

1.   Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller de kontroller som utförs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller behöriga företrädare för kommissionen med minst tre arbetsdagars varsel utföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, beträffande åtgärder som finansieras av fonden samt av förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen skall underrätta den berörda medlemsstaten för att få all hjälp som behövs. Tjänstemän eller behöriga företrädare från den berörda medlemsstaten får delta i kontrollerna.

Kommissionen får begära att den berörda medlemsstaten utför en kontroll på plats för att kontrollera korrektheten i en eller flera transaktioner. Tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen får delta i dessa kontroller.

2.   Om kommissionen, efter att ha slutfört de nödvändiga kontrollerna, finner att en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 31, skall den ställa in utbetalningen av förhandsfinansieringen eller slutbetalningen enligt artikel 42.

Artikel 46

Kriterier för korrigeringarna

1.   Kommissionen får göra finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis dra in gemenskapens bidrag till ett årligt program om den efter nödvändig granskning kommer fram till följande:

| a) | Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet. |
| --- | --- |

a)

Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet.

| b) | Det finns utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

b)

Det finns utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

| c) | En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 31 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 31 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

Kommissionen skall fatta sitt beslut med hänsyn till medlemsstatens eventuella synpunkter.

2.   Kommissionen skall basera sina finansiella korrigeringar på konstaterade enskilda fall av oegentligheter och ta hänsyn till om det gäller systemiska oegentligheter när den avgör huruvida en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering skall tillämpas. Om oegentligheten har samband med en utgiftsredogörelse för vilken en rimlig garanti tidigare avgetts av revisionsmyndigheten i enlighet med artikel 30.3 b kommer det att förmodas att det gäller ett systemiskt problem vilket leder till en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering såvida medlemsstaten inte inom tre månader kan motbevisa detta antagande.

3.   Kommissionen skall när den beslutar med vilket belopp korrigeringen skall göras ta hänsyn till oegentlighetens omfattning och till de finansiella effekterna av bristerna i de berörda årliga programmen.

4.   Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på uppgifter från externa revisorer, skall den dra sina egna slutsatser beträffande de ekonomiska följderna efter att ha granskat de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtagit enligt artikel 32, rapporter om anmälda oegentligheter samt eventuella svar från medlemsstaten.

Artikel 47

Återbetalning

1.   Alla återbetalningar till Europeiska unionens allmänna budget skall göras före den förfallodag som anges i det återbetalningskrav som upprättas i enlighet med artikel 72 i budgetförordningen. Denna förfallodag skall vara den sista dagen i den andra månaden som följer efter det att betalningskravet utfärdades.

2.   Varje försening av en återbetalning skall leda till att dröjsmålsränta tas ut från och med förfallodagen till och med den dag då betalning sker. Räntan skall beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning; den räntesats som skall användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter.

Artikel 48

Medlemsstaternas skyldigheter

Kommissionens beslut om finansiell korrigering påverkar inte medlemsstatens skyldighet att genomföra återvinning enligt artikel 44.

KAPITEL IX

ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH RAPPORTER

Artikel 49

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall regelbundet övervaka fonden i samarbete med medlemsstaterna.

2.   Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna utvärdera fonden med avseende på hur relevanta, effektiva och verkningsfulla åtgärderna har varit i förhållande till det allmänna mål som avses i artikel 2, i samband med utarbetandet av den rapport som avses i artikel 50.3.

3.   Kommissionen skall också beakta komplementariteten mellan åtgärder genomförda inom fondens ram och åtgärder genomförda i enlighet med gemenskapens övriga berörda politik, instrument och initiativ.

Artikel 50

Rapporteringsskyldighet

1.   Den ansvariga myndigheten i varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som behövs för att följa upp och utvärdera insatserna.

För detta ändamål skall de överenskommelser och kontrakt som den ansvariga myndigheten ingår med de organisationer som ansvarar för genomförandet av åtgärderna innehålla en skyldighet att regelbundet lämna in detaljerade redogörelser för hur långt man kommit i genomförandet och förverkligandet av de uppsatta målen, och dessa redogörelser skall ligga till grund för läges- respektive slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet.

2.   Medlemsstaten skall senast den 30 juni 2012 för perioden 2008–2010 och den 30 juni 2015 för perioden 2011–2013 till kommissionen lämna en utvärdering av resultaten och effekterna av de insatser som medfinansierats av fonden.

3.   Senast den 31 december 2012 för perioden 2008–2010 respektive den 31 december 2015 för perioden 2011–2013 skall kommissionen förelägga Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén en rapport med en efterhandsbedömning.

Artikel 51

Slutrapport om genomförandet av det årliga programmet

1.   En klar överblick över genomförandet av programmet kräver att slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet innehåller följande uppgifter:

| a) | Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet.

| b) | Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till dess särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna. |
| --- | --- |

b)

Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till dess särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna.

| c) | Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:






  i) | Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

c)

Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:

i)

Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter.

| ii) | En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

ii)

En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits.

| iii) | Användning av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

iii)

Användning av tekniskt stöd.

| d) | De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen. |
| --- | --- |

d)

De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen.

2.   Rapporten skall anses godtagbar om den innehåller samtliga uppgifter som förtecknas i punkt 1. Kommissionen skall, inom två månader efter att ha mottagit alla uppgifter som avses i punkt 1, fatta beslut om innehållet i rapporten från den ansvariga myndigheten vilket skall meddelas medlemsstaterna. Om kommissionen inte yttrar sig inom den fastställda tiden skall rapporten anses vara godkänd.

KAPITEL X

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 52

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den gemensamma kommittén ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” som inrättas genom beslut nr .../2007/EG (**).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1–5a.4 och 5a.5 b samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

De tidsfrister som fastställs i artikel 5a (3c), (4b) och (4e) i beslut 1999/468/EG skall vara sex veckor.

Artikel 53

Översyn

Europaparlamentet och rådet skall på förslag av kommissionen göra en översyn av detta beslut senast den 30 juni 2013.

Artikel 54

Övergångsbestämmelser

1.   Detta beslut skall inte påverka vare sig fullföljande eller ändring, inklusive hel eller partiell indragning, av stöd som har godkänts av kommissionen på grundval av beslut 2004/904/EG eller annan lagstiftning som är tillämplig på det stödet den 31 december 2007.

2.   När beslut antas om medfinansiering inom ramen för fonden skall kommissionen ta hänsyn till åtgärder som antagits på grundval av beslut 2004/904/EG innan ... (******) och som har ekonomiska återverkningar under den period som omfattas av medfinansieringen.

3.   Belopp som anslagits till medfinansiering, som kommissionen godkänt mellan den 1 januari 2005 och den 31 december 2007 och för vilka kommissionen inte har mottagit de handlingar som krävs för att avsluta programmen senast den dag då slutrapporten skall vara inlämnad, skall automatiskt återtas av kommissionen senast den 31 december 2010, och felaktigt utbetalade belopp skall återbetalas.

Belopp som avser insatser eller program som har skjutits upp till följd av rättsliga förfaranden eller administrativa överklaganden med uppskjutande verkan skall inte beaktas vid beräkningen av det belopp som automatiskt skall återtas.

4.   Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 2009 till kommissionen överlämna en utvärderingsrapport om resultatet och effekterna av de åtgärder som medfinansierats genom fonden under perioden 2005–2007.

5.   Kommissionen skall senast den 31 december 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna en rapport om uppnådda resultat och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på fondens genomförande under perioden 2005-2007.

Artikel 55

Upphävande

Beslut 2004/904/EG skall upphöra att gälla från och med den 1 januari 2008.

Artikel 56

Ikraftträdande och tillämpning

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2008, med undantag av artiklarna 13, 17, 18, 20, 23, 25, artikel 31.2, artikel 31.5, artikel 32, artikel 35.4 och artikel 52 som skall tillämpas från och med den ... (******).

Artikel 57

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdat i ..., den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 15.

1

(2)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 47.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

3

(4)  EGT L 252, 6.10.2000, s. 12.

4

(5)  EUT L 381, 28.12.2004, s. 52.

5

(6)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EUT ...

7

(*)  EUT: var vänlig för in nummer, datum och EUT-uppgifter för detta beslut.

*

(8)  EUT ...

8

(9)  EUT ...

9

(10)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

10

(11)  EUT L 212, 7.8.2001, s. 12.

11

(12)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

12

(13)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut nr 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

13

(14)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 45.

14

(**)  EUT: Var vänlig för in numret på det första beslut som avses i skäl 13 (fonden för de yttre gränserna).

**

(***)  EUT: Var vänlig för in numret på det andra beslut som avses i skäl 13 (Europeiska återvändandefonden).

***

(****)  EUT: Var vänlig för in numret på det tredje beslut som avses i skäl 13 (Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare).

****

(*****)  EUT: var vänlig för in numren på de tre beslut som avses i skäl 13.

*****

(******)  Den tidpunkt då detta beslut träder i kraft.

******

P6_TA(2006)0582

Krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94 (KOM(2006)0111 – C6-0104/2006 – 2006/0046(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0111) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0111) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0104/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0104/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0417/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0417/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0046

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 417/2002 (3) föreskrivs ett påskyndat införande av de krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov som fastställs i 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll till denna (MARPOL 73/78); syftet är att minska riskerna för oavsiktliga utsläpp av olja i europeiska vatten. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 417/2002 (3) föreskrivs ett påskyndat införande av de krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov som fastställs i 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll till denna (MARPOL 73/78); syftet är att minska riskerna för oavsiktliga utsläpp av olja i europeiska vatten.

| (2) | Förordning (EG) nr 417/2002 införde bestämmelser som förbjuder transport av tunga oljor i oljetankfartyg med enkelskrov till eller från hamnar i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 417/2002 införde bestämmelser som förbjuder transport av tunga oljor i oljetankfartyg med enkelskrov till eller från hamnar i Europeiska unionen.

| (3) | Efter en åtgärd från medlemsstaternas och kommissionens sida i Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har detta förbud införts på global nivå genom en ändring av bilaga I till MARPOL 73/78. |
| --- | --- |

(3)

Efter en åtgärd från medlemsstaternas och kommissionens sida i Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har detta förbud införts på global nivå genom en ändring av bilaga I till MARPOL 73/78.

| (4) | Punkterna 5, 6 och 7 i regel 13H i bilaga I till MARPOL 73/78, som avser förbud mot transport av tunga oljor i oljetankfartyg med enkelskrov, medger möjlighet till undantag från tillämpningen av vissa bestämmelser i regel 13H. Europeiska rådets italienska ordförandeskap har på Europeiska unionens vägnar gjort ett uttalande, som återges i en officiell rapport från IMO:s kommitté för skydd av den marina miljön (MEPC 50) och som är ett politiskt åtagande att inte utnyttja dessa undantag. |
| --- | --- |

(4)

Punkterna 5, 6 och 7 i regel 13H i bilaga I till MARPOL 73/78, som avser förbud mot transport av tunga oljor i oljetankfartyg med enkelskrov, medger möjlighet till undantag från tillämpningen av vissa bestämmelser i regel 13H. Europeiska rådets italienska ordförandeskap har på Europeiska unionens vägnar gjort ett uttalande, som återges i en officiell rapport från IMO:s kommitté för skydd av den marina miljön (MEPC 50) och som är ett politiskt åtagande att inte utnyttja dessa undantag.

| (5) | I enlighet med förordning (EG) nr 417/2002 kan ett fartyg som för en medlemsstats flagg utnyttja undantagen från regel 13H, om det inte går i trafik till hamnar eller offshore-terminaler till havs som omfattas av en medlemsstats behörighet, och ändå uppfylla förordningens krav. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med förordning (EG) nr 417/2002 kan ett fartyg som för en medlemsstats flagg utnyttja undantagen från regel 13H, om det inte går i trafik till hamnar eller offshore-terminaler till havs som omfattas av en medlemsstats behörighet, och ändå uppfylla förordningens krav.

| (6) | Förordning (EG) nr 417/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 417/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4.3 i förordning (EG) nr 417/2002 skall ersättas med följande:

3.   Inget oljetankfartyg som transporterar tunga oljor skall tillåtas att föra en medlemsstats flagg, med mindre fartyget har dubbelskrov.

Inget oljetankfartyg som transporterar tunga oljor, oberoende av flagg, skall tillåtas anlöpa eller lämna hamnar, offshore-terminaler eller ankringsplatser som omfattas av en medlemsstats behörighet, med mindre oljetankfartyget har dubbelskrov.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 229.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

2

(3)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2172/2004 (EUT L 371, 18.12.2004, s. 26).

3

P6_TA(2006)0583

Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare*

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet 'Solidaritet och hantering av migrationsströmmar' (KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0123) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0123) (1),

| — | med beaktande av artikel 63.3 a i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0238/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63.3 a i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0238/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0419/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0419/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt som fogats till denna lagstiftningsresolution. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt som fogats till denna lagstiftningsresolution.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA

Ändrat förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.3 a,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),

av följande skäl:

| (1) | För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen dels åtgärder för att säkerställa den fria rörligheten för personer, tillsammans med stödåtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring, dels andra åtgärder som rör asyl, invandring och skydd av rättigheter för tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

(1)

För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen dels åtgärder för att säkerställa den fria rörligheten för personer, tillsammans med stödåtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring, dels andra åtgärder som rör asyl, invandring och skydd av rättigheter för tredjelandsmedborgare.

| (2) | Vid det särskilda mötet i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 uttalade Europeiska rådet att Europeiska unionen måste säkerställa en rättvis behandling av tredjelandsmedborgare i som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium. En mer kraftfull integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. Den bör också stärka icke-diskriminering i det ekonomiska och sociala livet och i kulturlivet och utarbeta åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

(2)

Vid det särskilda mötet i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 uttalade Europeiska rådet att Europeiska unionen måste säkerställa en rättvis behandling av tredjelandsmedborgare i som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium. En mer kraftfull integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. Den bör också stärka icke-diskriminering i det ekonomiska och sociala livet och i kulturlivet och utarbeta åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet.

| (3) | Att integrera tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna är grundläggande för att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen, ett av gemenskapens grundläggande mål enligt fördraget.
  Med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är emellertid detta instrument, när det gäller medfinansiering av konkreta åtgärder till stöd för integrationsprocessen, primärt inriktat på nyanlända tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

(3)

Att integrera tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna är grundläggande för att främja den ekonomiska och sociala sammanhållningen, ett av gemenskapens grundläggande mål enligt fördraget.
  Med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är emellertid detta instrument, när det gäller medfinansiering av konkreta åtgärder till stöd för integrationsprocessen, primärt inriktat på nyanlända tredjelandsmedborgare.

| (4) | I Haagprogrammet av den 4–5 november 2004 framhåller Europeiska rådet att det är väsentligt att utveckla en effektiv politik för att nå stabilitet och sammanhållning i medlemsstaterna. Rådet uppmanar till bättre samordning av nationell integrationspolitik på grundval av en gemensam ram och uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att främja det strukturella utbytet av erfarenheter och information om integration. |
| --- | --- |

(4)

I Haagprogrammet av den 4–5 november 2004 framhåller Europeiska rådet att det är väsentligt att utveckla en effektiv politik för att nå stabilitet och sammanhållning i medlemsstaterna. Rådet uppmanar till bättre samordning av nationell integrationspolitik på grundval av en gemensam ram och uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att främja det strukturella utbytet av erfarenheter och information om integration.

| (5) | Enligt uppmaningen i Haagprogrammet fastställde Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 19 november 2004 gemensamma grundprinciper för en integrationspolitik för invandrare inom Europeiska unionen. De gemensamma grundprinciperna hjälper medlemsstaterna att utarbeta sin integrationspolitik eftersom de ger tankeväckande vägledande grundprinciper som kan användas som måttstock för att bedöma och utvärdera de egna insatserna. |
| --- | --- |

(5)

Enligt uppmaningen i Haagprogrammet fastställde Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 19 november 2004 gemensamma grundprinciper för en integrationspolitik för invandrare inom Europeiska unionen. De gemensamma grundprinciperna hjälper medlemsstaterna att utarbeta sin integrationspolitik eftersom de ger tankeväckande vägledande grundprinciper som kan användas som måttstock för att bedöma och utvärdera de egna insatserna.

| (6) | De gemensamma grundprinciperna är ett komplement till och samverkar till fullo
  med gemenskapens rättsliga instrument om inresa och vistelse för lagligen bosatta tredjelandsmedborgare, familjeåterförening och varaktigt bosatta, samt annan befintlig lagstiftning, inklusive lagstiftning om jämställdhet mellan kvinnor och män, icke-diskriminering och social integration
  . |
| --- | --- |

(6)

De gemensamma grundprinciperna är ett komplement till och samverkar till fullo
  med gemenskapens rättsliga instrument om inresa och vistelse för lagligen bosatta tredjelandsmedborgare, familjeåterförening och varaktigt bosatta, samt annan befintlig lagstiftning, inklusive lagstiftning om jämställdhet mellan kvinnor och män, icke-diskriminering och social integration
  .

| (7) | Rådet erinrar om kommissionens meddelande av den 1 september 2005 om en gemensam agenda för integration och en ram för integration av tredjelandsmedborgare inom Europeiska unionen samt rådets slutsatser av den 1–2 december 2005 om en gemensam agenda för integration. Rådet understryker behovet av att förstärka medlemsstaternas integrationspolitik och erkänner vikten av att det fastställs en ram på gemenskapsnivå för integration av lagligen bosatta tredjelandsmedborgare när det gäller alla aspekter av samhället och i synnerhet konkreta åtgärder för att genomföra de gemensamma grundprinciperna. |
| --- | --- |

(7)

Rådet erinrar om kommissionens meddelande av den 1 september 2005 om en gemensam agenda för integration och en ram för integration av tredjelandsmedborgare inom Europeiska unionen samt rådets slutsatser av den 1–2 december 2005 om en gemensam agenda för integration. Rådet understryker behovet av att förstärka medlemsstaternas integrationspolitik och erkänner vikten av att det fastställs en ram på gemenskapsnivå för integration av lagligen bosatta tredjelandsmedborgare när det gäller alla aspekter av samhället och i synnerhet konkreta åtgärder för att genomföra de gemensamma grundprinciperna.

| (8) | En enskild medlemsstats misslyckande med att utveckla och genomföra integrationspolitik kan på olika sätt få negativa konsekvenser för andra medlemsstater och för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(8)

En enskild medlemsstats misslyckande med att utveckla och genomföra integrationspolitik kan på olika sätt få negativa konsekvenser för andra medlemsstater och för Europeiska unionen.

| (9) | För att stödja integrationsprogrammen införde budgetmyndigheten särskilda bestämmelser i Europeiska gemenskapernas allmänna budget från 2003 till
  2006
  för att finansiera
  pilotprojekt och
  förberedande åtgärder på integrationsområdet
  (INTI)
  . |
| --- | --- |

(9)

För att stödja integrationsprogrammen införde budgetmyndigheten särskilda bestämmelser i Europeiska gemenskapernas allmänna budget från 2003 till
  2006
  för att finansiera
  pilotprojekt och
  förberedande åtgärder på integrationsområdet
  (INTI)
  .

| (10) | Utgår. |
| --- | --- |

(10)

Utgår.

| (11) | Mot bakgrund av
  INTI
  och med hänvisning till kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning samt den första årsrapporten om migration och integration, anses det vara nödvändigt att från och med 2007 förse gemenskapen med ett särskilt instrument i syfte att bidra till medlemsstaternas insatser för att utveckla och genomföra en integrationspolitik som gör det möjligt för tredjelandsmedborgare med olika kulturell, religiös, språklig och etnisk tillhörighet
  att uppfylla villkoren för bosättning och som underlättar deras integration i de europeiska samhällena
  , i enlighet med de gemensamma grundprinciperna och på ett sätt som kompletterar Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av
  INTI
  och med hänvisning till kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning samt den första årsrapporten om migration och integration, anses det vara nödvändigt att från och med 2007 förse gemenskapen med ett särskilt instrument i syfte att bidra till medlemsstaternas insatser för att utveckla och genomföra en integrationspolitik som gör det möjligt för tredjelandsmedborgare med olika kulturell, religiös, språklig och etnisk tillhörighet
  att uppfylla villkoren för bosättning och som underlättar deras integration i de europeiska samhällena
  , i enlighet med de gemensamma grundprinciperna och på ett sätt som kompletterar Europeiska socialfonden.

| (12) | För att säkerställa enhetlighet i gemenskapens arbete med att integrera tredjelandsmedborgare bör de åtgärder som finansieras genom detta instrument vara specifika och komplettera de åtgärder som finansieras genom Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  . Det kommer i samband med detta att utarbetas särskilda system för gemensam programplanering för att säkerställa enhetlighet mellan gemenskapens åtgärder för att integrera tredjelandsmedborgare genom Europeiska socialfonden respektive genom detta instrument. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa enhetlighet i gemenskapens arbete med att integrera tredjelandsmedborgare bör de åtgärder som finansieras genom detta instrument vara specifika och komplettera de åtgärder som finansieras genom Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  . Det kommer i samband med detta att utarbetas särskilda system för gemensam programplanering för att säkerställa enhetlighet mellan gemenskapens åtgärder för att integrera tredjelandsmedborgare genom Europeiska socialfonden respektive genom detta instrument.

| (13) | Eftersom det här instrumentet och Europeiska socialfonden omfattas av förvaltning tillsammans med medlemsstaterna behövs även nationella system för att genomförandet skall bli enhetligt. Därför bör det krävas att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av det här instrumentet fastställer samarbets- och samordningsrutiner med medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter för Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  och ser till att åtgärder som får stöd från den här fonden är specifika och kompletterar åtgärder som får stöd från Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  . |
| --- | --- |

(13)

Eftersom det här instrumentet och Europeiska socialfonden omfattas av förvaltning tillsammans med medlemsstaterna behövs även nationella system för att genomförandet skall bli enhetligt. Därför bör det krävas att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av det här instrumentet fastställer samarbets- och samordningsrutiner med medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter för Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  och ser till att åtgärder som får stöd från den här fonden är specifika och kompletterar åtgärder som får stöd från Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  .

| (14) | Det här instrumentet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk
  vilket består av det här beslutet, Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013, Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 samt Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013
  , och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(14)

Det här instrumentet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk
  vilket består av det här beslutet, Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013, Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 samt Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013
  , och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| (14a) | Detta instrument bör primärt, när det gäller medfinansiering av konkreta åtgärder till stöd för integrationsprocessen för tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna, inriktas på åtgärder för nyanlända tredjelandsmedborgare. Det får i detta avseende hänvisas till rådets direktiv 2003/109/EG där det anges ett krav på fem års laglig bosättning som en tredjelandsmedborgare måste uppfylla för att få rätt till ställning som varaktigt bosatt. |
| --- | --- |

(14a)

Detta instrument bör primärt, när det gäller medfinansiering av konkreta åtgärder till stöd för integrationsprocessen för tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna, inriktas på åtgärder för nyanlända tredjelandsmedborgare. Det får i detta avseende hänvisas till rådets direktiv 2003/109/EG där det anges ett krav på fem års laglig bosättning som en tredjelandsmedborgare måste uppfylla för att få rätt till ställning som varaktigt bosatt.

| (14b) | Detta instrument bör även stödja medlemsstaterna när det gäller att höja deras kapacitet att allmänt utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera alla strategier, all politik och alla åtgärder för integration av tredjelandsmedborgare samt främja informationsutbyte, bästa metoder och samarbetet inom och mellan medlemsstaterna för att bidra till att höja denna kapacitet. |
| --- | --- |

(14b)

Detta instrument bör även stödja medlemsstaterna när det gäller att höja deras kapacitet att allmänt utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera alla strategier, all politik och alla åtgärder för integration av tredjelandsmedborgare samt främja informationsutbyte, bästa metoder och samarbetet inom och mellan medlemsstaterna för att bidra till att höja denna kapacitet.

| (15) | Stöd från fonden
  kommer att bli
  mer effektivt och målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder bygger på en strategisk flerårig
  programplanering
  som utarbetas av varje medlemsstat i
  samråd
  med kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Stöd från fonden
  kommer att bli
  mer effektivt och målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder bygger på en strategisk flerårig
  programplanering
  som utarbetas av varje medlemsstat i
  samråd
  med kommissionen.

| (16) | På grundval av de strategiska riktlinjer som antagits av kommissionen bör varje medlemsstat utarbeta ett flerårigt programplaneringsdokument med beaktande av sin specifika situation och sina specifika behov, och fastställa sin utvecklingsstrategi som
  bör
  utgöra ramen för att förbereda
  genomförandet av de åtgärder som förtecknas
  i de årliga programmen. |
| --- | --- |

(16)

På grundval av de strategiska riktlinjer som antagits av kommissionen bör varje medlemsstat utarbeta ett flerårigt programplaneringsdokument med beaktande av sin specifika situation och sina specifika behov, och fastställa sin utvecklingsstrategi som
  bör
  utgöra ramen för att förbereda
  genomförandet av de åtgärder som förtecknas
  i de årliga programmen.

| (17) | Utgår. |
| --- | --- |

(17)

Utgår.

| (18) | Utgår. |
| --- | --- |

(18)

Utgår.

| (19) | Beträffande förvaltning tillsammans med medlemsstaterna enligt artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom tillämpningen av dessa villkor bör kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artikel 27
  och artikel 48.2
  i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Beträffande förvaltning tillsammans med medlemsstaterna enligt artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom tillämpningen av dessa villkor bör kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artikel 27
  och artikel 48.2
  i budgetförordningen.

| (20) | Utgår. |
| --- | --- |

(20)

Utgår.

| (21) | Objektiva kriterier bör fastställas för anslagsfördelningen till medlemsstaterna. Dessa kriterier bör ta hänsyn till hur många tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna och det sammanlagda antalet nya inresor som beviljats tredjelandsmedborgare under en viss referensperiod. |
| --- | --- |

(21)

Objektiva kriterier bör fastställas för anslagsfördelningen till medlemsstaterna. Dessa kriterier bör ta hänsyn till hur många tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i medlemsstaterna och det sammanlagda antalet nya inresor som beviljats tredjelandsmedborgare under en viss referensperiod.

| (22) | Utgår. |
| --- | --- |

(22)

Utgår.

| (23) | Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program måste uppfylla. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program måste uppfylla.

| (24) | Utgår. |
| --- | --- |

(24)

Utgår.

| (25) | I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har medlemsstaterna huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av insatserna. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har medlemsstaterna huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av insatserna.

| (26) | Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande.

| (27) | Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område
  uppmuntras
  . |
| --- | --- |

(27)

Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område
  uppmuntras
  .

| (28) | Utgår. |
| --- | --- |

(28)

Utgår.

| (29) | Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av detta instrument beror också på utvärderingen av dessa. Medlemsstaternas och kommissionens befogenheter i detta avseende samt närmare föreskrifter som garanterar utvärderingens tillförlitlighet bör fastställas. |
| --- | --- |

(29)

Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av detta instrument beror också på utvärderingen av dessa. Medlemsstaternas och kommissionens befogenheter i detta avseende samt närmare föreskrifter som garanterar utvärderingens tillförlitlighet bör fastställas.

| (30) | Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i uppföljningen av åtgärderna. |
| --- | --- |

(30)

Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i uppföljningen av åtgärderna.

| (31) | Ett finansiellt referensbelopp i den mening som avses i punkt 38
  i Interinstitutionella avtalet av den
  17
  maj
  2006
  mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin
  och sund ekonomisk förvaltning

   (4)

  har införts i beslutet för programmets hela löptid, utan att det därigenom påverkar budgetmyndighetens befogenheter såsom de anges i fördraget. |
| --- | --- |

(31)

Ett finansiellt referensbelopp i den mening som avses i punkt 38
  i Interinstitutionella avtalet av den
  17
  maj
  2006
  mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin
  och sund ekonomisk förvaltning

   (4)

  har införts i beslutet för programmets hela löptid, utan att det därigenom påverkar budgetmyndighetens befogenheter såsom de anges i fördraget.

| (31A) | Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att se till att varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annat organ som får anslag från denna fond regelrätt publicerar vilket stöd som mottagits, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning, såsom strukturfonderna. |
| --- | --- |

(31A)

Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att se till att varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annat organ som får anslag från denna fond regelrätt publicerar vilket stöd som mottagits, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning, såsom strukturfonderna.

| (32) | Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nämligen att inom ramen för de gemensamma grundprinciperna främja tredjelandsmedborgares integration i de mottagande medlemsstaternas samhällen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nämligen att inom ramen för de gemensamma grundprinciperna främja tredjelandsmedborgares integration i de mottagande medlemsstaternas samhällen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (33) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999,
  ändrat genom rådets beslut 2006/512/EG av den 17 juli 2006

   (5) om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.
  Genomförandeåtgärderna kommer att omfattas av ett förfarande med förvaltningskommitté, vilket kan vara lämpligare i vissa fall för att öka effektiviteten. |
| --- | --- |

(33)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999,
  ändrat genom rådets beslut 2006/512/EG av den 17 juli 2006

   (5) om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.
  Genomförandeåtgärderna kommer att omfattas av ett förfarande med förvaltningskommitté, vilket kan vara lämpligare i vissa fall för att öka effektiviteten.

| (33A) | För att säkerställa att fonden genomförs i tid bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(33A)

För att säkerställa att fonden genomförs i tid bör detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2007.

| (34) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark.

| (35) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland genom en skrivelse av den 6 september 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland genom en skrivelse av den 6 september 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (36) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 oktober 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 oktober 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
  har lämnat ett yttrande

   (6).

Regionkommittén
  har lämnat ett yttrande

   (7).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, MÅL OCH ÅTGÄRDER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom detta beslut inrättas Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare (nedan kallad ”fonden”) för perioden från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013 som en del av
  en enhetlig ram som även inbegriper Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013, Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 samt Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013, för att bidra till att stärka området för frihet, säkerhet och rättvisa och tillämpning av principen om solidaritet mellan medlemsstaterna
  .

I detta beslut fastställs de mål som fonden skall bidra till, hur den skall genomföras, vilka finansiella medel som står till förfogande och enligt vilka kriterier de tillgängliga medlen skall fördelas.

I beslutet fastställs fondens förvaltningsregler som bland annat omfattar regler för finansiell förvaltning, övervakning och kontroll, och som bygger på delat ansvar mellan kommissionen och medlemsstaterna.

2.
     
  Tredjelandsmedborgare som befinner sig på ett tredjelands territorium och som uppfyller särskilda bestämmelser och/eller krav i nationell lag före avresan, inklusive krav på förmågan att integrera sig i denna medlemsstat, skall omfattas av tillämpningsområdet för detta beslut.

3.
     
  Tredjelandsmedborgare som har ansökt om asyl och för vilka det ännu inte har fattats något slutligt beslut eller som har flyktingstatus eller status som skyddsbehövande i övrigt eller som uppfyller kraven för att betecknas som flykting eller som skyddsbehövande i övrigt i enlighet med rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004, skall inte omfattas av tillämpningsområdet för detta beslut.

4.
     
  Med tredjelandsmedborgare avses personer som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i artikel 17.1 i fördraget.

Artikel 2

Det allmänna målet för fonden

1.   Fondens allmänna mål är att stödja medlemsstaternas insatser för att göra det möjligt för tredjelandsmedborgare med olika
  ekonomisk, social,
  kulturell, religiös, språklig och etnisk bakgrund
  att uppfylla villkoren för bosättning samt att underlätta deras integration i europeiska samhällen
  .

Fonden skall huvudsakligen inriktas på åtgärder för integration av nyanlända tredjelandsmedborgare.

2.   För att främja det mål som avses i punkt 1 skall fonden bidra till utvecklingen och genomförandet av nationella integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare [...]
  när det gäller alla aspekter av samhället särskilt med beaktande av principen om att integration är en dynamisk dubbelriktad process med ömsesidigt tillmötesgående mellan alla invandrare och invånare i medlemsstaterna
  .

3.   På initiativ från medlemsstaterna eller kommissionen skall fonden bidra till att finansiera tekniskt stöd.

Artikel 3

Särskilda mål

Fonden skall bidra till att följande särskilda mål uppnås:

| a) | Förenkla
  utvecklingen
  och genomförandet av inreseförfaranden
  som avser och som stöder integrationsprocessen för tredjelandsmedborgare
  . |
| --- | --- |

a)

Förenkla
  utvecklingen
  och genomförandet av inreseförfaranden
  som avser och som stöder integrationsprocessen för tredjelandsmedborgare
  .

| b) | Utveckla och genomföra integrationsprocessen för nyligen anlända tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Utveckla och genomföra integrationsprocessen för nyligen anlända tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna.

| c) | Öka
  medlemsstaternas förmåga att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera politiken och åtgärderna för att integrera tredjelandsmedborgare
  . |
| --- | --- |

c)

Öka
  medlemsstaternas förmåga att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera politiken och åtgärderna för att integrera tredjelandsmedborgare
  .

| d) | Utbyta information och bästa metoder samt samarbeta inom och mellan medlemsstaterna för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera politiken och åtgärderna för att integrera tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

d)

Utbyta information och bästa metoder samt samarbeta inom och mellan medlemsstaterna för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera politiken och åtgärderna för att integrera tredjelandsmedborgare.

Artikel 4

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   I fråga om det mål som avses i artikel 3 a skall fonden stödja åtgärder i medlemsstaterna som

| a) | underlättar för medlemsstaterna att utveckla
  och genomföra
  inreseförfaranden
  , bl.a.
  genom stöd till diskussioner mellan berörda aktörer, expertrådgivning eller utbyte av information om metoder där man inriktar sig på vissa nationaliteter eller kategorier av tredjelandsmedborgare, |
| --- | --- |

a)

underlättar för medlemsstaterna att utveckla
  och genomföra
  inreseförfaranden
  , bl.a.
  genom stöd till diskussioner mellan berörda aktörer, expertrådgivning eller utbyte av information om metoder där man inriktar sig på vissa nationaliteter eller kategorier av tredjelandsmedborgare,

| b) | gör inreseförfarandena mer effektiva och tillgängliga för tredjelandsmedborgare,
  bl.a.
  genom användarvänlig informations- och kommunikationsteknik, informationskampanjer och urvalsförfaranden, |
| --- | --- |

b)

gör inreseförfarandena mer effektiva och tillgängliga för tredjelandsmedborgare,
  bl.a.
  genom användarvänlig informations- och kommunikationsteknik, informationskampanjer och urvalsförfaranden,

| c) | bättre förbereder tredjelandsmedborgare för integrationen i värdlandet genom förberedelser före inresan
  som gör det möjligt för dem att skaffa sig den kunskap och de färdigheter som krävs för att kunna integrera sig
  , t.ex. via
  yrkesutbildning
  , informationspaket, omfattande medborgarfostran
  och språkundervisning
  i ursprungslandet. |
| --- | --- |

c)

bättre förbereder tredjelandsmedborgare för integrationen i värdlandet genom förberedelser före inresan
  som gör det möjligt för dem att skaffa sig den kunskap och de färdigheter som krävs för att kunna integrera sig
  , t.ex. via
  yrkesutbildning
  , informationspaket, omfattande medborgarfostran
  och språkundervisning
  i ursprungslandet.

2.   I fråga om det mål som avses i artikel 3 b skall fonden stödja åtgärder i medlemsstaterna för att

| a) | inrätta program och åtgärder i syfte att bekanta nyligen anlända tredjelandsmedborgare med värdlandet och ge dem grundläggande kunskaper om värdlandets språk, historia, institutioner, socioekonomiska särdrag, kulturliv samt grundläggande normer och värderingar och komplettera sådana befintliga program och åtgärder, |
| --- | --- |

a)

inrätta program och åtgärder i syfte att bekanta nyligen anlända tredjelandsmedborgare med värdlandet och ge dem grundläggande kunskaper om värdlandets språk, historia, institutioner, socioekonomiska särdrag, kulturliv samt grundläggande normer och värderingar och komplettera sådana befintliga program och åtgärder,

| b) | utveckla och förbättra, på såväl lokal som regional nivå, sådana programs och åtgärders kvalitet, med särskild betoning på medborgarfostran, |
| --- | --- |

b)

utveckla och förbättra, på såväl lokal som regional nivå, sådana programs och åtgärders kvalitet, med särskild betoning på medborgarfostran,

| c) | förstärka sådana programs och åtgärders förmåga att nå ut till särskilda grupper, t.ex. familjemedlemmar till personer som omfattas av inreseförfaranden, barn, kvinnor, äldre, analfabeter eller personer med funktionshinder, |
| --- | --- |

c)

förstärka sådana programs och åtgärders förmåga att nå ut till särskilda grupper, t.ex. familjemedlemmar till personer som omfattas av inreseförfaranden, barn, kvinnor, äldre, analfabeter eller personer med funktionshinder,

| d) | öka
  sådana
  programs och åtgärders flexibilitet, särskilt genom deltidskurser, snabbutbildningar, distansundervisning eller e-lärande eller liknande så att tredjelandsmedborgarna kan
  fullfölja
  programmen och åtgärderna samtidigt som de arbetar eller studerar, |
| --- | --- |

d)

öka
  sådana
  programs och åtgärders flexibilitet, särskilt genom deltidskurser, snabbutbildningar, distansundervisning eller e-lärande eller liknande så att tredjelandsmedborgarna kan
  fullfölja
  programmen och åtgärderna samtidigt som de arbetar eller studerar,

| e) | utveckla och genomföra
  sådana
  program eller åtgärder med inriktning på unga tredjelandsmedborgare, med särskilda sociala och kulturella utmaningar när det gäller identitetsfrågor, |
| --- | --- |

e)

utveckla och genomföra
  sådana
  program eller åtgärder med inriktning på unga tredjelandsmedborgare, med särskilda sociala och kulturella utmaningar när det gäller identitetsfrågor,

| f) | utveckla sådana program eller åtgärder som främjar mottagning och stöder integrationsprocessen för högt kvalificerade och kvalificerade tredjelandsmedborgare
  . |
| --- | --- |

f)

utveckla sådana program eller åtgärder som främjar mottagning och stöder integrationsprocessen för högt kvalificerade och kvalificerade tredjelandsmedborgare
  .

3.   I fråga om de mål som avses i artikel 3 c
  och 3 d
  skall fonden stödja åtgärder i
  och mellan
  medlemsstaterna som

| a) | förbättrar tillgången till offentliga och privata varor och tjänster för tredjelandsmedborgare, bl.a. genom förmedlingstjänster, tolkning och översättning och genom en ökning av personalens förmåga att hantera kontakter med andra kulturer, |
| --- | --- |

a)

förbättrar tillgången till offentliga och privata varor och tjänster för tredjelandsmedborgare, bl.a. genom förmedlingstjänster, tolkning och översättning och genom en ökning av personalens förmåga att hantera kontakter med andra kulturer,

| b) | bygger hållbara organisationsstrukturer för integration och mångfaldshantering, främjar varaktigt och uthålligt deltagande i det medborgerliga och kulturella samhällslivet och utvecklar samarbetsformer mellan olika berörda aktörer för att tjänstemän på olika nivåer snabbt skall kunna informeras om erfarenheter och praxis på annat håll och om möjligt samordna resurser, |
| --- | --- |

b)

bygger hållbara organisationsstrukturer för integration och mångfaldshantering, främjar varaktigt och uthålligt deltagande i det medborgerliga och kulturella samhällslivet och utvecklar samarbetsformer mellan olika berörda aktörer för att tjänstemän på olika nivåer snabbt skall kunna informeras om erfarenheter och praxis på annat håll och om möjligt samordna resurser,

| c) | utveckla och genomföra interkulturell utbildning, kapacitetsuppbyggnad och mångfaldshantering, personalutbildning hos offentliga och privata serviceorgan, inklusive utbildningsinstitut, |
| --- | --- |

c)

utveckla och genomföra interkulturell utbildning, kapacitetsuppbyggnad och mångfaldshantering, personalutbildning hos offentliga och privata serviceorgan, inklusive utbildningsinstitut,

| d) | stärker kapaciteten att samordna, genomföra, övervaka och utvärdera nationella integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare på olika nivåer och avdelningar inom förvaltningen, |
| --- | --- |

d)

stärker kapaciteten att samordna, genomföra, övervaka och utvärdera nationella integrationsstrategier för tredjelandsmedborgare på olika nivåer och avdelningar inom förvaltningen,

| e) | bidrar till utvärderingen av inreseförfaranden eller de program och åtgärder som avses i punkt 2 genom stöd till representativa enkäter bland tredjelandsmedborgare som deltagit i sådana program och/eller bland berörda aktörer, t.ex. företag, icke-statliga organisationer samt regionala eller lokala myndigheter, |
| --- | --- |

e)

bidrar till utvärderingen av inreseförfaranden eller de program och åtgärder som avses i punkt 2 genom stöd till representativa enkäter bland tredjelandsmedborgare som deltagit i sådana program och/eller bland berörda aktörer, t.ex. företag, icke-statliga organisationer samt regionala eller lokala myndigheter,

| f) | inför och genomför system för att samla in och analysera information om behoven hos olika kategorier av tredjelandsmedborgare på lokal eller regional nivå genom samråd med tredjelandsmedborgare och informationsutbyte mellan aktörer samt genom enkäter hos invandrargrupper om hur behoven bäst kan tillgodoses, |
| --- | --- |

f)

inför och genomför system för att samla in och analysera information om behoven hos olika kategorier av tredjelandsmedborgare på lokal eller regional nivå genom samråd med tredjelandsmedborgare och informationsutbyte mellan aktörer samt genom enkäter hos invandrargrupper om hur behoven bäst kan tillgodoses,

| g) | bidrar till den dubbelriktade process som ligger till grund för integrationspolitiken genom att inrätta plattformar för samråd med tredjelandsmedborgare, informationsutbyte mellan olika aktörer samt dialog mellan olika kulturer, trosinriktningar och religioner, mellan olika grupper och/eller mellan olika grupper och politiska beslutsfattare, |
| --- | --- |

g)

bidrar till den dubbelriktade process som ligger till grund för integrationspolitiken genom att inrätta plattformar för samråd med tredjelandsmedborgare, informationsutbyte mellan olika aktörer samt dialog mellan olika kulturer, trosinriktningar och religioner, mellan olika grupper och/eller mellan olika grupper och politiska beslutsfattare,

| h) | utvecklar indikatorer och riktmärken för att mäta framstegen nationellt, |
| --- | --- |

h)

utvecklar indikatorer och riktmärken för att mäta framstegen nationellt,

| i) | utvecklar högkvalitativa övervakningsinstrument och utvärderingssystem för integrationspolitik och -åtgärder, |
| --- | --- |

i)

utvecklar högkvalitativa övervakningsinstrument och utvärderingssystem för integrationspolitik och -åtgärder,

| j) | ökar acceptansen för migration i de mottagande samhällena samt acceptansen för integrationsåtgärder genom upplysningskampanjer, särskilt i media. |
| --- | --- |

j)

ökar acceptansen för migration i de mottagande samhällena samt acceptansen för integrationsåtgärder genom upplysningskampanjer, särskilt i media.

Artikel 5

Åtgärder av intresse för gemenskapen

1.   På kommissionens initiativ får högst 7 % av fondens tillgängliga medel användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela gemenskapen (gemenskapsåtgärder) när det gäller invandring och integrationspolitik.

2.   För att berättiga till stöd skall gemenskapsåtgärderna särskilt uppfylla följande krav:

| a) | De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis när det gäller invandring samt genomförandet av god praxis när det gäller integration. |
| --- | --- |

a)

De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis när det gäller invandring samt genomförandet av god praxis när det gäller integration.

| b) | De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan organ i minst
  två
  medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis samt höja kvaliteten i integrationspolitiken. |
| --- | --- |

b)

De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan organ i minst
  två
  medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis samt höja kvaliteten i integrationspolitiken.

| c) | De skall stödja gränsöverskridande kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om frågorna. |
| --- | --- |

c)

De skall stödja gränsöverskridande kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om frågorna.

| d) | De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och andra aspekter av
  invandrings- och integrationspolitiken
  , bland annat om användning av den modernaste tekniken. |
| --- | --- |

d)

De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och andra aspekter av
  invandrings- och integrationspolitiken
  , bland annat om användning av den modernaste tekniken.

| e) | De skall stödja pilotprojekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning i fråga om invandring. |
| --- | --- |

e)

De skall stödja pilotprojekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning i fråga om invandring.

| f) | De skall stödja medlemsstaternas utveckling
  och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att utvärdera utvecklingen av politik på området för invandring och integration
  . |
| --- | --- |

f)

De skall stödja medlemsstaternas utveckling
  och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att utvärdera utvecklingen av politik på området för invandring och integration
  .

3.   Det årliga arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar fastställs för gemenskapens åtgärder, skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 6

[Målgrupper]

Utgår.

KAPITEL II

PRINCIPER FÖR STÖD

Artikel 7

Komplementaritet, överensstämmelse och förenlighet

1.   Fonden skall ge stöd som kompletterar nationella, regionala och lokala åtgärder och som gör att gemenskapens prioriteringar integreras i åtgärderna.

För att särskilt säkerställa enhetlighet i gemenskapens arbete med att integrera tredjelandsmedborgare skall de åtgärder som finansieras genom detta instrument vara specifika och komplettera de åtgärder som finansieras genom Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  .

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att stödet från fonden och från medlemsstaterna överensstämmer med gemenskapens verksamhet, politik och prioriteringar. Denna överensstämmelse skall särskilt anges i det fleråriga program som avses i artikel 18.

3.   Insatser som finansieras av fonden skall vara förenliga med bestämmelserna i fördraget och i rättsakter som antagits i enlighet med dessa.

Artikel 8

Programplanering

1.   Fondens mål skall uppnås inom ramen för
  en
  flerårig programperiod
  (2007–2013) som skall ses över efter halva tiden i enlighet med artikel 21a
  . Den fleråriga programplaneringen skall omfatta prioriteringar och ett förfarande för förvaltning, beslutsfattande, revision och attestering.

2.   De fleråriga program som har
  godkänts
  av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

Artikel 9

Insatser enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

1.   Genomförandet av de fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 19 och 21 faller under medlemsstaternas ansvar på lämplig territoriell nivå i enlighet med den enskilda medlemsstatens eget institutionella system. Ansvaret skall utövas i enlighet med detta beslut.

2.   De resurser som kommissionen och medlemsstaterna använder skall variera beroende på gemenskapsstödets omfattning med hänsyn till revisionsbestämmelserna. Samma variation skall också tillämpas på bestämmelser om utvärdering och rapporter om fleråriga och årliga program.

Artikel 10

Genomförande

1.   Den gemenskapsbudget som avsatts till fonden skall genomföras i enlighet med artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, med undantag av de gemenskapsåtgärder som avses i artikel 5 och det tekniska stöd som avses i artikel 16. Medlemsstaterna och kommissionen skall se till att principerna för en sund ekonomisk förvaltning efterlevs.

2.   Kommissionen skall utöva sitt ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt följande:

| a) | Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 30. |
| --- | --- |

a)

Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 30.

| b) | Den skall helt eller delvis avbryta eller uppskjuta betalningar i enlighet med artiklarna 
  40
  och 
  41
  om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna
  44
  och
  45
  . |
| --- | --- |

b)

Den skall helt eller delvis avbryta eller uppskjuta betalningar i enlighet med artiklarna 
  40
  och 
  41
  om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna
  44
  och
  45
  .

Artikel 11

[Additionalitetsprincipen]

Utgår.

Artikel 12

Partnerskap

1.   Varje medlemsstat skall, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, upprätta ett partnerskap med de myndigheter och organ
  som deltar i genomförandet av det fleråriga programmet eller som, enligt den berörda medlemsstaten, kan ge värdefulla bidrag till dess utveckling
  .

Sådana myndigheter och organ kan inbegripa
  behöriga regionala och lokala myndigheter samt behöriga myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter,
  internationella organisationer och organ
  som företräder det civila samhället såsom icke-statliga organisationer
  , inklusive invandrarorganisationer,
  eller arbetsmarknadens parter.

Detta partnerskap skall minst omfatta de förvaltningsmyndigheter som medlemsstaten utsett för att förvalta stödet från Europeiska socialfonden samt Europeiska flyktingfondens ansvariga myndighet.

2.   Partnerskapet skall genomföras i full överensstämmelse med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella behörighet.

KAPITEL III

FINANSIERINGSRAM

Artikel 13

Sammanlagda medel

1.
     
  Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av åtgärder som finansieras av denna fond för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 skall uppgå till [825] miljoner EUR.

1a.
     Budgetmyndigheten skall bevilja de årliga anslagen för fonden inom ramen för finansierings
  ramen
  .

2.   Kommissionen skall utarbeta preliminära årliga fördelningar per medlemsstat i enlighet med kriterierna i artikel 14.

Artikel 14

Årlig anslagsfördelning till stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Varje medlemsstat skall erhålla ett fast belopp på
  500 000
  EUR från fondens årliga tilldelning.

Detta belopp skall fastställas till 500 000 EUR per år för medlemsstater som ansluter sig till Europeiska unionen under 2007–2013 för den återstående delen av perioden 2007–2013 med start året efter deras anslutning.

2.   Återstoden av de årliga tillgängliga medlen skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | 40 % i förhållande till det genomsnittliga totala antalet lagligen bosatta tredjelandsmedborgare i medlemsstaten under de tre föregående åren. |
| --- | --- |

a)

40 % i förhållande till det genomsnittliga totala antalet lagligen bosatta tredjelandsmedborgare i medlemsstaten under de tre föregående åren.

| b) | 60 % i förhållande till det antal tredjelandsmedborgare som under de tre föregående åren fått tillstånd av medlemsstatens myndigheter att uppehålla sig på territoriet. |
| --- | --- |

b)

60 % i förhållande till det antal tredjelandsmedborgare som under de tre föregående åren fått tillstånd av medlemsstatens myndigheter att uppehålla sig på territoriet.

3.   Den beräkning som avses i punkt 2 b skall dock inte omfatta följande kategorier:

| a) | Säsongsarbetare enligt definitionen i nationell rätt. |
| --- | --- |

a)

Säsongsarbetare enligt definitionen i nationell rätt.

| b) | Tredjelandsmedborgare som rest in för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 (8). |
| --- | --- |

b)

Tredjelandsmedborgare som rest in för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 (8).

| c) | Tredjelandsmedborgare som rest in för forskning enligt rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 (9). |
| --- | --- |

c)

Tredjelandsmedborgare som rest in för forskning enligt rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 (9).

| d) | Tredjelandsmedborgare som fått ett förnyat tillstånd från myndigheterna i en medlemsstat eller som ändrat rättslig ställning, inklusive varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare enligt rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 (10). |
| --- | --- |

d)

Tredjelandsmedborgare som fått ett förnyat tillstånd från myndigheterna i en medlemsstat eller som ändrat rättslig ställning, inklusive varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare enligt rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 (10).

4.   Referensuppgifterna
  skall utgöras av
  de senaste uppgifterna från Europeiska gemenskapernas statistikkontor
  på grundval av data som lämnats av medlemsstaterna
  i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Om medlemsstaterna inte har förelagt kommissionen (Eurostat) den berörda statistiken skall de lägga fram preliminära uppgifter så snart som möjligt.

Innan kommissionen (Eurostat) godtar dessa uppgifter som referensuppgifter skall den bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet i enlighet med normala operativa förfaranden. På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna lägga fram alla uppgifter som krävs för att göra detta.

Artikel 15

Finansieringsstruktur

1.   Det ekonomiska stödet från fonden skall ges i form av bidrag.

2.   De åtgärder som stöds av fonden skall medfinansieras från offentliga eller privata källor, skall genomföras utan vinstsyfte och får inte berättiga till finansiering från andra källor i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

3.   Anslagen från fonden skall komplettera medlemsstaternas offentliga eller motsvarande utgifter för de åtgärder som omfattas av beslutet.

4.   Gemenskapens bidrag till understödda projekt, när det gäller åtgärder som genomförs i medlemsstaterna enligt artikel 4, får inte överstiga 50 % av totalkostnaden för en särskild åtgärd.

Denna andel får ökas till
  75 %
  för projekt som gäller särskilda prioriteringar i de
  strategiska
  riktlinjer som avses i artikel 18.

Denna andel skall ökas till 75 % i medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden.

5.
     
  Inom ramen för genomförandet av den nationella programplaneringen enligt kapitel IV skall medlemsstaterna välja ut projekt för finansiering, på grundval av följande minimikriterier:

| a) | Situationen och kraven i medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Situationen och kraven i medlemsstaten.

| b) | Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet. |
| --- | --- |

b)

Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet.

| c) | Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag. |
| --- | --- |

c)

Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag.

| d) | Den omfattning i vilken projekten kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen. |
| --- | --- |

d)

Den omfattning i vilken projekten kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen.

6.
     Gemenskapens finansiella stöd till åtgärder via fonden skall i allmänhet beviljas för en period av högst tre år, under förutsättning att det görs en regelbunden granskning av uppnådda resultat.

Artikel 16

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ

1   Fonden får på kommissionens initiativ och/eller för dess räkning,
  upp till ett tak på 500 000 EUR av fondens årliga anslag
  , finansiera förberedande åtgärder, övervakning, administrativt och tekniskt stöd, utvärdering, revision och kontroll som är nödvändiga för att genomföra detta beslut [...].

2.   Åtgärderna skall omfatta följande:

| a) | Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet.

| b) | Informationsåtgärder som riktar sig
  till medlemsstaterna, de slutliga
  stödmottagarna och allmänheten,
  inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden
  . |
| --- | --- |

b)

Informationsåtgärder som riktar sig
  till medlemsstaterna, de slutliga
  stödmottagarna och allmänheten,
  inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden
  .

| c) | Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

c)

Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering.

| d) | Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer. |
| --- | --- |

d)

Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer.

| e) | Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område. |
| --- | --- |

e)

Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område.

| f) | Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med kapitel V, i syfte att komplettera medlemsstaternas insatser att ge riktlinjer till sina myndigheter i enlighet med artikel 31.2. |
| --- | --- |

f)

Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med kapitel V, i syfte att komplettera medlemsstaternas insatser att ge riktlinjer till sina myndigheter i enlighet med artikel 31.2.

Artikel 17

Tekniskt stöd från medlemsstaterna

1.   På initiativ från medlemsstaten i fråga får fonden för varje årligt program finansiera förberedande åtgärder, förvaltning, övervakning, utvärdering, information och kontroller samt åtgärder som skall stärka den administrativa kapaciteten med avseende på fondens genomförande.

2.   Det årliga belopp som anslås till tekniskt stöd får inte överstiga

| a) | 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 EUR för 2007–2010, och |
| --- | --- |

a)

7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 EUR för 2007–2010, och

| b) | 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 EUR för 2011–2013. |
| --- | --- |

b)

4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000 EUR för 2011–2013.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING

Artikel 18

Antagande av strategiska riktlinjer

1.   [...] Kommissionen skall anta strategiska riktlinjer som anger ramen för finansiering från fonden, med hänsyn till framstegen i utarbetandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen om invandring och andra frågor som rör integrationen av tredjelandsmedborgare samt den preliminära fördelningen av fondens medel för den aktuella perioden.

2.   Riktlinjerna skall framför allt införliva gemenskapens prioriteringar i vart och ett av fondens mål i syfte att främja genomförandet av de gemensamma grundprinciperna.

3.   Kommissionen skall senast
  den 31 maj 2007
  anta strategiska riktlinjer för den [...] fleråriga programplaneringsperioden.

4.   De strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 19

Utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program

1.   Varje medlemsstat skall på grundval av de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18
  föreslå
  ett utkast till flerårigt program som skall
  bestå av
  följande:

| a) | En beskrivning av den aktuella situationen i medlemsstaten i fråga om genomförandet av de nationella integrationsstrategierna mot bakgrund av de gemensamma grundprinciperna och, i förekommande fall, i fråga om utvecklingen och genomförandet av de nationella mottagnings- och introduktionsprogrammen. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av den aktuella situationen i medlemsstaten i fråga om genomförandet av de nationella integrationsstrategierna mot bakgrund av de gemensamma grundprinciperna och, i förekommande fall, i fråga om utvecklingen och genomförandet av de nationella mottagnings- och introduktionsprogrammen.

| b) | En
  analys av behoven i den berörda medlemsstaten i fråga om de nationella integrationsstrategierna och, i förekommande fall, mottagnings- och introduktionsprogram samt angivande av verksamhetsmål för att tillgodose dessa behov under programperioden. |
| --- | --- |

b)

En
  analys av behoven i den berörda medlemsstaten i fråga om de nationella integrationsstrategierna och, i förekommande fall, mottagnings- och introduktionsprogram samt angivande av verksamhetsmål för att tillgodose dessa behov under programperioden.

| c) | En lämplig strategi för att nå målen och prioriteringarna samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra prioriteringarna. |
| --- | --- |

c)

En lämplig strategi för att nå målen och prioriteringarna samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra prioriteringarna.

| d) | En
  redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

d)

En
  redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå.

| e) | Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer [...] med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer [...] med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna.

| f) | En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 12. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 12.

| g) | En vägledande finansieringsplan där det för varje prioritering och år anges fondens planerade bidrag samt det totala beloppet för offentlig och privat medfinansiering. |
| --- | --- |

g)

En vägledande finansieringsplan där det för varje prioritering och år anges fondens planerade bidrag samt det totala beloppet för offentlig och privat medfinansiering.

| h) | Genomförandebestämmelserna för det fleråriga programmet
  enligt följande
  :






  — | Medlemsstatens utseende av alla de organ som krävs enligt artikel 24. |
| --- | --- | --- |

h)

Genomförandebestämmelserna för det fleråriga programmet
  enligt följande
  :

—

Medlemsstatens utseende av alla de organ som krävs enligt artikel 24.

| — | En beskrivning av genomförande-, övervaknings-, kontroll- och utvärderingssystemen, bl.a. en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att se till att åtgärderna kompletterar de som finansieras genom Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av genomförande-, övervaknings-, kontroll- och utvärderingssystemen, bl.a. en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att se till att åtgärderna kompletterar de som finansieras genom Europeiska socialfonden.

| — | Fastställande av förfarandena för mobilisering och spridning av penningflöden i syfte att garantera insyn. |
| --- | --- |

—

Fastställande av förfarandena för mobilisering och spridning av penningflöden i syfte att garantera insyn.

| — | De bestämmelser som fastställts i syfte att säkerställa att det fleråriga programmet ges offentlighet. |
| --- | --- |

—

De bestämmelser som fastställts i syfte att säkerställa att det fleråriga programmet ges offentlighet.

2.
     Medlemsstaterna skall, senast fyra månader efter det att kommissionen har överlämnat de strategiska riktlinjerna för den aktuella perioden, lägga fram sina utkast till fleråriga program.

3.
     
  För att godkänna utkastet till flerårigt program
  skall kommissionen
  undersöka
  följande:

| a) | Om det är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

a)

Om det är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18.

| b) | De i utkastet övervägda åtgärdernas
  relevans
  mot bakgrund av den föreslagna strategin. |
| --- | --- |

b)

De i utkastet övervägda åtgärdernas
  relevans
  mot bakgrund av den föreslagna strategin.

| c) | Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut. |
| --- | --- |

c)

Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut.

| d) | Om det är förenligt med gemenskapslagstiftningen, i synnerhet bestämmelser om fri rörlighet för personer och de därmed sammanhängande stödåtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring. |
| --- | --- |

d)

Om det är förenligt med gemenskapslagstiftningen, i synnerhet bestämmelser om fri rörlighet för personer och de därmed sammanhängande stödåtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring.

4.
     
  Om kommissionen anser att ett utkast till flerårigt program inte är förenligt med de strategiska riktlinjerna eller bestämmelserna i det här beslutet om förvaltning och kontroll eller med gemenskapslagstiftningen, skall den uppmana medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga uppgifter och, i förekommande fall, revidera förslaget till program i enlighet med detta.

5.
     Kommissionen skall godkänna varje flerårigt program inom tre månader efter det att det formellt har lagts fram, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 20

Översyn av det fleråriga programmet

1.   På initiativ av den berörda medlemsstaten eller av kommissionen skall det fleråriga programmet granskas på nytt och vid behov ses över för den återstående programperioden i syfte att ta större eller annan hänsyn till gemenskapens prioriteringar. Det fleråriga programmet får granskas på nytt mot bakgrund av en utvärdering och/eller till följd av genomförandeproblem.

2.   Kommissionen skall fatta beslut om godkännande av översynen av det fleråriga programmet snarast möjligt efter det att den berörda medlemsstaten har lämnat in en formell begäran.
  Översynen av det fleråriga programmet skall genomföras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 21

Årliga program

1.   De fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

2.   Kommissionen skall senast den 1 juli varje år meddela medlemsstaterna vilka belopp enligt beräkningsmetoderna i artikel 14 som kommer att tilldelas dem för påföljande år från de sammanlagda budgetanslag som beviljas i samband med det årliga budgetförfarandet.

3.   Medlemsstaterna skall senast den 1 november varje år förelägga kommissionen ett utkast till årligt program för påföljande år, som upprättats i enlighet med det fleråriga programmet
  och som skall omfatta följande
  :

| a) | De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

a)

De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet.

| b) | En beskrivning av de åtgärder
  som skall stödjas genom det årliga programmet
  . |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de åtgärder
  som skall stödjas genom det årliga programmet
  .

| c) | Förslaget till fördelningen av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 17 för att genomföra det årliga programmet. |
| --- | --- |

c)

Förslaget till fördelningen av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 17 för att genomföra det årliga programmet.

4.   När kommissionen behandlar en medlemsstats
  utkast till årligt program
  , skall den beakta det slutliga beloppet för de anslag som tilldelats fonden enligt budgetförfarandet [...].

Inom en månad efter det att utkastet formellt har överlämnats skall kommissionen informera medlemsstaten om den kan godkänna utkastet eller ej.
  Om utkastet till årligt program inte är förenligt med det fleråriga programmet skall kommissionen uppmana medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga uppgifter och, i förekommande fall, revidera förslaget till program i enlighet med detta.

Kommissionen
  skall senast den 1 mars det berörda året
  anta beslutet om finansiering och godkänna det årliga programmet
  . I beslutet skall anges vilket belopp som tilldelats medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.

Artikel 21a

Översyn efter halva tiden av det fleråriga programmet

1.
     
  Kommissionen skall senast den 31 mars 2010 se över de strategiska riktlinjerna och, vid behov, anta nya strategiska riktlinjer för perioden 2011–2013.

2.
     
  Om sådana strategiska riktlinjer antas skall varje medlemsstat se över sitt fleråriga program och, i förekommande fall, revidera det.

3.
     
  Bestämmelserna i artikel 19 om utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program skall med nödvändiga ändringar även gälla utarbetande och godkännande av dessa reviderade fleråriga program.

4.
     
  De reviderade strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

KAPITEL V

FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM

Artikel 22

Genomförande

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta beslut och anta nödvändiga genomförandebestämmelser.

Artikel 23

Allmänna principer för förvaltnings- och kontrollsystem

De förvaltnings- och kontrollsystem för fleråriga program som medlemsstaterna inrättar skall sörja för följande:

| a) | Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ [...] som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ [...]. |
| --- | --- |

a)

Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ [...] som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ [...].

| b) | Respekt för principen om
  åtskillnad av funktioner
  mellan och inom sådana organ
  . |
| --- | --- |

b)

Respekt för principen om
  åtskillnad av funktioner
  mellan och inom sådana organ
  .

| c) | Tillräckliga resurser till varje organ [...] eller avdelning för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som finansieras genom fonden genomförs. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga resurser till varje organ [...] eller avdelning för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som finansieras genom fonden genomförs.

| d) | Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de fleråriga programmen är korrekta. |
| --- | --- |

d)

Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de fleråriga programmen är korrekta.

| e) | Tillförlitlig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form. |
| --- | --- |

e)

Tillförlitlig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form.

| f) | Ett system för rapportering och övervakning
  där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ
  . |
| --- | --- |

f)

Ett system för rapportering och övervakning
  där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ
  .

| g) | Manualer med förfaranden för olika funktioner. |
| --- | --- |

g)

Manualer med förfaranden för olika funktioner.

| h) | Rutiner för att
  kontrollera
  att systemen fungerar. |
| --- | --- |

h)

Rutiner för att
  kontrollera
  att systemen fungerar.

| i) | System och förfaranden för att säkerställa en
  tillfredsställande
  verifieringskedja. |
| --- | --- |

i)

System och förfaranden för att säkerställa en
  tillfredsställande
  verifieringskedja.

| j) | Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

j)

Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Artikel 24

Utseende av myndigheter

1.   För
  genomförandet
  av det fleråriga programmet
  och de årliga programmen
  skall medlemsstaten utse följande myndigheter:

| a) | En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten
  eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag
  , som skall ha ansvaret för att förvalta fleråriga och årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen. |
| --- | --- |

a)

En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten
  eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag
  , som skall ha ansvaret för att förvalta fleråriga och årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen.

| b) | En attesterande myndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ,
  eller en individ som fungerar som en sådan myndighet eller ett sådant organ,
  som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsdeklarationer och ansökningar om utbetalning innan de skickas till kommissionen. |
| --- | --- |

b)

En attesterande myndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ,
  eller en individ som fungerar som en sådan myndighet eller ett sådant organ,
  som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsdeklarationer och ansökningar om utbetalning innan de skickas till kommissionen.

| c) | En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ,
  under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den
  ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som utsetts av medlemsstaten för att ansvara för kontrollen av
  att
  förvaltnings- och kontrollsystemet
  fungerar effektivt
  . |
| --- | --- |

c)

En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ,
  under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den
  ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som utsetts av medlemsstaten för att ansvara för kontrollen av
  att
  förvaltnings- och kontrollsystemet
  fungerar effektivt
  .

| d) | I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras.

2.   Medlemsstaten skall fastställa regler för sina förbindelser med de myndigheter
  som avses i punkt 1
  och deras förbindelser med kommissionen.

3.   Om inte annat följer av artikel 23 b
  får vissa eller alla av de myndigheter som avses i punkt 1 placeras inom ett och samma organ
  .

4.   Tillämpningsföreskrifter för artiklarna 25–29 skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 25

Ansvarig myndighet

1.
     Den ansvariga myndigheten skall uppfylla följande minimikrav. Den skall

| a) | vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten,

| b) | den skall ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen, |
| --- | --- |

b)

den skall ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen,

| c) | verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter,

| d) | kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder, |
| --- | --- |

d)

kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder,

| e) | ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och |
| --- | --- |

e)

ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och

| f) | ha personal med sådana språk- och yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete. |
| --- | --- |

f)

ha personal med sådana språk- och yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete.

2.   Medlemsstaten skall säkerställa en tillräcklig finansiering av den ansvariga myndigheten så att denna kan
  fortsätta att
  utföra sina uppgifter korrekt och utan avbrott under perioden 2007–2013.

2a.
     
  Kommissionen får biträda medlemsstaterna med personalutbildning, särskilt när det gäller den korrekta tillämpningen av kapitel V–IX i detta beslut.

Artikel 26

Den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   Den ansvariga myndigheten skall
  ansvara för att det fleråriga programmet förvaltas och genomförs i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning
  .

Den skall särskilt göra följande:

| a) | Samråda med partner
  i enlighet med artikel 12
  . |
| --- | --- |

a)

Samråda med partner
  i enlighet med artikel 12
  .

| b) | Föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artikel 19 respektive 21 för kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artikel 19 respektive 21 för kommissionen.

| c) | Inrätta samarbetsrutiner med de förvaltningsmyndigheter som medlemsstaten utsett för att förvalta stödet från Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  . |
| --- | --- |

c)

Inrätta samarbetsrutiner med de förvaltningsmyndigheter som medlemsstaten utsett för att förvalta stödet från Europeiska socialfonden
  och Europeiska flyktingfonden
  .

| d) | I förekommande fall
  , anordna och utlysa anbuds- och
  förslagsinfordringar
  . |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall
  , anordna och utlysa anbuds- och
  förslagsinfordringar
  .

| e) | Anordna urvals- och tilldelningsförfaranden för
  åtgärder som medfinansieras genom
  fonden, i enlighet med principerna
  i artikel 15.5
  . |
| --- | --- |

e)

Anordna urvals- och tilldelningsförfaranden för
  åtgärder som medfinansieras genom
  fonden, i enlighet med principerna
  i artikel 15.5
  .

| f) | Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de
  slutliga
  stödmottagarna. |
| --- | --- |

f)

Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de
  slutliga
  stödmottagarna.

| g) | Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

g)

Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå.

| h) | Kontrollera
  att de medfinansierade produkterna och tjänsterna har levererats och att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

h)

Kontrollera
  att de medfinansierade produkterna och tjänsterna har levererats och att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning.

| i) | Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in. |
| --- | --- |

i)

Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in.

| j) | Se till att de
  slutliga
  stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden
  utan att det påverkar nationella bokföringsregler
  . |
| --- | --- |

j)

Se till att de
  slutliga
  stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden
  utan att det påverkar nationella bokföringsregler
  .

| k) | Se till att de utvärderingar av de fleråriga programmen som avses i artikel 48 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i detta beslut och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om. |
| --- | --- |

k)

Se till att de utvärderingar av de fleråriga programmen som avses i artikel 48 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i detta beslut och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om.

| l) | Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 42. |
| --- | --- |

l)

Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 42.

| m) | Se till att revisionsmyndigheten får alla uppgifter om förvaltningen och vilka projekt som medfinansierats via fonden som krävs för den revision som skall göras enligt artikel 29.1. |
| --- | --- |

m)

Se till att revisionsmyndigheten får alla uppgifter om förvaltningen och vilka projekt som medfinansierats via fonden som krävs för den revision som skall göras enligt artikel 29.1.

| n) | Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats
  och de kontroller
  som genomförts när det gäller utgifterna. |
| --- | --- |

n)

Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats
  och de kontroller
  som genomförts när det gäller utgifterna.

| o) | Utarbeta och förelägga kommissionen
  lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser
  som attesterats av den attesterande myndigheten och
  ansökningar
  om utbetalning
  eller, när detta är lämpligt, deklaration om ersättning
  . |
| --- | --- |

o)

Utarbeta och förelägga kommissionen
  lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser
  som attesterats av den attesterande myndigheten och
  ansökningar
  om utbetalning
  eller, när detta är lämpligt, deklaration om ersättning
  .

| p) | Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd. |
| --- | --- |

p)

Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd.

| q) | Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

q)

Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater.

| r) | Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 32.6. |
| --- | --- |

r)

Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 32.6.

2.   De ansvariga myndigheternas verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 17.

Artikel 27

Delegering av den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   När alla eller delar av den ansvariga myndighetens uppgifter har delegerats till en delegerad myndighet skall den ansvariga myndigheten noggrant ange uppgifternas omfattning och fastställa närmare förfaranden för hur uppgifterna skall genomföras, vilka skall vara förenliga med kraven i artikel 25.

2.   Förfarandena skall omfatta att lämna regelbunden information till den ansvariga myndigheten om hur de delegerade uppgifterna faktiskt fullgjorts tillsammans med en beskrivning av de resurser som använts.

Artikel 28

Attesterande myndighet

1.   Den attesterande myndigheten skall

| a) | intyga att






  — | utgifts
  redogörelsen
  är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och |
| --- | --- | --- |

a)

intyga att

—

utgifts
  redogörelsen
  är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och

| — | att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler, |
| --- | --- |

—

att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler,

| b) | med avseende på attesteringen se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgifts
  redogörelsen, |
| --- | --- |

b)

med avseende på attesteringen se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgifts
  redogörelsen,

| c) | med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar, |
| --- | --- |

c)

med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar,

| d) | elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen, och |
| --- | --- |

d)

elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen, och

| e) | se till att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, bokföra de belopp som kan återkrävas och återbetala de återvunna beloppen till
  Europeiska gemenskapernas allmänna budget
  , om möjligt genom att dra av dem från den följande utgifts
  redogörelsen
  . |
| --- | --- |

e)

se till att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, bokföra de belopp som kan återkrävas och återbetala de återvunna beloppen till
  Europeiska gemenskapernas allmänna budget
  , om möjligt genom att dra av dem från den följande utgifts
  redogörelsen
  .

2.   Den attesterande myndighetens verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 17, inom ramen för denna myndighets befogenheter enligt artikel 24.

Artikel 29

Revisionsmyndighet

1.   Revisionsmyndigheten skall ha följande uppgifter:

| a) | Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet
  fungerar
  effektivt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet
  fungerar
  effektivt.

| b) | Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall representera minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall representera minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program.

| c) | Inom sex månader efter godkännandet av det fleråriga programmet lägga fram ett revisionsprogram för kommissionen som omfattar de organ som kommer att utföra de revisioner som avses i a och b, i syfte att
  se till
  att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden. |
| --- | --- |

c)

Inom sex månader efter godkännandet av det fleråriga programmet lägga fram ett revisionsprogram för kommissionen som omfattar de organ som kommer att utföra de revisioner som avses i a och b, i syfte att
  se till
  att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden.

2.   Om den revisionsmyndighet som utsetts enligt detta beslut är densamma som har utsetts enligt beslut ..., ... och ... (11), eller om samma system används för två eller flera av fonderna får en gemensam revisionsstrategi lämnas in enligt punkt 1 c.

3.   
  För varje årligt program
  skall revisionsmyndigheten utarbeta
  en rapport
  som skall omfatta följande:

| a) | En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

a)

En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem.

| b) | Ett yttrande,
  på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende
  , där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets
  sätt att fungera
  kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen
  är korrekta och att de
  underliggande transaktionerna
  är lagliga och korrekta
  . |
| --- | --- |

b)

Ett yttrande,
  på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende
  , där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets
  sätt att fungera
  kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen
  är korrekta och att de
  underliggande transaktionerna
  är lagliga och korrekta
  .

| c) | Ett utlåtande med en bedömning av om
  ansökan
  om slutbetalning är giltig och om de
  berörda
  utgifterna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Ett utlåtande med en bedömning av om
  ansökan
  om slutbetalning är giltig och om de
  berörda
  utgifterna är lagliga och korrekta.

4.   Revisionsmyndigheten skall säkerställa
  att revisionsarbetet genomförs i enlighet med
  internationellt accepterade revisionsstandarder.

5.   
  Revision
  i samband med projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 17, inom ramen för myndighetens befogenheter enligt artikel 24.

KAPITEL VI

ANSVAR OCH KONTROLLER

Artikel 30

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall ansvara för en sund ekonomisk förvaltning av de fleråriga och årliga programmen och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

2.   De skall se till att ansvariga myndigheter och delegerade myndigheter, attesterande myndigheter, revisionsmyndigheter och andra berörda organ får tillräcklig vägledning i hur de förvaltnings- och kontrollsystem som avses i artiklarna 23–29 skall inrättas så att gemenskapsstödet används på ett ändamålsenligt och korrekt sätt.

3.   Medlemsstaterna skall förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter. De skall underrätta kommissionen om dessa och hålla kommissionen underrättad om hur de administrativa och rättsliga förfarandena fortskrider.

Om felaktigt utbetalda belopp till
  den slutliga
  stödmottagaren inte kan återkrävas, skall medlemsstaten vara ansvarig för återbetalningen av de belopp som Europeiska gemenskapernas allmänna budget har förlorat,
  om det är fastställt att förlusten har uppstått på grund av misstag eller försumlighet från medlemsstatens sida
  .

4.   Medlemsstaterna skall vara huvudansvariga för den ekonomiska kontrollen av åtgärderna och garantera att förvaltningssystemen och revisionerna genomförs så att gemenskapsmedlen används effektivt och korrekt. De skall överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen.

5.
     Närmare bestämmelser om genomförandet av punkterna 1
  –4
  skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 31

Förvaltnings- och kontrollsystem

1.   Innan ett flerårigt program
  godkänns
  av kommissionen
  i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2
  skall medlemsstaterna se till att det har inrättats förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med artiklarna 23–29. De skall se till att systemen fungerar effektivt under hela programperioden.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen, tillsammans med utkastet till flerårigt program, lämna in en beskrivning av organisation och rutiner vid ansvariga myndigheter, delegerade myndigheter och attesterande myndigheter samt vilka system för internrevision som används av dessa myndigheter och organ samt av revisionsmyndigheten och alla övriga organ som utför revisioner under revisionsmyndighetens ansvar.

3.
     
  Kommissionen skall se över tillämpningen av denna bestämmelse i samband med utarbetandet av den rapport för perioden 2007–2013 som avses i artikel 49.3.

Artikel 32

Kommissionens ansvar

1.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31 förvissa sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i artiklarna 23–29, och på grundval av de årliga revisionsrapporterna och sina egna revisioner kontrollera att systemen fungerar effektivt under
  programperioden
  .

2.   Utan att det påverkar de revisioner som medlemsstaterna utför får tjänstemän från kommissionen eller behöriga företrädare för denna med minst
  tre
  arbetsdagars varsel göra kontroller på plats i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemen
  fungerar
  effektivt, vilket kan omfatta revision av åtgärder som ingår i de årliga programmen. Tjänstemän i eller behöriga företrädare för den berörda medlemsstaten får delta i sådana revisioner.

3.   Kommissionen får kräva att
  en
  medlemsstat utför en kontroll på platsen för att verifiera att systemen fungerar korrekt eller att en eller flera transaktioner är korrekta. Kommissionens tjänstemän eller dess behöriga företrädare får delta i sådana revisioner.

4.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att de åtgärder som får stöd från fonden blir föremål för lämplig information, publicitet och uppföljning.

5.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att åtgärderna är förenliga med och kompletterar annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsinitiativ.

6.
     
  Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 33

Samarbete med medlemsstaternas kontrollorgan

1.   Kommissionen skall samarbeta med revisionsmyndigheterna i syfte att samordna deras respektive kontrollplaner och revisionsmetoder, och skall sörja för omedelbart utbyte av resultaten från revisionerna av förvaltnings- och kontrollsystem så att kontrollresurserna används på bästa möjliga sätt och onödigt dubbelarbete undviks.

Kommissionen skall, senast inom tre månader, lägga fram sina synpunkter på den revisionsstrategi som lämnats in enligt artikel 29.

2.   När kommissionen fastställer sin egen revisionsstrategi skall den fastställa de
  årliga
  program
  som den anser tillfredsställande på grundval av sina befintliga kunskaper om
  förvaltnings- och kontrollsystemen.

När det gäller dessa program får kommissionen
  fastställa att den
  huvudsakligen
  kan
  förlita sig på de
  verifierande underlag som medlemsstaterna tillhandahåller och att den
  kommer att genomföra kontroller på plats endast
  om det finns uppgifter som tyder på brister hos systemen
  .

KAPITEL VII

FINANSIELL FÖRVALTNING

Artikel 34

Stödberättigande utgifter – utgiftsredogörelser

1.   Alla utgiftsredogörelser skall innehålla uppgifter om
  de slutliga
  stödmottagarnas faktiska utgifter för genomförandet av åtgärderna och motsvarande bidrag av privata eller offentliga medel.

2.   Utgifterna skall motsvara de utbetalningar som stödmottagarna gjort. De skall styrkas med kvitterade fakturor eller redovisningshandlingar med likvärdigt bevisvärde.

3.   En utgift berättigar till stöd från fonden endast om den faktiskt har betalats tidigast den 1 januari det år som anges i det beslut om
  finansiering och godkännande av det årliga programmet
  som avses i artikel 21.4. Medfinansierade åtgärder får inte ha slutförts före den dag då stödberättigandet börjar gälla.

Som ett undantag skall den period under vilken utgifterna är bidragsberättigande fastställas till tre år för utgifterna för genomförande av de åtgärder som stöds enligt de årliga programmen för 2007.

4.
     Bestämmelser om vilka utgifter som skall ge rätt till stöd inom ramen för de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna och som medfinansieras via fonden enligt artikel 4 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 51.2.

Artikel 35

Fullständiga utbetalningar till stödmottagare

Medlemsstaterna skall försäkra sig om att den ansvariga myndigheten ser till att de slutliga stödmottagarna får det sammanlagda beloppet av de offentliga medlen snarast möjligt. Inga belopp får dras av eller hållas inne, och inga ytterligare särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt får tas ut som kan minska beloppen till de
  slutliga
  stödmottagarna,
  under förutsättning att de slutliga stödmottagarna uppfyller alla krav när det gäller åtgärdernas och utgifternas stödberättigande
  .

Artikel 36

Användning av euro

1.   
  Belopp som fastställs i medlemsstaternas utkast till fleråriga och årliga program enligt artiklarna 19 och 21, attesterade utgiftsredogörelser, ansökningar om utbetalningar enligt artikel 26.1 o samt utgifter som nämns i lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 38.4 samt i den slutliga rapport om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 50 skall uttryckas i euro.

2.   
  Kommissionens beslut om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program enligt artikel 21.4
  , åtaganden och betalningar
  skall uttryckas
  och genomföras i euro.

3.
     
  De medlemsstater som inte har infört euron som sin valuta på dagen för ansökan om utbetalning skall omvandla utgiftsbeloppen i den nationella valutan till euro. Beloppet skall omvandlas till euro med hjälp av kommissionens månatliga bokföringskurs den månad under vilken utgifterna registrerades i räkenskaperna hos det berörda programmets ansvariga myndighet. Denna bokföringskurs skall varje månad publiceras elektroniskt av kommissionen.

4.
     
  När euron blir valuta i en medlemsstat skall det omvandlingsförfarande som anges i föregående punkt fortsätta att gälla för alla utgifter som den attesterande myndigheten registrerade i räkenskaperna före den dag då den fasta omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron trädde i kraft.

Artikel 37

Åtaganden

Gemenskapens budgetåtaganden skall göras årligen på grundval av beslutet om finansiering
  och godkännande av det årliga programmet
  enligt artikel 21.4.

Artikel 38

Utbetalningar – förhandsfinansiering

1.   Kommissionens utbetalningar av stöd från fonden skall ske i enlighet med budgetåtagandena.

2.   Betalningarna skall ske i form av förhandsfinansiering och slutbetalning. Betalningarna skall göras till den ansvariga myndighet som medlemsstaten utsett.

3.   En förhandsfinansiering på 50 % av beloppet i kommissionens beslut om finansiering och
  godkännande av det årliga programmet
  skall utbetalas till medlemsstaten inom 60 dagar efter antagandet av
  det
  beslutet.

4.   En andra förhandsfinansiering skall utbetalas inom tre månader efter det att kommissionen,
  inom två månader efter det formella framläggandet
  , har godkänt lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet och en attesterad utgiftsredogörelse, upprättad i enlighet med artikel
  28.1 a
  och artikel 34, som visar att utgifterna motsvarar minst
  60 %
  av det första förhandsfinansieringsbeloppet. Kommissionens andra utbetalning som förhandsfinansiering får inte överstiga 50 % av det totala belopp som tilldelats enligt beslutet om finansiering och
  godkännande av det årliga programmet och
  inte heller under några omständigheter
  när en medlemsstat nationellt har använt ett belopp som är lägre än det angivna beloppet i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet,
  skillnaden mellan de gemenskapsmedel som medlemsstaten faktiskt
  använt
  till de projekt som valts ut inom ramen för det årliga programmet och det första förhandsfinansieringsbeloppet.

5.   
  All ränta
  som genereras av förhandsfinansieringen skall
  överföras
  till programmet i fråga och
  betraktas som medlemsstatens medel i form av nationellt offentligt stöd och skall deklareras till kommissionen vid den slutliga
  utgiftsredogörelsen
  för det berörda programmet
  .

6.   De belopp som betalas som förhandsfinansiering skall räknas av från räkenskaperna när det årliga programmet avslutas.

Artikel 39

Slutbetalning

1.   Kommissionen skall göra slutbetalningen under förutsättning att den har mottagit följande handlingar
  senast
  nio månader
  från den sista dag utgifterna ger rätt till stöd enligt
  beslutet
  om finansiering
  och
  godkännande av det årliga programmet
  :

| a) | En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artikel
  28.1 a
  och artikel 34
  och en ansökan om slutbetalning eller deklaration om ersättning
  . |
| --- | --- |

a)

En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artikel
  28.1 a
  och artikel 34
  och en ansökan om slutbetalning eller deklaration om ersättning
  .

| b) | Slut
  rapporten
  om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 50. |
| --- | --- |

b)

Slut
  rapporten
  om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 50.

| c) | Den
  årliga
  revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 29.3. |
| --- | --- |

c)

Den
  årliga
  revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 29.3.

En förutsättning för slutbetalningen är att slut
  rapporten om genomförandet
  av det årliga programmet och
  utlåtandet om
  att ansökan om slutbetalning är giltig, godtas.

2.   Om den ansvariga myndigheten inte lämnar in de handlingar som krävs enligt punkt 1 inom utsatt tid och i godtagbart format skall kommissionen återta de belopp i budgetåtagandet för det årliga programmet som inte använts för förhandsfinansiering.

3.   Det automatiska återtagande som avses i punkt 2 skall avbrytas, för det belopp som avser de berörda projekten, under den tid rättsliga förfaranden eller ett administrativt överklagande med
  uppskjutande
  verkan pågår i medlemsstaterna när de handlingar som anges i punkt 1 skulle ha lämnats in. Medlemsstaten skall i den partiella slutrapporten lämna närmare upplysningar om sådana projekt och rapportera om hur projekten fortskrider varje halvår. Inom tre månader från det att de rättsliga förfarandena eller det administrativa överklagandet avslutats skall medlemsstaten lämna in de handlingar som krävs enligt punkt 1 för de berörda projekten.

4.   Den niomånadersperiod som avses i punkt 1 skall avbrytas om kommissionen beslutar att hålla inne utbetalningen av medfinansieringen till det årliga programmet enligt bestämmelserna i artikel
  41
  . Perioden skall åter börja löpa från den dag då kommissionens beslut enligt artikel 41.3 har anmälts till medlemsstaten.

5.   Utan att det påverkar artikel 40 skall kommissionen, inom sex månader efter mottagandet av de handlingar som avses i punkt 1, underrätta medlemsstaten om det utgiftsbelopp som godkänts av kommissionen som kan belasta fonden, och om finansiella korrigeringar som härrör från skillnaden mellan redovisade utgifter och godkända utgifter. Medlemsstaten skall ha tre månader på sig att lägga fram sina synpunkter.

6.   Senast tre månader efter det att medlemsstaten inkommit med sina synpunkter skall kommissionen fatta ett beslut om huruvida det godkända utgiftsbeloppet skall belasta fonden och återkräva skillnaden mellan de slutligen godkända utgifterna och de belopp som redan utbetalats till medlemsstaterna.

7.   Beroende på vilka medel som finns tillgängliga skall kommissionen betala mellanskillnaden senast sextio dagar efter den dag då den godkänner de handlingar som avses i punkt 1. Det resterande beloppet av budgetåtagandet skall återtas sex månader efter utbetalningen.

Artikel 40

Avbrott

1.   Den delegerade utanordnaren i den mening som avses i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 skall avbryta betalningsfristen i högst sex månader om [...]

| a) | det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, eller
  [...], |
| --- | --- |

a)

det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, eller
  [...],

| b) | den delegerade utanordnaren
  måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som uppmärksammade honom på att utgifter i en attesterad utgiftsredovisning har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

den delegerade utanordnaren
  måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som uppmärksammade honom på att utgifter i en attesterad utgiftsredovisning har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats.

2.   Medlemsstaten och den
  attesterande myndigheten skall
  omedelbart
  underrättas
  om skälen till avbrottet.
  Avbrottet skall upphöra så snart nödvändiga åtgärder har vidtagits av medlemsstaten.

Artikel 41

Betalningsinställelse

1.   Kommissionen får helt eller delvis ställa in betalningen av förhandsfinansiering eller slutbetalning,

| a) | om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som inverkar negativt på tillförlitligheten när det gäller attesteringen av utbetalningar och för vilka det inte har vidtagits korrigerande åtgärder, eller |
| --- | --- |

a)

om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som inverkar negativt på tillförlitligheten när det gäller attesteringen av utbetalningar och för vilka det inte har vidtagits korrigerande åtgärder, eller

| b) | om utgifterna i en attesterad utgifts
  redogörelse
  har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller |
| --- | --- |

b)

om utgifterna i en attesterad utgifts
  redogörelse
  har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller

| c) | om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 30 och 31. |
| --- | --- |

c)

om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 30 och 31.

2.   Kommissionen får besluta om att avbryta utbetalningar av förhandsfinansiering eller slutbetalning efter att ha gett medlemsstaten möjlighet att inom tre månader inkomma med sina synpunkter.

3.   De betalningar av förhandsfinansiering och slutbetalning som avbrutits kan återupptas när kommissionen anser att medlemsstaten har vidtagit de åtgärder som krävs.

4.   Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder får kommissionen fatta beslut om att
  helt eller delvis
  dra in gemenskapens bidrag till det årliga programmet enligt artikel 45.

Artikel 42

Arkivering av dokument

[...]
  Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd i artikel 87 i fördraget
  skall den ansvariga myndigheten se till att alla verifikationer som gäller utgifter och revisioner av de berörda
  programmen
  hålls tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten
  under en period av fem år efter det att programmen har avslutats enligt artikel 39.1
  .

Denna period skall avbrytas vid rättsliga förfaranden eller på vederbörligt motiverad begäran från kommissionen.

Dokumenten skall sparas antingen i originalens form eller i versioner som intygats överensstämma med originalen på allmänt erkända databärare.

KAPITEL VIII

FINANSIELLA KORRIGERINGAR

Artikel 43

Medlemsstaternas finansiella korrigeringar

1.   Medlemsstaterna skall
  ha det huvudsakliga ansvaret
  för att utreda oegentligheter och
  agera
  vid konstaterande av betydande ändringar som påverkar sättet och förutsättningarna för genomförandet eller kontrollen av
  program
  och
  genomföra
  de nödvändiga finansiella korrigeringarna.

2.   Medlemsstaterna skall göra de finansiella korrigeringar som krävs när enskilda eller systematiska oegentligheter upptäckts i åtgärder eller årliga program. Medlemsstaternas korrigeringar skall gå ut på att återvinna hela eller delar av gemenskapsbidraget. Medlemsstaterna skall ta hänsyn till oegentligheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonden.

3.   Medlemsstaterna skall i den
  slut
  rapport
  om genomförandet av det årliga programmet som avses i artikel 50 a
  inkludera en förteckning över de förfaranden för indragning av stöd som inletts för det berörda årliga programmet.

De finansiella korrigeringarna innebär en indragning av hela eller delar av fondens bidrag till de berörda insatserna och leder till dröjsmålsränta enligt den sats som föreskrivs i artikel 46.2 om bidraget inte återbetalats inom den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten.

4.   Beträffande systematiska oegentligheter skall medlemsstaten utvidga sina utredningar till att omfatta samtliga insatser som kan vara berörda.

Artikel 44

Kommissionens revision och finansiella korrigeringar

1.   Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller de kontroller som utförs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller behöriga företrädare för kommissionen med minst
  tre
  arbetsdagars varsel utföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, beträffande insatser som finansieras av fonden samt av förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen skall underrätta den berörda medlemsstaten för att få all hjälp som behövs. Tjänstemän eller behöriga företrädare från den berörda medlemsstaten får delta i kontrollerna.

Kommissionen får begära att den berörda medlemsstaten utför en kontroll på plats för att kontrollera korrektheten i en eller flera transaktioner. Tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen får delta i dessa kontroller.

2.   Om kommissionen, efter att ha slutfört de nödvändiga kontrollerna, finner att en medlemsstat inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 30, skall den ställa in utbetalningen av förhandsfinansieringen eller slutbetalningen enligt artikel 41.

Artikel 45

Kriterier för korrigeringarna

1.   
  Kommissionen får göra finansiella korrigeringar genom att
  helt eller delvis
  dra in
  gemenskapens bidrag till ett årligt program
  om den efter nödvändig granskning
  kommer fram till följande:

| a) | Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet. |
| --- | --- |

a)

Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet.

| b) | Det finns utgifter i en attesterad utgifts
  redogörelse
  som inte är korrekta och som inte hade korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

b)

Det finns utgifter i en attesterad utgifts
  redogörelse
  som inte är korrekta och som inte hade korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

| c) | En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 30 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 30 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

Kommissionen skall fatta sitt beslut med hänsyn till medlemsstatens eventuella synpunkter.

2.   Kommissionen skall basera sina finansiella korrigeringar på konstaterade enskilda fall av oegentligheter och ta hänsyn till om det gäller systematiska oegentligheter när den avgör huruvida en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering skall tillämpas. Om oegentligheten har samband med en utgifts
  redogörelse
  för vilken ett positivt utlåtande tidigare avgetts i enlighet med artikel 29.3 b i en årsrapport kommer det att förmodas att det gäller ett systematiskt problem vilket leder till en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering såvida medlemsstaten inte inom tre månader kan motbevisa detta antagande.

3.   Kommissionen skall när den beslutar med vilket belopp korrigeringen skall göras ta hänsyn till oegentlighetens omfattning och till de finansiella effekterna av bristerna i de berörda årliga programmen.

4.   Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på uppgifter från externa revisorer, skall den dra sina egna slutsatser beträffande de ekonomiska följderna efter att ha granskat de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtagit enligt artikel 31, rapporter om anmälda oegentligheter samt eventuella svar från medlemsstaten.

Artikel 46

Återbetalning

1.   Alla återbetalningar till
  Europeiska gemenskapernas allmänna budget
  skall göras före den förfallodag som anges i det återbetalningskrav som upprättas i enlighet med artikel 72 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (12). Denna förfallodag skall vara den sista dagen i den andra månaden som följer efter det att betalningskravet utfärdades.

2.   Varje försening av en återbetalning skall leda till att dröjsmålsränta tas ut från och med förfallodagen till och med den dag då betalning sker. Räntan skall beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning; den räntesats som skall användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter.

Artikel 47

Medlemsstaternas skyldigheter

Kommissionens beslut om finansiell korrigering påverkar inte medlemsstatens skyldighet att genomföra återvinning enligt artikel 45.

KAPITEL IX

ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH RAPPORTER

Artikel 48

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall regelbundet övervaka fonden i samarbete med medlemsstaterna.

2.   Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna [...] regelbundet utvärdera fonden med avseende på hur relevanta, effektiva och verkningsfulla åtgärderna har varit i förhållande till det allmänna mål som avses i artikel 2,
  i samband med utarbetandet av den rapport som avses i artikel 49.3
  .

3.   Kommissionen skall också bedöma komplementariteten mellan åtgärder genomförda inom fondens ram och åtgärder genomförda i enlighet med gemenskapens övriga berörda politik, instrument och initiativ.

Artikel 49

Rapporteringsskyldighet

1.   Den ansvariga myndigheten i varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som behövs för att övervaka och utvärdera åtgärderna.

För detta ändamål skall de överenskommelser och kontrakt som den ansvariga myndigheten ingår med de organisationer som ansvarar för genomförandet av åtgärderna innehålla en skyldighet att regelbundet lämna in en detaljerad redogörelse för genomförandet av åtgärden och om förverkligandet av dess mål,
  vilken skall ligga till grund för läges- respektive slutrapporter om genomförandet av det årliga programmet
  .

2.
     Medlemsstaterna skall överlämna följande till kommissionen:

| a) | Senast den 30 juni 2010: en utvärderingsrapport om genomförandet av de insatser som medfinansierats av fonden. |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2010: en utvärderingsrapport om genomförandet av de insatser som medfinansierats av fonden.

| b) | Senast den 30 juni 2012 (för perioden 2007–2010) och den 30 juni 2015 (för perioden 2011–2013): en utvärdering av resultaten och effekterna av de insatser som medfinansierats av fonden. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 juni 2012 (för perioden 2007–2010) och den 30 juni 2015 (för perioden 2011–2013): en utvärdering av resultaten och effekterna av de insatser som medfinansierats av fonden.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna följande:

| a) | Senast den 30 juni 2009: en rapport om
  och en översyn av
  tillämpningen av kriterierna i artikel 14 för den årliga resursfördelningen mellan medlemsstaterna, och vid behov förslag till ändringar. |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2009: en rapport om
  och en översyn av
  tillämpningen av kriterierna i artikel 14 för den årliga resursfördelningen mellan medlemsstaterna, och vid behov förslag till ändringar.

| b) | Senast den 31 december 2010: en delrapport om uppnådda resultat och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av fonden, och ett förslag om fondens framtida utveckling. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2010: en delrapport om uppnådda resultat och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av fonden, och ett förslag om fondens framtida utveckling.

| c) | Senast den 31 december 2012 (för perioden 2007–2010) respektive den 31 december 2015 (för perioden 2011–2013): en utvärderingsrapport efter periodens slut. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2012 (för perioden 2007–2010) respektive den 31 december 2015 (för perioden 2011–2013): en utvärderingsrapport efter periodens slut.

Artikel 50

Slutrapport
  om genomförandet av det årliga programmet

1.   För att ge en klar överblick över genomförandet av programmet skall
  rapporten
  innehålla följande uppgifter:

| a) | Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet.

| b) | Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till deras särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna. |
| --- | --- |

b)

Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till deras särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna.

| c) | Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:






  — | Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

c)

Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:

—

Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter.

| — | En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

—

En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits.

| — | Användning av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

—

Användning av tekniskt stöd.

| d) | De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen. |
| --- | --- |

d)

De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen.

2.   Rapporten skall anses godtagbar om
  den
  innehåller samtliga uppgifter som förtecknas i punkt 1. Kommissionen skall,
  inom två månader efter mottagandet av alla uppgifter som avses i punkt 1
  , fatta beslut om innehållet i [...]rapporten [...] från den ansvariga myndigheten
  vilket skall meddelas medlemsstaterna
  . Om kommissionen inte yttrar sig inom den fastställda tiden skall rapporten anses vara godkänd.

KAPITEL X

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 50a

Förberedelser för det fleråriga programmet

1.
     
  Genom undantag från artikel 19 skall medlemsstaterna

| a) | så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft och senast den 1 mars 2007 utse den nationella ansvariga myndighet som avses i artikel 25.1 a samt, i förekommande fall, den myndighet till vilken ansvaret delegeras, |
| --- | --- |

a)

så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft och senast den 1 mars 2007 utse den nationella ansvariga myndighet som avses i artikel 25.1 a samt, i förekommande fall, den myndighet till vilken ansvaret delegeras,

| b) | senast den 1
  maj
  2007 lägga fram den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen som avses i artikel 32.2. |
| --- | --- |

b)

senast den 1
  maj
  2007 lägga fram den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen som avses i artikel 32.2.

2.
     
  Senast den 31 maj 2007 skall kommissionen förelägga medlemsstaterna

| a) | en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007, |
| --- | --- |

a)

en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007,

| b) | en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåren 2008–2013, på grundval av en extrapolering av det uppskattade beloppet för budgetåret 2007 och med beaktande av förslagen till årliga anslag för åren 2007–2013 enligt budgetplanen. |
| --- | --- |

b)

en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåren 2008–2013, på grundval av en extrapolering av det uppskattade beloppet för budgetåret 2007 och med beaktande av förslagen till årliga anslag för åren 2007–2013 enligt budgetplanen.

Artikel 50b

Förberedelser för det årliga programmet för 2007

1.
     
  Genom undantag från artikel 21 skall följande tidtabell gälla för genomförandet under budgetåret 2007:

| a) | Senast den 31 maj 2007 skall kommissionen förelägga medlemsstaterna en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 maj 2007 skall kommissionen förelägga medlemsstaterna en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007.

| b) | Senast den 1 september 2007 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen ett utkast till årligt program. |
| --- | --- |

b)

Senast den 1 september 2007 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen ett utkast till årligt program.

2.
     
  De utgifter som faktiskt har betalats mellan den 1 januari 2007 och dagen för antagande av beslutet om finansiering och godkännande av den berörda medlemsstatens årliga program, kan få stöd från fonden.

3.
     
  För att möjliggöra att finansieringsbeslut antas 2008, och godkänna det årliga programmet för 2007, skall kommissionen fastställa gemenskapens budgetåtagande för 2007 på grundval av beräkningen av det belopp som skall tilldelas medlemsstaterna, enligt beräkningsmetoderna i artikel 14.

KAPITEL 
  XI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 51

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den gemensamma kommittén ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (nedan kallad ”kommittén”) som inrättas genom beslutet om inrättandet av fonden för de yttre gränserna under perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” .../... (13).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 52

Översyn

Rådet skall på förslag av kommissionen göra en översyn av detta beslut senast den 30 juni 2013.

Artikel 53

Ikraftträdande

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Artikel 54

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 200, 22.7.2006, s. 11.

5

(6)  EUT C ...

6

(7)  EUT C ...

7

(8)  EUT L 375, 23.12.2004, s. 12.

8

(9)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 15.

9

(10)  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

10

(11)  Det kommer att föras in hänvisningar till besluten om inrättande av Europeiska flyktingfonden, fonden för de yttre gränserna och återvändandefonden.

11

(12)  EGT L 248, 16.9.2002.

12

(13)  Det kommer att föras in hänvisningar till besluten om inrättande av Europeiska flyktingfonden, fonden för de yttre gränserna och återvändandefonden.

13

P6_TA(2006)0584

Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering (2007–2013)*

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (KOM(2005)0124 – C6-0241/2005 – 2005/0034(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0124) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0124) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0241/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0241/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0390/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0390/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbeloppet som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 3 A i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbeloppet som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 3 A i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Förebyggande
  , beredskap
  och
  konsekvenshantering när det gäller
  terrorism är väsentliga aspekter av målet att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 2 fjärde strecksatsen i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förebyggande
  , beredskap
  och
  konsekvenshantering när det gäller
  terrorism är väsentliga aspekter av målet att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 2 fjärde strecksatsen i Fördraget om Europeiska unionen.

| (1) | Förebyggande och
  hantering av konsekvenserna av säkerhetsrisker, i synnerhet i fråga om
  terrorism
  ,
  är väsentliga aspekter av målet att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 2 fjärde strecksatsen i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förebyggande och
  hantering av konsekvenserna av säkerhetsrisker, i synnerhet i fråga om
  terrorism
  ,
  är väsentliga aspekter av målet att bevara och utveckla unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med artikel 2 fjärde strecksatsen i Fördraget om Europeiska unionen.

| (2) | Kommissionen måste vidta nödvändiga åtgärder för att hindra
  terrorister
  från att angripa demokratiska
  värderingar
  , rättssäkerheten
  ,
  det öppna samhället
  och våra medborgares och samhällens frihet
  samt för att alltid, när så är möjligt, begränsa konsekvenserna av
  attacker
  . |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen måste vidta nödvändiga åtgärder för att hindra
  terrorister
  från att angripa demokratiska
  värderingar
  , rättssäkerheten
  ,
  det öppna samhället
  och våra medborgares och samhällens frihet
  samt för att alltid, när så är möjligt, begränsa konsekvenserna av
  attacker
  .

| (2) | Gemenskapen måste vidta nödvändiga åtgärder för att hindra
  naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor (bland annat genom terrorism) från att, när det gäller naturkatastrofer, inverka negativt på medborgarnas och samhällenas välfärd, frihet och säkerhet och
  från att
  , när det gäller katastrofer orsakade av människor,
  angripa
  de
  demokratiska
  värderingarna
  , rättssäkerheten
  och
  det öppna samhället samt för att alltid, när så är möjligt, begränsa konsekvenserna av
  sådana katastrofer
  . |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapen måste vidta nödvändiga åtgärder för att hindra
  naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor (bland annat genom terrorism) från att, när det gäller naturkatastrofer, inverka negativt på medborgarnas och samhällenas välfärd, frihet och säkerhet och
  från att
  , när det gäller katastrofer orsakade av människor,
  angripa
  de
  demokratiska
  värderingarna
  , rättssäkerheten
  och
  det öppna samhället samt för att alltid, när så är möjligt, begränsa konsekvenserna av
  sådana katastrofer
  .

| (6) | Gemenskapsmekanismen för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten, som inrättades genom rådets beslut (EG, Euratom) 2001/792 av den 23 oktober 2001, gäller omedelbara reaktioner på alla större katastrofer, men den har inte utformats specifikt för förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terroristattacker. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapsmekanismen för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten, som inrättades genom rådets beslut (EG, Euratom) 2001/792 av den 23 oktober 2001, gäller omedelbara reaktioner på alla större katastrofer, men den har inte utformats specifikt för förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terroristattacker.

utgår

| (7) | För att skapa effektivitet, även kostnadseffektivitet, och överblickbarhet bör de specifika insatserna för förebyggande
  , beredskap
  och
  konsekvenshantering
  i fråga om terrorism rationaliseras och finansieras genom ett enda program. |
| --- | --- |

(7)

För att skapa effektivitet, även kostnadseffektivitet, och överblickbarhet bör de specifika insatserna för förebyggande
  , beredskap
  och
  konsekvenshantering
  i fråga om terrorism rationaliseras och finansieras genom ett enda program.

| (7) | För att skapa effektivitet, även kostnadseffektivitet, och överblickbarhet bör de specifika insatserna för förebyggande och
  hantering av konsekvenserna av säkerhetsrisker, i synnerhet
  i fråga om terrorism
  ,
  rationaliseras och finansieras genom ett enda program. |
| --- | --- |

(7)

För att skapa effektivitet, även kostnadseffektivitet, och överblickbarhet bör de specifika insatserna för förebyggande och
  hantering av konsekvenserna av säkerhetsrisker, i synnerhet
  i fråga om terrorism
  ,
  rationaliseras och finansieras genom ett enda program.

| (8) | I förutsebarhetens och konsekvensens intresse och med hänsyn till komplementariteten med andra finansiella program bör termerna ”åtgärder för förebyggande
  och beredskap
  ”, ”
  kris- och
  konsekvenshantering” och ”viktig infrastruktur” definieras. |
| --- | --- |

(8)

I förutsebarhetens och konsekvensens intresse och med hänsyn till komplementariteten med andra finansiella program bör termerna ”åtgärder för förebyggande
  och beredskap
  ”, ”
  kris- och
  konsekvenshantering” och ”viktig infrastruktur” definieras.

| (8) | I förutsebarhetens och konsekvensens intresse och med hänsyn till komplementariteten med andra finansiella program bör termerna ”åtgärder för förebyggande”, ”konsekvenshantering” och ”viktig infrastruktur” definieras. |
| --- | --- |

(8)

I förutsebarhetens och konsekvensens intresse och med hänsyn till komplementariteten med andra finansiella program bör termerna ”åtgärder för förebyggande”, ”konsekvenshantering” och ”viktig infrastruktur” definieras.

| (9) | Kommissionens åtgärder
  , när så är lämpligt tillsammans med
  gränsöverskridande projekt
  ,
  är av väsentlig betydelse för att
  nå fram till
  en integrerad och samordnad
  EU-modell
  . Det är dessutom lämpligt och av intresse att stödja projekt inom enskilda medlemsstater, om de kan ge erfarenheter och kunskaper som
  är användbara
  vid ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå, särskilt inspektioner, riskbedömningar och analyser av hotbilder. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens åtgärder
  , när så är lämpligt tillsammans med
  gränsöverskridande projekt
  ,
  är av väsentlig betydelse för att
  nå fram till
  en integrerad och samordnad
  EU-modell
  . Det är dessutom lämpligt och av intresse att stödja projekt inom enskilda medlemsstater, om de kan ge erfarenheter och kunskaper som
  är användbara
  vid ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå, särskilt inspektioner, riskbedömningar och analyser av hotbilder.

| (9) | Kommissionens åtgärder
  och
  gränsöverskridande projekt är av väsentlig betydelse för att
  utan dröjsmål kartlägga och bedöma de hot som påverkar människor och viktig europeisk infrastruktur, för att utarbeta ett system för snabb varning mellan kommissionen och medlemsstaterna, samt
  en integrerad och samordnad
  modell för lösningar på EU-nivå
  . Det är dessutom lämpligt och av intresse att stödja projekt inom enskilda medlemsstater, om de kan ge erfarenheter och kunskaper som
  kan användas
  vid ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå, särskilt inspektioner, riskbedömningar och analyser av hotbilder. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens åtgärder
  och
  gränsöverskridande projekt är av väsentlig betydelse för att
  utan dröjsmål kartlägga och bedöma de hot som påverkar människor och viktig europeisk infrastruktur, för att utarbeta ett system för snabb varning mellan kommissionen och medlemsstaterna, samt
  en integrerad och samordnad
  modell för lösningar på EU-nivå
  . Det är dessutom lämpligt och av intresse att stödja projekt inom enskilda medlemsstater, om de kan ge erfarenheter och kunskaper som
  kan användas
  vid ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå, särskilt inspektioner, riskbedömningar och analyser av hotbilder.

| (10) | Det
  är
  även lämpligt att föreskriva att tredjeländer och internationella organisationer skall kunna delta i gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

(10)

Det
  är
  även lämpligt att föreskriva att tredjeländer och internationella organisationer skall kunna delta i gränsöverskridande projekt.

| (10) | Med tanke på att terrorismen är gränsöverskridande är
  det även lämpligt att föreskriva att tredjeländer och internationella organisationer skall kunna delta i gränsöverskridande projekt. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att terrorismen är gränsöverskridande är
  det även lämpligt att föreskriva att tredjeländer och internationella organisationer skall kunna delta i gränsöverskridande projekt.

| (11) | Komplementaritet måste uppnås med andra EG- och EU-program som EU:s solidaritetsfond och insats- och beredskapsinstrumentet för större olyckshändelser, gemenskapsmekanismen för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten, ramprogrammet för forskning och utveckling och strukturfonderna. |
| --- | --- |

(11)

Komplementaritet måste uppnås med andra EG- och EU-program som EU:s solidaritetsfond och insats- och beredskapsinstrumentet för större olyckshändelser, gemenskapsmekanismen för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten, ramprogrammet för forskning och utveckling och strukturfonderna.

| (11) | Komplementaritet måste uppnås med andra EG- och EU-program som EU:s solidaritetsfond och insats- och beredskapsinstrumentet för större olyckshändelser, gemenskapsmekanismen för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten, ramprogrammet för forskning och utveckling och strukturfonderna.
  Dessutom måste det uttryckligen anges att det är tillåtet med samfinansiering med kommissionens program för att kunna genomföra punktstudier rörande säkerheten för såväl människor som viktig infrastruktur, i synnerhet på transport- och energiområdet, för att på sikt samla samtliga finansieringsmöjligheter i ett enda instrument och på så sätt främja en tydlig, övergripande strategi. |
| --- | --- |

(11)

Komplementaritet måste uppnås med andra EG- och EU-program som EU:s solidaritetsfond och insats- och beredskapsinstrumentet för större olyckshändelser, gemenskapsmekanismen för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten, ramprogrammet för forskning och utveckling och strukturfonderna.
  Dessutom måste det uttryckligen anges att det är tillåtet med samfinansiering med kommissionens program för att kunna genomföra punktstudier rörande säkerheten för såväl människor som viktig infrastruktur, i synnerhet på transport- och energiområdet, för att på sikt samla samtliga finansieringsmöjligheter i ett enda instrument och på så sätt främja en tydlig, övergripande strategi.

| (12) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
  bättre
  kan
  uppnås
  på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
  bättre
  kan
  uppnås
  på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (12) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan
  kräva en insats
  på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan
  kräva en insats
  på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (16) | Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter bör de åtgärder som behövs för genomförandet av det här beslutet antas enligt det
  rådgivande
  förfarandet i
  artikel 3
  i nämnda beslut.
  Detta är lämpligt, eftersom programmet inte påverkar gemenskapsbudgeten i väsentlig utsträckning. |
| --- | --- |

(16)

Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter bör de åtgärder som behövs för genomförandet av det här beslutet antas enligt det
  rådgivande
  förfarandet i
  artikel 3
  i nämnda beslut.
  Detta är lämpligt, eftersom programmet inte påverkar gemenskapsbudgeten i väsentlig utsträckning.

| (16) | Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter bör de åtgärder som behövs för genomförandet av det här beslutet antas enligt det
  föreskrivande
  förfarandet i
  artikel 5
  i nämnda beslut. |
| --- | --- |

(16)

Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter bör de åtgärder som behövs för genomförandet av det här beslutet antas enligt det
  föreskrivande
  förfarandet i
  artikel 5
  i nämnda beslut.

Genom detta beslut inrättas för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013 det specifika programmet ”
  Terrorism –
  förebyggande
  , beredskap
  och
  konsekvenshantering
  ” (nedan kallat ”programmet”) som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter”, i syfte att bidra till att stärka området med frihet, säkerhet och rättvisa.

Genom detta beslut inrättas för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013 det specifika programmet ”Förebyggande och
  hantering av konsekvenserna av säkerhetsrisker, i synnerhet i fråga om terrorism
  ” (nedan kallat ”programmet”) som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter”, i syfte att bidra till att stärka området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| a) | förebyggande
  och beredskap
  : åtgärder i syfte att förebygga och/eller minska risken för terroristattacker
  och/eller deras konsekvenser
  , särskilt genom riskbedömningar och analyser av hotbilder, inspektioner och utveckling av gemensamma tekniska och metodiska standarder, |
| --- | --- |

a)

förebyggande
  och beredskap
  : åtgärder i syfte att förebygga och/eller minska risken för terroristattacker
  och/eller deras konsekvenser
  , särskilt genom riskbedömningar och analyser av hotbilder, inspektioner och utveckling av gemensamma tekniska och metodiska standarder,

| a) | förebyggande: åtgärder i syfte att förebygga och/eller minska risken för terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker, samt fastställa de hot som påverkar människor och viktig infrastruktur
  , särskilt genom riskbedömningar och analyser av hotbilder, inspektioner och utveckling av gemensamma tekniska och metodiska standarder, |
| --- | --- |

a)

förebyggande: åtgärder i syfte att förebygga och/eller minska risken för terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker, samt fastställa de hot som påverkar människor och viktig infrastruktur
  , särskilt genom riskbedömningar och analyser av hotbilder, inspektioner och utveckling av gemensamma tekniska och metodiska standarder,

| b) | konsekvenshantering: sådana åtgärder
  för att
  begränsa
  terroristattackers
  konsekvenser
  på medellång sikt som
  krävs för att bevara Europeiska unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och |
| --- | --- |

b)

konsekvenshantering: sådana åtgärder
  för att
  begränsa
  terroristattackers
  konsekvenser
  på medellång sikt som
  krävs för att bevara Europeiska unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och

| b) | konsekvenshantering:
  samordning av
  sådana åtgärder
  som enligt artikel 5.2 kan beviljas bidrag för att avhjälpa säkerhetsincidenter, i synnerhet i samband med terrorism, och
  begränsa
  deras
  konsekvenser
  , eftersom sådana åtgärder
  krävs för att bevara Europeiska unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa,
  vilket bland annat skall ske med hjälp av ett nytt, centraliserat system för snabb varning och effektiv samordning på gemenskapsnivå av de åtgärder som skall vidtas i liknande situationer,
  och |
| --- | --- |

b)

konsekvenshantering:
  samordning av
  sådana åtgärder
  som enligt artikel 5.2 kan beviljas bidrag för att avhjälpa säkerhetsincidenter, i synnerhet i samband med terrorism, och
  begränsa
  deras
  konsekvenser
  , eftersom sådana åtgärder
  krävs för att bevara Europeiska unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa,
  vilket bland annat skall ske med hjälp av ett nytt, centraliserat system för snabb varning och effektiv samordning på gemenskapsnivå av de åtgärder som skall vidtas i liknande situationer,
  och

| c) | viktig infrastruktur: materiella resurser, tjänster, kommunikationsmedel, nätverk och/eller tillgångar, som är av sådan vikt att det skulle få allvarliga konsekvenser för medborgarnas hälsa, säkerhet eller ekonomiska välfärd eller för Europeiska unionens eller dess medlemsstaters institutioners
  möjligheter att fungera effektivt
  om de skulle störas eller slås ut. |
| --- | --- |

c)

viktig infrastruktur: materiella resurser, tjänster, kommunikationsmedel, nätverk och/eller tillgångar, som är av sådan vikt att det skulle få allvarliga konsekvenser för medborgarnas hälsa, säkerhet eller ekonomiska välfärd eller för Europeiska unionens eller dess medlemsstaters institutioners
  möjligheter att fungera effektivt
  om de skulle störas eller slås ut.

| c) | viktig infrastruktur: materiella resurser, tjänster, kommunikationsmedel, nätverk och/eller tillgångar, som är av sådan vikt att det skulle få allvarliga konsekvenser för medborgarnas hälsa, säkerhet eller ekonomiska välfärd
  , för miljön
  eller för Europeiska unionens eller dess medlemsstaters institutioners
  verksamhet
  om de skulle störas eller slås ut
  ; till detta beslut bifogas en icke uttömmande förteckning över viktig infrastruktur
  . |
| --- | --- |

c)

viktig infrastruktur: materiella resurser, tjänster, kommunikationsmedel, nätverk och/eller tillgångar, som är av sådan vikt att det skulle få allvarliga konsekvenser för medborgarnas hälsa, säkerhet eller ekonomiska välfärd
  , för miljön
  eller för Europeiska unionens eller dess medlemsstaters institutioners
  verksamhet
  om de skulle störas eller slås ut
  ; till detta beslut bifogas en icke uttömmande förteckning över viktig infrastruktur
  .

1.   Detta program skall bidra till skyddet av medborgarna och deras friheter samt av samhället mot terroristattacker och incidenter som har samband med terrorism samt till att bevara EU som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

1.   Detta program skall bidra till skyddet av medborgarna och deras friheter samt av samhället mot terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker, oavsett deras orsak eller ursprung,
  och incidenter som har samband med terrorism samt till att bevara EU som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

2.   De allmänna målen för programmet är av betydelse för EG:s och EU:s politik på andra områden som polisiärt och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor, skyddet av miljön, människors hälsa, transport, forskning och teknisk utveckling samt ekonomisk och social sammanhållning.

2.   De allmänna målen för programmet är av betydelse för
  utvecklandet av ett övergripande säkerhetskoncept som i synnerhet grundar sig på
  EG:s och EU:s politik på andra områden som polisiärt och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor, skyddet av miljön,
  energiförsörjning, säkerhet i fråga om kommunikations- och informationsnät,
  människors hälsa, transport, forskning och teknisk utveckling
  , sammanhängande politik
  samt ekonomisk och social sammanhållning.

1.   Inom ramen för de allmänna målen skall programmet, såvida detta inte redan täcks av andra specifika rättsliga instrument, stimulera till, främja och utveckla åtgärder som rör förebyggande
  , beredskap
  och
  konsekvenshantering
  .

1.   Inom ramen för de allmänna målen skall programmet, såvida detta inte redan täcks av andra specifika rättsliga instrument, stimulera till, främja och utveckla åtgärder som rör förebyggande och
  hantering av konsekvenserna av säkerhetsrisker, i synnerhet i fråga om terrorism
  .

2.   När det gäller förebyggande av
  och beredskap för
  terroristattacker syftar programmet till att

2.   När det gäller förebyggande av terroristattacker syftar programmet till att

| a) | stimulera till, främja och stödja risk- och hotbedömningar av viktig infrastruktur,
  även
  genom utvärderingar på plats, för att identifiera möjliga mål
  för terroristattacker
  och eventuella behov av att uppgradera deras säkerhet, |
| --- | --- |

a)

stimulera till, främja och stödja risk- och hotbedömningar av viktig infrastruktur,
  även
  genom utvärderingar på plats, för att identifiera möjliga mål
  för terroristattacker
  och eventuella behov av att uppgradera deras säkerhet,

| a) | stimulera till, främja och stödja risk- och hotbedömningar rörande människor och viktig infrastruktur,
  bland annat
  genom utvärderingar på plats, för att identifiera möjliga mål och eventuella behov av att uppgradera deras säkerhet, |
| --- | --- |

a)

stimulera till, främja och stödja risk- och hotbedömningar rörande människor och viktig infrastruktur,
  bland annat
  genom utvärderingar på plats, för att identifiera möjliga mål och eventuella behov av att uppgradera deras säkerhet,

3.   När det gäller konsekvenshantering i samband med terroristattacker syftar programmet till att

3.   När det gäller konsekvenshantering
  , i synnerhet
  i samband med terroristattacker
  ,
  syftar programmet till att

| a) | stimulera till, främja och stödja utbyte av kunnande, erfarenheter och teknik när det gäller potentiella konsekvenser av terroristattacker, |
| --- | --- |

a)

stimulera till, främja och stödja utbyte av kunnande, erfarenheter och teknik när det gäller potentiella konsekvenser av terroristattacker,

| a) | stimulera till, främja och stödja utbyte av kunnande, erfarenheter och teknik när det gäller potentiella konsekvenser av terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker
  , |
| --- | --- |

a)

stimulera till, främja och stödja utbyte av kunnande, erfarenheter och teknik när det gäller potentiella konsekvenser av terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker
  ,

| c) | säkerställa att expertstöd ges omedelbart, när det gäller specifika terrorismfrågor, inom system för övergripande krishantering, snabb varning och räddningstjänst. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att expertstöd ges omedelbart, när det gäller specifika terrorismfrågor, inom system för övergripande krishantering, snabb varning och räddningstjänst.

| c) | säkerställa att expertstöd ges omedelbart,
  även
  när det gäller specifika terrorismfrågor, inom system för övergripande krishantering, snabb varning och räddningstjänst. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att expertstöd ges omedelbart,
  även
  när det gäller specifika terrorismfrågor, inom system för övergripande krishantering, snabb varning och räddningstjänst.

| — | på annat sätt i väsentlig utsträckning bidrar till att skydda unionen och dess medborgare från terroristattacker. |
| --- | --- |

—

på annat sätt i väsentlig utsträckning bidrar till att skydda unionen och dess medborgare från terroristattacker.

| — | på annat sätt i väsentlig utsträckning bidrar till att skydda unionen och dess medborgare från terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker; bidrag kan beviljas för verksamhet som bedrivs i samarbete med de berörda medlemsstaterna och som avser viktig nationell infrastruktur, för att eliminera eller minska risken för att brister i säkerheten utnyttjas, i synnerhet om dessa skulle kunna få allvarliga, gränsöverskridande återverkningar
  . |
| --- | --- |

—

på annat sätt i väsentlig utsträckning bidrar till att skydda unionen och dess medborgare från terroristattacker
  och andra säkerhetsrisker; bidrag kan beviljas för verksamhet som bedrivs i samarbete med de berörda medlemsstaterna och som avser viktig nationell infrastruktur, för att eliminera eller minska risken för att brister i säkerheten utnyttjas, i synnerhet om dessa skulle kunna få allvarliga, gränsöverskridande återverkningar
  .

2 a.
     
  Medlemsstaterna skall bära ansvaret för att anta, genomföra och finansiera operativa säkerhetsåtgärder som enligt programmet är nödvändiga för att förbättra den övergripande säkerheten i Europeiska unionen.

2 a.
     
  Tillgången till finansiering skall underlättas genom att proportionalitetsprincipen tillämpas när det gäller dokument som skall tillhandahållas och genom att det inrättas en databas för att ge in ansökningar.

Artikel 7 a

Offentliggörande av bidrag

Varje nätverk, institution eller sammanslutning som tar emot bidrag från detta program är skyldiga att tillkännage det stöd de fått av EU. Kommissionen skall i detta syfte fastställa detaljerade riktlinjer i fråga om insyn.

| –a) | Den prioritet som skall ges förebyggandet av terroristattacker, förutom vid stora katastrofer. |
| --- | --- |

–a)

4 a.
     
  Kommissionen skall i största möjliga utsträckning förenkla förfarandena och se till att den inbjudan att lämna förslag som föreskrivs i förslaget inte är administrativt betungande för dem som ligger bakom de förslagna projekten. i förekommande fall kan en sådan inbjudan att lämna förslag anordnas i två etapper, varvid den första enbart omfattar tillhandahållande av de uppgifter som är absolut nödvändiga för att kunna utvärdera projektet.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall
  artiklarna 3 och 7
  i beslut 1999/468/EG tillämpas.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall
  artiklarna 5 och 7
  i beslut 1999/468/EG tillämpas.

1.   Synergieffekter, förenlighet och komplementaritet kommer att eftersträvas med andra EU- och EG-program, bl.a. med programmen Förebyggande och bekämpande av brott och Straffrätt samt med ramprogrammen om forskning och teknisk utveckling, EU:s solidaritetsfond och insats- och beredskapsinstrumentet för större olyckshändelser.

1.   Synergieffekter, förenlighet och komplementaritet kommer att eftersträvas med andra EU- och EG-program, bl.a. med programmen Förebyggande och bekämpande av brott och Straffrätt samt med ramprogrammen om forskning och teknisk utveckling, EU:s solidaritetsfond och insats- och beredskapsinstrumentet för större olyckshändelser.
  Kommissionen skall tillse att de åtgärder som genomförs inom ramen för dessa program inte överlappar varandra.

2.   Programmet får dela resurser med andra EG- och EU-instrument, bl.a. programmet Förebyggande och bekämpande av brott, i syfte att genomföra åtgärder för att uppnå mål som är gemensamma för programmet och andra EG/EU-instrument.

2.   Programmet får dela resurser med andra EG- och EU-instrument, bl.a. programmet Förebyggande och bekämpande av brott, i syfte att genomföra åtgärder för att uppnå mål som är gemensamma för programmet och andra EG/EU-instrument
  , och med kommissionens program som möjliggör genomförandet av punktstudier rörande säkerheten i fråga om viktig infrastruktur, såsom de studier som redan inletts på transport- och energiområdet
  .

2 a.
     
  Kommissionen skall tillse att de åtgärder som omfattas av detta beslut kompletterar dem som omfattas av de program som avses i punkt 1 och att de inte överlappar varandra.

3 a.
     
  Om programmets resurser skulle visa sig vara otillräckliga för genomförandet av de åtgärder som redan vidtagits skall gemenskapen se till att motsvarande medel kan tillhandahållas från annat håll.

Kommissionen skall tillse att de åtgärder som omfattas av detta beslut utsätts för förhandsbedömning, uppföljning och slutlig utvärdering.

2 a.
     
  Kommissionen skall årligen, i samband med att kommissionen lägger fram sitt preliminära förslag till budget, informera Europaparlamentet och rådet om programgenomförandet, särskilt om användningen av tillgängliga resurser.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna följande:

| a) | Senast den 31 mars 2010: en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 mars 2010: en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande.

| b) | Senast den 31 december 2010: ett meddelande om fortsättningen av detta program. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2010: ett meddelande om fortsättningen av detta program.

| c) | Senast den 31 mars 2015: en utvärderingsrapport efter programmets avslutning. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 mars 2015: en utvärderingsrapport efter programmets avslutning.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna följande:

| -a) | En kortfattad årsrapport som i synnerhet innehåller uppgifter som möjliggör en kvantitativ bedömning av programmets resultat. |
| --- | --- |

-a)

En kortfattad årsrapport som i synnerhet innehåller uppgifter som möjliggör en kvantitativ bedömning av programmets resultat.

| a) | Senast den 31 mars 2010: en
  detaljerad
  preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 mars 2010: en
  detaljerad
  preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande.

| b) | Senast den 31 december 2010: ett meddelande om fortsättningen av detta program
  , särskilt när det gäller programmålen
  . |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2010: ett meddelande om fortsättningen av detta program
  , särskilt när det gäller programmålen
  .

| c) | När programmets genomförande är fullbordat, dock
  senast den 31 mars 2015: en utvärderingsrapport efter programmets avslutning
  , som innehåller de resultat som uppnåtts genom programmet, inklusive en budgetutvärdering
  . |
| --- | --- |

c)

När programmets genomförande är fullbordat, dock
  senast den 31 mars 2015: en utvärderingsrapport efter programmets avslutning
  , som innehåller de resultat som uppnåtts genom programmet, inklusive en budgetutvärdering
  .

Artikel 14 a

Offentliggörande av projekt

Kommissionen och medlemsstaterna skall varje år offentliggöra förteckningen över de projekt som finansierats genom detta program, med en kort beskrivning av varje projekt.

Artikel 14 b

Lika behandling

Organisationer som mottar driftsbidrag genom detta program får delta i inbjudningar att lämna förslag till andra program, utan att för den skull åtnjuta en förmånsbehandling i förhållande till andra organisationer som finansieras genom en annan budget än EU:s.

| 1) | Energi










  a. | Olje- och gasproduktion, raffinering, behandling och förvaring, inbegripet rörledningar |
| --- | --- | --- |

1)

Energi

a.

Olje- och gasproduktion, raffinering, behandling och förvaring, inbegripet rörledningar

| b. | Elproduktion |
| --- | --- |

b.

Elproduktion

| c. | Överföring av el, gas och olja |
| --- | --- |

c.

Överföring av el, gas och olja

| d. | Distribution av el, gas och olja |
| --- | --- |

d.

Distribution av el, gas och olja

| 2) | Informations- och kommunikationsteknik (IKT)










  a. | Skydd för informationssystem och nätverk |
| --- | --- | --- |

2)

Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

a.

Skydd för informationssystem och nätverk

| b. | Instrument-, dator- och kontrollsystem (SCADA, etc.) |
| --- | --- |

b.

Instrument-, dator- och kontrollsystem (SCADA, etc.)

| c. | Internet |
| --- | --- |

c.

Internet

| d. | Tillhandahållande av fasta telekommunikationer |
| --- | --- |

d.

Tillhandahållande av fasta telekommunikationer

| e. | Tillhandahållande av mobila telekommunikationer |
| --- | --- |

e.

Tillhandahållande av mobila telekommunikationer

| f. | Radiokommunikation och radionavigering |
| --- | --- |

f.

Radiokommunikation och radionavigering

| g. | Satellitkommunikation |
| --- | --- |

g.

Satellitkommunikation

| h. | Radiosändning och television |
| --- | --- |

h.

Radiosändning och television

| 3) | Vatten










  a. | Dricksvattenförsörjning |
| --- | --- | --- |

3)

Vatten

a.

Dricksvattenförsörjning

| b. | Kontroll av vattenkvalitet |
| --- | --- |

b.

Kontroll av vattenkvalitet

| c. | Mätning och kontroll av vattenmängd |
| --- | --- |

c.

Mätning och kontroll av vattenmängd

| 4) | Livsmedel



  Livsmedelsförsörjning och livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

4)

Livsmedel

| 5) | Hälsa










  a. | Läkarvård och sjukhusvård |
| --- | --- | --- |

5)

Hälsa

a.

Läkarvård och sjukhusvård

| b. | Medicin, serum, vaccin och läkemedel |
| --- | --- |

b.

Medicin, serum, vaccin och läkemedel

| c. | Biologiska laboratorier och biologiska agenter |
| --- | --- |

c.

Biologiska laboratorier och biologiska agenter

| 6) | Finans










  a. | Betalningstjänster/betalningsstrukturer (privata) |
| --- | --- | --- |

6)

Finans

a.

Betalningstjänster/betalningsstrukturer (privata)

| b. | Statliga finansuppdrag |
| --- | --- |

b.

Statliga finansuppdrag

| 7) | Allmän lag och ordning samt rättsordning och säkerhet










  a. | Upprätthållande av allmän lag och ordning samt rättsordning och säkerhet |
| --- | --- | --- |

7)

Allmän lag och ordning samt rättsordning och säkerhet

a.

Upprätthållande av allmän lag och ordning samt rättsordning och säkerhet

| b. | Domstols- och fängelseförvaltning |
| --- | --- |

b.

Domstols- och fängelseförvaltning

| 8) | Civilförvaltning










  a. | Offentlig förvaltning |
| --- | --- | --- |

8)

Civilförvaltning

a.

Offentlig förvaltning

| b. | Militär |
| --- | --- |

b.

Militär

| c. | Civil administration |
| --- | --- |

c.

Civil administration

| d. | Räddningstjänster |
| --- | --- |

d.

Räddningstjänster

| e. | Post- och kurirtjänster |
| --- | --- |

e.

Post- och kurirtjänster

| 9) | Transport










  a. | Vägtransporter |
| --- | --- | --- |

9)

Transport

a.

Vägtransporter

| b. | Järnvägstransporter |
| --- | --- |

b.

Järnvägstransporter

| c. | Flygtrafik |
| --- | --- |

c.

Flygtrafik

| d. | Transport på de inre vattenvägarna |
| --- | --- |

d.

Transport på de inre vattenvägarna

| e. | Havssjöfart- och närsjöfart |
| --- | --- |

e.

Havssjöfart- och närsjöfart

| 10) | Kemisk industri och kärnenergiindustri










  a. | Framställning och förvaring/behandling av kemiska och nukleära substanser |
| --- | --- | --- |

10)

Kemisk industri och kärnenergiindustri

a.

Framställning och förvaring/behandling av kemiska och nukleära substanser

| b. | Rörledningar för farligt gods (kemiska substanser) |
| --- | --- |

b.

Rörledningar för farligt gods (kemiska substanser)

| 11) | Rymd och forskning










  a. | Rymd |
| --- | --- | --- |

11)

Rymd och forskning

a.

Rymd

| b. | Forskning |
| --- | --- |

b.

Forskning

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TA(2006)0585

Utskottens sammansättning

Europaparlamentets beslut om antal ledamöter i utskotten

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 174 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 21 juli 2004 om antal ledamöter i utskotten (1). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 21 juli 2004 om antal ledamöter i utskotten (1).

| 1 | Europaparlamentet beslutar att från och med den 8 januari 2007 ändra antalet ledamöter i utskotten enligt följande:
  CO1 – Utskottet för utrikesfrågor: 86 ledamöter
  CO2 – Utskottet för utveckling: 36 ledamöter
  CO3 – Utskottet för internationell handel: 33 ledamöter
  CO4 – Budgetutskottet: 50 ledamöter
  CO5 – Budgetkontrollutskottet: 40 ledamöter
  CO6 – Utskottet för ekonomi och valutafrågor: 51 ledamöter
  CO7 – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor: 52 ledamöter
  CO8 – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet: 68 ledamöter
  CO9 – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi: 54 ledamöter
  C10 – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd: 44 ledamöter
  C11 – Utskottet för transport och turism: 51 ledamöter
  C12 – Utskottet för regional utveckling: 57 ledamöter
  C13 – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling: 47 ledamöter
  C14 – Fiskeriutskottet: 40 ledamöter
  C15 – Utskottet för kultur och utbildning: 38 ledamöter
  C16 – Utskottet för rättsliga frågor: 28 ledamöter
  C17 – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor: 60 ledamöter
  C18 – Utskottet för konstitutionella frågor: 29 ledamöter
  C19 – Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män: 40 ledamöter
  C20 – Utskottet för framställningar: 40 ledamöter |
| --- | --- |

1

Europaparlamentet beslutar att från och med den 8 januari 2007 ändra antalet ledamöter i utskotten enligt följande:

CO1 – Utskottet för utrikesfrågor: 86 ledamöter

CO2 – Utskottet för utveckling: 36 ledamöter

CO3 – Utskottet för internationell handel: 33 ledamöter

CO4 – Budgetutskottet: 50 ledamöter

CO5 – Budgetkontrollutskottet: 40 ledamöter

CO6 – Utskottet för ekonomi och valutafrågor: 51 ledamöter

CO7 – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor: 52 ledamöter

CO8 – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet: 68 ledamöter

CO9 – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi: 54 ledamöter

C10 – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd: 44 ledamöter

C11 – Utskottet för transport och turism: 51 ledamöter

C12 – Utskottet för regional utveckling: 57 ledamöter

C13 – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling: 47 ledamöter

C14 – Fiskeriutskottet: 40 ledamöter

C15 – Utskottet för kultur och utbildning: 38 ledamöter

C16 – Utskottet för rättsliga frågor: 28 ledamöter

C17 – Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor: 60 ledamöter

C18 – Utskottet för konstitutionella frågor: 29 ledamöter

C19 – Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män: 40 ledamöter

C20 – Utskottet för framställningar: 40 ledamöter

| 2. | Europaparlamentet beslutar att från och med den 8 januari 2007 ändra antalet ledamöter i underutskotten enligt följande:
  SCO1A – Underutskottet för mänskliga rättigheter: 36 ledamöter
  SCO1B – Underutskottet för säkerhet och försvar: 36 ledamöter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att från och med den 8 januari 2007 ändra antalet ledamöter i underutskotten enligt följande:

SCO1A – Underutskottet för mänskliga rättigheter: 36 ledamöter

SCO1B – Underutskottet för säkerhet och försvar: 36 ledamöter.

---

(1)  EUT C 103 E, 28.4.2005, s. 30.

P6_TA(2006)0586

Europeiska jämställdhetsinstitutet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (10351/1/2006 – C6-0314/2006 – 2005/0017(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (10351/1/2006 – C6-0314/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (10351/1/2006 – C6-0314/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0081) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0081) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0209) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2006)0209) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0455/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0455/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. Parlamentet bekräftar den gemensamma förklaringen om detta från parlamentet, rådet och kommissionen, vilken bifogas härtill. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. Parlamentet bekräftar den gemensamma förklaringen om detta från parlamentet, rådet och kommissionen, vilken bifogas härtill.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  PB C 295 E, 5.12.2006, s. 57.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 14.3.2006, P6_TA(2006)0074.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(4)  Ännu ej offentliggort i EUT.

P6_TC2-COD(2005)0017

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13.2 och 141.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i Europeiska unionen. Artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter förbjuder all diskriminering på grund av kön och fastslår att jämställdhet mellan kvinnor och män måste säkerställas på alla områden. |
| --- | --- |

(1)

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundläggande princip i Europeiska unionen. Artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter förbjuder all diskriminering på grund av kön och fastslår att jämställdhet mellan kvinnor och män måste säkerställas på alla områden.

| (2) | I artikel 2 i fördraget föreskrivs det att främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män är en av gemenskapens väsentliga uppgifter. I artikel 3.2 i fördraget föreskrivs det också att gemenskapen i all verksamhet skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och därigenom se till att jämställdhetsaspekten integreras i all gemenskapspolitik. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2 i fördraget föreskrivs det att främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män är en av gemenskapens väsentliga uppgifter. I artikel 3.2 i fördraget föreskrivs det också att gemenskapen i all verksamhet skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och därigenom se till att jämställdhetsaspekten integreras i all gemenskapspolitik.

| (3) | Artikel 13 i fördraget ger rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering bland annat på grund av kön på gemenskapens alla befogenhetsområden. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 13 i fördraget ger rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering bland annat på grund av kön på gemenskapens alla befogenhetsområden.

| (4) | Principen om lika möjligheter för och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke finns inskriven i artikel 141 i fördraget och det finns redan ett omfattande regelverk om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning och arbetsvillkor, inbegripet lika lön. |
| --- | --- |

(4)

Principen om lika möjligheter för och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke finns inskriven i artikel 141 i fördraget och det finns redan ett omfattande regelverk om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning och arbetsvillkor, inbegripet lika lön.

| (5) | I kommissionens första årliga jämställdhetsrapport till Europeiska rådets vårmöte 2004 konstateras att det fortfarande finns betydande skillnader mellan kvinnor och män på de flesta politikområden, att bristande jämställdhet är ett flerdimensionellt problem som måste angripas med ett brett spektrum av politiska åtgärder samt att det krävs ökade insatser för att uppfylla målen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens första årliga jämställdhetsrapport till Europeiska rådets vårmöte 2004 konstateras att det fortfarande finns betydande skillnader mellan kvinnor och män på de flesta politikområden, att bristande jämställdhet är ett flerdimensionellt problem som måste angripas med ett brett spektrum av politiska åtgärder samt att det krävs ökade insatser för att uppfylla målen för Lissabonstrategin.

| (6) | Europeiska rådet ansåg vid sitt möte i Nice den 7–9 december 2000 att man skulle ”utveckla kunskapen, sammanslagningen av resurser och erfarenhetsutbytet, bland annat genom att ett europeiskt institut för genusfrågor ... inrättas”. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska rådet ansåg vid sitt möte i Nice den 7–9 december 2000 att man skulle ”utveckla kunskapen, sammanslagningen av resurser och erfarenhetsutbytet, bland annat genom att ett europeiskt institut för genusfrågor ... inrättas”.

| (7) | I den genomförbarhetsstudie (3) som har utförts för kommissionen konstateras att det finns en tydlig roll för ett europeiskt jämställdhetsinstitut avseende vissa uppgifter som för närvarande inte utförs av befintliga organ, särskilt när det gäller att samordna, centralisera och sprida forskningsresultat, bygga upp nätverk, synliggöra genusperspektivet, lyfta fram jämställdhetsfrågorna samt utarbeta verktyg för att bättre integrera jämställdhetsfrågorna i all gemenskapspolitik. |
| --- | --- |

(7)

I den genomförbarhetsstudie (3) som har utförts för kommissionen konstateras att det finns en tydlig roll för ett europeiskt jämställdhetsinstitut avseende vissa uppgifter som för närvarande inte utförs av befintliga organ, särskilt när det gäller att samordna, centralisera och sprida forskningsresultat, bygga upp nätverk, synliggöra genusperspektivet, lyfta fram jämställdhetsfrågorna samt utarbeta verktyg för att bättre integrera jämställdhetsfrågorna i all gemenskapspolitik.

| (8) | Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 10 mars 2004 om Europeiska unionens jämställdhetspolitik (4) kommissionen att påskynda insatserna för att inrätta ett institut. |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 10 mars 2004 om Europeiska unionens jämställdhetspolitik (4) kommissionen att påskynda insatserna för att inrätta ett institut.

| (9) | Tanken på att inrätta ett europeiskt jämställdhetsinstitut stöddes av rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) vid dess möte den 1–2 juni 2004 och av Europeiska rådet vid dess möte den 17–18 juni 2004. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram ett särskilt förslag om detta. |
| --- | --- |

(9)

Tanken på att inrätta ett europeiskt jämställdhetsinstitut stöddes av rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) vid dess möte den 1–2 juni 2004 och av Europeiska rådet vid dess möte den 17–18 juni 2004. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att lägga fram ett särskilt förslag om detta.

| (10) | Insamling, analys och spridning av objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter om jämställdhet, utarbetande av lämpliga verktyg för att eliminera alla former av könsdiskriminering och integrera jämställdhetsdimensionen på alla politikområden, främjande av en dialog mellan intressenterna och åtgärder för att öka medvetenheten bland unionsmedborgarna är nödvändiga insatser för att gemenskapen på ett effektivt sätt skall kunna främja jämställdhet och genomföra jämställdhetspolitiken, särskilt i den utvidgade unionen. Det är därför lämpligt att inrätta ett europeiskt jämställdhetsinstitut som kan bistå gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna genom att utföra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(10)

Insamling, analys och spridning av objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter om jämställdhet, utarbetande av lämpliga verktyg för att eliminera alla former av könsdiskriminering och integrera jämställdhetsdimensionen på alla politikområden, främjande av en dialog mellan intressenterna och åtgärder för att öka medvetenheten bland unionsmedborgarna är nödvändiga insatser för att gemenskapen på ett effektivt sätt skall kunna främja jämställdhet och genomföra jämställdhetspolitiken, särskilt i den utvidgade unionen. Det är därför lämpligt att inrätta ett europeiskt jämställdhetsinstitut som kan bistå gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna genom att utföra dessa uppgifter.

| (11) | Jämställdhetsmålet kan inte uppnås endast genom en politik för att avskaffa diskriminering, utan det krävs även åtgärder för att främja harmonisk samlevnad och ett balanserat deltagande av kvinnor och män i samhället. Institutet bör därför även ägna sig åt denna aspekt. |
| --- | --- |

(11)

Jämställdhetsmålet kan inte uppnås endast genom en politik för att avskaffa diskriminering, utan det krävs även åtgärder för att främja harmonisk samlevnad och ett balanserat deltagande av kvinnor och män i samhället. Institutet bör därför även ägna sig åt denna aspekt.

| (12) | Eftersom det är viktigt att könsstereotyper inom alla samhällsområden i Europa avskaffas och att kvinnor och män ges positiva exempel att följa, bör institutet också verka för dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom det är viktigt att könsstereotyper inom alla samhällsområden i Europa avskaffas och att kvinnor och män ges positiva exempel att följa, bör institutet också verka för dessa mål.

| (13) | Samarbete med berörda myndigheter i medlemsstaterna och relevanta statistikorgan, i synnerhet Eurostat, är nödvändiga inslag för att man skall kunna främja insamling av jämförbara och tillförlitliga uppgifter på europeisk nivå. Eftersom information om jämställdhet är relevant på alla nivåer inom gemenskapen – den lokala, regionala och nationella nivån och gemenskapsnivån – skulle det vara värdefullt om sådan information blev tillgänglig för medlemsstaternas myndigheter som hjälp när de utarbetar riktlinjer och åtgärder på lokal, regional och nationell nivå inom sina respektive befogenhetsområden. |
| --- | --- |

(13)

Samarbete med berörda myndigheter i medlemsstaterna och relevanta statistikorgan, i synnerhet Eurostat, är nödvändiga inslag för att man skall kunna främja insamling av jämförbara och tillförlitliga uppgifter på europeisk nivå. Eftersom information om jämställdhet är relevant på alla nivåer inom gemenskapen – den lokala, regionala och nationella nivån och gemenskapsnivån – skulle det vara värdefullt om sådan information blev tillgänglig för medlemsstaternas myndigheter som hjälp när de utarbetar riktlinjer och åtgärder på lokal, regional och nationell nivå inom sina respektive befogenhetsområden.

| (14) | Institutet bör samarbeta så nära som möjligt med alla gemenskapens program och organ för att undvika dubbelarbete och garantera att resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt, särskilt med Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (5), Europeiska arbetsmiljöbyrån (6), Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (7) och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (8). |
| --- | --- |

(14)

Institutet bör samarbeta så nära som möjligt med alla gemenskapens program och organ för att undvika dubbelarbete och garantera att resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt, särskilt med Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (5), Europeiska arbetsmiljöbyrån (6), Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (7) och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (8).

| (15) | Institutet bör samarbeta och föra en dialog med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, forskningscentrum, arbetsmarknadens parter och andra närstående organisationer som aktivt verkar för jämställdhetsfrågor på nationell och europeisk nivå och i tredjeländer. Ur effektivitetssynpunkt är det lämpligt att inrätta och samordna ett elektroniskt europeiskt nätverk för jämställdhet mellan dessa organ och experter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(15)

Institutet bör samarbeta och föra en dialog med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, forskningscentrum, arbetsmarknadens parter och andra närstående organisationer som aktivt verkar för jämställdhetsfrågor på nationell och europeisk nivå och i tredjeländer. Ur effektivitetssynpunkt är det lämpligt att inrätta och samordna ett elektroniskt europeiskt nätverk för jämställdhet mellan dessa organ och experter i medlemsstaterna.

| (16) | För att säkerställa den nödvändiga jämvikten mellan medlemsstaterna och styrelseledamöternas kontinuitet skall rådets företrädare utses för varje mandatperiod i enlighet med rotationsordningen för rådets ordförandeskap från och med år 2007. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa den nödvändiga jämvikten mellan medlemsstaterna och styrelseledamöternas kontinuitet skall rådets företrädare utses för varje mandatperiod i enlighet med rotationsordningen för rådets ordförandeskap från och med år 2007.

| (17) | I enlighet med artikel 3.2 i fördraget är det lämpligt att främja en jämnare könsfördelning i styrelsen. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 3.2 i fördraget är det lämpligt att främja en jämnare könsfördelning i styrelsen.

| (18) | Institutet bör åtnjuta största möjliga oberoende vid utförandet av sina uppgifter. |
| --- | --- |

(18)

Institutet bör åtnjuta största möjliga oberoende vid utförandet av sina uppgifter.

| (19) | Institutet bör tillämpa relevant gemenskapslagstiftning om allmänhetens tillgång till handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 (9) och om skydd för enskilda personer vid behandling av personuppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 (10). |
| --- | --- |

(19)

Institutet bör tillämpa relevant gemenskapslagstiftning om allmänhetens tillgång till handlingar i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 (9) och om skydd för enskilda personer vid behandling av personuppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001 (10).

| (20) | Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (11) är tillämplig på institutet. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (11) är tillämplig på institutet.

| (21) | När det gäller institutets avtalsrättsliga ansvar, som regleras av den lagstiftning som är tillämplig på de avtal som institutet ingår, bör EG-domstolen vara behörig att avgöra tvister med stöd av en skiljedomsklausul i avtalet. Domstolen bör också vara behörig i tvister som gäller institutets utomobligatoriska ansvar för gottgörelse av skada. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller institutets avtalsrättsliga ansvar, som regleras av den lagstiftning som är tillämplig på de avtal som institutet ingår, bör EG-domstolen vara behörig att avgöra tvister med stöd av en skiljedomsklausul i avtalet. Domstolen bör också vara behörig i tvister som gäller institutets utomobligatoriska ansvar för gottgörelse av skada.

| (22) | En oberoende extern utvärdering bör göras för att bedöma resultatet av institutets arbete, undersöka om det finns behov av att ändra eller utvidga dess uppdrag samt fastställa tidpunkten för ytterligare översyner. |
| --- | --- |

(22)

En oberoende extern utvärdering bör göras för att bedöma resultatet av institutets arbete, undersöka om det finns behov av att ändra eller utvidga dess uppdrag samt fastställa tidpunkten för ytterligare översyner.

| (23) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna genom att tillhandahålla tekniskt stöd till gemenskapens institutioner och medlemsstaternas myndigheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna genom att tillhandahålla tekniskt stöd till gemenskapens institutioner och medlemsstaternas myndigheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (24) | Artikel 13.2 i fördraget gör det möjligt att vidta gemenskapsåtgärder för att stödja och främja målet att bekämpa könsdiskriminering på andra områden än arbetslivet. Artikel 141.3 i fördraget är den särskilda rättsliga grunden för åtgärder som syftar till att säkerställa tillämpning av principen om lika möjligheter för och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet. Därför utgör artikel 13.2 och artikel 141.3 tillsammans den lämpliga rättsliga grunden för antagandet av denna förordning. |
| --- | --- |

(24)

Artikel 13.2 i fördraget gör det möjligt att vidta gemenskapsåtgärder för att stödja och främja målet att bekämpa könsdiskriminering på andra områden än arbetslivet. Artikel 141.3 i fördraget är den särskilda rättsliga grunden för åtgärder som syftar till att säkerställa tillämpning av principen om lika möjligheter för och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet. Därför utgör artikel 13.2 och artikel 141.3 tillsammans den lämpliga rättsliga grunden för antagandet av denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av institutet

Ett europeiskt jämställdhetsinstitut (nedan kallat ”institutet”) inrättas härmed.

Artikel 2

Mål

De övergripande målen för institutet skall vara att bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna genom att tillhandahålla tekniskt stöd till gemenskapens institutioner, särskilt kommissionen, och medlemsstaternas myndigheter i enlighet med artikel 3.

Artikel 3

Uppgifter

1.   För att uppnå målen i artikel 2 skall institutet

| a) | samla in, analysera och sprida relevant objektiv, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet, inbegripet forskningsresultat och bästa praxis från medlemsstaterna, gemenskapsinstitutionerna, forskningscentrum, nationella jämställdhetsorgan, icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter, relevanta tredjeländer och internationella organisationer, samt föreslå ytterligare forskningsområden, |
| --- | --- |

a)

samla in, analysera och sprida relevant objektiv, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet, inbegripet forskningsresultat och bästa praxis från medlemsstaterna, gemenskapsinstitutionerna, forskningscentrum, nationella jämställdhetsorgan, icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter, relevanta tredjeländer och internationella organisationer, samt föreslå ytterligare forskningsområden,

| b) | utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå genom att fastställa kriterier som förbättrar informationens enhetlighet samt att vid insamlingen av uppgifter beakta jämställdhetsfrågorna, |
| --- | --- |

b)

utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå genom att fastställa kriterier som förbättrar informationens enhetlighet samt att vid insamlingen av uppgifter beakta jämställdhetsfrågorna,

| c) | utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all gemenskapspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan, |
| --- | --- |

c)

utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all gemenskapspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan,

| d) | utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa, |
| --- | --- |

d)

utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa,

| e) | inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet som skall inbegripa centrum, organ, organisationer och experter som arbetar med jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, i syfte att stödja och stimulera forskning, optimera utnyttjandet av tillgängliga resurser och främja utbyte och spridning av information, |
| --- | --- |

e)

inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet som skall inbegripa centrum, organ, organisationer och experter som arbetar med jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, i syfte att stödja och stimulera forskning, optimera utnyttjandet av tillgängliga resurser och främja utbyte och spridning av information,

| f) | anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning, uppmuntra till utbyte av uppgifter mellan forskare och främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i deras forskning, |
| --- | --- |

f)

anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning, uppmuntra till utbyte av uppgifter mellan forskare och främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i deras forskning,

| g) | tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet, |
| --- | --- |

g)

tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet,

| h) | sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel, |
| --- | --- |

h)

sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel,

| i) | föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum, arbetsmarknadens parter samt andra organisationer som är verksamma på jämställdhetsområdet på nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

i)

föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum, arbetsmarknadens parter samt andra organisationer som är verksamma på jämställdhetsområdet på nationell och europeisk nivå,

| j) | bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten, |
| --- | --- |

j)

bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten,

| k) | lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer, och |
| --- | --- |

k)

lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer, och

| l) | informera gemenskapsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

l)

informera gemenskapsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna.

2.   Institutet skall varje år publicera en rapport om sin verksamhet.

Artikel 4

Verksamhetsområden och arbetsmetoder

1.   Institutet skall genomföra sina uppgifter inom ramen för gemenskapens befogenheter och med hänsyn till de mål och prioriterade områden som fastställs i det årliga programmet samt med vederbörlig hänsyn till tillgängliga budgetmedel.

2.   Institutets arbetsprogram skall vara i linje med gemenskapens prioriteringar när det gäller jämställdhet och kommissionens arbetsprogram, inbegripet dess arbete inom statistik och forskning.

3.   För att undvika dubbelarbete och säkerställa bästa möjliga resursanvändning, skall institutet vid genomförandet av sina uppgifter beakta befintlig information oberoende av källa och särskilt det arbete som redan utförs av gemenskapsinstitutionerna och andra institutioner, organ och behöriga nationella och internationella organisationer samt nära samarbeta med behöriga avdelningar inom kommissionen, inklusive Eurostat. Institutet skall säkerställa lämplig samordning med alla relevanta gemenskapsbyråer och EU-organ, och vid behov skall samförståndsavtal ingås.

4.   Institutet skall säkerställa att den information som sprids är begriplig för slutanvändarna.

5.   Institutet får ingå avtalsförhållanden, i synnerhet om underentreprenad, med andra organisationer för genomförande av olika uppgifter.

Artikel 5

Rättslig status och rättskapacitet

Institutet skall vara en juridisk person. I varje medlemsstat skall det ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Institutet får bland annat förvärva eller avyttra fast och lös egendom och föra talan inför domstol och andra myndigheter.

Artikel 6

Institutets oberoende

Institutet skall genomföra sina uppgifter självständigt och i allmänhetens intresse.

Artikel 7

Tillgång till handlingar

1.   Förordning (EG) nr 1049/2001 skall tillämpas på de handlingar som finns hos institutet.

2.   Styrelsen skall vidta åtgärder för att tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001 inom sex månader från det att institutet inrättats.

3.   Beträffande de beslut som institutet fattar enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 får klagomål framföras till ombudsmannen, eller talan väckas vid domstolen, i enlighet med de villkor som anges i artiklarna 195 och 230 i fördraget.

4.   Förordning (EG) nr 45/2001 skall tillämpas när institutet behandlar uppgifter.

Artikel 8

Samarbete med organisationer på nationell och europeisk nivå, internationella organisationer och tredjeländer

1.   För att underlätta uppgifternas genomförande skall institutet samarbeta med organisationer och experter i medlemsstaterna, till exempel jämställdhetsorgan, forskningscentrum, universitet, icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter samt med relevanta organisationer på europeisk och internationell nivå och i tredjeländer.

2.   Om avtal behöver ingås med internationella organisationer eller tredjeländer för att institutet skall kunna genomföra sina uppgifter effektivt, skall gemenskapen i enlighet med förfarandet i artikel 300 i fördraget ingå sådana avtal med berörda internationella organisationer eller tredjeländer i institutets intresse. Denna bestämmelse skall inte utesluta tillfälligt samarbete med sådana organisationer eller tredjeländer.

Artikel 9

Institutets sammansättning

Institutet skall omfatta

| a) | en styrelse, |
| --- | --- |

a)

en styrelse,

| b) | ett expertforum, |
| --- | --- |

b)

ett expertforum,

| c) | en direktör och dennes personal. |
| --- | --- |

c)

en direktör och dennes personal.

Artikel 10

Styrelse

1.   Styrelsen skall bestå av

| a) | arton företrädare utsedda av rådet på förslag från varje berörd medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

arton företrädare utsedda av rådet på förslag från varje berörd medlemsstat,

| b) | en ledamot, utsedd av kommissionen, vilken företräder kommissionen, |
| --- | --- |

b)

en ledamot, utsedd av kommissionen, vilken företräder kommissionen,

2.   Styrelseledamöterna skall utses på ett sådant sätt att högsta kompetens och en bred och relevant tvärvetenskaplig sakkunskap på jämställdhetsområdet garanteras.

Rådet och kommissionen skall sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

Suppleanter som företräder ledamöterna när de inte är närvarande skall utses enligt samma förfarande.

Förteckningen över styrelsemedlemmar och suppleanter skall offentliggöras av rådet i Europeiska unionens officiella tidning, på institutets webbplats samt på andra relevanta webbplatser.

3.   Mandatperioden skall vara tre år. För varje mandatperiod skall de ledamöter som rådet utser företräda arton medlemsstater i samma ordningsföljd som de roterande ordförandeskapen, varav en medlem utses av varje berörd medlemsstat.

4.   Styrelsen skall välja sin ordförande och vice ordförande för en period om tre år.

5.   Varje ledamot av styrelsen enligt punkt 1 a eller b, eller dennes suppleant vid ledamotens frånvaro, skall ha en röst.

6.   Styrelsen skall fatta de beslut som är nödvändiga för institutets verksamhet. Styrelsen skall särskilt göra följande:

| a) | På grundval av ett utkast utarbetat av den direktör som avses i artikel 12 och efter samråd med kommissionen, anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt för en treårsperiod i enlighet med budgeten och tillgängliga resurser. Programmen kan vid behov revideras och det första årliga arbetsprogrammet skall antas senast nio månader efter det att direktören har utsetts. |
| --- | --- |

a)

På grundval av ett utkast utarbetat av den direktör som avses i artikel 12 och efter samråd med kommissionen, anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt för en treårsperiod i enlighet med budgeten och tillgängliga resurser. Programmen kan vid behov revideras och det första årliga arbetsprogrammet skall antas senast nio månader efter det att direktören har utsetts.

| b) | Anta den årliga rapport som avses i artikel 3.2, där resultaten i synnerhet skall jämföras med målen i det årliga arbetsprogrammet. Rapporten skall senast den 15 juni överlämnas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén och skall offentliggöras på institutets webbplats. |
| --- | --- |

b)

Anta den årliga rapport som avses i artikel 3.2, där resultaten i synnerhet skall jämföras med målen i det årliga arbetsprogrammet. Rapporten skall senast den 15 juni överlämnas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén och skall offentliggöras på institutets webbplats.

| c) | Utöva disciplinär myndighet över direktören samt utse och avsätta honom eller henne i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

c)

Utöva disciplinär myndighet över direktören samt utse och avsätta honom eller henne i enlighet med artikel 12.

| d) | Anta institutets årliga budgetförslag och slutliga budget. |
| --- | --- |

d)

Anta institutets årliga budgetförslag och slutliga budget.

7.   Styrelsen skall anta institutets interna regler på grundval av ett förslag utarbetat av direktören efter samråd med kommissionen.

8.   Styrelsens beslut skall fattas av en majoritet av ledamöterna. Ordföranden skall ha utslagsröst. I de frågor som avses i punkt 6 och i artikel 12.1 skall beslut fattas med två tredjedels majoritet bland ledamöterna.

9.   Styrelsen skall anta sin arbetsordning på grundval av ett förslag utarbetat av direktören efter samråd med kommissionen.

10.   Ordföranden skall sammankalla styrelsen minst en gång om året. Ordföranden skall kalla till ytterligare möten på eget initiativ eller på begäran av minst en tredjedel av styrelseledamöterna.

11.   Institutet skall varje år till Europaparlamentet och rådet (nedan kallade ”budgetmyndigheten”) överlämna all information som är av betydelse för resultatet av utvärderingsförfarandena.

12.   Direktörerna för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, Europeiska arbetsmiljöbyrån, Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter kan i förekommande fall bjudas in att delta i styrelsens möten som observatörer för att samordna respektive arbetsprogram i fråga om jämställdhetsintegrering.

Artikel 11

Expertforum

1.   Expertforumet skall bestå av ledamöter från behöriga organ som är specialiserade på jämställdhetsfrågor, varav en företrädare skall utses av varje medlemsstat, två ledamöter som företräder andra relevanta organisationer som arbetar med jämställdhetsfrågor skall utses av Europaparlamentet och tre ledamöter skall utses av kommissionen och företräda berörda parter på europeisk nivå, med en företrädare från var och en av följande grupper:

| a) | En lämplig icke-statlig organisation på gemenskapsnivå med ett legitimt intresse av att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet. |
| --- | --- |

a)

En lämplig icke-statlig organisation på gemenskapsnivå med ett legitimt intresse av att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet.

| b) | Arbetsgivarorganisationer på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

b)

Arbetsgivarorganisationer på gemenskapsnivå.

| c) | Arbetstagarorganisationer på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

c)

Arbetstagarorganisationer på gemenskapsnivå.

Medlemsstaterna och kommissionen skall sträva efter att nå en jämn könsfördelning i expertforumet.

Företrädarna får ersättas av suppleanter utsedda vid samma tillfälle.

2.   Ledamöterna i expertforumet får inte vara styrelseledamöter.

3.   Expertforumet skall stödja direktören när det gäller att garantera kompetens och oberoende för institutets verksamhet.

4.   Expertforumet skall vara en mekanism för att utbyta information om jämställdhetsfrågor och sammanföra kunskaper. Forumet skall se till att institutet samarbetar nära med behöriga organ i medlemsstaterna.

5.   Direktören skall vara ordförande i expertforumet; i dennes frånvaro skall en företrädare för institutet vara tillförordnad ordförande. Forumet skall hålla regelbundna sammanträden minst en gång per år efter kallelse från direktören eller på begäran av minst en tredjedel av forumets ledamöter. Dess arbetsformer skall anges i institutets interna regler och skall offentliggöras.

6.   Företrädare för kommissionens avdelningar skall delta i expertforumets arbete.

7.   Institutet skall tillhandahålla expertforumet nödvändigt tekniskt och logistiskt stöd samt sekretariatshjälp vid dess möten.

8.   Direktören får bjuda in experter eller företrädare för relevanta näringsgrenar, arbetsgivare, fackliga organisationer, yrkes- eller forskningsorganisationer eller icke-statliga organisationer med erkända erfarenheter från ämnesområden med anknytning till institutets verksamhet för att samarbeta om särskilda uppgifter och delta i relevant verksamhet inom expertforumet.

Artikel 12

Direktör

1.   Institutet skall ledas av en direktör som skall utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen skall föreslå som resultatet av ett öppet uttagningsförfarande efter det att en inbjudan till intresseanmälan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och på annat håll. Den sökande som styrelsen valt ut skall före utnämningen bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

2.   Direktörens mandattid skall vara fem år. Mandattiden kan på förslag från kommissionen och efter utvärdering förlängas en gång med högst fem år. Kommissionen skall i utvärderingen särskilt bedöma

| a) | resultaten under den första mandatperioden och hur dessa uppnåtts, och |
| --- | --- |

a)

resultaten under den första mandatperioden och hur dessa uppnåtts, och

| b) | institutets uppgifter och behov under kommande år. |
| --- | --- |

b)

institutets uppgifter och behov under kommande år.

3.   Direktören skall under överinseende av styrelsen ansvara för följande:

| a) | Genomföra de uppgifter som avses i artikel 3. |
| --- | --- |

a)

Genomföra de uppgifter som avses i artikel 3.

| b) | Utarbeta och genomföra institutets årliga arbetsprogram och arbetsprogram på medellång sikt. |
| --- | --- |

b)

Utarbeta och genomföra institutets årliga arbetsprogram och arbetsprogram på medellång sikt.

| c) | Förbereda styrelse- och expertforumsmöten. |
| --- | --- |

c)

Förbereda styrelse- och expertforumsmöten.

| d) | Utarbeta och offentliggöra den årliga rapport som avses i artikel 3.2. |
| --- | --- |

d)

Utarbeta och offentliggöra den årliga rapport som avses i artikel 3.2.

| e) | Handlägga alla personalfrågor och särskilt utöva de befogenheter som fastställs i artikel 13.3. |
| --- | --- |

e)

Handlägga alla personalfrågor och särskilt utöva de befogenheter som fastställs i artikel 13.3.

| f) | Sköta den löpande administrationen. |
| --- | --- |

f)

Sköta den löpande administrationen.

| g) | Införa effektiva förfaranden för övervakning och utvärdering av institutets resultat i förhållande till dess mål i enlighet med erkända standarder. Direktören skall varje år rapportera till styrelsen om övervakningssystemets resultat. |
| --- | --- |

g)

Införa effektiva förfaranden för övervakning och utvärdering av institutets resultat i förhållande till dess mål i enlighet med erkända standarder. Direktören skall varje år rapportera till styrelsen om övervakningssystemets resultat.

4.   Direktören skall ansvara för genomförandet av sina uppgifter inför styrelsen och skall delta i styrelsemötena utan att ha rösträtt. Han eller hon får även inbjudas av Europaparlamentet att rapportera vid en utfrågning om viktiga frågor som har samband med institutets verksamhet.

5.   Direktören skall vara institutets juridiska företrädare.

Artikel 13

Personal

1.   Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som är fastställda i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (12) och bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapernas institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor skall gälla för institutets personal.

2.   Styrelsen skall i samråd med kommissionen anta de nödvändiga genomförandebestämmelserna i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna. Styrelsen får införa bestämmelser som gör det möjligt för nationella experter utstationerade från medlemsstaterna att uppehålla tjänster vid institutet.

3.   Institutet skall gentemot sin personal utöva de befogenheter som åligger tillsättningsmyndigheten.

Artikel 14

Upprättande av budgeten

1.   För varje budgetår, vilket skall motsvara ett kalenderår, skall det utarbetas beräkningar över alla institutets inkomster och utgifter, vilka skall uppföras i institutets budget.

2.   Inkomsterna och utgifterna i institutets budget skall vara i balans.

3.   Utan att det påverkar andra resurser, skall institutets inkomster inbegripa

| a) | ett bidrag från gemenskapen som tas upp i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt), |
| --- | --- |

a)

ett bidrag från gemenskapen som tas upp i Europeiska unionens allmänna budget (kommissionens avsnitt),

| b) | betalningar för tillhandahållna tjänster, |
| --- | --- |

b)

betalningar för tillhandahållna tjänster,

| c) | eventuella ekonomiska bidrag från de organisationer eller tredjeländer som avses i artikel 8, och |
| --- | --- |

c)

eventuella ekonomiska bidrag från de organisationer eller tredjeländer som avses i artikel 8, och

| d) | eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

4.   Institutets utgifter skall omfatta löner till personalen, kostnader för administration och infrastruktur samt driftskostnader.

5.   Styrelsen skall varje år, på grundval av ett förslag utarbetat av direktören, upprätta en beräkning av institutets inkomster och utgifter för nästkommande budgetår. Denna beräkning, som skall inbegripa ett utkast till tjänsteförteckning, skall överlämnas av styrelsen till kommissionen senast den 31 mars.

6.   Kommissionen skall vidarebefordra beräkningen till budgetmyndigheten tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget.

7.   På grundval av den upprättade beräkningen skall kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de medel som den betraktar som nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och storleken på det bidrag som skall belasta den allmänna budgeten, vilket den skall förelägga budgetmyndigheten i enlighet med artikel 272 i fördraget.

8.   Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen till bidraget till institutet och skall anta institutets tjänsteförteckning.

9.   Institutets budget skall antas av styrelsen. Budgeten skall bli slutgiltig efter det att Europeiska unionens allmänna budget slutgiltigt har antagits. Vid behov skall den justeras i enlighet härmed.

10.   Styrelsen skall så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om att den har för avsikt att genomföra eventuella projekt som kan få betydande konsekvenser för finansieringen av dess budget, särskilt projekt som rör egendom, exempelvis hyra eller köp av byggnader. Den skall underrätta kommissionen om detta.

Om en gren av budgetmyndigheten har meddelat att den har för avsikt att lämna ett yttrande, skall den överlämna sitt yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med den dag då underrättelsen överlämnades.

Artikel 15

Genomförande av budgeten

1.   Direktören skall genomföra institutets budget.

2.   Institutets räkenskapsförare skall senast den 1 mars efter det budgetår som löpt ut överlämna den preliminära redovisningen till kommissionens räkenskapsförare tillsammans med en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för samma budgetår. Kommissionens räkenskapsförare skall sammanställa institutionernas och de decentraliserade organens preliminära redovisningar i enlighet med artikel 128 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

3.   Senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut skall kommissionens räkenskapsförare till revisionsrätten överlämna institutets preliminära räkenskaper tillsammans med den rapport som nämns i punkt 2. Rapporten skall också överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

4.   Efter det att revisionsrättens synpunkter på institutets preliminära redovisning enligt bestämmelserna i artikel 129 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 inkommit, skall direktören ansvara för upprättandet av den slutliga redovisningen och översända den till styrelsen för yttrande.

5.   Styrelsen skall lämna ett yttrande om institutets slutliga redovisning.

6.   Senast den 1 juli efter det budgetår som löpt ut skall direktören överlämna den slutliga redovisningen till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten tillsammans med yttrandet från styrelsen.

7.   Den slutliga redovisningen skall offentliggöras.

8.   Direktören skall skicka ett svar på revisionsrättens synpunkter senast den 30 september. Han eller hon skall även översända detta svar till styrelsen.

9.   Direktören skall på Europaparlamentets begäran lämna alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret skall fungera väl, i enlighet med artikel 146.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

10.   Europaparlamentet skall på rekommendation av rådet, som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, senast den 30 april år n+2 bevilja direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande år n.

11.   Styrelsen skall anta institutets finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Vid utformningen av dessa bestämmelser får styrelsen avvika från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 endast om institutets särskilda förvaltningsbehov kräver detta och efter att kommissionen gett sitt godkännande.

Artikel 16

Språk

1.   Bestämmelserna i förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (13) skall gälla för institutet.

2.   De översättningar som krävs för institutets arbete skall i princip utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ, inrättat genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (14).

Artikel 17

Immunitet och privilegier

Protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna skall tillämpas på institutet.

Artikel 18

Ansvar

1.   Institutets avtalsrättsliga ansvar skall regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

Domstolen skall vara behörig domstol enligt skiljedomsklausuler i avtal som ingås av institutet.

2.   I fråga om utomobligatoriskt ansvar skall institutet i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas lagstiftning gottgöra skada som orsakats av institutet eller dess tjänstemän i utförandet av deras åligganden.

Domstolen skall vara behörig att avgöra tvister om sådant skadestånd.

Artikel 19

Medverkan av tredjeländer

1.   De länder som ingått avtal med Europeiska gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpar gemenskapslagstiftningen på det område som täcks av denna förordning skall ha rätt att delta i institutet.

2.   Det skall i enlighet med tillämpliga bestämmelser i dessa avtal särskilt fastställas på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder skall delta i institutets arbete, inklusive bestämmelser om deltagande i de initiativ som institutet tar, finansiella bidrag och personal. När det gäller personalfrågor, skall dessa avtal under alla förhållanden vara förenliga med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

Artikel 20

Utvärdering

1.   Senast den ... (*) skall institutet beställa en oberoende extern utvärdering av de resultat institutet har uppnått på grundval av den uppdragsbeskrivning som styrelsen antagit i samverkan med kommissionen. Utvärderingen skall även innehålla en bedömning av institutets betydelse när det gäller att främja jämställdhet, och den skall omfatta en analys av synergieffekterna. I synnerhet skall behovet av att ändra eller utvidga institutets uppdrag behandlas om ett sådant föreligger, inbegripet de ekonomiska konsekvenserna av en sådan ändring eller utvidgning av arbetsuppgifterna. I utvärderingen skall även undersökas om förvaltningsstrukturen är lämplig för att utföra institutets uppgifter. I utvärderingen skall de viktigaste aktörernas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

2.   Styrelsen skall i samråd med kommissionen fastställa tidpunkten för framtida utvärderingar, med beaktande av resultaten av den utvärderingsrapport som avses i punkt 1.

Artikel 21

Översynsklausul

Styrelsen skall granska slutsatserna av den utvärdering som avses i artikel 20 och lämna sådana rekommendationer till kommissionen som kan behövas avseende förändringar av institutet, dess arbetsmetoder och dess uppdrag. Kommissionen skall vidarebefordra utvärderingsrapporten och rekommendationerna till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén samt offentliggöra dessa handlingar. Efter granskning av utvärderingsrapporten och rekommendationerna får kommissionen lägga fram förslag som den anser nödvändiga beträffande denna förordning.

Artikel 22

Administrativ kontroll

Institutets verksamhet skall övervakas av ombudsmannen i enlighet med bestämmelserna i artikel 195 i fördraget.

Artikel 23

Inledande av institutets verksamhet

Institutet skall inleda sin verksamhet så snart som möjligt och under alla omständigheter senast den ... (**).

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 24, 31.1.2006, s. 29.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 14 mars 2006(ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 september 2006 (EUT C 295 E, 5.12.2006, s. 57) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 september 2006 (EUT C 295 E, 5.12.2006, s. 57) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).

(3)  European Commission Feasibility Study for a European Gender Institute (utförd av PLS Ramboll Management, Danmark, 2002).

3

(4)  EUT C 102E, 28.4.2004, s. 638.

4

(5)  Rådets förordning (EEG) nr 1365/75 av den 26 maj 1975 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (EGT L 139, 30.5.1975, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (EGT L 216, 20.8.1994, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 5).

6

(7)  Rådets förordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (EGT L 39, 13.2.1975, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2051/2004 (EUT L 355, 1.12.2004, s. 1).

7

(8)  Medlemsstaterna framförde vid Europeiska rådets möte i december 2003 önskemålet att kommissionen skulle utarbeta ett förslag om inrättande av en byrå för mänskliga rättigheter genom att utvidga mandatet för det europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

10

(11)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

11

(12)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 723/2004 (EUT L 124, 27.4.2004, s. 1).

12

(13)  EGT 17, 6.10.1958, s. 385. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 920/2005 EUT L 156, 18.6.2005, s. 3).

13

(14)  Rådets förordning (EG) nr 2965/94 av den 28 november 1994 om upprättande av ett översättningscentrum för Europeiska unionens organ (EGT L 314, 7.12.1994, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 920/2005.

14

(*)  Slutet av det tredje året efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*

(**)  Tolv månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

**

P6_TA(2006)0587

Körkort ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (9010/1/2006 – C6-0312/2006 – 2003/0252(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9010/1/2006 – C6-0312/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9010/1/2006 – C6-0312/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0621) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0621) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0414/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0414/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 138.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0252

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/ .../EG om körkort (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort (3) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör därför bestämmelserna ifråga av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort (3) har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av detta direktiv bör därför bestämmelserna ifråga av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Gemensamma körkortsbestämmelser är en grundläggande förutsättning för den gemensamma transportpolitiken, bidrar till att förbättra trafiksäkerheten och underlättar den fria rörligheten för människor som bosätter sig i en annan medlemsstat än den som utfärdat körkortet. Eftersom privata färdmedel fyller en viktig funktion, gynnas individernas fria rörlighet och etableringsfrihet om de har ett körkort som vederbörligen erkänns i värdmedlemsstaten. Trots framsteg i fråga om harmonisering av körkortsbestämmelserna har grundläggande skillnader kvarstått mellan medlemsstaterna när det gäller bestämmelser om hur ofta körkort skall förnyas och om underkategorier av fordon, vilka måste harmoniseras i högre grad för att gemenskapens politik lättare skall kunna genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Gemensamma körkortsbestämmelser är en grundläggande förutsättning för den gemensamma transportpolitiken, bidrar till att förbättra trafiksäkerheten och underlättar den fria rörligheten för människor som bosätter sig i en annan medlemsstat än den som utfärdat körkortet. Eftersom privata färdmedel fyller en viktig funktion, gynnas individernas fria rörlighet och etableringsfrihet om de har ett körkort som vederbörligen erkänns i värdmedlemsstaten. Trots framsteg i fråga om harmonisering av körkortsbestämmelserna har grundläggande skillnader kvarstått mellan medlemsstaterna när det gäller bestämmelser om hur ofta körkort skall förnyas och om underkategorier av fordon, vilka måste harmoniseras i högre grad för att gemenskapens politik lättare skall kunna genomföras.

| (3) | Körkortens giltighetstid får enligt direktiv 91/439/EEG regleras i nationella bestämmelser vilket medför att olika bestämmelser gäller i olika medlemsstater och att det finns över 110 olika typer av giltiga körkort i medlemsstaterna. Det är därför svårt för enskilda, för polisen och för de myndigheter som ansvarar för administrationen av körkort att förstå och få en överblick över bestämmelserna vilket resulterat i förfalskade körkortshandlingar som ibland varit i omlopp i decennier. |
| --- | --- |

(3)

Körkortens giltighetstid får enligt direktiv 91/439/EEG regleras i nationella bestämmelser vilket medför att olika bestämmelser gäller i olika medlemsstater och att det finns över 110 olika typer av giltiga körkort i medlemsstaterna. Det är därför svårt för enskilda, för polisen och för de myndigheter som ansvarar för administrationen av körkort att förstå och få en överblick över bestämmelserna vilket resulterat i förfalskade körkortshandlingar som ibland varit i omlopp i decennier.

| (4) | För att kunna förhindra att gemenskapskörkortet bara blir ytterligare ett bland de 110 som redan förekommer, bör medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att kunna utfärda gemenskapskörkortet till alla körkortsinnehavare. |
| --- | --- |

(4)

För att kunna förhindra att gemenskapskörkortet bara blir ytterligare ett bland de 110 som redan förekommer, bör medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att kunna utfärda gemenskapskörkortet till alla körkortsinnehavare.

| (5) | Detta direktiv bör inte påverka befintlig behörighet att framföra fordon som beviljats eller förvärvats före dagen för direktivets tillämpning. |
| --- | --- |

(5)

Detta direktiv bör inte påverka befintlig behörighet att framföra fordon som beviljats eller förvärvats före dagen för direktivets tillämpning.

| (6) | Körkort erkänns ömsesidigt. Medlemsstaterna bör kunna tillämpa den giltighetsperiod som fastställs i direktivet på ett körkort utan begränsad administrativ giltighet som utfärdats av en annan medlemsstat om innehavaren varit bosatt på deras territorium under mer än två år. |
| --- | --- |

(6)

Körkort erkänns ömsesidigt. Medlemsstaterna bör kunna tillämpa den giltighetsperiod som fastställs i direktivet på ett körkort utan begränsad administrativ giltighet som utfärdats av en annan medlemsstat om innehavaren varit bosatt på deras territorium under mer än två år.

| (7) | Införandet av en administrativ giltighetsperiod för nya körkort bör kunna göra det möjligt att vid förnyelsen tillämpa de senaste metoderna för att förhindra förfalskningar och genomföra medicinska kontroller eller andra åtgärder enligt medlemsstaternas bestämmelser. |
| --- | --- |

(7)

Införandet av en administrativ giltighetsperiod för nya körkort bör kunna göra det möjligt att vid förnyelsen tillämpa de senaste metoderna för att förhindra förfalskningar och genomföra medicinska kontroller eller andra åtgärder enligt medlemsstaternas bestämmelser.

| (8) | Av trafiksäkerhetsskäl bör minimikrav fastställas för utfärdande av körkort. Det behövs en harmonisering av normerna för förarprov och utfärdande av körkort. I detta syfte bör de kunskaper, den förmåga och det beteende som är nödvändiga för att framföra motorfordon fastställas, och förarprovet bör utformas enligt dessa koncept. Minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet för att framföra sådana fordon bör definieras på nytt. |
| --- | --- |

(8)

Av trafiksäkerhetsskäl bör minimikrav fastställas för utfärdande av körkort. Det behövs en harmonisering av normerna för förarprov och utfärdande av körkort. I detta syfte bör de kunskaper, den förmåga och det beteende som är nödvändiga för att framföra motorfordon fastställas, och förarprovet bör utformas enligt dessa koncept. Minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet för att framföra sådana fordon bör definieras på nytt.

| (9) | Det bör lämnas bevis på att minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att köra uppfylls av förare av fordon som används för person- eller godstransport när körkortet utfärdas och därefter med regelbundna mellanrum. Sådana regelbundna kontroller, i enlighet med nationell lagstiftning, av att minimikraven är uppfyllda kommer att bidra till den fria rörligheten för personer, undvika en snedvridning av konkurrensen och bättre beakta det särskilda ansvar som förare av sådana fordon har. Medlemsstaterna bör tillåtas föreskriva om medicinsk kontroll för att garantera att minimikraven uppfylls i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att framföra andra motorfordon. Av tydlighetsskäl bör sådana undersökningar genomföras, när körkortet förnyas och därför styras av körkortets giltighetstid. |
| --- | --- |

(9)

Det bör lämnas bevis på att minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att köra uppfylls av förare av fordon som används för person- eller godstransport när körkortet utfärdas och därefter med regelbundna mellanrum. Sådana regelbundna kontroller, i enlighet med nationell lagstiftning, av att minimikraven är uppfyllda kommer att bidra till den fria rörligheten för personer, undvika en snedvridning av konkurrensen och bättre beakta det särskilda ansvar som förare av sådana fordon har. Medlemsstaterna bör tillåtas föreskriva om medicinsk kontroll för att garantera att minimikraven uppfylls i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att framföra andra motorfordon. Av tydlighetsskäl bör sådana undersökningar genomföras, när körkortet förnyas och därför styras av körkortets giltighetstid.

| (10) | Det är nödvändigt att ytterligare stärka principen om stegvis tillträde när det gäller kategorierna av tvåhjuliga fordon och kategorierna av fordon avsedda för person- eller godstransport. |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att ytterligare stärka principen om stegvis tillträde när det gäller kategorierna av tvåhjuliga fordon och kategorierna av fordon avsedda för person- eller godstransport.

| (11) | Medlemsstaterna bör dock tillåtas att fastställa en högre åldersgräns för att framföra vissa fordonskategorier för att ytterligare främja trafiksäkerheten. Under exceptionella förhållanden bör medlemsstaterna tillåtas att fastställa lägre åldersgränser i syfte att beakta nationella förhållanden. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör dock tillåtas att fastställa en högre åldersgräns för att framföra vissa fordonskategorier för att ytterligare främja trafiksäkerheten. Under exceptionella förhållanden bör medlemsstaterna tillåtas att fastställa lägre åldersgränser i syfte att beakta nationella förhållanden.

| (12) | Definitionerna av kategorierna bör i större utsträckning återspegla de berörda fordonens tekniska egenskaper och den färdighet som behövs för att köra dem. |
| --- | --- |

(12)

Definitionerna av kategorierna bör i större utsträckning återspegla de berörda fordonens tekniska egenskaper och den färdighet som behövs för att köra dem.

| (13) | Genom att ett mopedkörkort införs kommer trafiksäkerheten att förbättras, särskilt med avseende på de yngsta förarna som enligt statistiken är de mest olycksdrabbade förarna. |
| --- | --- |

(13)

Genom att ett mopedkörkort införs kommer trafiksäkerheten att förbättras, särskilt med avseende på de yngsta förarna som enligt statistiken är de mest olycksdrabbade förarna.

| (14) | Särskilda bestämmelser bör antas som underlättar för personer med fysiska funktionshinder att köra fordon. |
| --- | --- |

(14)

Särskilda bestämmelser bör antas som underlättar för personer med fysiska funktionshinder att köra fordon.

| (15) | Av skäl som har samband med trafiksäkerheten bör det dessutom finnas möjlighet för medlemsstaterna att, för körkortshavare som har sin permanenta bosättningsort inom deras territorium, tillämpa sina nationella bestämmelser om återkallelse, omhändertagande, förnyelse och ogiltigförklaring av körkort. |
| --- | --- |

(15)

Av skäl som har samband med trafiksäkerheten bör det dessutom finnas möjlighet för medlemsstaterna att, för körkortshavare som har sin permanenta bosättningsort inom deras territorium, tillämpa sina nationella bestämmelser om återkallelse, omhändertagande, förnyelse och ogiltigförklaring av körkort.

| (16) | Den körkortsmodell som fastställs i direktiv 91/439/EEG bör ersättas av ett gemensamt körkort i form av ett plastkort. Körkortsmodellen behöver samtidigt anpassas med hänsyn till införandet av en ny kategori mopedkörkort och en ny kategori av körkort för motorcyklar. |
| --- | --- |

(16)

Den körkortsmodell som fastställs i direktiv 91/439/EEG bör ersättas av ett gemensamt körkort i form av ett plastkort. Körkortsmodellen behöver samtidigt anpassas med hänsyn till införandet av en ny kategori mopedkörkort och en ny kategori av körkort för motorcyklar.

| (17) | Genom möjligheten att förse den nya körkortsmodellen i form av ett plastkort med en mikroprocessor kan medlemsstaterna förbättra förfalskningsskyddet ytterligare. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorns tekniska specifikationer bör fastställas av kommissionen med bistånd av körkortskommittén. |
| --- | --- |

(17)

Genom möjligheten att förse den nya körkortsmodellen i form av ett plastkort med en mikroprocessor kan medlemsstaterna förbättra förfalskningsskyddet ytterligare. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorns tekniska specifikationer bör fastställas av kommissionen med bistånd av körkortskommittén.

| (18) | Miniminormer för yrkesbehörighet och utbildningskrav för förarprövare bör fastställas i syfte att höja förarprövarnas kompetens och färdighet och därigenom säkerställa en mera objektiv bedömning av körkortsaspiranterna och mer harmoniserade uppkörningsprov. |
| --- | --- |

(18)

Miniminormer för yrkesbehörighet och utbildningskrav för förarprövare bör fastställas i syfte att höja förarprövarnas kompetens och färdighet och därigenom säkerställa en mera objektiv bedömning av körkortsaspiranterna och mer harmoniserade uppkörningsprov.

| (19) | Kommissionen bör tillåtas anpassa bilagorna I–VI till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör tillåtas anpassa bilagorna I–VI till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (20) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (21) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att fastställa nödvändiga kriterier för tillämpningen av detta direktiv. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att fastställa nödvändiga kriterier för tillämpningen av detta direktiv. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (22) | Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av sin omfattning och sina verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av sin omfattning och sina verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (23) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga VII del B. |
| --- | --- |

(23)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga VII del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Körkortsmodell

1.   I enlighet med bestämmelserna i detta direktiv skall medlemsstaterna införa nationella körkort i överensstämmelse med den gemenskapsmodell som fastställs i bilaga I. Emblemet på sidan 1 av körkort enligt gemenskapsmodellen skall innehålla nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som har utfärdat körkortet.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser om uppgiftsskydd får medlemsstaterna förse körkortet med ett lagringsmedium (en mikroprocessor) från och med det att kommissionen fastställt föreskrifterna enligt bilaga I för mikroprocessorn, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, i enlighet med förfarandet i artikel 9.2. Dessa föreskrifter skall innehålla bestämmelser om EG-typgodkännande som får beviljas endast om det kan visas att mikroprocessorn är skyddad mot försök att manipulera eller ändra lagrade uppgifter.

3.   Mikroprocessorn skall innehålla de harmoniserade uppgifter om körkortet i fråga som specificeras i bilaga I.

Efter att ha samrått med kommissionen får medlemsstaterna lagra ytterligare uppgifter, förutsatt att det inte på något sätt påverkar genomförandet av detta direktiv.

I enlighet med förfarandet i artikel 9.2 får kommissionen ändra bilaga I för att garantera kompatibilitet i framtiden.

4.   Medlemsstaterna får med kommissionens samtycke göra sådana ändringar av modellen i bilaga I som är nödvändiga för databehandling av körkortet.

Artikel 2

Ömsesidigt erkännande

1.   Körkort som är utfärdade av medlemsstaterna skall erkännas ömsesidigt.

2.   Om en innehavare av ett giltigt nationellt körkort utan den administrativa giltighetsperiod som anges i artikel 7.2 bosätter sig permanent i en annan medlemsstat än den som har utfärdat körkortet, får värdmedlemsstaten tillämpa den administrativa giltighetsperiod på körkortet som anges i den artikeln genom att förnya körkortet från och med två år efter det datum då innehavaren permanent bosatte sig på dess territorium.

Artikel 3

Åtgärder mot förfalskning

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas, även i fråga om körkort enligt gemenskapsmodellen som utfärdades innan detta direktiv träder i kraft. De skall underrätta kommissionen om åtgärderna.

2.   Det material som används för körkortet enligt bilaga I skall göras förfalskningssäkert genom att specifikationer tillämpas, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, som skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 9.2. Medlemsstaterna får införa ytterligare säkerhetsdetaljer.

3.   Medlemsstaterna skall se till att alla körkort som har utfärdats och är gällande uppfyller alla krav i detta direktiv senast ... (*).

Artikel 4

Kategorier, definitioner och åldersgränser

1.   Det körkort som anges i artikel 1 ger behörighet att föra motordrivna fordon i de kategorier som definieras nedan. Det får utfärdas från den åldersgräns som anges för varje kategori. Med motordrivet fordon avses varje med motor försett fordon som av egen kraft kan framföras på väg och som inte är spårbundet.

2.   Mopeder

Kategori AM

| — | Två- eller trehjuliga fordon som är konstruerade för en högsta hastighet av 45 km/h enligt artikel 1.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 18 mars 2002 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon (5) (utom de som är konstruerade för en högsta hastighet av 25 km/h) samt lätta fyrhjulingar enligt artikel 1.3 a i direktiv 2002/24/EG. |
| --- | --- |

—

Två- eller trehjuliga fordon som är konstruerade för en högsta hastighet av 45 km/h enligt artikel 1.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 18 mars 2002 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon (5) (utom de som är konstruerade för en högsta hastighet av 25 km/h) samt lätta fyrhjulingar enligt artikel 1.3 a i direktiv 2002/24/EG.

| — | Åldersgränsen för kategori AM skall vara 16 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategori AM skall vara 16 år.

3.   Motorcyklar med eller utan sidvagn och motordrivna trehjulingar:

| — | ”motorcykel”: ett tvåhjuligt fordon med eller utan sidvagn enligt artikel 1.2 b i direktiv 2002/24/EG. |
| --- | --- |

—

”motorcykel”: ett tvåhjuligt fordon med eller utan sidvagn enligt artikel 1.2 b i direktiv 2002/24/EG.

| — | ”motordriven trehjuling”: fordon med tre symmetriskt placerade hjul enligt artikel 1.2 c i direktiv 2002/24/EG. |
| --- | --- |

—

”motordriven trehjuling”: fordon med tre symmetriskt placerade hjul enligt artikel 1.2 c i direktiv 2002/24/EG.

| a) | Kategori A1






  — | Motorcyklar vars motor har en cylindervolym på högst 125 kubikcentimeter, en effekt av högst 11 kW och ett effekt/viktförhållande som inte överstiger 0,1 kW/kg. |
| --- | --- | --- |

a)

Kategori A1

—

Motorcyklar vars motor har en cylindervolym på högst 125 kubikcentimeter, en effekt av högst 11 kW och ett effekt/viktförhållande som inte överstiger 0,1 kW/kg.

| — | Motordrivna trehjulingar med en effekt av högst 15 kW. |
| --- | --- |

—

Motordrivna trehjulingar med en effekt av högst 15 kW.

| — | Åldersgränsen för kategori A1 skall vara 16 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategori A1 skall vara 16 år.

| b) | Kategori A2






  — | Motorcyklar med effekt på högst 35 kW och ett effekt/viktförhållande som inte överstiger 0,2 kW/kg och som inte hänför sig till ett fordon med mer än dubbla effekten. |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori A2

—

Motorcyklar med effekt på högst 35 kW och ett effekt/viktförhållande som inte överstiger 0,2 kW/kg och som inte hänför sig till ett fordon med mer än dubbla effekten.

| — | Åldersgränsen för kategori A2 skall vara 18 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategori A2 skall vara 18 år.

| c) | Kategori A






  i) | Motorcyklar






  — | Åldersgränsen för kategori A skall vara 20 år. För behörighet att köra motorcyklar i denna kategori krävs dock minst två års erfarenhet som förare av motorcyklar med körkort för kategori A2. Detta krav på erfarenhet får dock åsidosättas om den som ansöker har fyllt 24 år, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kategori A

i)

Motorcyklar

—

Åldersgränsen för kategori A skall vara 20 år. För behörighet att köra motorcyklar i denna kategori krävs dock minst två års erfarenhet som förare av motorcyklar med körkort för kategori A2. Detta krav på erfarenhet får dock åsidosättas om den som ansöker har fyllt 24 år,

| ii) | Motordrivna trehjulingar






  — | Åldersgränsen för motordrivna trehjulingar med en högre effekt än 15 kW skall vara 21 år. |
| --- | --- | --- |

ii)

Motordrivna trehjulingar

—

Åldersgränsen för motordrivna trehjulingar med en högre effekt än 15 kW skall vara 21 år.

4.   Motorfordon:

| — | ”motorfordon”: motordrivet fordon som normalt är avsett för person- eller godstransport på väg eller för att på väg dra fordon avsedda för person- eller godstransport. Definitionen innefattar trådbussar, dvs. icke spårbundna fordon som är anslutna till en strömförande ledning. Jordbruks- och skogsbrukstraktorer omfattas inte. |
| --- | --- |

—

”motorfordon”: motordrivet fordon som normalt är avsett för person- eller godstransport på väg eller för att på väg dra fordon avsedda för person- eller godstransport. Definitionen innefattar trådbussar, dvs. icke spårbundna fordon som är anslutna till en strömförande ledning. Jordbruks- och skogsbrukstraktorer omfattas inte.

| — | ”jordbruks- eller skogsbrukstraktor”: motordrivet fordon på hjul eller band som har minst två axlar och vars huvudsakliga funktion är dess dragkraft, och som dessutom är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar, vilka används i samband med jord- och skogsbruk, och som endast sekundärt utnyttjas för person- eller godstransport på väg eller för att på väg dra fordon som används för person- eller godstransport. |
| --- | --- |

—

”jordbruks- eller skogsbrukstraktor”: motordrivet fordon på hjul eller band som har minst två axlar och vars huvudsakliga funktion är dess dragkraft, och som dessutom är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar, vilka används i samband med jord- och skogsbruk, och som endast sekundärt utnyttjas för person- eller godstransport på väg eller för att på väg dra fordon som används för person- eller godstransport.

| a) | Kategori B1






  — | Fyrhjulingar enligt artikel 1.3 b i direktiv 2002/24/EG. |
| --- | --- | --- |

a)

Kategori B1

—

Fyrhjulingar enligt artikel 1.3 b i direktiv 2002/24/EG.

| — | Åldersgränsen för kategori B1 skall vara 16 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategori B1 skall vara 16 år.

| — | Kategori B1 skall inte vara obligatorisk. I medlemsstater som inte inför denna kategori skall ett B-körkort krävas för att få köra sådana fordon. |
| --- | --- |

—

Kategori B1 skall inte vara obligatorisk. I medlemsstater som inte inför denna kategori skall ett B-körkort krävas för att få köra sådana fordon.

| b) | Kategori B
  Motorfordon med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3 500 kg och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta passagerare utöver föraren. Till motorfordon i denna kategori får en släpvagn kopplas med en tillåten totalvikt som inte överstiger 750 kg.
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna för typgodkännande av de berörda fordonen får till ett motorfordon i denna kategori kopplas en släpvagn vars totalvikt överstiger 750 kg förutsatt att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 4 250 kg. Om fordonskombinationen överstiger 3 500 kg skall medlemsstaterna, i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, kräva att kombinationen bara får köras efter






  — | avslutad utbildning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B

Motorfordon med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3 500 kg och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta passagerare utöver föraren. Till motorfordon i denna kategori får en släpvagn kopplas med en tillåten totalvikt som inte överstiger 750 kg.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna för typgodkännande av de berörda fordonen får till ett motorfordon i denna kategori kopplas en släpvagn vars totalvikt överstiger 750 kg förutsatt att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 4 250 kg. Om fordonskombinationen överstiger 3 500 kg skall medlemsstaterna, i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, kräva att kombinationen bara får köras efter

—

avslutad utbildning, eller

| — | godkänt körprov. |
| --- | --- |

—

godkänt körprov.

Medlemsstaterna får också ställa krav på både sådan utbildning och godkänt körprov.

Medlemsstaterna skall med hjälp av tillämplig gemenskapskod på körkortet ange att en sådan fordonskombination får köras.

Åldersgränsen för kategori B skall vara 18 år.

| c) | Kategori BE






  — | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna för typgodkännande av de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt på släp- eller påhängsvagnen på högst 3 500 kg. |
| --- | --- | --- |

c)

Kategori BE

—

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna för typgodkännande av de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt på släp- eller påhängsvagnen på högst 3 500 kg.

| — | Åldersgränsen för kategori BE skall vara 18 år. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategori BE skall vara 18 år.

| d) | Kategori C1
  Motorfordon som inte ingår i kategorierna D1 eller D med en tillåten totalvikt som överstiger 3 500 kg men inte 7 500 kg och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta passagerare utöver föraren. Till ett motorfordon i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte överstiger 750 kg. |
| --- | --- |

d)

Kategori C1

Motorfordon som inte ingår i kategorierna D1 eller D med en tillåten totalvikt som överstiger 3 500 kg men inte 7 500 kg och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta passagerare utöver föraren. Till ett motorfordon i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte överstiger 750 kg.

| e) | Kategori C1E






  — | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande för de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C1 och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg under förutsättning att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 12 000 kg. |
| --- | --- | --- |

e)

Kategori C1E

—

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande för de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C1 och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg under förutsättning att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 12 000 kg.

| — | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande för de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt över 3 500 kg, under förutsättning att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 12 000 kg. |
| --- | --- |

—

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande för de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt över 3 500 kg, under förutsättning att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 12 000 kg.

| — | Åldersgränsen för kategorierna C1 och C1E skall vara 18 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (6). |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategorierna C1 och C1E skall vara 18 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (6).

| f) | Kategori C
  Motorfordon som inte ingår i kategorierna D1 eller D med en tillåten totalvikt över 3 500 kg och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta passagerare utöver föraren. Till motorfordon som får föras med C-körkort i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg. |
| --- | --- |

f)

Kategori C

Motorfordon som inte ingår i kategorierna D1 eller D med en tillåten totalvikt över 3 500 kg och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta passagerare utöver föraren. Till motorfordon som får föras med C-körkort i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

| g) | Kategori CE






  — | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande för de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg. |
| --- | --- | --- |

g)

Kategori CE

—

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande för de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C och en släp- eller påhängsvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg.

| — | Åldersgränsen för kategorierna C och CE skall vara 21 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna för framförande av sådana fordon i direktiv 2003/59/EG. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategorierna C och CE skall vara 21 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna för framförande av sådana fordon i direktiv 2003/59/EG.

| h) | Kategori D1
  Motorfordon som är konstruerade och tillverkade för att ta högst 16 passagerare utöver föraren, och med en största längd av 8 meter. Till ett motorfordon i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg. |
| --- | --- |

h)

Kategori D1

Motorfordon som är konstruerade och tillverkade för att ta högst 16 passagerare utöver föraren, och med en största längd av 8 meter. Till ett motorfordon i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

| i) | Kategori D1E






  — | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna för typgodkännande av de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D1 och en släpvagn med en tillåten totalvikt som överstiger 750 kg. |
| --- | --- | --- |

i)

Kategori D1E

—

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna för typgodkännande av de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D1 och en släpvagn med en tillåten totalvikt som överstiger 750 kg.

| — | Åldersgränsen för kategorierna D1 och D1E skall vara 21 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna on framförande av sådana fordon i direktiv 2003/59/EG. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategorierna D1 och D1E skall vara 21 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna on framförande av sådana fordon i direktiv 2003/59/EG.

| j) | Kategori D
  Motorfordon konstruerade och tillverkade för att ta fler än åtta passagerare utöver föraren. Till ett motorfordon som får föras med D-körkort får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg. |
| --- | --- |

j)

Kategori D

Motorfordon konstruerade och tillverkade för att ta fler än åtta passagerare utöver föraren. Till ett motorfordon som får föras med D-körkort får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

| k) | Kategori DE






  — | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande av de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D och en släpvagn med en tillåten totalvikt som överstiger 750 kg. |
| --- | --- | --- |

k)

Kategori DE

—

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i reglerna om typgodkännande av de berörda fordonen, fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D och en släpvagn med en tillåten totalvikt som överstiger 750 kg.

| — | Åldersgränsen för kategorierna D och DE skall vara 24 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i direktiv 2003/59/EG. |
| --- | --- |

—

Åldersgränsen för kategorierna D och DE skall vara 24 år utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i direktiv 2003/59/EG.

5.   Med kommissionens samtycke får medlemsstaterna besluta att denna artikel inte skall tillämpas på vissa särskilda typer av motordrivna fordon, exempelvis specialfordon för personer med funktionshinder.

Medlemsstaterna får besluta att detta direktiv inte skall tillämpas på fordon som används av försvarsmakten och civilförsvaret eller som står under deras kontroll.

6.   Medlemsstaterna får höja eller sänka åldersgränsen för utfärdande av körkort

| a) | för kategori AM ned till 14 år eller upp till 18 år, |
| --- | --- |

a)

för kategori AM ned till 14 år eller upp till 18 år,

| b) | för kategori B1 upp till 18 år, |
| --- | --- |

b)

för kategori B1 upp till 18 år,

| c) | för kategori A1 upp till 17 eller 18 år






  — | om det är två års skillnad mellan åldersgränsen för kategori A1, och åldersgränsen för kategori A2, och |
| --- | --- | --- |

c)

för kategori A1 upp till 17 eller 18 år

—

om det är två års skillnad mellan åldersgränsen för kategori A1, och åldersgränsen för kategori A2, och

| — | en minimiperiod om två års erfarenhet krävs av motorcyklar i kategori A2 innan tillstånd att köra motorcyklar av kategori A kan beviljas, så som anges i artikel 4.3 c i, |
| --- | --- |

—

en minimiperiod om två års erfarenhet krävs av motorcyklar i kategori A2 innan tillstånd att köra motorcyklar av kategori A kan beviljas, så som anges i artikel 4.3 c i,

| d) | för kategorierna B och BE ned till 17 år. |
| --- | --- |

d)

för kategorierna B och BE ned till 17 år.

Medlemsstaterna får sänka åldersgränsen för kategori C till 18 år och för kategori D till 21 år när det gäller

| a) | fordon som används av räddningstjänsten och ordningsmakten, |
| --- | --- |

a)

fordon som används av räddningstjänsten och ordningsmakten,

| b) | fordon som provas på väg i syfte att göra reparationer eller underhåll. |
| --- | --- |

b)

fordon som provas på väg i syfte att göra reparationer eller underhåll.

Körkort som utfärdats till personer vid en lägre ålder än den som anges i punkterna 2–4 i enlighet med denna punkt skall endast vara giltiga på den utfärdande medlemsstatens territorium till dess att körkortshavaren har nått den åldersgräns som anges i punkterna 2–4.

Medlemsstaterna får godkänna giltigheten på sitt territorium av körkort som utfärdats till förare under den åldersgräns som anges i punkterna 2–4.

Artikel 5

Villkor och begränsningar

1.   De villkor som gäller för förarens behörighet skall anges på körkortet.

2.   Om körkortet till följd av ett fysiskt funktionshinder endast gäller för vissa typer av fordon eller för särskilt anpassade fordon skall det körprov som föreskrivs i artikel 7 avläggas i ett sådant fordon.

Artikel 6

Behörighetsordning och överensstämmelse mellan kategorier

1.   För utfärdande av körkort gäller följande villkor:

| a) | Körkort för kategorierna C1, C, D1 och D får endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B. |
| --- | --- |

a)

Körkort för kategorierna C1, C, D1 och D får endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B.

| b) | Körkort för kategorierna BE, C1E, D1E, och DE får endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B, C1, C, D1 respektive D. |
| --- | --- |

b)

Körkort för kategorierna BE, C1E, D1E, och DE får endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B, C1, C, D1 respektive D.

2.   I fråga om körkortens giltighet gäller följande:

| a) | Körkort för kategorierna C1E, CE, D1E, eller DE gäller även för fordonskombinationer i kategori BE. |
| --- | --- |

a)

Körkort för kategorierna C1E, CE, D1E, eller DE gäller även för fordonskombinationer i kategori BE.

| b) | Körkort för kategori CE gäller även för kategori DE om innehavaren har behörighet att föra fordon i kategori D. |
| --- | --- |

b)

Körkort för kategori CE gäller även för kategori DE om innehavaren har behörighet att föra fordon i kategori D.

| c) | Körkort för kategorierna CE och DE gäller även för fordonskombinationer i kategori C1E respektive D1E. |
| --- | --- |

c)

Körkort för kategorierna CE och DE gäller även för fordonskombinationer i kategori C1E respektive D1E.

| d) | Körkort för samtliga kategorier skall ge behörighet att föra fordon i kategori AM. När det gäller körkort som är utfärdade inom dess territorium får en medlemsstat begränsa överensstämmelsen för kategori AM till kategorierna A1, A2 och A om denna medlemsstat inför ett körprov som ett villkor för att erhålla behörighet för kategori AM. |
| --- | --- |

d)

Körkort för samtliga kategorier skall ge behörighet att föra fordon i kategori AM. När det gäller körkort som är utfärdade inom dess territorium får en medlemsstat begränsa överensstämmelsen för kategori AM till kategorierna A1, A2 och A om denna medlemsstat inför ett körprov som ett villkor för att erhålla behörighet för kategori AM.

| e) | Körkort för kategori A2 skall också gälla för kategori A1. |
| --- | --- |

e)

Körkort för kategori A2 skall också gälla för kategori A1.

| f) | Körkort för kategorierna A, B, C eller D skall även gälla för kategori A1, A2, B1, C1 eller D1. |
| --- | --- |

f)

Körkort för kategorierna A, B, C eller D skall även gälla för kategori A1, A2, B1, C1 eller D1.

3.   För körning inom eget territorium får medlemsstaterna dessutom tillåta följande:

| a) | Körkort för kategori B ger behörighet att föra motordrivna trehjulingar med en effekt som överstiger 15 kW under förutsättning att innehavaren av körkortet för kategori B är minst 21 år gammal. |
| --- | --- |

a)

Körkort för kategori B ger behörighet att föra motordrivna trehjulingar med en effekt som överstiger 15 kW under förutsättning att innehavaren av körkortet för kategori B är minst 21 år gammal.

| b) | Körkort för kategori B får ge behörighet att föra motorcykel enligt kategori A1. |
| --- | --- |

b)

Körkort för kategori B får ge behörighet att föra motorcykel enligt kategori A1.

Eftersom denna punkt endast gäller inom eget territorium skall medlemsstaterna inte ange på körkortet att innehavaren har rätt att föra dessa fordon.

4.   Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna inom sitt territorium tillåta att

| a) | den som har fyllt 21 år och i minst två år har haft körkort med behörigheten B får föra fordon i kategori D1 (med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3 500 kg, exklusive all specialutrustning avsedd för transport av personer med funktionshinder), förutsatt att fordonen används i samhällsnyttig verksamhet av organisationer som inte är affärsdrivande och att föraren utan ersättning bidrar med sina tjänster, |
| --- | --- |

a)

den som har fyllt 21 år och i minst två år har haft körkort med behörigheten B får föra fordon i kategori D1 (med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3 500 kg, exklusive all specialutrustning avsedd för transport av personer med funktionshinder), förutsatt att fordonen används i samhällsnyttig verksamhet av organisationer som inte är affärsdrivande och att föraren utan ersättning bidrar med sina tjänster,

| b) | den som har fyllt 21 år och i minst två år har haft körkort med behörigheten B får föra fordon med en tillåten totalvikt som överstiger 3 500 kg, förutsatt att fordonen huvudsakligen används stationärt i instruktions- eller rekreationssyfte och att de används i samhällsnyttig verksamhet av organisationer som inte är affärsdrivande, samt att fordonen är ombyggda så att de inte kan användas för att transportera fler än nio personer eller för annan godstransport än den som är absolut nödvändig för den aktuella verksamheten. |
| --- | --- |

b)

den som har fyllt 21 år och i minst två år har haft körkort med behörigheten B får föra fordon med en tillåten totalvikt som överstiger 3 500 kg, förutsatt att fordonen huvudsakligen används stationärt i instruktions- eller rekreationssyfte och att de används i samhällsnyttig verksamhet av organisationer som inte är affärsdrivande, samt att fordonen är ombyggda så att de inte kan användas för att transportera fler än nio personer eller för annan godstransport än den som är absolut nödvändig för den aktuella verksamheten.

Artikel 7

Utfärdande, giltighet och förnyelse

1.   Körkort får endast utfärdas till sökande

| a) | som har godkänts i ett körprov och ett kunskapsprov samt uppfyller de medicinska krav som fastställs i bilagorna II och III, |
| --- | --- |

a)

som har godkänts i ett körprov och ett kunskapsprov samt uppfyller de medicinska krav som fastställs i bilagorna II och III,

| b) | som har godkänts enbart i ett kunskapsprov för kategori AM; medlemsstaterna får föreskriva att sökande skall ha godkänts i ett körprov och genomgått en läkarundersökning för denna kategori.
  För tre- och fyrhjulingar inom denna kategori får medlemsstaterna införa ett särskilt körprov. För differentiering av fordon inom kategori AM får en nationell kod införas i körkortet. |
| --- | --- |

b)

som har godkänts enbart i ett kunskapsprov för kategori AM; medlemsstaterna får föreskriva att sökande skall ha godkänts i ett körprov och genomgått en läkarundersökning för denna kategori.

För tre- och fyrhjulingar inom denna kategori får medlemsstaterna införa ett särskilt körprov. För differentiering av fordon inom kategori AM får en nationell kod införas i körkortet.

| c) | som, när det gäller kategori A2 eller kategori A och under förutsättning att de har minst två års erfarenhet av att köra motorcykel i kategori A1 eller kategori A2, har godkänt resultat på ett körprov, eller har genomfört utbildning i enlighet med bilaga VI, |
| --- | --- |

c)

som, när det gäller kategori A2 eller kategori A och under förutsättning att de har minst två års erfarenhet av att köra motorcykel i kategori A1 eller kategori A2, har godkänt resultat på ett körprov, eller har genomfört utbildning i enlighet med bilaga VI,

| d) | som har genomfört utbildning eller fått godkänt resultat på ett körprov i enlighet med bilaga V när det gäller kategori B för att köra en fordonskombination så som den definieras i artikel 4. 4 b, andra stycket, |
| --- | --- |

d)

som har genomfört utbildning eller fått godkänt resultat på ett körprov i enlighet med bilaga V när det gäller kategori B för att köra en fordonskombination så som den definieras i artikel 4. 4 b, andra stycket,

| e) | med permanent bosättningsort inom den medlemsstat som utfärdar körkortet eller som kan intyga att de har studerat där i minst sex månader. |
| --- | --- |

e)

med permanent bosättningsort inom den medlemsstat som utfärdar körkortet eller som kan intyga att de har studerat där i minst sex månader.

| 2. | a) | Från och med den ... (**) skall körkort utfärdade av medlemsstaterna för kategorierna AM, A1, A2, A, B, B1 och BE ha en administrativ giltighetstid på tio år.
  En medlemsstat får välja att utfärda sådana körkort med en administrativ giltighetstid på upp till 15 år. |
| --- | --- | --- |
| b) | Från och med den ... (**) skall körkort utfärdade av medlemsstaterna för kategorierna C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 och D1E ha en administrativ giltighetstid på fem år. |
| c) | Förnyelse av ett körkort kan automatiskt medföra en ny administrativ giltighetstid för en annan kategori eller andra kategorier körkortshavaren som har behörighet för, i den utsträckning som detta överensstämmer med villkoren i detta direktiv. |
| d) | Att körkortet är försett med en mikroprocessor som föreskrivs i artikel 1 skall inte utgöra en förutsättning för körkortets giltighet. En mikroprocessor som förlorats, är omöjlig att avläsa eller på annat sätt är skadad skall inte påverka handlingens giltighet. |

2.

a)

Från och med den ... (**) skall körkort utfärdade av medlemsstaterna för kategorierna AM, A1, A2, A, B, B1 och BE ha en administrativ giltighetstid på tio år.

En medlemsstat får välja att utfärda sådana körkort med en administrativ giltighetstid på upp till 15 år.

b)

Från och med den ... (**) skall körkort utfärdade av medlemsstaterna för kategorierna C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 och D1E ha en administrativ giltighetstid på fem år.

c)

Förnyelse av ett körkort kan automatiskt medföra en ny administrativ giltighetstid för en annan kategori eller andra kategorier körkortshavaren som har behörighet för, i den utsträckning som detta överensstämmer med villkoren i detta direktiv.

d)

Att körkortet är försett med en mikroprocessor som föreskrivs i artikel 1 skall inte utgöra en förutsättning för körkortets giltighet. En mikroprocessor som förlorats, är omöjlig att avläsa eller på annat sätt är skadad skall inte påverka handlingens giltighet.

3.   Förnyelse av körkort vid den administrativa giltighetstidens utgång skall förutsätta

| a) | fortsatt uppfyllande av, när det gäller kategorierna C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E, de minimikrav som anges i bilaga III i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra sådana fordon, och |
| --- | --- |

a)

fortsatt uppfyllande av, när det gäller kategorierna C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E, de minimikrav som anges i bilaga III i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra sådana fordon, och

| b) | permanent bosättning på territoriet i den medlemsstat som utfärdar körkortet eller bestyrkande av att sökande sedan minst sex månader studerat där. |
| --- | --- |

b)

permanent bosättning på territoriet i den medlemsstat som utfärdar körkortet eller bestyrkande av att sökande sedan minst sex månader studerat där.

I fråga om kategorierna A, A1, A2, AM, B, B1 och BE får medlemsstaterna vid förnyelse kräva en kontroll med tillämpning av de minimikrav som anges i bilaga III i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra sådana fordon.

Medlemsstaterna får begränsa den administrativa giltighetstid som anges i punkt 2 för körkort av alla kategorier som utfärdas till nya körkortshavare i syfte att tillämpa särskilda trafiksäkerhetshöjande åtgärder riktade mot sådana körkortshavare.

Medlemsstaterna får begränsa den administrativa giltighetstiden till tre år för körkort av kategorierna C och D som utfärdas för första gången till nya körkortshavare för att kunna tillämpa särskilda trafiksäkerhetshöjande åtgärder riktade mot sådana körkortshavare.

Medlemsstaterna får begränsa den administrativa giltighetstid som anges i punkt 2 för individuella körkort av alla kategorier om det anses nödvändigt att tillämpa tätare medicinska kontroller eller andra särskilda åtgärder, exempelvis begränsningar för den som begår trafiköverträdelser.

Medlemsstaterna får i syfte att tillämpa tätare medicinska kontroller eller andra särskilda åtgärder, exempelvis repetitionskurser förkorta den administrativa giltighetstid som anges i punkt 2 för körkort för innehavare, bosatta på deras territorium, som uppnått 50 års ålder. Den förkortade administrativa giltighetstiden kan endast tillämpas efter förnyelse av körkort.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationell straffrätt och ordningsbestämmelser får medlemsstaterna efter samråd med kommissionen för utfärdande av körkort tillämpa bestämmelser i sin nationella lagstiftning som rör andra förhållanden än de som avses i detta direktiv.

| 5. | a) | Det är inte tillåtet att inneha mer än ett körkort. |
| --- | --- | --- |
| b) | En medlemsstat skall vägra att utfärda ett körkort om det har fastställts att den sökande redan har ett körkort. |
| c) | Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med led b. Nödvändiga åtgärder när det gäller utfärdande, ersättande, förnyande eller utbyte av ett körkort skall vara att kontrollera med andra medlemsstater att den sökande inte redan har ett körkort, om det finns rimlig anledning att misstänka detta. |
| d) | För att kunna underlätta kontrollerna i enlighet med led b skall medlemsstaterna använda sig av nätverket för EU-körkort så fort som det har tagits i drift. |

5.

a)

Det är inte tillåtet att inneha mer än ett körkort.

b)

En medlemsstat skall vägra att utfärda ett körkort om det har fastställts att den sökande redan har ett körkort.

c)

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med led b. Nödvändiga åtgärder när det gäller utfärdande, ersättande, förnyande eller utbyte av ett körkort skall vara att kontrollera med andra medlemsstater att den sökande inte redan har ett körkort, om det finns rimlig anledning att misstänka detta.

d)

För att kunna underlätta kontrollerna i enlighet med led b skall medlemsstaterna använda sig av nätverket för EU-körkort så fort som det har tagits i drift.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 2 a skall den medlemsstat som utfärdar ett körkort med vederbörlig noggrannhet försäkra sig om att den som ansöker om körkort uppfyller kraven i punkt 1 i den här artikeln och tillämpa sina nationella bestämmelser om upphävande eller återkallelse av rätten att köra om det kan fastställas att ett körkort har utfärdats utan att dessa krav var uppfyllda.

Artikel 8

Anpassning till vetenskapliga och tekniska framsteg

De ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilagorna I–VI till vetenskapliga och tekniska framsteg skall antas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 9.2.

Artikel 9

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av körkortskommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 10

Förarprövare

Från och med detta direktivs ikraftträdande skall förarprövare uppfylla de minimikrav som anges i bilaga IV.

Förarprövare som är verksamma före den ... (**) skall dock endast omfattas av bestämmelser om kvalitetssäkring och regelbunden fortbildning.

Artikel 11

Bestämmelser om utbyte, återkallelse, ersättande och erkännande av körkort

1.   Om innehavaren av ett giltigt nationellt körkort utfärdat av en medlemsstat har förlagt sin permanenta bosättningsort till en annan medlemsstat, får han eller hon begära att hans eller hennes körkort skall bytas ut mot ett likvärdigt körkort. Den medlemsstat som verkställer utbytet skall kontrollera för vilken kategori det inlämnade körkortet fortfarande är giltigt.

2.   Om inte annat följer av tillämpningen av territorialprincipen i straffrätt och ordningsbestämmelser får den medlemsstat där innehavaren av ett körkort som har utfärdats av en annan medlemsstat har sin permanenta bosättningsort tillämpa sina nationella bestämmelser om begränsning, omhändertagande, återkallelse och ogiltigförklaring av körkort och, om det behövs, byta ut körkortet i detta syfte.

3.   Den medlemsstat som verkställer utbytet skall återlämna det gamla körkortet till myndigheterna i den medlemsstat som har utfärdat körkortet och ange skälen för detta.

4.   En medlemsstat skall vägra att utfärda ett körkort till en sökande vars körkort har begränsats, omhändertagits eller återkallats av en annan medlemsstat.

En medlemsstat skall vägra att erkänna giltigheten av ett körkort utfärdat av en annan medlemsstat till en person vars körkort har begränsats, omhändertagits eller återkallats på den förstnämnda medlemsstatens territorium.

En medlemsstat får likaså vägra att utfärda ett körkort om den sökande har fått sitt körkort återkallat i en annan medlemsstat.

5.   Vid exempelvis förlust eller stöld av ett körkort får endast de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där innehavaren har sin permanenta bosättningsort utfärda ett körkort som ersätter det förlorade. Dessa myndigheter skall utfärda ersättningskörkortet på grundval av de uppgifter de har tillgängliga eller då så är lämpligt på grundval av ett intyg från de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som utfärdade det ursprungliga körkortet.

6.   Om en medlemsstat byter ut ett körkort som har utfärdats av ett tredje land mot ett körkort enligt gemenskapsmodellen skall utbytet samt förnyelser eller utbyten som sker senare registreras på det nya körkortet.

Ett sådant utbyte får endast göras om det körkort som har utfärdats av det tredje landet har inlämnats till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som gör utbytet. Om innehavaren av ett körkort som har utfärdats på detta sätt flyttar sin permanenta bosättningsort till en annan medlemsstat behöver inte principen om ömsesidigt erkännande i artikel 2 tillämpas.

Artikel 12

Permanent bosättningsort

Med ”permanent bosättningsort” avses i detta direktiv den plats där en person normalt bor, dvs. under minst 185 dagar varje kalenderår, till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om personen saknar yrkesmässig anknytning, till följd av en personlig anknytning som präglas av nära band mellan personen och den plats där personen bor.

För en person som har den yrkesmässiga anknytningen till en annan plats än den personliga anknytningen och som därför omväxlande bor på olika platser i två eller flera medlemsstater skall dock den permanenta bosättningsorten anses vara den plats till vilken han har personlig anknytning under förutsättning att personen med regelbundna mellanrum återvänder dit. Detta sista villkor behöver inte uppfyllas om personen bor i en medlemsstat för att genomföra en tidsmässigt begränsad uppgift. Studier vid universitet eller annan utbildningsanstalt skall inte medföra att den permanenta bosättningsorten ändras.

Artikel 13

Överensstämmelse mellan körkort som inte motsvarar gemenskapsmodellen

1.   Medlemsstaterna skall med kommissionens samtycke fastställa regler för överensstämmelsen mellan behörighet som erhållits före genomförandet av detta direktiv, och de kategorier som definieras i artikel 4.

Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna göra sådana ändringar i sin nationella lagstiftning som är nödvändiga för att genomföra bestämmelserna i artikel 11. 4, 11.5 och 11.6.

2.   Behörighet att framföra fordon som beviljats före den ... (**) skall inte kunna dras in eller på något sätt inskränkas genom bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 14

Översyn

Kommissionen skall, tidigast den ... (***), rapportera om genomförandet av detta direktiv, inbegripet hur det påverkat trafiksäkerheten.

Artikel 15

Ömsesidigt bistånd

Medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av detta direktiv och skall utbyta upplysningar om de körkort som de har utfärdat, bytt ut, ersatt, förnyat eller återkallat. De skall använda det nätverk för EU-körkort som inrättats för detta ändamål, när detta nätverk väl har tagits i drift.

Artikel 16

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall senast den ... (****) anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artikel 1.1, artikel 3, artikel 4.1, 4.2 och 4.3 och 4.4 b–k, artikel 6.1, 6.2 a och 6.2 c–e, artikel 7.1 b, c och d, 7.2, 7.3 och 7.5, artikel 8, artikel 10, artiklarna 13–15 samt bilaga I punkt 2, bilaga II punkt 5.2 när det gäller kategorierna A1, A2 och A och bilaga IV, V och VI. De skall genast överlämna texten till bestämmelserna till kommissionen.

2.   De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (**).

3.   När en medlemsstat beslutar om dessa åtgärder skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De skall även innehålla en anvisning om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till det upphävda direktivet skall tolkas som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras samt om dess lydelse skall varje medlemsstat själv utfärda.

4.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Upphävande

Direktiv 91/439/EEG skall upphöra att gälla från och med den ... (**), utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister som anges i bilaga VII del B för införlivande av det direktivet i nationell lagstiftning.

Artikel 2.4 i direktiv 91/439/EEG skall upphöra att gälla från och med den ... (*****).

Hänvisningar till det upphävda direktivet skall tolkas som hänvisningar till det här direktivet och bör läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VIII.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2.1, artikel 5, artikel 6.2 b, artikel 7.1 a, artikel 9, artikel 11.1 och 11.3–11.6, artikel 12 samt bilagorna I, II och III skall tillämpas från och med ... (******).

Artikel 19

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 34.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 23 februari 2005 (EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 202), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 september 2006 (EUT C 295 E, 5.12.2006, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(*)  26 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

*

(5)  EGT L 124, 9.5.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/30/EG (EUT L 106, 27.4.2005, s. 17).

5

(6)  EUT L 226, 10.9.2003, s. 4. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

6

(**)  Sex år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

**

(***)  Elva år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

***

(****)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

****

(*****)  Den dag det här direktivet träder i kraft.

*****

(******)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

******

BILAGA I

BESTÄMMELSER FÖR KÖRKORT ENLIGT GEMENSKAPSMODELLEN

| 1. | De fysiska egenskaperna hos körkorten enligt gemenskapsmodellen skall vara i enlighet med ISO 7810 och ISO 7816-1.
  Kortet skall vara tillverkat i polykarbonat.
  De metoder som används för att kontrollera körkortens egenskaper i syfte att fastställa att de följer de internationella normerna skall vara i enlighet med ISO 10373. |
| --- | --- |

1.

De fysiska egenskaperna hos körkorten enligt gemenskapsmodellen skall vara i enlighet med ISO 7810 och ISO 7816-1.

Kortet skall vara tillverkat i polykarbonat.

De metoder som används för att kontrollera körkortens egenskaper i syfte att fastställa att de följer de internationella normerna skall vara i enlighet med ISO 10373.

| 2. | Fysiska säkerhetsdetaljer på körkortet
  Hoten mot dokumentens fysiska säkerhet utgörs av:






  — | Framställning av falska kort: det skapas ett nytt föremål som i hög grad liknar dokumentet, antingen genom att man tillverkar det från början eller kopierar ett originaldokument. |
| --- | --- | --- |

2.

Fysiska säkerhetsdetaljer på körkortet

Hoten mot dokumentens fysiska säkerhet utgörs av:

—

Framställning av falska kort: det skapas ett nytt föremål som i hög grad liknar dokumentet, antingen genom att man tillverkar det från början eller kopierar ett originaldokument.

| — | Väsentlig ändring: egenskaperna för ett originaldokument ändras, exempelvis genom att man ändrar vissa av uppgifterna som finns tryckta på dokumentet. |
| --- | --- |

—

Väsentlig ändring: egenskaperna för ett originaldokument ändras, exempelvis genom att man ändrar vissa av uppgifterna som finns tryckta på dokumentet.

Den övergripande säkerheten ligger i systemet i sin helhet och består av applikationsprocessen, överföringen av data, materialet i själva kortet, trycktekniken, en begränsad uppsättning olika säkerhetsdetaljer och personaliseringsprocessen.

| a) | Det material som används för körkortet skall vara sådant att det inte kan förfalskas genom att använda följande tekniktyper (obligatoriska säkerhetsdetaljer):






  — | Själva kortet skall vara UV Dull. |
| --- | --- | --- |

a)

Det material som används för körkortet skall vara sådant att det inte kan förfalskas genom att använda följande tekniktyper (obligatoriska säkerhetsdetaljer):

—

Själva kortet skall vara UV Dull.

| — | En säkerhetsmönstrad bakgrund som har utformats för att göra förfalskning genom skanning, tryck eller kopiering omöjlig, genom att använda iristryck med säkerhetstryckfärg i många färger samt positivt och negativt guillocherat tryck. Mönstret får inte bestå av primärfärgerna (CMYK), skall innehålla komplett utformade mönster i minst två särskilda färger och skall inbegripa mikrotext. |
| --- | --- |

—

En säkerhetsmönstrad bakgrund som har utformats för att göra förfalskning genom skanning, tryck eller kopiering omöjlig, genom att använda iristryck med säkerhetstryckfärg i många färger samt positivt och negativt guillocherat tryck. Mönstret får inte bestå av primärfärgerna (CMYK), skall innehålla komplett utformade mönster i minst två särskilda färger och skall inbegripa mikrotext.

| — | Optiskt variabla detaljer som ger ett tillräckligt skydd mot kopiering och manipulering av fotografiet. |
| --- | --- |

—

Optiskt variabla detaljer som ger ett tillräckligt skydd mot kopiering och manipulering av fotografiet.

| — | Lasergravyr. |
| --- | --- |

—

Lasergravyr.

| — | På platsen för fotografiet bör den säkerhetsmönstrade bakgrunden och fotografiet överlappa varandra i åtminstone den ena kanten (avtonande mönster). |
| --- | --- |

—

På platsen för fotografiet bör den säkerhetsmönstrade bakgrunden och fotografiet överlappa varandra i åtminstone den ena kanten (avtonande mönster).

| b) | Dessutom skall det material som används för körkortet vara sådant att det inte kan förfalskas genom att minst tre av följande tekniktyper används (ytterligare säkerhetsdetaljer):






  — | Tryckfärg som varierar beroende på betraktningsvinkel*. |
| --- | --- | --- |

b)

Dessutom skall det material som används för körkortet vara sådant att det inte kan förfalskas genom att minst tre av följande tekniktyper används (ytterligare säkerhetsdetaljer):

—

Tryckfärg som varierar beroende på betraktningsvinkel*.

| — | Termokrom färg*. |
| --- | --- |

—

Termokrom färg*.

| — | Anpassade hologram*. |
| --- | --- |

—

Anpassade hologram*.

| — | Varierande laserbilder*. |
| --- | --- |

—

Varierande laserbilder*.

| — | Fluorescerande ultraviolett tryckfärg, synlig och transparent. |
| --- | --- |

—

Fluorescerande ultraviolett tryckfärg, synlig och transparent.

| — | Iridiscerande tryck. |
| --- | --- |

—

Iridiscerande tryck.

| — | Digitalt vattenmärke i bakgrunden. |
| --- | --- |

—

Digitalt vattenmärke i bakgrunden.

| — | Infraröda eller fosforescerande pigment. |
| --- | --- |

—

Infraröda eller fosforescerande pigment.

| — | Tecken, symboler eller mönster, förnimbara med känseln*. |
| --- | --- |

—

Tecken, symboler eller mönster, förnimbara med känseln*.

| c) | Det står medlemsstaten fritt att införa ytterligare säkerhetsdetaljer. I första hand bör de metoder som markerats med asterisk tillämpas, eftersom de möjliggör kontroll av kortets giltighet utan särskilda hjälpmedel. |
| --- | --- |

c)

Det står medlemsstaten fritt att införa ytterligare säkerhetsdetaljer. I första hand bör de metoder som markerats med asterisk tillämpas, eftersom de möjliggör kontroll av kortets giltighet utan särskilda hjälpmedel.

| 3. | Körkortet skall bestå av två sidor.
  Sidan 1 skall innehålla följande:






  a) | Ordet ”körkort” i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar körkortet. |
| --- | --- | --- |

3.

Körkortet skall bestå av två sidor.

Sidan 1 skall innehålla följande:

a)

Ordet ”körkort” i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar körkortet.

| b) | Namnet på den medlemsstat som utfärdar körkortet, vilket är en frivillig uppgift. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den medlemsstat som utfärdar körkortet, vilket är en frivillig uppgift.

| c) | Nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som utfärdar körkortet, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor, skall vara en av följande:







  B | : | Belgien |
| --- | --- | --- | --- |
| CZ | : | Tjeckien |
| DK | : | Danmark |
| D | : | Tyskland |
| EST | : | Estland |
| GR | : | Grekland |
| E | : | Spanien |
| F | : | Frankrike |
| IRL | : | Irland |
| I | : | Italien |
| CY | : | Cypern |
| LV | : | Lettland |
| LT | : | Litauen |
| L | : | Luxemburg |
| H | : | Ungern |
| M | : | Malta |
| NL | : | Nederländerna |
| A | : | Österrike |
| PL | : | Polen |
| P | : | Portugal |
| SLO | : | Slovenien |
| SK | : | Slovakien |
| FIN | : | Finland |
| S | : | Sverige |
| UK | : | Förenade kungariket. |

c)

Nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som utfärdar körkortet, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor, skall vara en av följande:

B

:

Belgien

CZ

:

Tjeckien

DK

:

Danmark

D

:

Tyskland

EST

:

Estland

GR

:

Grekland

E

:

Spanien

F

:

Frankrike

IRL

:

Irland

I

:

Italien

CY

:

Cypern

LV

:

Lettland

LT

:

Litauen

L

:

Luxemburg

H

:

Ungern

M

:

Malta

NL

:

Nederländerna

A

:

Österrike

PL

:

Polen

P

:

Portugal

SLO

:

Slovenien

SK

:

Slovakien

FIN

:

Finland

S

:

Sverige

UK

:

Förenade kungariket.

| d) | De uppgifter som är särskiljande för körkortet, numrerade enligt följande:






  1. | Innehavarens efternamn. |
| --- | --- | --- |

d)

De uppgifter som är särskiljande för körkortet, numrerade enligt följande:

1.

Innehavarens efternamn.

| 2. | Innehavarens förnamn. |
| --- | --- |

2.

Innehavarens förnamn.

| 3. | Innehavarens födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- |

3.

Innehavarens födelsedatum och födelseort.

| 4. | a) | Datum för utfärdandet av körkortet. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Datum för utfärdandet av körkortet.

| b) | Körkortets sista giltighetsdag eller ett tankstreck om körkortets giltighetstid är obegränsad enligt artikel 7.2 c. |
| --- | --- |

b)

Körkortets sista giltighetsdag eller ett tankstreck om körkortets giltighetstid är obegränsad enligt artikel 7.2 c.

| c) | Namnet på den myndighet som utfärdat körkortet (får tryckas på sidan 2). |
| --- | --- |

c)

Namnet på den myndighet som utfärdat körkortet (får tryckas på sidan 2).

| d) | Ett annat nummer än det som upptas i nummer 5, för administrativa ändamål (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

d)

Ett annat nummer än det som upptas i nummer 5, för administrativa ändamål (frivillig uppgift).

| 5. | Körkortets nummer. |
| --- | --- |

5.

Körkortets nummer.

| 6. | Ett fotografi av innehavaren. |
| --- | --- |

6.

Ett fotografi av innehavaren.

| 7. | Innehavarens underskrift. |
| --- | --- |

7.

Innehavarens underskrift.

| 8. | Innehavarens permanenta bosättningsort eller postadress (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

8.

Innehavarens permanenta bosättningsort eller postadress (frivillig uppgift).

| 9. | Kategori av fordon som innehavaren har rätt att köra (nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än harmoniserade kategorier). |
| --- | --- |

9.

Kategori av fordon som innehavaren har rätt att köra (nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än harmoniserade kategorier).

| e) | Orden ”Europeiska gemenskapernas modell” skall finnas tryckt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar körkortet, och ordet ”körkort” på gemenskapens övriga språk skall vara tryckta i rosa och utgöra bakgrund på körkortet: | Permiso de Conducción |
| --- | --- | --- |

e)

Orden ”Europeiska gemenskapernas modell” skall finnas tryckt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar körkortet, och ordet ”körkort” på gemenskapens övriga språk skall vara tryckta i rosa och utgöra bakgrund på körkortet:

Permiso de Conducción

| | Řidičský průkaz |
| --- | --- |

Řidičský průkaz

| | Kørekort |
| --- | --- |

Kørekort

| | Führerschein |
| --- | --- |

Führerschein

| | Juhiluba |
| --- | --- |

Juhiluba

| | Άδεια Οδήγησης |
| --- | --- |

Άδεια Οδήγησης

| | Driving Licence |
| --- | --- |

Driving Licence

| | Permis de conduire |
| --- | --- |

Permis de conduire

| | Ceadúnas Tiomána |
| --- | --- |

Ceadúnas Tiomána

| | Patente di guida |
| --- | --- |

Patente di guida

| | Vadītāja apliecība |
| --- | --- |

Vadītāja apliecība

| | Vairuotojo pažymėjimas |
| --- | --- |

Vairuotojo pažymėjimas

| | Vezetői engedély |
| --- | --- |

Vezetői engedély

| | Liċenzja tas-Sewqan |
| --- | --- |

Liċenzja tas-Sewqan

| | Rijbewijs |
| --- | --- |

Rijbewijs

| | Prawo Jazdy |
| --- | --- |

Prawo Jazdy

| | Carta de Condução |
| --- | --- |

Carta de Condução

| | Vodičský preukaz |
| --- | --- |

Vodičský preukaz

| | Vozniško dovoljenje |
| --- | --- |

Vozniško dovoljenje

| | Ajokortti |
| --- | --- |

Ajokortti

| | Körkort. |
| --- | --- |

Körkort.

| f) | Färganvisningar:






  — | Blå: Pantone Reflex Blue. |
| --- | --- | --- |

f)

Färganvisningar:

—

Blå: Pantone Reflex Blue.

| — | Gul: Pantone Yellow. |
| --- | --- |

—

Gul: Pantone Yellow.

Sidan 2 skall innehålla följande:

| a) | 9. | Kategori av fordon som innehavaren har rätt att köra (nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än harmoniserade kategorier). |
| --- | --- | --- |

a)

9.

Kategori av fordon som innehavaren har rätt att köra (nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än harmoniserade kategorier).

| 10. | Datum för det första utfärdandet för varje kategori (detta datum skall föras över till det nya körkortet vid varje senare ersättande eller utbyte). |
| --- | --- |

10.

Datum för det första utfärdandet för varje kategori (detta datum skall föras över till det nya körkortet vid varje senare ersättande eller utbyte).

| 11. | Sista giltighetsdag för varje kategori. |
| --- | --- |

11.

Sista giltighetsdag för varje kategori.

| 12. | Övriga upplysningar eller eventuella inskränkningar, i kodad form, mittemot den berörda kategorin. |
| --- | --- |

12.

Övriga upplysningar eller eventuella inskränkningar, i kodad form, mittemot den berörda kategorin.

Följande koder skall användas:

| — | koderna 01–99 | : | harmoniserade gemenskapskoder |
| --- | --- | --- | --- |

—

koderna 01–99

:

harmoniserade gemenskapskoder

FÖRARE (medicinska skäl)

| 01. | Synkorrektion och/eller skydd






  01.01 | Glasögon |
| --- | --- | --- |

01.

Synkorrektion och/eller skydd

01.01

Glasögon

| 01.02 | Kontaktlinser |
| --- | --- |

01.02

Kontaktlinser

| 01.03 | Skyddsglas |
| --- | --- |

01.03

Skyddsglas

| 01.04 | Ogenomskinlig lins |
| --- | --- |

01.04

Ogenomskinlig lins

| 01.05 | Ögonlapp |
| --- | --- |

01.05

Ögonlapp

| 01.06 | Glasögon eller kontaktlinser |
| --- | --- |

01.06

Glasögon eller kontaktlinser

| 02. | Hörapparat/kommunikationshjälpmedel






  02.01 | Hörapparat för ena örat |
| --- | --- | --- |

02.

Hörapparat/kommunikationshjälpmedel

02.01

Hörapparat för ena örat

| 02.02 | Hörapparat för båda öronen |
| --- | --- |

02.02

Hörapparat för båda öronen

| 03. | Protes eller ortopediskt hjälpmedel






  03.01 | Armprotes eller ortopediskt hjälpmedel |
| --- | --- | --- |

03.

Protes eller ortopediskt hjälpmedel

03.01

Armprotes eller ortopediskt hjälpmedel

| 03.02 | Benprotes eller ortopediskt hjälpmedel |
| --- | --- |

03.02

Benprotes eller ortopediskt hjälpmedel

| 05. | Begränsad användning (obligatorisk användning av underkoder, körning med vissa förbehåll av medicinska skäl)






  05.01 | Begränsad till resor under dagtid (exempelvis en timme efter soluppgången och en timme före solnedgången) |
| --- | --- | --- |

05.

Begränsad användning (obligatorisk användning av underkoder, körning med vissa förbehåll av medicinska skäl)

05.01

Begränsad till resor under dagtid (exempelvis en timme efter soluppgången och en timme före solnedgången)

| 05.02 | Begränsad till resor inom en radie av ... km från körkortshavarens bostad eller inom staden/regionen |
| --- | --- |

05.02

Begränsad till resor inom en radie av ... km från körkortshavarens bostad eller inom staden/regionen

| 05.03 | Begränsad till körning utan passagerare |
| --- | --- |

05.03

Begränsad till körning utan passagerare

| 05.04 | Begränsad till körning med högst... km/h |
| --- | --- |

05.04

Begränsad till körning med högst... km/h

| 05.05 | Begränsad till körning endast med annan körkortsinnehavare |
| --- | --- |

05.05

Begränsad till körning endast med annan körkortsinnehavare

| 05.06 | Begränsad till körning utan släpvagn |
| --- | --- |

05.06

Begränsad till körning utan släpvagn

| 05.07 | Ingen körning på motorväg |
| --- | --- |

05.07

Ingen körning på motorväg

| 05.08 | Ingen alkohol |
| --- | --- |

05.08

Ingen alkohol

ANPASSADE FORDON

| 10. | Anpassad växellåda






  10.01 | Manuell växellåda |
| --- | --- | --- |

10.

Anpassad växellåda

10.01

Manuell växellåda

| 10.02 | Automatisk växellåda |
| --- | --- |

10.02

Automatisk växellåda

| 10.03 | Elektriskt manövrerad växellåda |
| --- | --- |

10.03

Elektriskt manövrerad växellåda

| 10.04 | Anpassad växelspak |
| --- | --- |

10.04

Anpassad växelspak

| 10.05 | Begränsat antal växellägen |
| --- | --- |

10.05

Begränsat antal växellägen

| 15. | Anpassad koppling






  15.01 | Anpassad kopplingspedal |
| --- | --- | --- |

15.

Anpassad koppling

15.01

Anpassad kopplingspedal

| 15.02 | Handmanövrerad koppling |
| --- | --- |

15.02

Handmanövrerad koppling

| 15.03 | Automatisk koppling |
| --- | --- |

15.03

Automatisk koppling

| 15.04 | Fällbar/borttagbar kopplingspedal |
| --- | --- |

15.04

Fällbar/borttagbar kopplingspedal

| 20. | Anpassat bromssystem






  20.01 | Anpassad bromspedal |
| --- | --- | --- |

20.

Anpassat bromssystem

20.01

Anpassad bromspedal

| 20.02 | Större bromspedal |
| --- | --- |

20.02

Större bromspedal

| 20.03 | Bromspedal för vänster fot |
| --- | --- |

20.03

Bromspedal för vänster fot

| 20.04 | Bromspedal för fotsulan |
| --- | --- |

20.04

Bromspedal för fotsulan

| 20.05 | Vinklad bromspedal |
| --- | --- |

20.05

Vinklad bromspedal

| 20.06 | Anpassad handmanövrerad färdbroms |
| --- | --- |

20.06

Anpassad handmanövrerad färdbroms

| 20.07 | Färdbroms med maximal förstärkning |
| --- | --- |

20.07

Färdbroms med maximal förstärkning

| 20.08 | Nödbroms inbyggd i färdbroms |
| --- | --- |

20.08

Nödbroms inbyggd i färdbroms

| 20.09 | Anpassad parkeringsbroms |
| --- | --- |

20.09

Anpassad parkeringsbroms

| 20.10 | Elektriskt manövrerad parkeringsbroms |
| --- | --- |

20.10

Elektriskt manövrerad parkeringsbroms

| 20.11 | Anpassad fotmanövrerad parkeringsbroms |
| --- | --- |

20.11

Anpassad fotmanövrerad parkeringsbroms

| 20.12 | Fällbar/borttagbar bromspedal |
| --- | --- |

20.12

Fällbar/borttagbar bromspedal

| 20.13 | Knämanövrerad broms |
| --- | --- |

20.13

Knämanövrerad broms

| 20.14 | Elektriskt manövrerad färdbroms |
| --- | --- |

20.14

Elektriskt manövrerad färdbroms

| 25. | Anpassat gasreglage






  25.01 | Anpassad gaspedal |
| --- | --- | --- |

25.

Anpassat gasreglage

25.01

Anpassad gaspedal

| 25.02 | Gaspedal för fotsulan |
| --- | --- |

25.02

Gaspedal för fotsulan

| 25.03 | Vinklad gaspedal |
| --- | --- |

25.03

Vinklad gaspedal

| 25.04 | Handmanövrerat gasreglage |
| --- | --- |

25.04

Handmanövrerat gasreglage

| 25.05 | Knämanövrerat gasreglage |
| --- | --- |

25.05

Knämanövrerat gasreglage

| 25.06 | Gasreglage med servoförstärkning (elektronisk, pneumatisk, etc.) |
| --- | --- |

25.06

Gasreglage med servoförstärkning (elektronisk, pneumatisk, etc.)

| 25.07 | Gaspedal till vänster om bromspedalen |
| --- | --- |

25.07

Gaspedal till vänster om bromspedalen

| 25.08 | Gaspedal längst till vänster |
| --- | --- |

25.08

Gaspedal längst till vänster

| 25.09 | Fällbar/borttagbar gaspedal |
| --- | --- |

25.09

Fällbar/borttagbar gaspedal

| 30. | Anpassade kombinerade broms- och gasreglage






  30.01 | Parallella pedaler |
| --- | --- | --- |

30.

Anpassade kombinerade broms- och gasreglage

30.01

Parallella pedaler

| 30.02 | Pedaler på samma (eller nästan samma) nivå |
| --- | --- |

30.02

Pedaler på samma (eller nästan samma) nivå

| 30.03 | Gas- och bromspedal med glidskena |
| --- | --- |

30.03

Gas- och bromspedal med glidskena

| 30.04 | Gas- och bromspedal med glidskena och stödskena |
| --- | --- |

30.04

Gas- och bromspedal med glidskena och stödskena

| 30.05 | Fällbara/borttagbara gas- och bromspedaler |
| --- | --- |

30.05

Fällbara/borttagbara gas- och bromspedaler

| 30.06 | Förhöjt golv |
| --- | --- |

30.06

Förhöjt golv

| 30.07 | Skiljevägg vid sidan av bromspedal |
| --- | --- |

30.07

Skiljevägg vid sidan av bromspedal

| 30.08 | Skiljevägg för protes vid sidan av bromspedal |
| --- | --- |

30.08

Skiljevägg för protes vid sidan av bromspedal

| 30.09 | Skiljevägg framför gas- och bromspedaler |
| --- | --- |

30.09

Skiljevägg framför gas- och bromspedaler

| 30.10 | Häl/benstöd |
| --- | --- |

30.10

Häl/benstöd

| 30.11 | Elektriskt manövrerade gas- och bromsreglage |
| --- | --- |

30.11

Elektriskt manövrerade gas- och bromsreglage

| 35. | Anpassade reglage
  (ljusreglage, vindrutetorkare/spolare, signalhorn, körriktningsvisare, etc.)






  35.01 | Reglage som kan manövreras utan att styrning och handhavande påverkas negativt |
| --- | --- | --- |

35.

Anpassade reglage

(ljusreglage, vindrutetorkare/spolare, signalhorn, körriktningsvisare, etc.)

35.01

Reglage som kan manövreras utan att styrning och handhavande påverkas negativt

| 35.02 | Reglage som kan manövreras utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas |
| --- | --- |

35.02

Reglage som kan manövreras utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas

| 35.03 | Reglage som kan manövreras med vänster hand utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas |
| --- | --- |

35.03

Reglage som kan manövreras med vänster hand utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas

| 35.04 | Reglage som kan manövreras med höger hand utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas |
| --- | --- |

35.04

Reglage som kan manövreras med höger hand utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas

| 35.05 | Reglage som kan manövreras utan att ratten, rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) och det kombinerade gas- och bromsreglaget måste släppas |
| --- | --- |

35.05

Reglage som kan manövreras utan att ratten, rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) och det kombinerade gas- och bromsreglaget måste släppas

| 40. | Anpassad styranordning






  40.01 | Standardservostyrning |
| --- | --- | --- |

40.

Anpassad styranordning

40.01

Standardservostyrning

| 40.02 | Styrning med förstärkt servo |
| --- | --- |

40.02

Styrning med förstärkt servo

| 40.03 | Styrning med reservsystem |
| --- | --- |

40.03

Styrning med reservsystem

| 40.04 | Förlängd rattstång |
| --- | --- |

40.04

Förlängd rattstång

| 40.05 | Anpassad ratt (större och/eller tjockare ratt, ratt med mindre diameter, etc.) |
| --- | --- |

40.05

Anpassad ratt (större och/eller tjockare ratt, ratt med mindre diameter, etc.)

| 40.06 | Vinklad ratt |
| --- | --- |

40.06

Vinklad ratt

| 40.07 | Vertikal ratt |
| --- | --- |

40.07

Vertikal ratt

| 40.08 | Horisontell ratt |
| --- | --- |

40.08

Horisontell ratt

| 40.09 | Fotmanövrerad styrning |
| --- | --- |

40.09

Fotmanövrerad styrning

| 40.10 | Annan anpassad styrmekanism (joy-stick, etc.) |
| --- | --- |

40.10

Annan anpassad styrmekanism (joy-stick, etc.)

| 40.11 | Knopp på ratten |
| --- | --- |

40.11

Knopp på ratten

| 40.12 | Handstödskena på ratten |
| --- | --- |

40.12

Handstödskena på ratten

| 40.13 | Med orthes tenodes |
| --- | --- |

40.13

Med orthes tenodes

| 42. | Anpassade backspeglar






  42.01 | Utvändig backspegel på (vänster eller) höger sida |
| --- | --- | --- |

42.

Anpassade backspeglar

42.01

Utvändig backspegel på (vänster eller) höger sida

| 42.02 | Utvändig backspegel på framskärmen |
| --- | --- |

42.02

Utvändig backspegel på framskärmen

| 42.03 | Extra invändig backspegel som ger överblick över trafiken |
| --- | --- |

42.03

Extra invändig backspegel som ger överblick över trafiken

| 42.04 | Invändig panoramabackspegel |
| --- | --- |

42.04

Invändig panoramabackspegel

| 42.05 | Backspegel som täcker den döda vinkeln |
| --- | --- |

42.05

Backspegel som täcker den döda vinkeln

| 42.06 | Elmanövrerade yttre backspeglar |
| --- | --- |

42.06

Elmanövrerade yttre backspeglar

| 43. | Anpassat förarsäte






  43.01 | Förhöjt förarsäte som ger god sikt på normalt avstånd från ratten och pedalen |
| --- | --- | --- |

43.

Anpassat förarsäte

43.01

Förhöjt förarsäte som ger god sikt på normalt avstånd från ratten och pedalen

| 43.02 | Förarsäte som är anpassat efter kroppsformen |
| --- | --- |

43.02

Förarsäte som är anpassat efter kroppsformen

| 43.03 | Förarsäte med sidostöd för god sittstabilitet |
| --- | --- |

43.03

Förarsäte med sidostöd för god sittstabilitet

| 43.04 | Förarsäte med armstöd |
| --- | --- |

43.04

Förarsäte med armstöd

| 43.05 | Förlängning av sätets skjutmån |
| --- | --- |

43.05

Förlängning av sätets skjutmån

| 43.06 | Anpassat bilbälte |
| --- | --- |

43.06

Anpassat bilbälte

| 43.07 | Fyrpunktsbälte |
| --- | --- |

43.07

Fyrpunktsbälte

| 44. | Anpassning av motorcykel (obligatorisk användning av underkoder)






  44.01 | Manövrering av båda bromsarna genom ett reglage |
| --- | --- | --- |

44.

Anpassning av motorcykel (obligatorisk användning av underkoder)

44.01

Manövrering av båda bromsarna genom ett reglage

| 44.02 | Anpassad handbroms för framhjul |
| --- | --- |

44.02

Anpassad handbroms för framhjul

| 44.03 | Anpassad fotbroms för bakhjul |
| --- | --- |

44.03

Anpassad fotbroms för bakhjul

| 44.04 | Anpassat gashandtag |
| --- | --- |

44.04

Anpassat gashandtag

| 44.05 | Anpassad handmanövrerad växel och koppling |
| --- | --- |

44.05

Anpassad handmanövrerad växel och koppling

| 44.06 | Anpassade backspeglar |
| --- | --- |

44.06

Anpassade backspeglar

| 44.07 | Anpassade reglage (körriktningsvisare, bromsljus ...) |
| --- | --- |

44.07

Anpassade reglage (körriktningsvisare, bromsljus ...)

| 44.08 | Säteshöjd som ger föraren möjlighet att i sittande position ha båda fötterna på marken samtidigt |
| --- | --- |

44.08

Säteshöjd som ger föraren möjlighet att i sittande position ha båda fötterna på marken samtidigt

| 45. | Motorcykel endast med sidvagn |
| --- | --- |

45.

Motorcykel endast med sidvagn

| 50. | Begränsat till ett visst fordon (identifieringsmärkning, VIN) |
| --- | --- |

50.

Begränsat till ett visst fordon (identifieringsmärkning, VIN)

| 51. | Begränsat till ett visst fordon (registreringsnummer, VRN) |
| --- | --- |

51.

Begränsat till ett visst fordon (registreringsnummer, VRN)

ADMINISTRATIVA FRÅGOR

| 70. | Utbyte av körkort nr ... utfärdat av ... (EU/FN-symbol om det är frågan om tredje land, exempelvis 70.0123456789.NL) |
| --- | --- |

70.

Utbyte av körkort nr ... utfärdat av ... (EU/FN-symbol om det är frågan om tredje land, exempelvis 70.0123456789.NL)

| 71. | Duplikat av körkort nr ... (EU/FN-symbol om det är frågan om tredje land, exempelvis 71.987654321.HR) |
| --- | --- |

71.

Duplikat av körkort nr ... (EU/FN-symbol om det är frågan om tredje land, exempelvis 71.987654321.HR)

| 72. | Begränsat till fordon i kategori A med en cylindervolym på högst 125 cc och en motoreffekt på högst 11 kW (A1) |
| --- | --- |

72.

Begränsat till fordon i kategori A med en cylindervolym på högst 125 cc och en motoreffekt på högst 11 kW (A1)

| 73. | Begränsat till fordon i kategori B av typen motordriven tre- eller fyrhjuling (B1) |
| --- | --- |

73.

Begränsat till fordon i kategori B av typen motordriven tre- eller fyrhjuling (B1)

| 74. | Begränsat till fordon i kategori C vars tillåtna totalvikt är högst 7 500 kg (C1) |
| --- | --- |

74.

Begränsat till fordon i kategori C vars tillåtna totalvikt är högst 7 500 kg (C1)

| 75. | Begränsat till fordon i kategori D med högst 16 sittplatser, utöver förarplatsen (D1) |
| --- | --- |

75.

Begränsat till fordon i kategori D med högst 16 sittplatser, utöver förarplatsen (D1)

| 76. | Begränsat till fordon i kategori C vars tillåtna totalvikt är högst 7 500 kg (C1) och till vilket en släpvagn med en tillåten totalvikt på mer än 750 kg är kopplat, under förutsättning att hela ekipagets vikt inte överstiger 12 000 kg och att släpvagnens tillåtna totalvikt inte överstiger dragfordonets tomvikt (C1E) |
| --- | --- |

76.

Begränsat till fordon i kategori C vars tillåtna totalvikt är högst 7 500 kg (C1) och till vilket en släpvagn med en tillåten totalvikt på mer än 750 kg är kopplat, under förutsättning att hela ekipagets vikt inte överstiger 12 000 kg och att släpvagnens tillåtna totalvikt inte överstiger dragfordonets tomvikt (C1E)

| 77. | Begränsat till fordon i kategori D med högst 16 sittplatser, utöver förarplatsen (D1) och till vilket en släpvagn med en tillåten totalvikt på mer än 750 kg är kopplat, under förutsättning att a) hela ekipagets totalvikt inte överstiger 12 000 kg och att släpets tillåtna totalvikt inte överstiger dragfordonets tomvikt och b) släpvagnen inte används för persontransport (D1E) |
| --- | --- |

77.

Begränsat till fordon i kategori D med högst 16 sittplatser, utöver förarplatsen (D1) och till vilket en släpvagn med en tillåten totalvikt på mer än 750 kg är kopplat, under förutsättning att a) hela ekipagets totalvikt inte överstiger 12 000 kg och att släpets tillåtna totalvikt inte överstiger dragfordonets tomvikt och b) släpvagnen inte används för persontransport (D1E)

| 78. | Begränsat till fordon med automatisk växellåda |
| --- | --- |

78.

Begränsat till fordon med automatisk växellåda

| 79. | (...) Begränsat till fordon som överensstämmer med specifikationerna inom parentes i samband med tillämpningen av artikel 10.1 i direktiv 91/439/EEG.







  90. 01 | : | till vänster |
| --- | --- | --- | --- |
| 90. 02 | : | till höger |
| 90. 03 | : | vänster |
| 90. 04 | : | höger |
| 90. 05 | : | hand |
| 90. 06 | : | fot |
| 90. 07 | : | tillämplig |

79.

(...) Begränsat till fordon som överensstämmer med specifikationerna inom parentes i samband med tillämpningen av artikel 10.1 i direktiv 91/439/EEG.

90. 01

:

till vänster

90. 02

:

till höger

90. 03

:

vänster

90. 04

:

höger

90. 05

:

hand

90. 06

:

fot

90. 07

:

tillämplig

| 95. | Yrkeskompetensbevis enligt direktiv 2003/59/EG giltigt t.o.m. ... [exempelvis 95.1.1.2012] |
| --- | --- |

95.

Yrkeskompetensbevis enligt direktiv 2003/59/EG giltigt t.o.m. ... [exempelvis 95.1.1.2012]

| 96. | Genomgången utbildning eller godkänt körprov i enlighet med bestämmelserna i bilaga V. |
| --- | --- |

96.

Genomgången utbildning eller godkänt körprov i enlighet med bestämmelserna i bilaga V.

| — | Kod 100 och däröver | : | nationella koder som endast gäller inom den körkortsutfärdande medlemsstatens territorium. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kod 100 och däröver

:

nationella koder som endast gäller inom den körkortsutfärdande medlemsstatens territorium.

När en kod gäller för samtliga kategorier för vilka körkortet utfärdas, får den tryckas under rubrikerna 9, 10 och 11.

| 13. | Ett utrymme där mottagande medlemsstat, vid tillämpning av punkt 4 a i denna bilaga, kan föra in upplysningar som är nödvändiga för administrationen av körkortet. |
| --- | --- |

13.

Ett utrymme där mottagande medlemsstat, vid tillämpning av punkt 4 a i denna bilaga, kan föra in upplysningar som är nödvändiga för administrationen av körkortet.

| 14. | Ett utrymme där utfärdande medlemsstat kan föra in upplysningar som är nödvändiga för administrationen av körkortet eller som gäller trafiksäkerhet (frivillig uppgift). Om upplysningen faller under någon rubrik i denna bilaga, skall den föregås av motsvarande siffra i rubriken.
  Med innehavarens särskilda, skriftliga medgivande får även uppgifter som inte hänger samman med administrationen av körkortet eller med trafiksäkerheten lämnas på detta utrymme. Tillägg av sådana uppgifter ändrar inte på något sätt användandet av modellen som körkort. |
| --- | --- |

14.

Ett utrymme där utfärdande medlemsstat kan föra in upplysningar som är nödvändiga för administrationen av körkortet eller som gäller trafiksäkerhet (frivillig uppgift). Om upplysningen faller under någon rubrik i denna bilaga, skall den föregås av motsvarande siffra i rubriken.

Med innehavarens särskilda, skriftliga medgivande får även uppgifter som inte hänger samman med administrationen av körkortet eller med trafiksäkerheten lämnas på detta utrymme. Tillägg av sådana uppgifter ändrar inte på något sätt användandet av modellen som körkort.

| b) | En förklaring till de numrerade rubrikerna på sidorna 1 och 2 av körkortet (åtminstone rubrikerna 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 c, 5, 10, 11 och 12).
  Om en medlemsstat önskar avfatta dessa texter på ett annat nationellt språk än danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska eller ungerska skall medlemsstaten upprätta en tvåspråkig version av körkortet där ett av de ovannämnda språken används, utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

En förklaring till de numrerade rubrikerna på sidorna 1 och 2 av körkortet (åtminstone rubrikerna 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 c, 5, 10, 11 och 12).

Om en medlemsstat önskar avfatta dessa texter på ett annat nationellt språk än danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska eller ungerska skall medlemsstaten upprätta en tvåspråkig version av körkortet där ett av de ovannämnda språken används, utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna bilaga.

| c) | Körkortet av gemenskapsmodell skall ha ett utrymme med möjlighet att eventuellt lägga in en mikroprocessor eller annan likvärdig datoriserad anordning. |
| --- | --- |

c)

Körkortet av gemenskapsmodell skall ha ett utrymme med möjlighet att eventuellt lägga in en mikroprocessor eller annan likvärdig datoriserad anordning.

| 4. | Särskilda bestämmelser






  a) | När innehavaren av ett körkort utfärdat av en medlemsstat i enlighet med denna bilaga permanent bosatt sig i en annan medlemsstat, får denna medlemsstat föra in sådana upplysningar på körkortet som är nödvändiga för dess administration, under förutsättning att detta slags upplysningar också förs in på de körkort som utfärdas av medlemsstaten och att det finns nödvändigt utrymme för detta ändamål. |
| --- | --- | --- |

4.

Särskilda bestämmelser

a)

När innehavaren av ett körkort utfärdat av en medlemsstat i enlighet med denna bilaga permanent bosatt sig i en annan medlemsstat, får denna medlemsstat föra in sådana upplysningar på körkortet som är nödvändiga för dess administration, under förutsättning att detta slags upplysningar också förs in på de körkort som utfärdas av medlemsstaten och att det finns nödvändigt utrymme för detta ändamål.

| b) | Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkoder och nationella symboler, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i denna bilaga.
  Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet. |
| --- | --- |

b)

Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkoder och nationella symboler, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i denna bilaga.

Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet.

MODELL FÖR GEMENSKAPSKÖRKORT

Sida 1   KÖRKORT ... [MEDLEMSSTAT]

Image

Sida 2   1. Efternamn 2. Förnamn 3. Födelsedatum och födelseort 4a. Datum för utfärdandet av körkortet 4b. Sista giltighetsdagen 4c. Utfärdat av 5. Körkortets serienummer 8. Bosättningsort 9 (1). Kategori 10. Datum för utfärdande efter kategori 11. Sista giltighetsdag efter kategori 12. Begränsningar

Image

PROV PÅ GEMENSKAPSKÖRKORT

BELGISKT KÖRKORT (för information)

---

(1)

Obs: En symbol och en rad för kategori AM kommer att läggas till.

Obs: Beteckningen A2 kommer att läggas till i avsnittet om motorcykelkategorier.

BILAGA II

I   MINIMIKRAV FÖR FÖRARPROV

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål skall det finnas ett förarprov som består av

| — | ett kunskapsprov, och därefter |
| --- | --- |

—

ett kunskapsprov, och därefter

| — | ett körprov. |
| --- | --- |

—

ett körprov.

Villkoren för genomförandet av dessa prov fastställs nedan.

A.   KUNSKAPSPROV

1.   Utformning

Provet skall vara utformat så att det visar att den sökande har de kunskaper som krävs i de ämnen som är förtecknade i punkterna 2–4.

Om den som ansöker om körkort i en kategori har godkänts på kunskapsprovet för körkort i en annan kategori behöver de gemensamma bestämmelserna i punkt 2–4 inte tillämpas.

2.   Obligatoriska punkter för samtliga fordonskategorier

2.1   Provet skall innehålla frågor om varje punkt som finns förtecknad nedan. Varje medlemsstat skall själv fastställa frågornas innehåll.

| 2.1.1 | Vägtrafikbestämmelser:






  — | Särskilt vägmärken, vägmarkeringar, signaler, väjningsplikt och hastighetsbegränsningar. |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Vägtrafikbestämmelser:

—

Särskilt vägmärken, vägmarkeringar, signaler, väjningsplikt och hastighetsbegränsningar.

| 2.1.2 | Föraren:






  — | Betydelsen av uppmärksamhet och samspel med andra vägtrafikanter. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Föraren:

—

Betydelsen av uppmärksamhet och samspel med andra vägtrafikanter.

| — | Uppfattningsförmåga, omdömesförmåga och beslutsfattande, särskilt reaktionstiden, liksom förändringar i körförmågan som beror på alkohol, narkotika och läkemedel, psykiskt tillstånd och trötthet. |
| --- | --- |

—

Uppfattningsförmåga, omdömesförmåga och beslutsfattande, särskilt reaktionstiden, liksom förändringar i körförmågan som beror på alkohol, narkotika och läkemedel, psykiskt tillstånd och trötthet.

| 2.1.3 | Vägen:






  — | De viktigaste principerna för hur man håller ett säkert avstånd mellan fordon, bromssträckor och väghållning vid olika väderleks- och vägförhållanden. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Vägen:

—

De viktigaste principerna för hur man håller ett säkert avstånd mellan fordon, bromssträckor och väghållning vid olika väderleks- och vägförhållanden.

| — | Riskfaktorer vid körning som beror på olika vägförhållanden, särskilt på hur de ändras till följd av väderlek och tiden på dygnet. |
| --- | --- |

—

Riskfaktorer vid körning som beror på olika vägförhållanden, särskilt på hur de ändras till följd av väderlek och tiden på dygnet.

| — | Olika vägtypers egenskaper och de därmed sammanhängande föreskrivna kraven. |
| --- | --- |

—

Olika vägtypers egenskaper och de därmed sammanhängande föreskrivna kraven.

| 2.1.4 | Andra vägtrafikanter:






  — | Särskilda riskfaktorer som är förknippade med andra vägtrafikanters bristande erfarenhet och de mest utsatta kategorierna av trafikanter, exempelvis barn, fotgängare, cyklister och personer med nedsatt rörelseförmåga. |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Andra vägtrafikanter:

—

Särskilda riskfaktorer som är förknippade med andra vägtrafikanters bristande erfarenhet och de mest utsatta kategorierna av trafikanter, exempelvis barn, fotgängare, cyklister och personer med nedsatt rörelseförmåga.

| — | Risker som är förknippande med olika fordonstypers rörelser och köregenskaper och med deras förares olika synfält. |
| --- | --- |

—

Risker som är förknippande med olika fordonstypers rörelser och köregenskaper och med deras förares olika synfält.

| 2.1.5 | Allmänna regler och förordningar samt andra bestämmelser:






  — | Bestämmelser i fråga om administrativa dokument som krävs för att få använda fordonen. |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Allmänna regler och förordningar samt andra bestämmelser:

—

Bestämmelser i fråga om administrativa dokument som krävs för att få använda fordonen.

| — | Allmänna regler för hur föraren skall handla vid en olycka (placera ut varningstriangel och slå larm) och vilka åtgärder han kan vidta för att om så är nödvändigt hjälpa trafikolycksoffer. |
| --- | --- |

—

Allmänna regler för hur föraren skall handla vid en olycka (placera ut varningstriangel och slå larm) och vilka åtgärder han kan vidta för att om så är nödvändigt hjälpa trafikolycksoffer.

| — | Säkerhetsfaktorer som rör fordonet och det gods och de personer som transporteras. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsfaktorer som rör fordonet och det gods och de personer som transporteras.

| 2.1.6 | Nödvändiga försiktighetsåtgärder när fordonet lämnas. |
| --- | --- |

2.1.6

Nödvändiga försiktighetsåtgärder när fordonet lämnas.

| 2.1.7 | Mekaniska aspekter som har betydelse för trafiksäkerheten. Förare skall kunna upptäcka de vanligaste felen, särskilt på styr-, fjädrings- och bromssystem, däck, belysning och körriktningsvisare, reflexanordningar, backspeglar, vindruta och vindrutetorkare, avgassystem, säkerhetsbälten och signalhorn. |
| --- | --- |

2.1.7

Mekaniska aspekter som har betydelse för trafiksäkerheten. Förare skall kunna upptäcka de vanligaste felen, särskilt på styr-, fjädrings- och bromssystem, däck, belysning och körriktningsvisare, reflexanordningar, backspeglar, vindruta och vindrutetorkare, avgassystem, säkerhetsbälten och signalhorn.

| 2.1.8 | Fordonets säkerhetsutrustning, särskilt användningen av säkerhetsbälten, nackskydd och säkerhetsutrustning för barn. |
| --- | --- |

2.1.8

Fordonets säkerhetsutrustning, särskilt användningen av säkerhetsbälten, nackskydd och säkerhetsutrustning för barn.

| 2.1.9 | Bestämmelser som gäller för fordonets användning i miljöhänseende (lämplig användning av signalhorn, måttlig bränsleförbrukning, begränsning av avgasutsläpp, etc.). |
| --- | --- |

2.1.9

Bestämmelser som gäller för fordonets användning i miljöhänseende (lämplig användning av signalhorn, måttlig bränsleförbrukning, begränsning av avgasutsläpp, etc.).

3.   Särskilda bestämmelser för kategorierna A1, A2 och A

3.1   Obligatorisk kontroll av de allmänna kunskaperna om

| 3.1.1 | användning av skyddsutrustning såsom handskar, stövlar, kläder och hjälm, |
| --- | --- |

3.1.1

användning av skyddsutrustning såsom handskar, stövlar, kläder och hjälm,

| 3.1.2 | motorcykelförares synlighet för andra vägtrafikanter, |
| --- | --- |

3.1.2

motorcykelförares synlighet för andra vägtrafikanter,

| 3.1.3 | riskfaktorer i samband med olika vägförhållanden, i enlighet med ovanstående, särskilt när det gäller hala partier som brunnslock, vägmarkeringar som linjer och pilar samt spårvagnsspår, |
| --- | --- |

3.1.3

riskfaktorer i samband med olika vägförhållanden, i enlighet med ovanstående, särskilt när det gäller hala partier som brunnslock, vägmarkeringar som linjer och pilar samt spårvagnsspår,

| 3.1.4 | mekaniska aspekter som har betydelse för trafiksäkerheten, vilket nämns ovan, särskilt när det gäller nödstoppreglage, oljenivå och kedja. |
| --- | --- |

3.1.4

mekaniska aspekter som har betydelse för trafiksäkerheten, vilket nämns ovan, särskilt när det gäller nödstoppreglage, oljenivå och kedja.

4.   Särskilda bestämmelser för kategorierna C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E

4.1   Obligatorisk kontroll av de allmänna kunskaperna om

| 4.1.1 | bestämmelser om körtider och viloperioder enligt rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (1) och användning av färdskrivare enligt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (2); |
| --- | --- |

4.1.1

bestämmelser om körtider och viloperioder enligt rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (1) och användning av färdskrivare enligt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (2);

| 4.1.2 | bestämmelser om typen av transport, dvs. gods eller passagerare, |
| --- | --- |

4.1.2

bestämmelser om typen av transport, dvs. gods eller passagerare,

| 4.1.3 | fordons- och transportdokument som krävs för nationell och internationell transport av gods och passagerare, |
| --- | --- |

4.1.3

fordons- och transportdokument som krävs för nationell och internationell transport av gods och passagerare,

| 4.1.4 | hur man skall uppträda i samband med en olycka samt åtgärder som skall vidtas efter en olycka eller liknande, exempelvis akuta åtgärder såsom evakuering av passagerare och grundläggande kunskaper om första hjälpen, |
| --- | --- |

4.1.4

hur man skall uppträda i samband med en olycka samt åtgärder som skall vidtas efter en olycka eller liknande, exempelvis akuta åtgärder såsom evakuering av passagerare och grundläggande kunskaper om första hjälpen,

| 4.1.5 | försiktighetsåtgärder vid avmontering och byte av hjul, |
| --- | --- |

4.1.5

försiktighetsåtgärder vid avmontering och byte av hjul,

| 4.1.6 | bestämmelser om fordonsvikter och fordonsmått samt bestämmelser om hastighetsregulatorer, |
| --- | --- |

4.1.6

bestämmelser om fordonsvikter och fordonsmått samt bestämmelser om hastighetsregulatorer,

| 4.1.7 | begränsningar i sitt eget och andra trafikanters synfält som beror på fordonens konstruktion, |
| --- | --- |

4.1.7

begränsningar i sitt eget och andra trafikanters synfält som beror på fordonens konstruktion,

| 4.1.8 | läsning av vägkarta, planering av resväg, inbegripet användning av elektroniska navigationssystem (ej obligatoriskt), |
| --- | --- |

4.1.8

läsning av vägkarta, planering av resväg, inbegripet användning av elektroniska navigationssystem (ej obligatoriskt),

| 4.1.9 | säkerhet i samband med lastning av fordonet, dvs. kontroll av lasten (packning och fästanordningar), svårigheter vid olika typer av last (exempelvis vätskor, hängande last ...), lastning och lossning av gods samt användning av lastningsutrustning (endast kategorierna C, CE, C1, C1E), |
| --- | --- |

4.1.9

säkerhet i samband med lastning av fordonet, dvs. kontroll av lasten (packning och fästanordningar), svårigheter vid olika typer av last (exempelvis vätskor, hängande last ...), lastning och lossning av gods samt användning av lastningsutrustning (endast kategorierna C, CE, C1, C1E),

| 4.1.10 | förarens ansvar när det gäller transport av passagerare och deras komfort och säkerhet, transport av barn samt nödvändiga kontroller före avfärd. Samtliga busstyper bör ingå i kunskapsprovet (bussar i kollektivtrafiken, långfärdsbussar, bussar med särskilda mått, etc.) (endast kategorierna D, DE, D1, D1E). |
| --- | --- |

4.1.10

förarens ansvar när det gäller transport av passagerare och deras komfort och säkerhet, transport av barn samt nödvändiga kontroller före avfärd. Samtliga busstyper bör ingå i kunskapsprovet (bussar i kollektivtrafiken, långfärdsbussar, bussar med särskilda mått, etc.) (endast kategorierna D, DE, D1, D1E).

4.2   Obligatorisk kontroll av de allmänna kunskaperna om följande ytterligare bestämmelser för kategorierna C, CE, D och DE:

| 4.2.1 | Principerna för hur förbränningsmotorer, vätskor (exempelvis motorolja, kylvätska, spolarvätska), bränslesystem, elsystem, tändningssystem och transmissionssystem (koppling, växellåda, etc.) är uppbyggda och hur de fungerar. |
| --- | --- |

4.2.1

Principerna för hur förbränningsmotorer, vätskor (exempelvis motorolja, kylvätska, spolarvätska), bränslesystem, elsystem, tändningssystem och transmissionssystem (koppling, växellåda, etc.) är uppbyggda och hur de fungerar.

| 4.2.2 | Smörjmedel och frostskyddsvätska. |
| --- | --- |

4.2.2

Smörjmedel och frostskyddsvätska.

| 4.2.3 | Principerna för konstruktion, montering, korrekt användning och underhåll av däck. |
| --- | --- |

4.2.3

Principerna för konstruktion, montering, korrekt användning och underhåll av däck.

| 4.2.4 | Principerna för olika typer av bromssystem och hastighetsregulatorer, dessas funktion och viktigaste delar samt montering, användning och dagligt underhåll. |
| --- | --- |

4.2.4

Principerna för olika typer av bromssystem och hastighetsregulatorer, dessas funktion och viktigaste delar samt montering, användning och dagligt underhåll.

| 4.2.5 | Principerna för olika typer av kopplingssystem, dessas funktion och viktigaste delar samt montering, användning och dagligt underhåll (endast kategorierna CE, DE). |
| --- | --- |

4.2.5

Principerna för olika typer av kopplingssystem, dessas funktion och viktigaste delar samt montering, användning och dagligt underhåll (endast kategorierna CE, DE).

| 4.2.6 | Metoder för felsökning vid driftsfel. |
| --- | --- |

4.2.6

Metoder för felsökning vid driftsfel.

| 4.2.7 | Förebyggande underhåll av fordon och nödvändiga löpande reparationer. |
| --- | --- |

4.2.7

Förebyggande underhåll av fordon och nödvändiga löpande reparationer.

| 4.2.8 | Förarens ansvar när det gäller mottagande, transport och leverans av gods i enlighet med överenskomna villkor (endast kategorierna C, CE). |
| --- | --- |

4.2.8

Förarens ansvar när det gäller mottagande, transport och leverans av gods i enlighet med överenskomna villkor (endast kategorierna C, CE).

B.   KÖRPROV

5.   Fordonet och dess utrustning

| 5.1 | För att få framföra ett fordon med manuell växellåda krävs ett godkänt körprov som genomförts i ett sådant fordon.
  Om en sökande genomför körprovet i ett fordon med automatisk växellåda skall detta anges på det körkort som utfärdas på grundval av detta prov. Körkort med en sådan angivelse ger endast behörighet att framföra fordon med automatisk växellåda.
  Med ”fordon med automatisk växellåda” avses ett fordon i vilket utväxlingen mellan motorn och hjulen endast kan varieras med gaspedalen och bromsarna. |
| --- | --- |

5.1

För att få framföra ett fordon med manuell växellåda krävs ett godkänt körprov som genomförts i ett sådant fordon.

Om en sökande genomför körprovet i ett fordon med automatisk växellåda skall detta anges på det körkort som utfärdas på grundval av detta prov. Körkort med en sådan angivelse ger endast behörighet att framföra fordon med automatisk växellåda.

Med ”fordon med automatisk växellåda” avses ett fordon i vilket utväxlingen mellan motorn och hjulen endast kan varieras med gaspedalen och bromsarna.

| 5.2 | De fordon som används vid körproven skall uppfylla de minimikrav som anges nedan. Medlemsstaterna får införa bestämmelser om strängare eller flera krav. |
| --- | --- |

5.2

De fordon som används vid körproven skall uppfylla de minimikrav som anges nedan. Medlemsstaterna får införa bestämmelser om strängare eller flera krav.

Kategori A1:

Motorcykel i kategori A1 utan sidvagn, med en slagvolym av minst 120 kubikcentimeter och en maximihastighet av minst 90 km/h.

Kategori A2:

Motorcykel utan sidvagn, med en cylindervolym av minst 400 kubikcentimeter och en motoreffekt av minst 25 kW.

Kategori A:

Motorcykel utan sidvagn, med en cylindervolym av minst 600 kubikcentimeter och en motoreffekt av minst 40 kW.

Kategori B:

Fyrhjuliga fordon i kategori B med en maximihastighet på minst 100 km/h.

Kategori BE:

Fordonskombinationer som består av ett provfordon i kategori B och en släpvagn med en tillåten totalvikt på minst 1 000 kg, som har en maximihastighet på minst 100 km/h och som inte tillhör kategori B. Släpvagnens lastutrymme skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är åtminstone lika bred och lika hög som motorfordonet; den slutna lådkonstruktionen får även vara något smalare än motorfordonet, förutsatt att sikten bakåt bara är möjlig om man använder motorfordonets sidobackspeglar; Släpvagnen skall ha en faktisk vikt på minst 800 kg.

Kategori B1:

Fyrhjuliga motordrivna cyklar med en maximihastighet på minst 60 km/h.

Kategori C:

Fordon i kategori C med en tillåten totalvikt på minst 12 000 kg, en längd på minst 8 meter, en bredd på minst 2,4 meter och en maximihastighet på minst 80 km/h. Fordonen skall vara försedda med anti-lås-bromsar, vara utrustade med en växellåda med minst 8 framåtväxlar och färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85. Lastutrymmet skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är åtminstone lika bred och lika hög som förarhytten. Fordonen skall ha en faktisk vikt på minst 10 000 kg.

Kategori CE:

Antingen ett ledat fordon eller en fordonskombination som består av ett provfordon i kategori C och en släpvagn med en längd på minst 7,5 meter. Både det ledade fordonet och fordonskombinationen skall ha en tillåten totalvikt på minst 20 000 kg, en längd på minst 14 meter, en bredd på minst 2,4 meter och en maximihastighet på minst 80 km/tim samt vara försedd med anti-lås-bromsar, utrustade med en växellåda med minst 8 framåtväxlar och färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85. Lastutrymmet skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är åtminstone lika bred och lika hög som förarhytten. Både det ledade fordonet och fordonskombinationen skall ha en faktisk vikt på minst 15 000 kg.

Kategori C1:

Fordon i underkategori C1 med en tillåten totalvikt på minst 4 000 kg, en minimilängd på 5 meter och en maximihastighet på minst 80 km/h. Fordonen skall vara försedda med anti-lås-bromsar och utrustade med färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85. Lastutrymmet skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är åtminstone lika bred och lika hög som förarhytten.

Kategori C1E:

Fordonskombinationer som består av ett provfordon i underkategori C1 och en släpvagn med en tillåten totalvikt på minst 1 250 kg. Fordonskombinationen skall ha en längd på minst 8 meter och en maximihastighet på minst 80 km/h. Lastutrymmet skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är åtminstone lika bred och lika hög som förarhytten; den slutna lådkonstruktionen får även vara något smalare än förarhytten, förutsatt att sikten bakåt bara är möjlig om man använder motorfordonets sidobackspeglar; Släpvagnen skall ha en faktisk vikt på minst 800 kg.

Kategori D:

Fordon i kategori D med en längd på minst 10 meter, en bredd på minst 2,4 meter och en maximihastighet på minst 80 km/h. Fordonet skall vara försett med anti-lås-bromsar och utrustat med färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85.

Kategori DE:

Fordonskombinationer som består av ett provfordon i kategori D och en släpvagn med en tillåten totalvikt på minst 1 250 kg, en bredd på minst 2,4 meter och en maximihastighet på minst 80 km/h. Lastutrymmet skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är minst 2 meter bred och hög. Släpvagnen skall ha en faktisk vikt på minst 800 kg.

Kategori D1:

Fordon i underkategori D1 med en tillåten totalvikt på minst 4 000 kg, en minimilängd på 5 meter och en maximihastighet på minst 80 km/h. Fordonet skall vara utrustat med anti-lås-bromsar och färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85.

Kategori D1E:

Fordonskombinationer som består av ett provfordon i underkategori D1 och en släpvagn med en tillåten totalvikt på minst 1 250 kg samt en maximihastighet på minst 80 km/h. Släpvagnens lastutrymme skall bestå av en sluten lådkonstruktion som är minst 2 meter bred och hög. Släpvagnen skall ha en faktisk vikt på minst 800 kg.

Provfordon för kategorierna BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 och D1E som användes senast vid dagen för detta direktivs ikraftträdande får, om de inte uppfyller minimikraven ovan, endast användas under högst tio år efter detta datum. De krav som avser den last som kan transporteras med dessa fordon skall ha införts av medlemsländerna senast tio år efter det att kommissionens direktiv 2000/56/EG (3) trätt i kraft.

6.   Körprov för kategorierna A1, A2 och A

6.1   Förberedelser och teknisk kontroll av fordonet med avseende på trafiksäkerheten.

De sökande skall kunna utföra följande säkerhetsförberedelser:

| 6.1.1 | Justera skyddsutrustning såsom handskar, stövlar, kläder och hjälm. |
| --- | --- |

6.1.1

Justera skyddsutrustning såsom handskar, stövlar, kläder och hjälm.

| 6.1.2 | Göra slumpmässiga kontroller av däck, bromsar, styrning, nödstoppreglage (om tillämplig), kedja, oljenivå, lysen, reflexanordningar, körriktningsvisare och signalhorn. |
| --- | --- |

6.1.2

Göra slumpmässiga kontroller av däck, bromsar, styrning, nödstoppreglage (om tillämplig), kedja, oljenivå, lysen, reflexanordningar, körriktningsvisare och signalhorn.

6.2   Kontroll av särskilda manövrer med avseende på trafiksäkerheten.

| 6.2.1 | Ställa motorcykeln på och ta ner den från stödet och flytta den genom att leda den med motorn avstängd. |
| --- | --- |

6.2.1

Ställa motorcykeln på och ta ner den från stödet och flytta den genom att leda den med motorn avstängd.

| 6.2.2 | Parkera motorcykeln med användning av stödet. |
| --- | --- |

6.2.2

Parkera motorcykeln med användning av stödet.

| 6.2.3 | Minst två manövrer, inbegripet slalomkörning, skall utföras vid låg hastighet. Detta skall särskilt kontrollera handhavandet av kopplingen i samspel med broms, balans, blickens riktning, placering på motorcykeln och fötternas placering på fotstöden. |
| --- | --- |

6.2.3

Minst två manövrer, inbegripet slalomkörning, skall utföras vid låg hastighet. Detta skall särskilt kontrollera handhavandet av kopplingen i samspel med broms, balans, blickens riktning, placering på motorcykeln och fötternas placering på fotstöden.

| 6.2.4 | Minst två manövrer av vilka en manöver på andra växeln eller tredje växel på minst 30 km/h, inbegripet undanmanöver för hinder vid en hastighet på minst 50 km/h, skall utföras vid högre hastighet. Detta skall särskilt kontrollera placering på motorcykeln, blickens riktning, balans, styrteknik och växlingsteknik. |
| --- | --- |

6.2.4

Minst två manövrer av vilka en manöver på andra växeln eller tredje växel på minst 30 km/h, inbegripet undanmanöver för hinder vid en hastighet på minst 50 km/h, skall utföras vid högre hastighet. Detta skall särskilt kontrollera placering på motorcykeln, blickens riktning, balans, styrteknik och växlingsteknik.

| 6.2.5 | Minst två inbromsningsmanövrer skall utföras, inbegripet en nödbromsning från en hastighet på minst 50 km/h. Detta skall särskilt kontrollera användning av bromsen på fram- och bakhjulet, blickens riktning och förarens placering på motorcykeln.
  De särskilda manövrer som avses i punkterna 6.2.3–6.2.5 skall vara införda senast fem år efter det att direktiv 2000/56/EG trätt i kraft. |
| --- | --- |

6.2.5

Minst två inbromsningsmanövrer skall utföras, inbegripet en nödbromsning från en hastighet på minst 50 km/h. Detta skall särskilt kontrollera användning av bromsen på fram- och bakhjulet, blickens riktning och förarens placering på motorcykeln.

De särskilda manövrer som avses i punkterna 6.2.3–6.2.5 skall vara införda senast fem år efter det att direktiv 2000/56/EG trätt i kraft.

6.3   Trafikbeteende.

Föraren skall i normala trafiksituationer och med beaktande av nödvändiga försiktighetsmått kunna genomföra följande manövrer på ett säkert sätt:

| 6.3.1 | Köra iväg efter en parkering eller ett stillastående i trafiken, köra ut från en utfart. |
| --- | --- |

6.3.1

Köra iväg efter en parkering eller ett stillastående i trafiken, köra ut från en utfart.

| 6.3.2 | Köra på raka vägar, passera mötande fordon, även i trånga passager. |
| --- | --- |

6.3.2

Köra på raka vägar, passera mötande fordon, även i trånga passager.

| 6.3.3 | Köra i kurvor. |
| --- | --- |

6.3.3

Köra i kurvor.

| 6.3.4 | Närma sig och passera plankorsningar och vägkorsningar. |
| --- | --- |

6.3.4

Närma sig och passera plankorsningar och vägkorsningar.

| 6.3.5 | Svänga till höger och vänster samt byta fil. |
| --- | --- |

6.3.5

Svänga till höger och vänster samt byta fil.

| 6.3.6 | Köra på och av motorvägar eller liknande (i tillämpliga fall) från en påfart respektive avfart. |
| --- | --- |

6.3.6

Köra på och av motorvägar eller liknande (i tillämpliga fall) från en påfart respektive avfart.

| 6.3.7 | Köra om andra trafikanter (om möjligt), passera hinder, exempelvis parkerade bilar, bli omkörd av andra trafikanter (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

6.3.7

Köra om andra trafikanter (om möjligt), passera hinder, exempelvis parkerade bilar, bli omkörd av andra trafikanter (i tillämpliga fall).

| 6.3.8 | Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall), exempelvis rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen samt köra uppför och nedför långa backar. |
| --- | --- |

6.3.8

Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall), exempelvis rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen samt köra uppför och nedför långa backar.

| 6.3.9 | Iaktta nödvändig försiktighet vid avstigning. |
| --- | --- |

6.3.9

Iaktta nödvändig försiktighet vid avstigning.

7.   Körprov för kategorierna B, B1 och BE

7.1   Förberedelser och teknisk kontroll av fordonet med avseende på trafiksäkerheten.

De sökande skall kunna utföra följande säkerhetsförberedelser:

| 7.1.1 | Ställa in sätet för att få en korrekt körställning. |
| --- | --- |

7.1.1

Ställa in sätet för att få en korrekt körställning.

| 7.1.2 | Ställa in backspeglar, säkerhetsbälten och nackskydd om sådana finns. |
| --- | --- |

7.1.2

Ställa in backspeglar, säkerhetsbälten och nackskydd om sådana finns.

| 7.1.3 | Kontrollera att dörrarna är stängda. |
| --- | --- |

7.1.3

Kontrollera att dörrarna är stängda.

| 7.1.4 | Göra slumpmässiga kontroller av däck, styrning, bromsar, vätskor (exempelvis motorolja, kylarvätska, spolarvätska), lysen, reflexanordningar, körriktningsvisare och signalhorn. |
| --- | --- |

7.1.4

Göra slumpmässiga kontroller av däck, styrning, bromsar, vätskor (exempelvis motorolja, kylarvätska, spolarvätska), lysen, reflexanordningar, körriktningsvisare och signalhorn.

| 7.1.5 | Kontrollera säkerheten vid lastning, dvs. kaross, presenningar, lastdörrar, låsmekanism för förarhytt, lastmetoder och säkring av lasten (endast kategori BE). |
| --- | --- |

7.1.5

Kontrollera säkerheten vid lastning, dvs. kaross, presenningar, lastdörrar, låsmekanism för förarhytt, lastmetoder och säkring av lasten (endast kategori BE).

| 7.1.6 | Kontrollera kopplingsmekanismen, bromsar och elektriska kopplingar (endast kategori BE). |
| --- | --- |

7.1.6

Kontrollera kopplingsmekanismen, bromsar och elektriska kopplingar (endast kategori BE).

7.2   När det gäller kategorierna B och B1 skall särskilda manövrer provas med avseende på trafiksäkerheten.

Ett urval av följande manövrer skall prövas (minst två manövrer för de fyra punkterna, varav en skall gälla backning):

| 7.2.1 | Backa rakt bakåt, och backa åt höger eller vänster runt ett hörn utan att byta fil. |
| --- | --- |

7.2.1

Backa rakt bakåt, och backa åt höger eller vänster runt ett hörn utan att byta fil.

| 7.2.2 | Vända fordonet till motsatt riktning med användning av fram- och backväxlar. |
| --- | --- |

7.2.2

Vända fordonet till motsatt riktning med användning av fram- och backväxlar.

| 7.2.3 | Parkera fordonet och lämna en parkeringsplats (parallellt, snett eller vinkelrätt framåt och bakåt på plan mark samt i uppförs- och nedförsbacke). |
| --- | --- |

7.2.3

Parkera fordonet och lämna en parkeringsplats (parallellt, snett eller vinkelrätt framåt och bakåt på plan mark samt i uppförs- och nedförsbacke).

| 7.2.4 | Genomföra en korrekt inbromsning till stillastående. Nödbromsning är dock inte obligatoriskt. |
| --- | --- |

7.2.4

Genomföra en korrekt inbromsning till stillastående. Nödbromsning är dock inte obligatoriskt.

7.3   När det gäller kategori BE skall särskilda manövrer provas med avseende på trafiksäkerheten.

| 7.3.1 | Koppla släpvagn till och från dragfordonet. När manövern inleds skall dragfordonet och släpvagnen stå sida vid sida (dvs. inte i ett led). |
| --- | --- |

7.3.1

Koppla släpvagn till och från dragfordonet. När manövern inleds skall dragfordonet och släpvagnen stå sida vid sida (dvs. inte i ett led).

| 7.3.2 | Backa med samtidig svängning på ett sätt som medlemsstaterna själva får fastställa. |
| --- | --- |

7.3.2

Backa med samtidig svängning på ett sätt som medlemsstaterna själva får fastställa.

| 7.3.3 | Parkera säkert vid lastning och lossning. |
| --- | --- |

7.3.3

Parkera säkert vid lastning och lossning.

7.4   Trafikbeteende.

Föraren skall i normala trafiksituationer och med beaktande av nödvändiga försiktighetsmått kunna genomföra följande manövrer på ett säkert sätt:

| 7.4.1 | Köra iväg efter en parkering eller ett stillastående i trafiken, köra ut från en utfart. |
| --- | --- |

7.4.1

Köra iväg efter en parkering eller ett stillastående i trafiken, köra ut från en utfart.

| 7.4.2 | Köra på raka vägar, passera mötande fordon, även i trånga passager. |
| --- | --- |

7.4.2

Köra på raka vägar, passera mötande fordon, även i trånga passager.

| 7.4.3 | Köra i kurvor. |
| --- | --- |

7.4.3

Köra i kurvor.

| 7.4.4 | Närma sig och passera plankorsningar och vägkorsningar. |
| --- | --- |

7.4.4

Närma sig och passera plankorsningar och vägkorsningar.

| 7.4.5 | Svänga till höger och vänster samt byta fil. |
| --- | --- |

7.4.5

Svänga till höger och vänster samt byta fil.

| 7.4.6 | Köra på och av motorvägar eller liknande (i tillämpliga fall) från en påfart respektive avfart. |
| --- | --- |

7.4.6

Köra på och av motorvägar eller liknande (i tillämpliga fall) från en påfart respektive avfart.

| 7.4.7 | Köra om andra trafikanter (om möjligt), passera hinder, exempelvis parkerade bilar, bli omkörd av andra trafikanter (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

7.4.7

Köra om andra trafikanter (om möjligt), passera hinder, exempelvis parkerade bilar, bli omkörd av andra trafikanter (i tillämpliga fall).

| 7.4.8 | Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall), exempelvis rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen samt köra uppför och nedför långa backar. |
| --- | --- |

7.4.8

Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall), exempelvis rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen samt köra uppför och nedför långa backar.

| 7.4.9 | Iaktta nödvändig försiktighet vid avstigning. |
| --- | --- |

7.4.9

Iaktta nödvändig försiktighet vid avstigning.

8.   Körprov för kategorierna C, CE, C1, C1E, D, D E, D1 och D1E

8.1   Förberedelser och teknisk kontroll av fordonet med avseende på trafiksäkerheten.

De sökande skall kunna utföra följande säkerhetsförberedelser:

| 8.1.1 | Ställa in sätet för att få en korrekt körställning. |
| --- | --- |

8.1.1

Ställa in sätet för att få en korrekt körställning.

| 8.1.2 | Ställa in backspeglar, säkerhetsbälten och nackskydd om sådana finns. |
| --- | --- |

8.1.2

Ställa in backspeglar, säkerhetsbälten och nackskydd om sådana finns.

| 8.1.3 | Göra slumpmässiga kontroller av att däck, styrning, bromsar, lysen, reflexanordningar, körriktningsvisare och signalhorn är i gott skick. |
| --- | --- |

8.1.3

Göra slumpmässiga kontroller av att däck, styrning, bromsar, lysen, reflexanordningar, körriktningsvisare och signalhorn är i gott skick.

| 8.1.4 | Kontrollera servostyrda broms- och styrsystem, kontrollera att däck, hjulbultar, stänkskydd, vindruta, fönster och (vindrute)torkare, vätskor (exempelvis motorolja, kylvätskor, spolarvätska) är i gott skick. Kontrollera och kunna använda instrumentpanelen, inbegripet färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

8.1.4

Kontrollera servostyrda broms- och styrsystem, kontrollera att däck, hjulbultar, stänkskydd, vindruta, fönster och (vindrute)torkare, vätskor (exempelvis motorolja, kylvätskor, spolarvätska) är i gott skick. Kontrollera och kunna använda instrumentpanelen, inbegripet färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85.

| 8.1.5 | Kontrollera lufttryck, tryckluftsbehållare och upphängning. |
| --- | --- |

8.1.5

Kontrollera lufttryck, tryckluftsbehållare och upphängning.

| 8.1.6 | Kontrollera säkerheten vid lastning, dvs. kaross, presenningar, lastdörrar, lastmekanism (i tillämpliga fall), låsmekanism för förarhytt (i tillämpliga fall), lastmetoder och säkring av lasten (endast kategorierna C, CE, C1, C1E). |
| --- | --- |

8.1.6

Kontrollera säkerheten vid lastning, dvs. kaross, presenningar, lastdörrar, lastmekanism (i tillämpliga fall), låsmekanism för förarhytt (i tillämpliga fall), lastmetoder och säkring av lasten (endast kategorierna C, CE, C1, C1E).

| 8.1.7 | Kontrollera kopplingsmekanismen, bromsar och elektriska kopplingar (endast kategorierna CE, C1E, DE, D1E). |
| --- | --- |

8.1.7

Kontrollera kopplingsmekanismen, bromsar och elektriska kopplingar (endast kategorierna CE, C1E, DE, D1E).

| 8.1.8 | Vidta säkerhetsåtgärder för särskilda fordon: kontrollera kaross, dörrar, nödutgångar, förstahjälpenutrustning, brandsläckare och annan säkerhetsutrustning (endast kategorierna D, DE, D1, D1E). |
| --- | --- |

8.1.8

Vidta säkerhetsåtgärder för särskilda fordon: kontrollera kaross, dörrar, nödutgångar, förstahjälpenutrustning, brandsläckare och annan säkerhetsutrustning (endast kategorierna D, DE, D1, D1E).

| 8.1.9 | Läsning av vägkarta, planering av resväg, inbegripet användning av elektroniska navigationssystem (ej obligatoriskt). |
| --- | --- |

8.1.9

Läsning av vägkarta, planering av resväg, inbegripet användning av elektroniska navigationssystem (ej obligatoriskt).

8.2   Särskilda manövrer provas med avseende på trafiksäkerheten.

| 8.2.1 | Koppling av släpvagn eller påhängsvagn till och från dragfordonet (endast kategorierna CE, C1E, DE, D1E). När manövern påbörjas skall dragfordonet och släpvagnen stå sida vid sida (dvs. inte i ett led). |
| --- | --- |

8.2.1

Koppling av släpvagn eller påhängsvagn till och från dragfordonet (endast kategorierna CE, C1E, DE, D1E). När manövern påbörjas skall dragfordonet och släpvagnen stå sida vid sida (dvs. inte i ett led).

| 8.2.2 | Backa med samtidig svängning på ett sätt som medlemsstaterna själva får fastställa. |
| --- | --- |

8.2.2

Backa med samtidig svängning på ett sätt som medlemsstaterna själva får fastställa.

| 8.2.3 | Parkera säkert vid lastning och lossning på lastramp/brygga eller liknande installation (endast kategorierna C, CE, C1, C1E). |
| --- | --- |

8.2.3

Parkera säkert vid lastning och lossning på lastramp/brygga eller liknande installation (endast kategorierna C, CE, C1, C1E).

| 8.2.4 | Parkera så att passagerare säkert kan kliva av och på bussen (endast kategorierna D, DE, D1, D1E). |
| --- | --- |

8.2.4

Parkera så att passagerare säkert kan kliva av och på bussen (endast kategorierna D, DE, D1, D1E).

8.3   Trafikbeteende

Föraren skall i normala trafiksituationer och med beaktande av nödvändiga försiktighetsmått kunna genomföra följande manövrer på ett säkert sätt:

| 8.3.1 | Köra iväg efter en parkering eller ett stillastående i trafiken, köra ut från en utfart. |
| --- | --- |

8.3.1

Köra iväg efter en parkering eller ett stillastående i trafiken, köra ut från en utfart.

| 8.3.2 | Köra på rak väg. Passera mötande fordon, även i trånga passager. |
| --- | --- |

8.3.2

Köra på rak väg. Passera mötande fordon, även i trånga passager.

| 8.3.3 | Köra i kurvor. |
| --- | --- |

8.3.3

Köra i kurvor.

| 8.3.4 | Närma sig och passera plankorsningar och vägkorsningar. |
| --- | --- |

8.3.4

Närma sig och passera plankorsningar och vägkorsningar.

| 8.3.5 | Svänga till höger och vänster samt byta fil. |
| --- | --- |

8.3.5

Svänga till höger och vänster samt byta fil.

| 8.3.6 | Köra på och av motorvägar eller liknande (i tillämpliga fall) från en påfart respektive avfart. |
| --- | --- |

8.3.6

Köra på och av motorvägar eller liknande (i tillämpliga fall) från en påfart respektive avfart.

| 8.3.7 | Köra om andra trafikanter (om möjligt), passera hinder, exempelvis parkerade bilar, bli omkörd av andra trafikanter (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

8.3.7

Köra om andra trafikanter (om möjligt), passera hinder, exempelvis parkerade bilar, bli omkörd av andra trafikanter (i tillämpliga fall).

| 8.3.8 | Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall), dvs. rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen samt köra uppför och nedför långa backar. |
| --- | --- |

8.3.8

Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall), dvs. rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen samt köra uppför och nedför långa backar.

| 8.3.9 | Iaktta nödvändig försiktighet vid avstigning. |
| --- | --- |

8.3.9

Iaktta nödvändig försiktighet vid avstigning.

9.   Bedömning av körprovet

| 9.1 | För var och en av de körsituationer som nämns ovan skall bedömningen återspegla hur obesvärat den sökande använder fordonets reglage och vilken förmåga han visar att köra helt säkert i trafiken. Hela provet skall ge förarprövaren ett intryck av säkerhet. Körfel eller farligt beteende som innebär en risk för provfordonet, dess passagerare eller andra trafikanter skall, oavsett om förarprövaren eller ledsagaren behöver ingripa eller inte, leda till att den sökande underkänns. Förarprövaren skall dock ha rätt att avgöra om körprovet skall fullföljas eller inte.
  Förarprövare vid förarprov skall ha den utbildning som är nödvändig för att korrekt kunna bedöma sökandens förmåga att köra säkert. För att säkerställa en korrekt och konsekvent bedömning av fel i enlighet med de normer som fastställs i denna bilaga skall förarprövarens arbete granskas och övervakas av ett organ som godkänts av medlemsstaten. |
| --- | --- |

9.1

För var och en av de körsituationer som nämns ovan skall bedömningen återspegla hur obesvärat den sökande använder fordonets reglage och vilken förmåga han visar att köra helt säkert i trafiken. Hela provet skall ge förarprövaren ett intryck av säkerhet. Körfel eller farligt beteende som innebär en risk för provfordonet, dess passagerare eller andra trafikanter skall, oavsett om förarprövaren eller ledsagaren behöver ingripa eller inte, leda till att den sökande underkänns. Förarprövaren skall dock ha rätt att avgöra om körprovet skall fullföljas eller inte.

Förarprövare vid förarprov skall ha den utbildning som är nödvändig för att korrekt kunna bedöma sökandens förmåga att köra säkert. För att säkerställa en korrekt och konsekvent bedömning av fel i enlighet med de normer som fastställs i denna bilaga skall förarprövarens arbete granskas och övervakas av ett organ som godkänts av medlemsstaten.

| 9.2 | Under förarprovet skall förarprövaren särskilt fästa avseende vid huruvida den sökande kör defensivt och tar hänsyn till övriga trafikanter. Detta torde återspegla den generella körstilen, vilket förarprövaren bör ta hänsyn till i sin allmänna bedömning av den sökande. I bedömningen ingår anpassad och tydlig (säker) körning, med hänsyn till väg- och väderleksförhållanden, annan trafik, andra vägtrafikanter (särskilt de mer utsatta) och framförhållning. |
| --- | --- |

9.2

Under förarprovet skall förarprövaren särskilt fästa avseende vid huruvida den sökande kör defensivt och tar hänsyn till övriga trafikanter. Detta torde återspegla den generella körstilen, vilket förarprövaren bör ta hänsyn till i sin allmänna bedömning av den sökande. I bedömningen ingår anpassad och tydlig (säker) körning, med hänsyn till väg- och väderleksförhållanden, annan trafik, andra vägtrafikanter (särskilt de mer utsatta) och framförhållning.

9.3   Förarprövaren skall dessutom göra en bedömning av om den sökande

| 9.3.1 | behärskar fordonet i fråga om korrekt användning av säkerhetsbälten, backspeglar, nackskydd, säten, lysen och annan utrustning; använder koppling, växellåda, gas, bromssystem (även det tredje bromssystemet i tillämpliga fall) och styrsystem på rätt sätt; kontrollerar fordonet under olika förhållanden och olika hastigheter; håller fordonet stabilt på vägen; känner till fordonets vikt och dimensioner, lastvikt och lasttyp (endast kategorierna BE, C, CE, C1, C1E, DE, D1E); ser till passagerarnas bekvämlighet (endast kategorierna D, DE, D1, D1E) (långsam acceleration, mjuk körning och inga häftiga inbromsningar), |
| --- | --- |

9.3.1

behärskar fordonet i fråga om korrekt användning av säkerhetsbälten, backspeglar, nackskydd, säten, lysen och annan utrustning; använder koppling, växellåda, gas, bromssystem (även det tredje bromssystemet i tillämpliga fall) och styrsystem på rätt sätt; kontrollerar fordonet under olika förhållanden och olika hastigheter; håller fordonet stabilt på vägen; känner till fordonets vikt och dimensioner, lastvikt och lasttyp (endast kategorierna BE, C, CE, C1, C1E, DE, D1E); ser till passagerarnas bekvämlighet (endast kategorierna D, DE, D1, D1E) (långsam acceleration, mjuk körning och inga häftiga inbromsningar),

| 9.3.2 | kör ekonomiskt och miljövänligt, med hänsyn till varvtal, växling, bromsning och acceleration (endast kategorierna BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E), |
| --- | --- |

9.3.2

kör ekonomiskt och miljövänligt, med hänsyn till varvtal, växling, bromsning och acceleration (endast kategorierna BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E),

| 9.3.3 | har överblick över situationen både i fordonets omedelbara närhet och på medellångt och långt avstånd; använder speglarna på rätt sätt, |
| --- | --- |

9.3.3

har överblick över situationen både i fordonets omedelbara närhet och på medellångt och långt avstånd; använder speglarna på rätt sätt,

| 9.3.4 | utnyttjar sin företrädesrätt i olika typer av vägkorsningar, lämnar företräde i andra situationer (exempelvis vid byte av körriktning och fil och vid särskilda manövrer), |
| --- | --- |

9.3.4

utnyttjar sin företrädesrätt i olika typer av vägkorsningar, lämnar företräde i andra situationer (exempelvis vid byte av körriktning och fil och vid särskilda manövrer),

| 9.3. 5 | placerar sig på vägen, i filer, rondeller och kurvor på ett sätt som är lämpligt för den typen av fordon samt om den sökande har framförhållning, |
| --- | --- |

9.3. 5

placerar sig på vägen, i filer, rondeller och kurvor på ett sätt som är lämpligt för den typen av fordon samt om den sökande har framförhållning,

| 9.3.6 | håller lämpligt avstånd till fordon framför och vid sidan av det egna fordonet samt till andra vägtrafikanter, |
| --- | --- |

9.3.6

håller lämpligt avstånd till fordon framför och vid sidan av det egna fordonet samt till andra vägtrafikanter,

| 9.3.7 | inte överskrider högsta tillåtna hastigheten, anpassar hastigheten till väderleks- och trafikförhållanden och i tillämpliga fall till nationella hastighetsbegränsningar, kör i en sådan hastighet att det är möjligt att stanna inom ett synligt och fritt vägavsnitt, anpassar hastigheten till den genomsnittshastighet som samma typ av vägtrafikanter håller, |
| --- | --- |

9.3.7

inte överskrider högsta tillåtna hastigheten, anpassar hastigheten till väderleks- och trafikförhållanden och i tillämpliga fall till nationella hastighetsbegränsningar, kör i en sådan hastighet att det är möjligt att stanna inom ett synligt och fritt vägavsnitt, anpassar hastigheten till den genomsnittshastighet som samma typ av vägtrafikanter håller,

| 9.3.8 | tolkar trafikljus rätt, följer trafikpolisens anvisningar, tolkar vägmärken (förbud eller påbud) och vägmarkeringar rätt, handlar korrekt vid trafikljus och vägmarkeringar, |
| --- | --- |

9.3.8

tolkar trafikljus rätt, följer trafikpolisens anvisningar, tolkar vägmärken (förbud eller påbud) och vägmarkeringar rätt, handlar korrekt vid trafikljus och vägmarkeringar,

| 9.3. 9 | i förekommande fall ger tecken på rätt sätt och vid lämplig tidpunkt, använder körriktningsvisare på rätt sätt, tar vederbörlig hänsyn till samtliga tecken från andra vägtrafikanter, |
| --- | --- |

9.3. 9

i förekommande fall ger tecken på rätt sätt och vid lämplig tidpunkt, använder körriktningsvisare på rätt sätt, tar vederbörlig hänsyn till samtliga tecken från andra vägtrafikanter,

| 9.3.10 | saktar in i tid, bromsar och stannar beroende på omständigheterna, har framförhållning, använder de olika bromssystemen (endast för kategorierna C, CE, D, DE), använder andra hastighetsreglerande system än bromsarna (endast för kategorierna C, CE, D och DE). |
| --- | --- |

9.3.10

saktar in i tid, bromsar och stannar beroende på omständigheterna, har framförhållning, använder de olika bromssystemen (endast för kategorierna C, CE, D, DE), använder andra hastighetsreglerande system än bromsarna (endast för kategorierna C, CE, D och DE).

10.   Provets längd

Körprovets tidslängd och den tillryggalagda sträckan skall vara tillräckliga för att bedöma den förmåga och det beteende som fastställts i punkt B i den här bilagan. Körtiden under provet får inte i något fall vara kortare än 25 minuter för kategori A, A1, A2, B, B1 och BE och inte kortare än 45 minuter för övriga kategorier. Detta inbegriper inte mottagande av den sökande, förberedelse och teknisk kontroll av fordonet med hänsyn till trafiksäkerheten, särskilda manövrer eller tillkännagivandet av resultatet av förarprovet.

11.   Platsen för provet

Den del av provet som syftar till att bedöma den sökandes förmåga att genomföra de särskilda manövrerna får utföras på en särskild testbana. Den del av provet som gäller trafikbeteendet bör om möjligt äga rum på landsvägar, motortrafikleder, motorvägar (eller liknande) och olika typer av stadsgator (bostadsområden, områden med 30 km/h och 50 km/h, genomfartsvägar), vilka bör visa prov på de olika svårigheter som förare kan utsättas för. Det är också önskvärt att provet äger rum under förhållanden med varierande trafiktäthet. Körtiden på vägen bör utnyttjas optimalt för att bedöma den sökandes körning i alla de olika trafikmiljöer som kan bli aktuella, särskilt med hänsyn till övergången mellan sådana miljöer.

II.   KUNSKAPER, FÖRMÅGA OCH BETEENDE SOM KRÄVS FÖR ATT FÅ FRAMFÖRA MOTORDRIVNA FORDON

Förare av alla motordrivna fordon måste ha de kunskaper, den förmåga och det beteende som anges i punkterna 1–9 för att kunna

| — | upptäcka trafikfaror och bedöma deras allvar, |
| --- | --- |

—

upptäcka trafikfaror och bedöma deras allvar,

| — | ha sådan kontroll över sitt fordon att de inte skapar farliga situationer samt reagera på lämpligt sätt om sådana situationer skulle uppstå, |
| --- | --- |

—

ha sådan kontroll över sitt fordon att de inte skapar farliga situationer samt reagera på lämpligt sätt om sådana situationer skulle uppstå,

| — | följa vägtrafikbestämmelser, särskilt dem som är avsedda att förebygga trafikolyckor och bibehålla trafikrytmen, |
| --- | --- |

—

följa vägtrafikbestämmelser, särskilt dem som är avsedda att förebygga trafikolyckor och bibehålla trafikrytmen,

| — | upptäcka allvarliga tekniska fel på sitt fordon, särskilt sådana som utgör en säkerhetsrisk, och låta åtgärda dem på lämpligt sätt, |
| --- | --- |

—

upptäcka allvarliga tekniska fel på sitt fordon, särskilt sådana som utgör en säkerhetsrisk, och låta åtgärda dem på lämpligt sätt,

| — | ta hänsyn till samtliga faktorer som påverkar körförmågan (exempelvis alkohol, trötthet, dålig syn etc.) för att kunna köra säkert, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till samtliga faktorer som påverkar körförmågan (exempelvis alkohol, trötthet, dålig syn etc.) för att kunna köra säkert,

| — | värna om samtliga trafikanters säkerhet, särskilt de svagaste och mest utsattas, genom att visa tillbörlig hänsyn mot andra. |
| --- | --- |

—

värna om samtliga trafikanters säkerhet, särskilt de svagaste och mest utsattas, genom att visa tillbörlig hänsyn mot andra.

Medlemsstaterna får vidta lämpliga åtgärder för att se till att förare som inte längre har de kunskaper, den förmåga och det beteende som anges i punkterna 1–9 ovan kan öva upp dessa kunskaper och den förmågan så att de även i fortsättningen kan framföra ett motorfordon.

---

(1)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 1.Förordningen upphävd genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).

(2)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 561/2006.

(3)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 45.

BILAGA III

MINIMIKRAV I FRÅGA OM FYSISK OCH PSYKISK LÄMPLIGHET ATT FÖRA MOTORDRIVNA FORDON

DEFINITIONER

| 1. | I denna bilaga indelas förarna i två grupper: |
| --- | --- |

1.

I denna bilaga indelas förarna i två grupper:

| 1.1 | Grupp 1:
  Förare av fordon i kategori A, A1, A2 AM, B, B1 och BE. |
| --- | --- |

1.1

Grupp 1:

Förare av fordon i kategori A, A1, A2 AM, B, B1 och BE.

| 1.2 | Grupp 2:
  Förare av fordon i kategori C, CE, C1, C1E, D, DE D1 och D1E. |
| --- | --- |

1.2

Grupp 2:

Förare av fordon i kategori C, CE, C1, C1E, D, DE D1 och D1E.

| 1.3 I | nationell lagstiftning får föreskrivas att bestämmelserna i denna bilaga för förare i grupp 2 skall gälla för förare av fordon i kategori B som använder sitt körkort i yrkesmässig verksamhet (taxibilar, ambulanser etc.). |
| --- | --- |

1.3 I

nationell lagstiftning får föreskrivas att bestämmelserna i denna bilaga för förare i grupp 2 skall gälla för förare av fordon i kategori B som använder sitt körkort i yrkesmässig verksamhet (taxibilar, ambulanser etc.).

| 2. | På motsvarande sätt placeras den som ansöker om körkort för första gången eller om förnyat körkort i den grupp han kommer att tillhöra när körkortet har utfärdats eller förnyats. |
| --- | --- |

2.

På motsvarande sätt placeras den som ansöker om körkort för första gången eller om förnyat körkort i den grupp han kommer att tillhöra när körkortet har utfärdats eller förnyats.

LÄKARUNDERSÖKNINGAR

| 3. | Grupp 1:
  Sökande är skyldiga att genomgå läkarundersökning om det i samband med de obligatoriska formaliteterna eller under de prover som skall avläggas för att erhålla körkort framkommer att de har ett eller flera av de medicinska problem som nämns i denna bilaga. |
| --- | --- |

3.

Grupp 1:

Sökande är skyldiga att genomgå läkarundersökning om det i samband med de obligatoriska formaliteterna eller under de prover som skall avläggas för att erhålla körkort framkommer att de har ett eller flera av de medicinska problem som nämns i denna bilaga.

| 4. | Grupp 2:
  Sökande skall genomgå läkarundersökning innan körkort utfärdas första gången, och därefter skall förare kontrolleras i enlighet med det nationella system som gäller i bosättningsmedlemsstaten varje gång körkortet förnyas |
| --- | --- |

4.

Grupp 2:

Sökande skall genomgå läkarundersökning innan körkort utfärdas första gången, och därefter skall förare kontrolleras i enlighet med det nationella system som gäller i bosättningsmedlemsstaten varje gång körkortet förnyas

| 5. | Medlemsstaterna får fastställa strängare krav för utfärdande eller förnyelse av körkort än de som fastställs i denna bilaga. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna får fastställa strängare krav för utfärdande eller förnyelse av körkort än de som fastställs i denna bilaga.

SYN

| 6. | Alla som ansöker om körkort skall genomgå en lämplig undersökning som syftar till att kontrollera att de har tillräckligt god syn för att föra motordrivna fordon. Om det finns anledning att tvivla på att den sökandes syn är tillräcklig god, skall han undersökas av en behörig läkare. Vid denna undersökning skall särskild uppmärksamhet ägnas synskärpan, synfältet, synförmågan i halvmörker och tilltagande ögonsjukdomar.
  Vid tillämpningen av denna bilaga skall intraokulära linser inte anses vara korrigerande linser. |
| --- | --- |

6.

Alla som ansöker om körkort skall genomgå en lämplig undersökning som syftar till att kontrollera att de har tillräckligt god syn för att föra motordrivna fordon. Om det finns anledning att tvivla på att den sökandes syn är tillräcklig god, skall han undersökas av en behörig läkare. Vid denna undersökning skall särskild uppmärksamhet ägnas synskärpan, synfältet, synförmågan i halvmörker och tilltagande ögonsjukdomar.

Vid tillämpningen av denna bilaga skall intraokulära linser inte anses vara korrigerande linser.

Grupp 1:

| 6.1 | Den som ansöker om körkort eller förnyelse av körkort skall, om nödvändigt med korrigerande linser, ha en binokulär synskärpa av minst 0,5 för båda ögonen tillsammans. Körkort får inte utfärdas eller förnyas om det under läkarundersökningen framkommer att det horisontella synfältet är mindre än 120 °, dock med undantag för särfall för vilka det får ges dispens om det finns stöd av ett gynnsamt läkarutlåtande och ett praktiskt prov med positivt resultat, eller att den sökande lider av någon annan ögonsjukdom som skulle kunna äventyra trafiksäkerheten. Om en tilltagande ögonsjukdom upptäcks eller fastställs får körkort utfärdas eller förnyas på villkor att sökanden regelbundet skall undersökas av en behörig läkare. |
| --- | --- |

6.1

Den som ansöker om körkort eller förnyelse av körkort skall, om nödvändigt med korrigerande linser, ha en binokulär synskärpa av minst 0,5 för båda ögonen tillsammans. Körkort får inte utfärdas eller förnyas om det under läkarundersökningen framkommer att det horisontella synfältet är mindre än 120 °, dock med undantag för särfall för vilka det får ges dispens om det finns stöd av ett gynnsamt läkarutlåtande och ett praktiskt prov med positivt resultat, eller att den sökande lider av någon annan ögonsjukdom som skulle kunna äventyra trafiksäkerheten. Om en tilltagande ögonsjukdom upptäcks eller fastställs får körkort utfärdas eller förnyas på villkor att sökanden regelbundet skall undersökas av en behörig läkare.

| 6.2 | Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort och är helt blind på ett öga eller endast använder det ena ögat (exempelvis på grund av dubbelseende) skall ha en synskärpa av minst 0,6, om nödvändigt med korrigerande linser. Den behöriga läkaren skall intyga att sökanden har haft denna monokulära syn tillräckligt länge för att ha vant sig vid den och att synfältet för det öga som används är normalt. |
| --- | --- |

6.2

Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort och är helt blind på ett öga eller endast använder det ena ögat (exempelvis på grund av dubbelseende) skall ha en synskärpa av minst 0,6, om nödvändigt med korrigerande linser. Den behöriga läkaren skall intyga att sökanden har haft denna monokulära syn tillräckligt länge för att ha vant sig vid den och att synfältet för det öga som används är normalt.

Grupp 2:

| 6.3 | Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort skall ha en synskärpa, om nödvändigt med korrigerande linser, av minst 0,8 på det bästa ögat och minst 0,5 på det sämsta ögat. Om korrigerande linser används för att uppnå synskärpevärdena 0,8 och 0,5 skall den okorrigerade skärpan på varje öga vara minst 0,05. I annat fall skall minimiskärpan (0,8 och 0,5) uppnås genom korrigering med glasögon som har en styrka på högst plus eller minus åtta dioptrier eller med hjälp av kontaktlinser (okorrigerad syn = 0,05). Korrektionen skall tolereras väl. Körkort får inte utfärdas eller förnyas till den som saknar normalt binokulärt synfält eller lider av dubbelseende. |
| --- | --- |

6.3

Den som ansöker om körkort eller om förnyelse av körkort skall ha en synskärpa, om nödvändigt med korrigerande linser, av minst 0,8 på det bästa ögat och minst 0,5 på det sämsta ögat. Om korrigerande linser används för att uppnå synskärpevärdena 0,8 och 0,5 skall den okorrigerade skärpan på varje öga vara minst 0,05. I annat fall skall minimiskärpan (0,8 och 0,5) uppnås genom korrigering med glasögon som har en styrka på högst plus eller minus åtta dioptrier eller med hjälp av kontaktlinser (okorrigerad syn = 0,05). Korrektionen skall tolereras väl. Körkort får inte utfärdas eller förnyas till den som saknar normalt binokulärt synfält eller lider av dubbelseende.

HÖRSEL

| 7. | Körkort får utfärdas eller förnyas för förare i grupp 2 efter yttrande av behöriga läkare. Vid läkarundersökningen skall särskild hänsyn tas till kompensationsmöjligheterna. |
| --- | --- |

7.

Körkort får utfärdas eller förnyas för förare i grupp 2 efter yttrande av behöriga läkare. Vid läkarundersökningen skall särskild hänsyn tas till kompensationsmöjligheterna.

RÖRELSEHINDRADE PERSONER

| 8. | Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som lider av en motorisk sjukdom eller missbildning som gör det farligt att föra ett motordrivet fordon. |
| --- | --- |

8.

Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som lider av en motorisk sjukdom eller missbildning som gör det farligt att föra ett motordrivet fordon.

Grupp 1:

| 8.1 | Till sökande och förare med fysiska funktionshinder får körkort med särskilda villkor utfärdas med stöd av ett utlåtande från en behörig läkare. Utlåtandet skall grunda sig på en medicinsk bedömning av den aktuella sjukdomen eller missbildningen och om nödvändigt på ett praktiskt prov. Det skall också ange på vilket sätt fordonet skall anpassas, samt om föraren behöver använda en ortopedisk protes. Vid körprovet skall dock den sökande kunna visa att det inte innebär någon fara att föra fordonet med en sådan anordning. |
| --- | --- |

8.1

Till sökande och förare med fysiska funktionshinder får körkort med särskilda villkor utfärdas med stöd av ett utlåtande från en behörig läkare. Utlåtandet skall grunda sig på en medicinsk bedömning av den aktuella sjukdomen eller missbildningen och om nödvändigt på ett praktiskt prov. Det skall också ange på vilket sätt fordonet skall anpassas, samt om föraren behöver använda en ortopedisk protes. Vid körprovet skall dock den sökande kunna visa att det inte innebär någon fara att föra fordonet med en sådan anordning.

| 8.2 | Körkort får utfärdas eller förnyas för sökande med en tilltagande sjukdom på villkor att den funktionshindrade personen regelbundet genomgår undersökning för att kontrollera att personen i fråga fortfarande kan köra fordonet helt säkert.
  Om funktionshindret är stabilt, får körkort utfärdas eller förnyas utan att den sökande måste genomgå regelbundna läkarundersökningar. |
| --- | --- |

8.2

Körkort får utfärdas eller förnyas för sökande med en tilltagande sjukdom på villkor att den funktionshindrade personen regelbundet genomgår undersökning för att kontrollera att personen i fråga fortfarande kan köra fordonet helt säkert.

Om funktionshindret är stabilt, får körkort utfärdas eller förnyas utan att den sökande måste genomgå regelbundna läkarundersökningar.

Grupp 2:

| 8.3 | Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. |
| --- | --- |

8.3

Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp.

HJÄRT- OCH KÄRLSJUKDOMAR

| 9. | Varje sjukdom som kan utsätta den som ansöker om körkort för första gången eller om förnyelse av körkort för plötslig svikt i hjärta och blodomlopp, vilken medför en plötslig störning av hjärnfunktionerna, innebär en fara för trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

9.

Varje sjukdom som kan utsätta den som ansöker om körkort för första gången eller om förnyelse av körkort för plötslig svikt i hjärta och blodomlopp, vilken medför en plötslig störning av hjärnfunktionerna, innebär en fara för trafiksäkerheten.

Grupp 1:

| 9.1 | Körkort får inte utfärdas eller förnyas för den som lider av allvarliga störningar i hjärtrytmen. |
| --- | --- |

9.1

Körkort får inte utfärdas eller förnyas för den som lider av allvarliga störningar i hjärtrytmen.

| 9.2 | Körkort får utfärdas eller förnyas för sökanden eller förare som använder pacemaker om det finns stöd för detta i ett läkarutlåtande och på villkor att personen genomgår regelbundna hälsokontroller. |
| --- | --- |

9.2

Körkort får utfärdas eller förnyas för sökanden eller förare som använder pacemaker om det finns stöd för detta i ett läkarutlåtande och på villkor att personen genomgår regelbundna hälsokontroller.

| 9.3 | För sökande eller förare som lider av onormalt blodtryck skall ansökan om utfärdande eller förnyelse av körkort bedömas utifrån undersökningens övriga resultat, eventuella besläktade komplikationer och den fara som de kan utgöra för trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

9.3

För sökande eller förare som lider av onormalt blodtryck skall ansökan om utfärdande eller förnyelse av körkort bedömas utifrån undersökningens övriga resultat, eventuella besläktade komplikationer och den fara som de kan utgöra för trafiksäkerheten.

| 9.4 | Körkort skall normalt inte utfärdas eller förnyas för sökanden eller förare som i vilotillstånd eller vid sinnesrörelse lider av angina pectoris. För den som har haft hjärtinfarkt får körkort endast utfärdas eller förnyas med stöd av ett läkarutlåtande och om nödvändigt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum. |
| --- | --- |

9.4

Körkort skall normalt inte utfärdas eller förnyas för sökanden eller förare som i vilotillstånd eller vid sinnesrörelse lider av angina pectoris. För den som har haft hjärtinfarkt får körkort endast utfärdas eller förnyas med stöd av ett läkarutlåtande och om nödvändigt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum.

Grupp 2:

| 9.5 | Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. |
| --- | --- |

9.5

Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp.

DIABETES

| 10. | För att körkort skall utfärdas eller förnyas för sökanden eller förare som lider av diabetes krävs stöd i ett läkarutlåtande och regelbundna hälsokontroller, anpassade till det enskilda fallet. |
| --- | --- |

10.

För att körkort skall utfärdas eller förnyas för sökanden eller förare som lider av diabetes krävs stöd i ett läkarutlåtande och regelbundna hälsokontroller, anpassade till det enskilda fallet.

Grupp 2:

| 10.1 | För sökande eller förare i denna grupp som lider av diabetes och behöver insulinbehandling får körkort endast utfärdas eller förnyas i undantagsfall, och då endast om detta kan motiveras med stöd av ett läkarutlåtande samt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum. |
| --- | --- |

10.1

För sökande eller förare i denna grupp som lider av diabetes och behöver insulinbehandling får körkort endast utfärdas eller förnyas i undantagsfall, och då endast om detta kan motiveras med stöd av ett läkarutlåtande samt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum.

NEUROLOGISKA SJUKDOMAR

| 11. | Om en sökande eller förare lider av en allvarlig neurologisk sjukdom får körkort endast utfärdas eller förnyas om ansökan stöds av ett läkarutlåtande.
  Neurologiska störningar som har samband med sjukdomar eller kirurgiska ingrepp som påverkar det centrala eller perifera nervsystemet och tar sig uttryck i sensoriska eller motoriska brister samt påverkar balansen och koordinationen skall sålunda beaktas i förhållande till deras funktionsmässiga verkningar och risken för att de skall förvärras. I sådana fall får utfärdandet eller förnyelsen av körkortet göras till föremål för regelbunden omprövning, om det finns risk för försämring. |
| --- | --- |

11.

Om en sökande eller förare lider av en allvarlig neurologisk sjukdom får körkort endast utfärdas eller förnyas om ansökan stöds av ett läkarutlåtande.

Neurologiska störningar som har samband med sjukdomar eller kirurgiska ingrepp som påverkar det centrala eller perifera nervsystemet och tar sig uttryck i sensoriska eller motoriska brister samt påverkar balansen och koordinationen skall sålunda beaktas i förhållande till deras funktionsmässiga verkningar och risken för att de skall förvärras. I sådana fall får utfärdandet eller förnyelsen av körkortet göras till föremål för regelbunden omprövning, om det finns risk för försämring.

| 12. | Epileptiska anfall eller andra plötsliga störningar av medvetandetillståndet utgör en allvarlig fara för trafiksäkerheten om de drabbar en person som för ett motordrivet fordon. |
| --- | --- |

12.

Epileptiska anfall eller andra plötsliga störningar av medvetandetillståndet utgör en allvarlig fara för trafiksäkerheten om de drabbar en person som för ett motordrivet fordon.

Grupp 1:

| 12.1 | Körkort får utfärdas eller förnyas med stöd av en undersökning som genomförts av en behörig läkare och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. Läkaren skall bedöma hur allvarlig epilepsin eller medvetandestörningen är, dess kliniska form och sjukdomsförloppet (till exempel inget anfall de senaste två åren), behandling som getts och dess resultat. |
| --- | --- |

12.1

Körkort får utfärdas eller förnyas med stöd av en undersökning som genomförts av en behörig läkare och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. Läkaren skall bedöma hur allvarlig epilepsin eller medvetandestörningen är, dess kliniska form och sjukdomsförloppet (till exempel inget anfall de senaste två åren), behandling som getts och dess resultat.

Grupp 2:

| 12.2 | Körkort skall inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som har eller kan få epileptiska anfall eller andra plötsliga störningar av medvetandetillståndet. |
| --- | --- |

12.2

Körkort skall inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som har eller kan få epileptiska anfall eller andra plötsliga störningar av medvetandetillståndet.

MENTALA STÖRNINGAR

Grupp 1:

| 13.1 | Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som






  — | lider av allvarliga mentala störningar som är medfödda eller beror på sjukdom, skada eller neurokirurgiska ingrepp, |
| --- | --- | --- |

13.1

Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som

—

lider av allvarliga mentala störningar som är medfödda eller beror på sjukdom, skada eller neurokirurgiska ingrepp,

| — | har ett allvarligt förståndshandikapp, |
| --- | --- |

—

har ett allvarligt förståndshandikapp,

| — | har allvarliga beteendestörningar som beror på åldrande, eller störningar av personligheten som leder till allvarligt försämrat omdöme, beteende eller försämrad anpassningsförmåga, |
| --- | --- |

—

har allvarliga beteendestörningar som beror på åldrande, eller störningar av personligheten som leder till allvarligt försämrat omdöme, beteende eller försämrad anpassningsförmåga,

om inte ansökan stöds av ett läkarutlåtande och om nödvändigt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum.

Grupp 2:

| 13.2 | Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. |
| --- | --- |

13.2

Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp.

ALKOHOL

| 14. | Alkoholkonsumtion är en stor fara för trafiksäkerheten. Med tanke på problemets omfattning är det mycket viktigt att läkarna visar stor uppmärksamhet. |
| --- | --- |

14.

Alkoholkonsumtion är en stor fara för trafiksäkerheten. Med tanke på problemets omfattning är det mycket viktigt att läkarna visar stor uppmärksamhet.

Grupp 1:

| 14.1 | Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som är beroende av alkohol eller inte är i stånd att avstå från att föra fordon i alkoholpåverkat tillstånd.
  För sökande eller förare som tidigare har varit beroende av alkohol får körkort utfärdas eller förnyas efter en intygad avhållsamhetsperiod, om detta stöds av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. |
| --- | --- |

14.1

Körkort får inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som är beroende av alkohol eller inte är i stånd att avstå från att föra fordon i alkoholpåverkat tillstånd.

För sökande eller förare som tidigare har varit beroende av alkohol får körkort utfärdas eller förnyas efter en intygad avhållsamhetsperiod, om detta stöds av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs.

Grupp 2:

| 14.2 | Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. |
| --- | --- |

14.2

Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp.

NARKOTIKA OCH LÄKEMEDEL

15.   Missbruk

Oavsett vilken behörighet ansökan gäller skall körkort inte utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som är beroende av eller, utan att vara beroende, regelbundet missbrukar psykofarmaka.

Regelbundet bruk

Grupp 1:

| 15.1 | Körkort skall inte utfärdas eller förnyas om sökande eller förare regelbundet och i sådana mängder som kan påverka körningen negativt använder psykofarmaka som kan försämra förmågan att köra säkert. Detta gäller för alla andra läkemedel eller kombinationer av läkemedel som påverkar körförmågan. |
| --- | --- |

15.1

Körkort skall inte utfärdas eller förnyas om sökande eller förare regelbundet och i sådana mängder som kan påverka körningen negativt använder psykofarmaka som kan försämra förmågan att köra säkert. Detta gäller för alla andra läkemedel eller kombinationer av läkemedel som påverkar körförmågan.

Grupp 2:

| 15.2 | Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. |
| --- | --- |

15.2

Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp.

NJURSJUKDOMAR

Grupp 1:

| 16.1 | Med stöd av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs får körkort utfärdas eller förnyas till sökande eller förare, som lider av allvarlig njurinsufficiens. |
| --- | --- |

16.1

Med stöd av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs får körkort utfärdas eller förnyas till sökande eller förare, som lider av allvarlig njurinsufficiens.

Grupp 2:

| 16.2 | Körkort får varken utfärdas eller förnyas om sökande eller förare lider av allvarlig, irreversibel njurinsufficiens, dock med undantag för särfall som har stöd i ett läkarutlåtande och då på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. |
| --- | --- |

16.2

Körkort får varken utfärdas eller förnyas om sökande eller förare lider av allvarlig, irreversibel njurinsufficiens, dock med undantag för särfall som har stöd i ett läkarutlåtande och då på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs.

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Grupp 1:

| 17.1 | Med stöd av ett läkarutlåtande och om nödvändigt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum, får körkort utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som har genomgått en organtransplantation eller en implantation av ett konstgjort organ som påverkar körförmågan. |
| --- | --- |

17.1

Med stöd av ett läkarutlåtande och om nödvändigt på villkor att regelbundna hälsokontroller äger rum, får körkort utfärdas eller förnyas för sökande eller förare som har genomgått en organtransplantation eller en implantation av ett konstgjort organ som påverkar körförmågan.

Grupp 2:

| 17.2 | Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp. |
| --- | --- |

17.2

Den behörige läkaren skall beakta de ytterligare risker och faror som är förknippade med att föra fordon som ingår i denna grupp.

| 18. | Om sökande eller förare lider av en sjukdom som kan nedsätta eller medföra nedsättning av förmågan att köra säkert, men som inte nämns i föregående punkt, gäller som en generell regel att körkort endast skall utfärdas med stöd av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs. |
| --- | --- |

18.

Om sökande eller förare lider av en sjukdom som kan nedsätta eller medföra nedsättning av förmågan att köra säkert, men som inte nämns i föregående punkt, gäller som en generell regel att körkort endast skall utfärdas med stöd av ett läkarutlåtande och på villkor att regelbundna hälsokontroller genomförs.

BILAGA IV

MINIMIKRAV PÅ PERSONER SOM FUNGERAR SOM PRÖVARE VID KÖRPROV

1.   Kompetens som krävs av förarprövare

| 1.1 | En person som är behörig att göra praktiska bedömningar i ett fordon av en sökandes körprestation skall ha kunskaper, färdigheter och insikter rörande de teman som förtecknas i punkterna 1.2-1.6. |
| --- | --- |

1.1

En person som är behörig att göra praktiska bedömningar i ett fordon av en sökandes körprestation skall ha kunskaper, färdigheter och insikter rörande de teman som förtecknas i punkterna 1.2-1.6.

| 1.2 | Förarprövarens kompetens skall vara relevant för bedömningen av en sökandes prestation i den körkortskategori som körprovet gäller. |
| --- | --- |

1.2

Förarprövarens kompetens skall vara relevant för bedömningen av en sökandes prestation i den körkortskategori som körprovet gäller.

1.3   Kunskaper och insikter om körförmåga och bedömning:

| — | teori om trafikbeteende, |
| --- | --- |

—

teori om trafikbeteende,

| — | riskmedvetande och undvikande av olyckor, |
| --- | --- |

—

riskmedvetande och undvikande av olyckor,

| — | den kursplan som bedömningskriterierna bygger på, |
| --- | --- |

—

den kursplan som bedömningskriterierna bygger på,

| — | körprovskraven, |
| --- | --- |

—

körprovskraven,

| — | relevant väg- och trafiklagstiftning, inbegripet relevant EU-lagstiftning och nationell lagstiftning samt förklarande riktlinjer, |
| --- | --- |

—

relevant väg- och trafiklagstiftning, inbegripet relevant EU-lagstiftning och nationell lagstiftning samt förklarande riktlinjer,

| — | bedömningsteori och bedömningsteknik, |
| --- | --- |

—

bedömningsteori och bedömningsteknik,

| — | defensiv körning. |
| --- | --- |

—

defensiv körning.

1.4   Bedömningsförmåga

| — | Förmåga att korrekt iaktta samt övervaka och utvärdera sökandens totala prestation, särskilt:






  — | korrekt och övergripande uppfattning av farliga situationer, |
| --- | --- | --- |

—

Förmåga att korrekt iaktta samt övervaka och utvärdera sökandens totala prestation, särskilt:

—

korrekt och övergripande uppfattning av farliga situationer,

| — | korrekt fastställande av orsaken till och den sannolika följden av sådana situationer, |
| --- | --- |

—

korrekt fastställande av orsaken till och den sannolika följden av sådana situationer,

| — | utveckling av kompetens och förmåga att inse misstag, |
| --- | --- |

—

utveckling av kompetens och förmåga att inse misstag,

| — | enhetlighet och konsekvens i omdömet, |
| --- | --- |

—

enhetlighet och konsekvens i omdömet,

| — | snabbt tillgodogöra sig information och dra ut de viktigaste punkterna, |
| --- | --- |

—

snabbt tillgodogöra sig information och dra ut de viktigaste punkterna,

| — | framförhållning, identifierande av potentiella problem och utarbetande av strategier för att hantera dem, |
| --- | --- |

—

framförhållning, identifierande av potentiella problem och utarbetande av strategier för att hantera dem,

| — | tillhandahållande av snabb och konstruktiv återkoppling. |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av snabb och konstruktiv återkoppling.

1.5   Personlig körförmåga:

En person med tillstånd att förrätta körprov för en viss kategori av körkort skall med genomgående hög standard kunna framföra den typen av motorfordon.

1.6   Kvaliteten på tjänsterna:

| — | Fastställa och meddela vad den sökande kan förvänta sig under provet. |
| --- | --- |

—

Fastställa och meddela vad den sökande kan förvänta sig under provet.

| — | Kommunicera tydligt och välja ett innehåll, en stil och ett språk som lämpar sig för åhörarna och sammanhanget samt besvara sökandenas frågor, |
| --- | --- |

—

Kommunicera tydligt och välja ett innehåll, en stil och ett språk som lämpar sig för åhörarna och sammanhanget samt besvara sökandenas frågor,

| — | Ge tydlig återkoppling om provresultatet. |
| --- | --- |

—

Ge tydlig återkoppling om provresultatet.

| — | Behandla sökande med respekt och utan diskriminering. |
| --- | --- |

—

Behandla sökande med respekt och utan diskriminering.

1.7   Kunskaper om fordonsteknik och fysik

| — | Kunskaper om fordonsteknik, exempelvis styranordningar, däck, bromsar, belysning, särskilt för motorcyklar och tunga fordon. |
| --- | --- |

—

Kunskaper om fordonsteknik, exempelvis styranordningar, däck, bromsar, belysning, särskilt för motorcyklar och tunga fordon.

| — | Säkerhet i samband med lastning. |
| --- | --- |

—

Säkerhet i samband med lastning.

| — | kunskap om fordonsfysik, exempelvis fart, friktion, dynamik, energi. |
| --- | --- |

—

kunskap om fordonsfysik, exempelvis fart, friktion, dynamik, energi.

| 1.8 | Ett bränsleeffektivt och miljövänligt körsätt. |
| --- | --- |

1.8

Ett bränsleeffektivt och miljövänligt körsätt.

2.   Allmänna krav

2.1   Förarprövare för kategori B skall

| a) | ha haft B-körkort i minst 3 år; |
| --- | --- |

a)

ha haft B-körkort i minst 3 år;

| b) | ha fyllt minst 23 år; |
| --- | --- |

b)

ha fyllt minst 23 år;

| c) | ha skaffat den grundläggande kompetens som anges i punkt 3 i denna bilaga och därefter ha deltagit i de arrangemang för kvalitetssäkring och fortbildning som avses i punkt 4 i denna bilaga; |
| --- | --- |

c)

ha skaffat den grundläggande kompetens som anges i punkt 3 i denna bilaga och därefter ha deltagit i de arrangemang för kvalitetssäkring och fortbildning som avses i punkt 4 i denna bilaga;

| d) | skall ha genomgått en yrkesutbildning som innebär åtminstone fullföljande av nivå 3 enligt rådets beslut 85/368/EEG av den 16 juli 1985 om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom EG (1); |
| --- | --- |

d)

skall ha genomgått en yrkesutbildning som innebär åtminstone fullföljande av nivå 3 enligt rådets beslut 85/368/EEG av den 16 juli 1985 om jämförbarhet av yrkesutbildningsmeriter mellan medlemsstaterna inom EG (1);

| e) | får inte samtidigt vara yrkesverksam som trafiklärare vid en trafikskola. |
| --- | --- |

e)

får inte samtidigt vara yrkesverksam som trafiklärare vid en trafikskola.

2.2   Förarprövare för de andra kategorierna

| a) | skall ha körkort i den berörda kategorin eller ha motsvarande kunskap genom adekvata yrkeskvalifikationer; |
| --- | --- |

a)

skall ha körkort i den berörda kategorin eller ha motsvarande kunskap genom adekvata yrkeskvalifikationer;

| b) | skall ha skaffat den grundläggande kompetens som anges i punkt 3 i bilagan och därefter ha deltagit i den kvalitetssäkring och den fortbildning som avses i punkt 4 i denna bilaga; |
| --- | --- |

b)

skall ha skaffat den grundläggande kompetens som anges i punkt 3 i bilagan och därefter ha deltagit i den kvalitetssäkring och den fortbildning som avses i punkt 4 i denna bilaga;

| c) | skall ha varit kvalificerad förarprövare för kategori B under minst tre år; undantag får göras från kravet på denna tidslängd om förarprövaren kan styrka:






  — | minst fem års körvana för den berörda kategorin eller |
| --- | --- | --- |

c)

skall ha varit kvalificerad förarprövare för kategori B under minst tre år; undantag får göras från kravet på denna tidslängd om förarprövaren kan styrka:

—

minst fem års körvana för den berörda kategorin eller

| — | en körförmåga som enligt teoretisk och praktisk bedömning är av högre standard än vad som krävs får att få körkort, vilket gör det kravet överflödigt, |
| --- | --- |

—

en körförmåga som enligt teoretisk och praktisk bedömning är av högre standard än vad som krävs får att få körkort, vilket gör det kravet överflödigt,

| d) | skall ha genomgått en yrkesutbildning som innebär åtminstone fullföljande av nivå 3 enligt beslut 85/368/EEG; |
| --- | --- |

d)

skall ha genomgått en yrkesutbildning som innebär åtminstone fullföljande av nivå 3 enligt beslut 85/368/EEG;

| e) | får inte samtidigt vara yrkesverksam som trafiklärare vid en trafikskola. |
| --- | --- |

e)

får inte samtidigt vara yrkesverksam som trafiklärare vid en trafikskola.

2.3   Likvärdighet

| 2.3.1 | Medlemsstaterna får ge en prövare tillstånd att förrätta förarprov för kategorierna AM, A1, A2 och A när denne har skaffat sig den grundläggande kompetens som stadgas i punkt 3 för en av dessa kategorier. |
| --- | --- |

2.3.1

Medlemsstaterna får ge en prövare tillstånd att förrätta förarprov för kategorierna AM, A1, A2 och A när denne har skaffat sig den grundläggande kompetens som stadgas i punkt 3 för en av dessa kategorier.

| 2.3.2 | Medlemsstaterna får ge en prövare tillstånd att förrätta förarprov för kategorierna C1, C, D1 och D när denne har skaffat sig den grundläggande kompetens som stadgas i punkt 3 för en av dessa kategorier. |
| --- | --- |

2.3.2

Medlemsstaterna får ge en prövare tillstånd att förrätta förarprov för kategorierna C1, C, D1 och D när denne har skaffat sig den grundläggande kompetens som stadgas i punkt 3 för en av dessa kategorier.

| 2.3.3 | Medlemsstaterna får ge en prövare tillstånd att förrätta förarprov för kategorierna BE, C1E, CE, D1E och DE när denne har skaffat sig den grundläggande kompetens som stadgas i punkt 3 för en av dessa kategorier. |
| --- | --- |

2.3.3

Medlemsstaterna får ge en prövare tillstånd att förrätta förarprov för kategorierna BE, C1E, CE, D1E och DE när denne har skaffat sig den grundläggande kompetens som stadgas i punkt 3 för en av dessa kategorier.

3.   Grundläggande kompetens

3.1   Grundläggande utbildning

| 3.1.1 | Innan någon får ges tillstånd att förrätta förarprov skall denne med framgång genomgå ett sådant utbildningsprogram som medlemsstaten fastställer för att få den kompetens som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

3.1.1

Innan någon får ges tillstånd att förrätta förarprov skall denne med framgång genomgå ett sådant utbildningsprogram som medlemsstaten fastställer för att få den kompetens som anges i punkt 1.

| 3.1.2 | Medlemsstaterna skall fastställa huruvida innehållet i ett visst utbildningsprogram skall gälla tillstånd att förrätta förarprov för en körkortskategori eller för mer än en kategori. |
| --- | --- |

3.1.2

Medlemsstaterna skall fastställa huruvida innehållet i ett visst utbildningsprogram skall gälla tillstånd att förrätta förarprov för en körkortskategori eller för mer än en kategori.

3.2   Examina

| 3.2.1 | Innan någon får ges tillstånd att förrätta förarprov skall denne uppvisa en tillfredsställande nivå på kunskaper, insikt, färdigheter och lämplighet beträffande de frågor som anges i punkt 1. |
| --- | --- |

3.2.1

Innan någon får ges tillstånd att förrätta förarprov skall denne uppvisa en tillfredsställande nivå på kunskaper, insikt, färdigheter och lämplighet beträffande de frågor som anges i punkt 1.

| 3.2.2 | Medlemsstaterna skall ha ett examensförfarande som på ett pedagogiskt lämpligt sätt bedömer kompetensen hos den person som definieras i punkt 1, särskilt i punkt 1.4. Examen skall omfatta såväl en teoretisk som en praktisk del. I förekommande fall får datorbaserad bedömning användas. Detaljerade bestämmelser om art och längd på de olika proven och bedömningarna i examen skall medlemsstaterna själva fastställa. |
| --- | --- |

3.2.2

Medlemsstaterna skall ha ett examensförfarande som på ett pedagogiskt lämpligt sätt bedömer kompetensen hos den person som definieras i punkt 1, särskilt i punkt 1.4. Examen skall omfatta såväl en teoretisk som en praktisk del. I förekommande fall får datorbaserad bedömning användas. Detaljerade bestämmelser om art och längd på de olika proven och bedömningarna i examen skall medlemsstaterna själva fastställa.

| 3.2.3 | Medlemsstaterna skall fastställa huruvida innehållet i en viss examination skall leda till behörighet att förrätta förarprov för en körkortskategori eller mer än en kategori. |
| --- | --- |

3.2.3

Medlemsstaterna skall fastställa huruvida innehållet i en viss examination skall leda till behörighet att förrätta förarprov för en körkortskategori eller mer än en kategori.

4.   Kvalitetssäkring och fortbildning

4.1   Kvalitetssäkring

| 4.1.1 | Medlemsstaterna skall ha system för kvalitetssäkring för att sörja för att förarprövarnas standard upprätthålls. |
| --- | --- |

4.1.1

Medlemsstaterna skall ha system för kvalitetssäkring för att sörja för att förarprövarnas standard upprätthålls.

| 4.1.2 | Systemen för kvalitetssäkring bör omfatta övervakning av prövarna i arbetet, deras fortbildning och nya ackreditering, deras fortlöpande yrkesmässiga utveckling samt periodisk översyn av resultaten av de förarprov de har förrättat. |
| --- | --- |

4.1.2

Systemen för kvalitetssäkring bör omfatta övervakning av prövarna i arbetet, deras fortbildning och nya ackreditering, deras fortlöpande yrkesmässiga utveckling samt periodisk översyn av resultaten av de förarprov de har förrättat.

| 4.1.3 | Medlemsstaterna skall se till att alla prövare blir föremål för årlig övervakning med hjälp av de arrangemang för kvalitetssäkring som förtecknas i punkt 4.1.2. Dessutom skall medlemsstaterna föreskriva att varje förarprövare en gång vart femte år skall iakttas när han förrättar prov, under minst en halv dag, så att det är möjligt att iaktta flera prov. När problem kan konstateras bör korrigeringsåtgärder vidtas. Den person som sköter övervakningen skall vara förordnad av medlemsstatenför detta. |
| --- | --- |

4.1.3

Medlemsstaterna skall se till att alla prövare blir föremål för årlig övervakning med hjälp av de arrangemang för kvalitetssäkring som förtecknas i punkt 4.1.2. Dessutom skall medlemsstaterna föreskriva att varje förarprövare en gång vart femte år skall iakttas när han förrättar prov, under minst en halv dag, så att det är möjligt att iaktta flera prov. När problem kan konstateras bör korrigeringsåtgärder vidtas. Den person som sköter övervakningen skall vara förordnad av medlemsstatenför detta.

| 4.1.4 | Medlemsstaterna får föreskriva att, när en prövare har tillstånd att förrätta förarprov i mer än en kategori, uppfyllande av kravet på övervakning vid prov för en av dessa kategorier skall innebära att kravet har uppfyllts för mer än en kategori. |
| --- | --- |

4.1.4

Medlemsstaterna får föreskriva att, när en prövare har tillstånd att förrätta förarprov i mer än en kategori, uppfyllande av kravet på övervakning vid prov för en av dessa kategorier skall innebära att kravet har uppfyllts för mer än en kategori.

| 4.1.5 | För att säkerställa en korrekt och konsekvent bedömning, skall förarprövarens arbete granskas och övervakas av ett organ som godkänts av medlemsstaten. |
| --- | --- |

4.1.5

För att säkerställa en korrekt och konsekvent bedömning, skall förarprövarens arbete granskas och övervakas av ett organ som godkänts av medlemsstaten.

4.2   Fortbildning

| 4.2.1 | Medlemsstaterna skall föreskriva att förarprövare för att behålla sitt tillstånd, oberoende av vilka kategorier tillståndet gäller, skall genomgå:






  — | regelbunden fortbildning på sammanlagt minst fyra dagar per tvåårsperiod för att: |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Medlemsstaterna skall föreskriva att förarprövare för att behålla sitt tillstånd, oberoende av vilka kategorier tillståndet gäller, skall genomgå:

—

regelbunden fortbildning på sammanlagt minst fyra dagar per tvåårsperiod för att:

| — | bevara och uppdatera de nödvändiga kunskaperna och den nödvändiga prövarfärdigheten; |
| --- | --- |

—

bevara och uppdatera de nödvändiga kunskaperna och den nödvändiga prövarfärdigheten;

| — | utveckla ny kompetens som blivit nödvändig för utövande av yrket; |
| --- | --- |

—

utveckla ny kompetens som blivit nödvändig för utövande av yrket;

| — | se till att prövare fortsätter att förrätta prov enligt rättvisa och enhetliga normer; |
| --- | --- |

—

se till att prövare fortsätter att förrätta prov enligt rättvisa och enhetliga normer;

| — | minimifortbildning på minst fem dagar under varje femårsperiod: |
| --- | --- |

—

minimifortbildning på minst fem dagar under varje femårsperiod:

| — | utveckla och bibehålla den nödvändiga praktiska körfärdigheten. |
| --- | --- |

—

utveckla och bibehålla den nödvändiga praktiska körfärdigheten.

| 4.2.2 | Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att särskild utbildning omedelbart ges sådana prövare vars arbete enligt det befintliga kvalitetssystemet har befunnits ha allvarliga brister. |
| --- | --- |

4.2.2

Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att särskild utbildning omedelbart ges sådana prövare vars arbete enligt det befintliga kvalitetssystemet har befunnits ha allvarliga brister.

| 4.2.3 | Fortbildningen kan ges i form av instruktioner, klassrumsutbildning, konventionell utbildning eller e-utbildning och får ske individuellt eller i grupp. Den kan innefatta ny ackreditering på de villkor som medlemsstaterna anser lämpliga. |
| --- | --- |

4.2.3

Fortbildningen kan ges i form av instruktioner, klassrumsutbildning, konventionell utbildning eller e-utbildning och får ske individuellt eller i grupp. Den kan innefatta ny ackreditering på de villkor som medlemsstaterna anser lämpliga.

| 4.2.4 | Medlemsstaterna får föreskriva att, när en prövare har tillstånd att förrätta förarprov i mer än en kategori, uppfyllande av kravet på övervakning vid prov för en av dessa kategorier skall innebära att kravet har uppfyllts för mer än en kategori, förutsatt att det villkor som anges i punkt 4.2.5 är uppfyllt. |
| --- | --- |

4.2.4

Medlemsstaterna får föreskriva att, när en prövare har tillstånd att förrätta förarprov i mer än en kategori, uppfyllande av kravet på övervakning vid prov för en av dessa kategorier skall innebära att kravet har uppfyllts för mer än en kategori, förutsatt att det villkor som anges i punkt 4.2.5 är uppfyllt.

| 4.2.5 | När en prövare under en tjugofyramånadersperiod inte har förrättat prov för en viss kategori skall denne på lämpligt sätt bedömas på nytt innan han tillåts förrätta förarprov i den kategorin. Den nya bedömningen kan genomföras som ett av kraven i punkt 4.2.1. |
| --- | --- |

4.2.5

När en prövare under en tjugofyramånadersperiod inte har förrättat prov för en viss kategori skall denne på lämpligt sätt bedömas på nytt innan han tillåts förrätta förarprov i den kategorin. Den nya bedömningen kan genomföras som ett av kraven i punkt 4.2.1.

5.   Förvärvade rättigheter

| 5.1. | Medlemsstaterna får tillåta personer som fått tillstånd att förrätta förarprov omedelbart före dessa bestämmelsers ikraftträdande att fortsätta att förrätta förarprov trots att de inte har fått tillstånd i enlighet med de allmänna villkoren i punkt 2 eller den grundläggande utbildning för att erhålla kompetens som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

5.1.

Medlemsstaterna får tillåta personer som fått tillstånd att förrätta förarprov omedelbart före dessa bestämmelsers ikraftträdande att fortsätta att förrätta förarprov trots att de inte har fått tillstånd i enlighet med de allmänna villkoren i punkt 2 eller den grundläggande utbildning för att erhålla kompetens som anges i punkt 3.

| 5.2 | Dessa prövare skall trots detta bli föremål för regelbunden övervakning och arrangemang för kvalitetssäkring enligt i punkt 4. |
| --- | --- |

5.2

Dessa prövare skall trots detta bli föremål för regelbunden övervakning och arrangemang för kvalitetssäkring enligt i punkt 4.

---

(1)  EGT L 199, 31.7.1985, s. 56.

BILAGA V

MINIMIKRAV PÅ UTBILDNING AV FÖRARE OCH FÖRARPROV FÖR KOMBINATIONER ENLIGT ARTIKEL 4.4 B ANDRA STYCKET

1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att:

| — | godkänna och övervaka utbildning enligt artikel 7.1 d, eller |
| --- | --- |

—

godkänna och övervaka utbildning enligt artikel 7.1 d, eller

| — | anordna körprov enligt artikel 7.1 d. |
| --- | --- |

—

anordna körprov enligt artikel 7.1 d.

2.   Förarutbildningens längd

| — | minst 7 timmar. |
| --- | --- |

—

minst 7 timmar.

3.   Förarutbildningens innehåll

Förarutbildningen skall omfatta de kunskaper, den förmåga och det beteende som beskrivs i punkterna 2 och 7 i bilaga II. Särskild omsorg skall ägnas följande:

| — | Fordons rörelsedynamik, säkerhetskriterier, dragfordon och släpvagn (kopplingsmekanism), riktig lastning och säkerhetsdon; |
| --- | --- |

—

Fordons rörelsedynamik, säkerhetskriterier, dragfordon och släpvagn (kopplingsmekanism), riktig lastning och säkerhetsdon;

En praktisk del av utbildningen skall omfatta följande övningar: Acceleration, fartminskning, backning, bromsning, stoppsträcka, körfältsbyte, bromsning/väjning, släpvagnens svängrörelser, på- och avkoppling av en släpvagn på ett motorfordon, parkering;

| — | Varje utbildningsdeltagare skall genomföra den praktiska delen och visa sin förmåga och sitt beteende på allmän väg; |
| --- | --- |

—

Varje utbildningsdeltagare skall genomföra den praktiska delen och visa sin förmåga och sitt beteende på allmän väg;

| — | De fordonskombinationer som används för utbildningen skall omfattas av den körkortskategori som deltagarnas ansökningar avser. |
| --- | --- |

—

De fordonskombinationer som används för utbildningen skall omfattas av den körkortskategori som deltagarnas ansökningar avser.

4.   Körprovets längd och innehåll

Provets längd och den tillryggalagda sträckan måste vara tillräckligt för bedömning av förmåga och beteende enligt punkt 3.

BILAGA VI

MINIMIKRAV PÅ UTBILDNING AV FÖRARE OCH FÖRARPROV FÖR MOTORCYKLAR I KATEGORI A (STEGVIS TILLTRÄDE)

1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att:

| — | godkänna och övervaka utbildning enligt artikel 7.1 c, eller |
| --- | --- |

—

godkänna och övervaka utbildning enligt artikel 7.1 c, eller

| — | anordna körprov enligt artikel 7.1 c. |
| --- | --- |

—

anordna körprov enligt artikel 7.1 c.

2.   Förarutbildningens längd

| — | minst 7 timmar. |
| --- | --- |

—

minst 7 timmar.

3.   Förarutbildningens innehåll

| — | Förarutbildningen skall omfatta de kunskaper, den förmåga och det beteende som beskrivs i punkt 6 i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Förarutbildningen skall omfatta de kunskaper, den förmåga och det beteende som beskrivs i punkt 6 i bilaga II.

| — | Varje utbildningsdeltagare skall genomföra de praktiska delarna av utbildningen och visa sin förmåga och sitt beteende på allmän väg. |
| --- | --- |

—

Varje utbildningsdeltagare skall genomföra de praktiska delarna av utbildningen och visa sin förmåga och sitt beteende på allmän väg.

| — | De motorcyklar som används för utbildningen skall omfattas av den körkortskategori som deltagarnas ansökningar avser. |
| --- | --- |

—

De motorcyklar som används för utbildningen skall omfattas av den körkortskategori som deltagarnas ansökningar avser.

4.   Körprovets längd och innehåll

Provets längd och den tillryggalagda sträckan måste vara tillräckligt för bedömning av förmåga och beteende enligt punkt 3 i denna bilaga.

BILAGA VII

Del A

Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning

(enligt artikel 17)

| Rådets direktiv 91/439/EEG (1) | (EGT L 237, 24.8.1991, s. 1) |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 94/72/EG | (EGT L 337, 24.12.1994, s. 86) |
| Rådets direktiv 96/47/EG | (EGT L 235, 17.9.1996, s. 1) |
| Rådets direktiv 97/26/EG | (EGT L 150, 7.6.1997, s. 41) |
| Kommissionens direktiv 2000/56/EG | (EGT L 237, 21.9.2000, s. 45) |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG, endast artikel 10.2 | (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4) |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003, endast bilaga II, punkt 24 | (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) |

Rådets direktiv 91/439/EEG (1)

(EGT L 237, 24.8.1991, s. 1)

Rådets direktiv 94/72/EG

(EGT L 337, 24.12.1994, s. 86)

Rådets direktiv 96/47/EG

(EGT L 235, 17.9.1996, s. 1)

Rådets direktiv 97/26/EG

(EGT L 150, 7.6.1997, s. 41)

Kommissionens direktiv 2000/56/EG

(EGT L 237, 21.9.2000, s. 45)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG, endast artikel 10.2

(EUT L 226, 10.9.2003, s. 4)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003, endast bilaga II, punkt 24

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

Del B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning

(enligt artikel 17)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Datum för tillämpning |
| --- | --- | --- |
| Direktiv 91/439/EEG | 1 juli 1994 | 1 juli 1996 |
| Direktiv 94/72/EG | – | 1 januari 1995 |
| Beslut 96/427/EG | – | 16 juli 1996 |
| Direktiv 96/47/EG | 1 juli 1996 | 1 juli 1996 |
| Direktiv 97/26/EG | 1 januari 1998 | 1 januari 1998 |
| Direktiv 2000/56/EG | 30 september 2003 | 30 september 2003, 30 september 2008 (bilaga II, punkt 6.2.5) och 30 september 2013 (bilaga II, punkt 5.2) |
| Direktiv 2003/59/EG | 10 september 2006 | 10 september 2008 (passagerartransport) och 10 september 2009 (godstransport) |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Datum för tillämpning

Direktiv 91/439/EEG

1 juli 1994

1 juli 1996

Direktiv 94/72/EG

–

1 januari 1995

Beslut 96/427/EG

–

16 juli 1996

Direktiv 96/47/EG

1 juli 1996

1 juli 1996

Direktiv 97/26/EG

1 januari 1998

1 januari 1998

Direktiv 2000/56/EG

30 september 2003

30 september 2003, 30 september 2008 (bilaga II, punkt 6.2.5) och 30 september 2013 (bilaga II, punkt 5.2)

Direktiv 2003/59/EG

10 september 2006

10 september 2008 (passagerartransport) och 10 september 2009 (godstransport)

---

(1)  Direktiv 91/439/EEG ändrades även genom följande rättsakt som inte har upphävts: 1994 års anslutningsakt.

BILAGA VIII

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 91/439/EEG | Föreliggande direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1.1, första meningen | Artikel 1.1 första meningen |
| Artikel 1.1, andra meningen | |
| | Artikel 1.2 |
| Artikel 1.2 | Artikel 2.1 |
| – | Artikel 2.2 |
| Artikel 1.3 | – |
| Artikel 2.1 | Artikel 1.1 andra meningen |
| Artikel 2.2 | Artikel 3.1 |
| | Artikel 3.2 |
| | Artikel 3.3 |
| Artikel 2.3 | – |
| Artikel 2.4 | – |
| Artikel 3.1 första stycket inledningsfrasen | Artikel 4.1 första meningen |
| – | Artikel 4.2 första strecksatsen |
| – | Artikel 4.2 andra strecksatsen |
| Artikel 3.1 första stycket första strecksatsen | Artikel 4.3 första strecksatsen |
| Artikel 3.1 första stycket andra strecksatsen | Artikel 4.4 b första stycket |
| Artikel 3.1 första stycket tredje strecksatsen | Artikel 4.4 b andra stycket |
| Artikel 3.1 första stycket fjärde strecksatsen | Artikel 4.4 c |
| Artikel 3.1 första stycket femte strecksatsen | Artikel 4.4 f |
| Artikel 3.1 första stycket sjätte strecksatsen | Artikel 4.4 g |
| Artikel 3.1 första stycket sjunde strecksatsen | Artikel 4.4 j |
| Artikel 3.1 första stycket åttonde strecksatsen | Artikel 4.4 k |
| Artikel 3.2 första stycket inledningsfrasen | – |
| Artikel 3.2 första stycket första strecksatsen | Artikel 4.3 a |
| Artikel 3.2 första stycket andra strecksatsen | Artikel 4.4 a |
| Artikel 3.2 första stycket tredje strecksatsen | Artikel 4.4 d |
| Artikel 3.2 första stycket fjärde strecksatsen | Artikel 4.4 e |
| Artikel 3.2 första stycket femte strecksatsen | Artikel 4.4 h |
| Artikel 3.2 första stycket sjätte strecksatsen, inledningsfrasen | Artikel 4.4 i |
| Artikel 3.2 första stycket sjätte strecksatsen första understrecksatsen | – |
| Artikel 3.2 första stycket sjätte strecksatsen andra understrecksatsen | – |
| Artikel 3.3, inledningsfrasen | – |
| Artikel 3.3 första strecksatsen | Artikel 4.1 tredje meningen |
| Artikel 3.3 andra strecksatsen första stycket | Artikel 4.3 andra strecksatsen |
| Artikel 3.3 andra strecksatsen andra stycket | – |
| Artikel 3.3 tredje strecksatsen | Artikel 4.3 första strecksatsen |
| Artikel 3.3 fjärde strecksatsen | Artikel 4.4 första strecksatsen |
| Artikel 3.3 femte strecksatsen | Artikel 4.4 andra strecksatsen |
| – | Artikel 4.3 |
| Artikel 3.4 | – |
| Artikel 3.5 | – |
| Artikel 3.6 | Artikel 4.5 första meningen |
| – | Artikel 4.5 andra meningen |
| Artikel 4 | Artikel 5 |
| Artikel 5.1 | Artikel 6.1 |
| Artikel 5.1 a | Artikel 6.1 a |
| Artikel 5.1 b | Artikel 6.1 b |
| Artikel 5.2, inledningsfrasen | Artikel 6.2, inledningsfrasen |
| Artikel 5.2 a | Artikel 6.2 a |
| Artikel 5.2 b | Artikel 6.2 b |
| – | Artikel 6.2 c |
| – | Artikel 6.2 d |
| – | Artikel 6.2 e |
| – | Artikel 6.2 f |
| Artikel 5.3 | – |
| Artikel 5.4 | Artikel 6.4 |
| Artikel 6.1, inledningsfrasen | Artikel 4.1, andra meningen |
| Artikel 6.1 a första strecksatsen | Artikel 4.3 a tredje strecksatsen |
| Artikel 6.1 a andra strecksatsen | Artikel 4.4 a andra strecksatsen |
| Artikel 6.1 b första strecksatsen | Artikel 4.3 b andra strecksatsen |
| – | Artikel 4.3 c andra strecksatsen |
| Artikel 6.1 b andra strecksatsen, alternativ 1 | Artikel 4.4 b femte stycket |
| Artikel 6.1 b andra strecksatsen, alternativ 2 | Artikel 4.4 c andra strecksatsen |
| Artikel 6.1 b tredje strecksatsen, alternativ 1 och 2 | Artikel 4.4 g andra strecksatsen |
| Artikel 6.1 b tredje strecksatsen, alternativ 3 och 4 | Artikel 4.4 e tredje strecksatsen |
| Artikel 6.1 c första strecksatsen, alternativ 1 och 2 | Artikel 4.4 k andra strecksatsen |
| Artikel 6.1 c första strecksatsen, alternativ 3 och 4 | Artikel 4.4 i andra strecksatsen |
| Artikel 6.2 | Artikel 4.6 första stycket |
| – | Artikel 4.6 andra stycket |
| Artikel 6.3 | Artikel 4.6 tredje och fjärde stycket |
| Artikel 7.1, inledningsfrasen | Artikel 7.1, inledningsfrasen |
| Artikel 7.1 a | Artikel 7.1 a |
| – | Artikel 7.1 b |
| – | Artikel 7.1 c |
| – | Artikel 7.1 d |
| Artikel 7.1 b | Artikel 7.1 e |
| Artikel 7.2 | – |
| Artikel 7.3 | – |
| – | Artikel 7.2 |
| – | Artikel 7.3 |
| Artikel 7.4 | Artikel 7.4 |
| Artikel 7.5 | Artikel 7.5 a |
| – | Artikel 7.5 b |
| – | Artikel 7.5 c |
| – | Artikel 7.5 d |
| Artikel 7a.1 | – |
| Artikel 7a.2 | Artikel 8 |
| Artikel 7b | Artikel 9 |
| – | Artikel 10 |
| Artikel 8 | Artikel 11 |
| Artikel 9 | Artikel 12 |
| Artikel 10 | Artikel 13.1 |
| – | Artikel 13.2 |
| Artikel 11 | Artikel 14 |
| Artikel 12.1 | – |
| Artikel 12.2 | – |
| Artikel 12.3 | Artikel 15 |
| – | Artikel 16 |
| Artikel 13 | Artikel 17 första stycket |
| – | Artikel 17 andra stycket |
| – | Artikel 18 |
| Artikel 14 | Artikel 19 |
| Bilaga I | – |
| Bilaga Ia | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga III |
| – | Bilaga IV |
| – | Bilaga V |
| – | Bilaga VI |

Direktiv 91/439/EEG

Föreliggande direktiv

Artikel 1.1, första meningen

Artikel 1.1 första meningen

Artikel 1.1, andra meningen

Artikel 1.2

Artikel 1.2

Artikel 2.1

–

Artikel 2.2

Artikel 1.3

–

Artikel 2.1

Artikel 1.1 andra meningen

Artikel 2.2

Artikel 3.1

Artikel 3.2

Artikel 3.3

Artikel 2.3

–

Artikel 2.4

–

Artikel 3.1 första stycket inledningsfrasen

Artikel 4.1 första meningen

–

Artikel 4.2 första strecksatsen

–

Artikel 4.2 andra strecksatsen

Artikel 3.1 första stycket första strecksatsen

Artikel 4.3 första strecksatsen

Artikel 3.1 första stycket andra strecksatsen

Artikel 4.4 b första stycket

Artikel 3.1 första stycket tredje strecksatsen

Artikel 4.4 b andra stycket

Artikel 3.1 första stycket fjärde strecksatsen

Artikel 4.4 c

Artikel 3.1 första stycket femte strecksatsen

Artikel 4.4 f

Artikel 3.1 första stycket sjätte strecksatsen

Artikel 4.4 g

Artikel 3.1 första stycket sjunde strecksatsen

Artikel 4.4 j

Artikel 3.1 första stycket åttonde strecksatsen

Artikel 4.4 k

Artikel 3.2 första stycket inledningsfrasen

–

Artikel 3.2 första stycket första strecksatsen

Artikel 4.3 a

Artikel 3.2 första stycket andra strecksatsen

Artikel 4.4 a

Artikel 3.2 första stycket tredje strecksatsen

Artikel 4.4 d

Artikel 3.2 första stycket fjärde strecksatsen

Artikel 4.4 e

Artikel 3.2 första stycket femte strecksatsen

Artikel 4.4 h

Artikel 3.2 första stycket sjätte strecksatsen, inledningsfrasen

Artikel 4.4 i

Artikel 3.2 första stycket sjätte strecksatsen första understrecksatsen

–

Artikel 3.2 första stycket sjätte strecksatsen andra understrecksatsen

–

Artikel 3.3, inledningsfrasen

–

Artikel 3.3 första strecksatsen

Artikel 4.1 tredje meningen

Artikel 3.3 andra strecksatsen första stycket

Artikel 4.3 andra strecksatsen

Artikel 3.3 andra strecksatsen andra stycket

–

Artikel 3.3 tredje strecksatsen

Artikel 4.3 första strecksatsen

Artikel 3.3 fjärde strecksatsen

Artikel 4.4 första strecksatsen

Artikel 3.3 femte strecksatsen

Artikel 4.4 andra strecksatsen

–

Artikel 4.3

Artikel 3.4

–

Artikel 3.5

–

Artikel 3.6

Artikel 4.5 första meningen

–

Artikel 4.5 andra meningen

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5.1

Artikel 6.1

Artikel 5.1 a

Artikel 6.1 a

Artikel 5.1 b

Artikel 6.1 b

Artikel 5.2, inledningsfrasen

Artikel 6.2, inledningsfrasen

Artikel 5.2 a

Artikel 6.2 a

Artikel 5.2 b

Artikel 6.2 b

–

Artikel 6.2 c

–

Artikel 6.2 d

–

Artikel 6.2 e

–

Artikel 6.2 f

Artikel 5.3

–

Artikel 5.4

Artikel 6.4

Artikel 6.1, inledningsfrasen

Artikel 4.1, andra meningen

Artikel 6.1 a första strecksatsen

Artikel 4.3 a tredje strecksatsen

Artikel 6.1 a andra strecksatsen

Artikel 4.4 a andra strecksatsen

Artikel 6.1 b första strecksatsen

Artikel 4.3 b andra strecksatsen

–

Artikel 4.3 c andra strecksatsen

Artikel 6.1 b andra strecksatsen, alternativ 1

Artikel 4.4 b femte stycket

Artikel 6.1 b andra strecksatsen, alternativ 2

Artikel 4.4 c andra strecksatsen

Artikel 6.1 b tredje strecksatsen, alternativ 1 och 2

Artikel 4.4 g andra strecksatsen

Artikel 6.1 b tredje strecksatsen, alternativ 3 och 4

Artikel 4.4 e tredje strecksatsen

Artikel 6.1 c första strecksatsen, alternativ 1 och 2

Artikel 4.4 k andra strecksatsen

Artikel 6.1 c första strecksatsen, alternativ 3 och 4

Artikel 4.4 i andra strecksatsen

Artikel 6.2

Artikel 4.6 första stycket

–

Artikel 4.6 andra stycket

Artikel 6.3

Artikel 4.6 tredje och fjärde stycket

Artikel 7.1, inledningsfrasen

Artikel 7.1, inledningsfrasen

Artikel 7.1 a

Artikel 7.1 a

–

Artikel 7.1 b

–

Artikel 7.1 c

–

Artikel 7.1 d

Artikel 7.1 b

Artikel 7.1 e

Artikel 7.2

–

Artikel 7.3

–

–

Artikel 7.2

–

Artikel 7.3

Artikel 7.4

Artikel 7.4

Artikel 7.5

Artikel 7.5 a

–

Artikel 7.5 b

–

Artikel 7.5 c

–

Artikel 7.5 d

Artikel 7a.1

–

Artikel 7a.2

Artikel 8

Artikel 7b

Artikel 9

–

Artikel 10

Artikel 8

Artikel 11

Artikel 9

Artikel 12

Artikel 10

Artikel 13.1

–

Artikel 13.2

Artikel 11

Artikel 14

Artikel 12.1

–

Artikel 12.2

–

Artikel 12.3

Artikel 15

–

Artikel 16

Artikel 13

Artikel 17 första stycket

–

Artikel 17 andra stycket

–

Artikel 18

Artikel 14

Artikel 19

Bilaga I

–

Bilaga Ia

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

–

Bilaga IV

–

Bilaga V

–

Bilaga VI

P6_TA(2006)0588

Ändring av artikel 81 i parlamentets arbetsordning

Europaparlamentets beslut om att ändra artikel 81 i Europaparlamentets arbetsordning (genomförandebestämmelser) (2006/2211(REG))

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 juli 2006 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, och särskilt punkt 2 i denna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 juli 2006 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, och särskilt punkt 2 i denna (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/512/EG av den 17 juli 2006 om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/512/EG av den 17 juli 2006 om ändring av beslut 1999/468/EG om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 20 juli 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 20 juli 2006,

| — | med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0415/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0415/2006),

och av följande skäl:

| A. | Förhandlingar mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen har resulterat i att ett interinstitutionellt avtal ingåtts i form av ett gemensamt uttalande, i vilket förslaget att införa ett nytt förfarande i beslut 1999/468/EG välkomnas, |
| --- | --- |

A.

Förhandlingar mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen har resulterat i att ett interinstitutionellt avtal ingåtts i form av ett gemensamt uttalande, i vilket förslaget att införa ett nytt förfarande i beslut 1999/468/EG välkomnas,

| B. | Det nya förfarandet kallat ”föreskrivande förfarande med kontroll” ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att på jämlik fot kontrollera ”kvasilagstiftningsåtgärder” för genomförandet av en rättsakt som antagits med medbeslutande och att förkasta sådana åtgärder, |
| --- | --- |

B.

Det nya förfarandet kallat ”föreskrivande förfarande med kontroll” ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att på jämlik fot kontrollera ”kvasilagstiftningsåtgärder” för genomförandet av en rättsakt som antagits med medbeslutande och att förkasta sådana åtgärder,

| C. | Beslut 2006/512/EG bifogas detta gemensamma uttalande, ett uttalande från kommissionen som upptagits i rådets protokoll samt uttalanden från kommissionen avseende genomförandet och tillämpningen av det nya förfarandet, |
| --- | --- |

C.

Beslut 2006/512/EG bifogas detta gemensamma uttalande, ett uttalande från kommissionen som upptagits i rådets protokoll samt uttalanden från kommissionen avseende genomförandet och tillämpningen av det nya förfarandet,

| D. | Det är lämpligt att ändra artikel 81 i arbetsordningen så att parlamentet kan utöva sina rättigheter enligt det nya förfarandet under bästa möjliga förhållanden; |
| --- | --- |

D.

Det är lämpligt att ändra artikel 81 i arbetsordningen så att parlamentet kan utöva sina rättigheter enligt det nya förfarandet under bästa möjliga förhållanden;

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändringen träder i kraft den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ändringen träder i kraft den 1 januari 2007.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att genom arrangemang på administrativ nivå med de övriga institutionerna se till att förslag till åtgärder inte sänds över till parlamentet kort före parlamentets ferier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att genom arrangemang på administrativ nivå med de övriga institutionerna se till att förslag till åtgärder inte sänds över till parlamentet kort före parlamentets ferier.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Artikel 81

Genomförandebestämmelser

1.   Om kommissionen översänder ett förslag till en

  genomförandebestämmelser
  till parlamentet skall talmannen hänvisa förslaget till det utskott som är ansvarigt för den rättsakt som ligger till grund för
  genomförandebestämmelserna
  .

2.   
  På förslag av
  det ansvariga utskottet
  kan parlamentet, senast en månad - eller tre månader för åtgärder som rör finanstjänster - efter mottagandet av förslaget till genomförandeåtgärd, anta en resolution med invändningar mot förslaget till åtgärden, särskilt om den överskrider befogenheterna enligt den grundläggande rättsakten. Om det inte hålls någon sammanträdesperiod före tidsfristens utgång, eller när det är nödvändigt att handla snabbt, skall rätten att svara anses ha delegerats till ansvarigt utskott. Svaret skall vara i form av en skrivelse från utskottets ordförande till ansvarig kommissionsledamot. Samtliga ledamöter skall informeras om detta
  . Om parlamentet
  motsätter sig åtgärden,
  skall talmannen begära att kommissionen drar tillbaka eller ändrar
  åtgärden
  , eller lägger fram ett förslag enligt lämpligt lagstiftningsförfarande.

Artikel 81

Genomförandeåtgärder

1.   Om kommissionen översänder ett förslag till
  genomförandeåtgärder
  till parlamentet skall talmannen hänvisa förslaget
  till åtgärder
  till det utskott som är ansvarigt för den rättsakt som ligger till grund för
  genomförandeåtgärderna
  .
  Om förstärkt samarbete mellan utskott har tillämpats avseende den grundläggande rättsakten skall det ansvariga utskottet uppmana det andra utskottet att meddela sina synpunkter muntligen eller skriftligen.

2.   
  Ordföranden för
  det ansvariga utskottet
  skall fastställa en tidsfrist inom vilken ledamöterna kan föreslå att utskottet motsätter sig förslaget till åtgärder. Om utskottet finner det lämpligt kan det besluta att utse en föredragande bland sina ledamöter eller ständiga suppleanter. Om utskottet motsätter sig förslaget till åtgärder skall det lägga fram ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till åtgärder i vilket även de ändringar som bör införas i förslaget till åtgärder kan framföras
  .

Om parlamentet
  inom den tillämpliga tidsfristen från mottagandet av förslaget till åtgärder antar en sådan resolution
  skall talmannen begära att kommissionen drar tillbaka eller ändrar
  förslaget till åtgärder
  , eller lägger fram ett förslag enligt lämpligt lagstiftningsförfarande.

3.
     
  Om det inte hålls någon sammanträdesperiod före tidsfristens utgång skall rätten att svara anses ha delegerats till ansvarigt utskott. Svaret skall vara i form av en skrivelse från utskottets ordförande till ansvarig kommissionsledamot. Samtliga ledamöter skall informeras om detta.

4.
     
  Om genomförandeåtgärderna i kommissionens förslag omfattas av det ”föreskrivande förfarandet med kontroll” skall punkt 3 inte tillämpas och punkterna 1 och 2 kompletteras med följande:

| a) | Kontrolltiden börjar löpa när förslaget till åtgärder har överlämnats till parlamentet på alla officiella språk, |
| --- | --- |

a)

Kontrolltiden börjar löpa när förslaget till åtgärder har överlämnats till parlamentet på alla officiella språk,

| b) | Parlamentet kan motsätta sig att ett förslag till åtgärder antas, samtidigt som det motiverar sina invändningar genom att ange att förslaget till åtgärder överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att utkastet inte är förenligt med syftet med eller innehållet i den grundläggande rättsakten eller att det inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen, |
| --- | --- |

b)

Parlamentet kan motsätta sig att ett förslag till åtgärder antas, samtidigt som det motiverar sina invändningar genom att ange att förslaget till åtgärder överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i den grundläggande rättsakten eller att utkastet inte är förenligt med syftet med eller innehållet i den grundläggande rättsakten eller att det inte respekterar subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen,

| c) | Parlamentet kan med en majoritet av sina ledamöter motsätta sig att ett förslag till åtgärder antas, |
| --- | --- |

c)

Parlamentet kan med en majoritet av sina ledamöter motsätta sig att ett förslag till åtgärder antas,

| d) | Om förslaget till åtgärder baserar sig på punkt 5 eller 6 i artikel 5a i beslut 1999/468/EG, i vilket det föreskrivs förkortade tidsfrister inom vilka parlamentet kan motsätta sig ett förslag till åtgärder, kan ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till åtgärder läggas fram av det ansvariga utskottets ordförande om utskottet inte haft möjlighet att sammanträda inom den tid som står till förfogande. |
| --- | --- |

d)

Om förslaget till åtgärder baserar sig på punkt 5 eller 6 i artikel 5a i beslut 1999/468/EG, i vilket det föreskrivs förkortade tidsfrister inom vilka parlamentet kan motsätta sig ett förslag till åtgärder, kan ett resolutionsförslag med invändningar mot antagandet av förslaget till åtgärder läggas fram av det ansvariga utskottets ordförande om utskottet inte haft möjlighet att sammanträda inom den tid som står till förfogande.

---

(1)  P6_TA(2006)0310.

(2)  EUT L 200, 22.7.2006, s. 11.

P6_TA(2006)0589

Ändring av arbetsordningen (kvestorer och utskottspresidium)

Europaparlamentets beslut om att ändra artikel 15 och artikel 182.1 i Europaparlamentets arbetsordning – val av kvestorer och utskottspresidium (2006/2287(REG))

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av förslaget till ändring av arbetsordningen B6-0628/2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till ändring av arbetsordningen B6-0628/2006,

| — | med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0464/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0464/2006);

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen;

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den 1 januari 2007, |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den 1 januari 2007,

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Under perioden januari 2007 till juli 2009 skall parlamentet utse sex kvestorer.

Under perioden januari 2007 till juli 2009 skall fyra vice ordförande ingå i utskottspresidiet.

P6_TA(2006)0590

Fonden för de yttre gränserna (2007-2013) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna handlingsprogrammet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0123) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0123) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0125/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0125/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A6-0427/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A6-0427/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0047

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av fonden för yttre gränser för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1).

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2).

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Alla medlemsstater bidrar inom ramen för de gemensamma reglerna till att personkontrollerna och övervakningen vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser ligger på en hög och enhetlig nivå, men vissa medlemsstater bär en tyngre börda än de andra. |
| --- | --- |

(1)

Alla medlemsstater bidrar inom ramen för de gemensamma reglerna till att personkontrollerna och övervakningen vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser ligger på en hög och enhetlig nivå, men vissa medlemsstater bär en tyngre börda än de andra.

| (2) | Att bördorna är olika tunga beror på de olika situationerna i medlemsstaterna när det gäller de yttre gränsernas geografi, antalet godkända gränsövergångar i drift, tryck från såväl laglig som olaglig migration, risk- och hotfaktorer, och slutligen de nationella myndigheternas arbetsbörda när det gäller handläggning av viseringsansökningar och utfärdande av viseringar. |
| --- | --- |

(2)

Att bördorna är olika tunga beror på de olika situationerna i medlemsstaterna när det gäller de yttre gränsernas geografi, antalet godkända gränsövergångar i drift, tryck från såväl laglig som olaglig migration, risk- och hotfaktorer, och slutligen de nationella myndigheternas arbetsbörda när det gäller handläggning av viseringsansökningar och utfärdande av viseringar.

| (3) | Tanken att medlemsstaterna och Europeiska unionen bör dela på bördan för förvaltningen av de yttre gränserna är en av fem grundtankar i den gemensamma politik för förvaltningen av de yttre gränserna som föreslås i kommissionens meddelande av den 7 maj 2002 om en framtida integrerad förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser, som rådet också stöder i sin strategi för förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser av den 14 juni 2002. |
| --- | --- |

(3)

Tanken att medlemsstaterna och Europeiska unionen bör dela på bördan för förvaltningen av de yttre gränserna är en av fem grundtankar i den gemensamma politik för förvaltningen av de yttre gränserna som föreslås i kommissionens meddelande av den 7 maj 2002 om en framtida integrerad förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser, som rådet också stöder i sin strategi för förvaltning av EU-medlemsstaternas yttre gränser av den 14 juni 2002.

| (4) | Rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (4), är ett viktigt steg på vägen när det gäller att gradvis skapa en operativ dimension av det gemensamma integrerade gränsförvaltningssystemet, men för att det skall vara möjligt att tillämpa effektiva och gemensamma normer för kontroll och övervakning av de yttre gränserna krävs det ett gemenskapsinstrument för ekonomisk solidaritet som kan ge stöd till de medlemsstater som på hela gemenskapens vägnar kontinuerligt bär en tung ekonomisk börda. |
| --- | --- |

(4)

Rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (4), är ett viktigt steg på vägen när det gäller att gradvis skapa en operativ dimension av det gemensamma integrerade gränsförvaltningssystemet, men för att det skall vara möjligt att tillämpa effektiva och gemensamma normer för kontroll och övervakning av de yttre gränserna krävs det ett gemenskapsinstrument för ekonomisk solidaritet som kan ge stöd till de medlemsstater som på hela gemenskapens vägnar kontinuerligt bär en tung ekonomisk börda.

| (5) | Enligt det gemensamma regelverket, såsom det särskilt definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (5), krävs det gränskontroller i kampen mot olaglig invandring och människohandel samt för att kunna förebygga alla typer av hot mot medlemsstaternas inre säkerhet, samtidigt som kontrollerna bör genomföras på ett sådant sätt att mänsklig värdighet respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

(5)

Enligt det gemensamma regelverket, såsom det särskilt definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (5), krävs det gränskontroller i kampen mot olaglig invandring och människohandel samt för att kunna förebygga alla typer av hot mot medlemsstaternas inre säkerhet, samtidigt som kontrollerna bör genomföras på ett sådant sätt att mänsklig värdighet respekteras fullt ut.

| (6) | Fonden för yttre gränser (nedan kallad ”fonden”) bör ge uttryck för solidaritetsprincipen genom ekonomiskt stöd till de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverkets bestämmelser om yttre gränser. |
| --- | --- |

(6)

Fonden för yttre gränser (nedan kallad ”fonden”) bör ge uttryck för solidaritetsprincipen genom ekonomiskt stöd till de medlemsstater som tillämpar Schengenregelverkets bestämmelser om yttre gränser.

| (7) | Stödet bör utformas på ett sådant sätt att det utgör en övergång från det tidigare stödet från Europeiska unionen till de medlemsstater som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut när detta beslut träder ikraft, samtidigt som det inte enbart bör utgöra en fortsättning på de åtgärder som tidigare finansierades med medel från andra källor som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget. Fonden bör stödja de medlemsstater som förbereder en fullständig tillämpning så snart som möjligt i enlighet med Haagprogrammet av den 4 och 5 november 2004. |
| --- | --- |

(7)

Stödet bör utformas på ett sådant sätt att det utgör en övergång från det tidigare stödet från Europeiska unionen till de medlemsstater som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut när detta beslut träder ikraft, samtidigt som det inte enbart bör utgöra en fortsättning på de åtgärder som tidigare finansierades med medel från andra källor som finansieras via Europeiska unionens allmänna budget. Fonden bör stödja de medlemsstater som förbereder en fullständig tillämpning så snart som möjligt i enlighet med Haagprogrammet av den 4 och 5 november 2004.

| (8) | Fonden bör vidare beakta särskilda situationer, som transitering landvägen av tredjelandsmedborgare, som för att resa mellan två delar av sitt eget land som inte är geografiskt sammanhängande måste korsa en eller flera medlemsstaters territorier, då detta berör inte bara den eller de berörda medlemsstaterna, utan även alla medlemsstater som avskaffat kontrollerna vid de inre gränserna. Det bör i sådana fall fastställas i detalj vilka åtgärder som kan komma ifråga för stöd, och anslagsfördelningen bör fastställas på grundval av en faktabaserad behovsanalys. |
| --- | --- |

(8)

Fonden bör vidare beakta särskilda situationer, som transitering landvägen av tredjelandsmedborgare, som för att resa mellan två delar av sitt eget land som inte är geografiskt sammanhängande måste korsa en eller flera medlemsstaters territorier, då detta berör inte bara den eller de berörda medlemsstaterna, utan även alla medlemsstater som avskaffat kontrollerna vid de inre gränserna. Det bör i sådana fall fastställas i detalj vilka åtgärder som kan komma ifråga för stöd, och anslagsfördelningen bör fastställas på grundval av en faktabaserad behovsanalys.

| (9) | För att säkerställa en enhetlig kontroll av de yttre gränserna av hög kvalitet och en smidig gränsöverskridande trafik bör fonden bidra till ett gemensamt, integrerat system för gränsförvaltning i Europa som inbegriper alla de åtgärder i fråga om politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan, personal, utrustning och teknik som vidtas på olika nivåer av medlemsstaternas behöriga myndigheter i samarbete och, när så är nödvändigt, tillsammans med andra aktörer genom användning av bl.a. gränssäkerhetsmodellen på fyra nivåer och Europeiska unionens integrerade riskanalys. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa en enhetlig kontroll av de yttre gränserna av hög kvalitet och en smidig gränsöverskridande trafik bör fonden bidra till ett gemensamt, integrerat system för gränsförvaltning i Europa som inbegriper alla de åtgärder i fråga om politik, lagstiftning, systematiskt samarbete, fördelning av bördan, personal, utrustning och teknik som vidtas på olika nivåer av medlemsstaternas behöriga myndigheter i samarbete och, när så är nödvändigt, tillsammans med andra aktörer genom användning av bl.a. gränssäkerhetsmodellen på fyra nivåer och Europeiska unionens integrerade riskanalys.

| (10) | I enlighet med protokoll 5 till 2003 års anslutningsakt (6) beträffande persontransitering landvägen mellan Kaliningradområdet och andra delar av Ryska federationen bör fonden bära alla extra kostnader som uppstår till följd av genomförandet av den särskilda bestämmelsen i regelverket om sådan transitering. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med protokoll 5 till 2003 års anslutningsakt (6) beträffande persontransitering landvägen mellan Kaliningradområdet och andra delar av Ryska federationen bör fonden bära alla extra kostnader som uppstår till följd av genomförandet av den särskilda bestämmelsen i regelverket om sådan transitering.

| (11) | För att komplettera det operativa samarbete som utvecklats under ledning av europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser som inrättades genom förordning (EG) nr 2007/2004 (nedan kallad ”byrån”) och utöver anslagen från fonderna till medlemsstaterna, bör det genom fonden även finnas möjlighet för gemenskapen att reagera på brister vid strategiska punkter längs gränsen genom medfinansiering av särskilda åtgärder för att ta itu med dessa brister, på grundval av ett särskilt belopp som varje år anslås för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(11)

För att komplettera det operativa samarbete som utvecklats under ledning av europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser som inrättades genom förordning (EG) nr 2007/2004 (nedan kallad ”byrån”) och utöver anslagen från fonderna till medlemsstaterna, bör det genom fonden även finnas möjlighet för gemenskapen att reagera på brister vid strategiska punkter längs gränsen genom medfinansiering av särskilda åtgärder för att ta itu med dessa brister, på grundval av ett särskilt belopp som varje år anslås för dessa åtgärder.

| (12) | Fonden bör även stödja nationella åtgärder och samarbete mellan medlemsstaterna beträffande viseringspolitik och annan verksamhet som äger rum i ett skede som föregår kontrollerna vid den yttre gränsen. De konsulära tjänster som medlemsstaterna erbjuder i tredjeländer bör organiseras så effektivt som möjligt, då detta är en viktig del av den gemensamma viseringspolitiken som ett mångskiktat system som syftar till att underlätta lagligt resande och ta itu med olaglig invandring till Europeiska unionen, och tjänsterna utgör dessutom en del av det europeiska gemensamma integrerade gränsförvaltningssystemet. |
| --- | --- |

(12)

Fonden bör även stödja nationella åtgärder och samarbete mellan medlemsstaterna beträffande viseringspolitik och annan verksamhet som äger rum i ett skede som föregår kontrollerna vid den yttre gränsen. De konsulära tjänster som medlemsstaterna erbjuder i tredjeländer bör organiseras så effektivt som möjligt, då detta är en viktig del av den gemensamma viseringspolitiken som ett mångskiktat system som syftar till att underlätta lagligt resande och ta itu med olaglig invandring till Europeiska unionen, och tjänsterna utgör dessutom en del av det europeiska gemensamma integrerade gränsförvaltningssystemet.

| (13) | Mot bakgrund av fondens tillämpningsområde och syfte bör den inte under några förhållanden stödja åtgärder som avser områden och centrum för kvarhållande av personer i tredjeländer. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av fondens tillämpningsområde och syfte bör den inte under några förhållanden stödja åtgärder som avser områden och centrum för kvarhållande av personer i tredjeländer.

| (14) | Objektiva kriterier bör utarbetas för fördelningen av de tillgängliga årliga medlen till medlemsstaterna. Kriterierna bör delas upp på olika typer av gränser, med beaktande av flöden och hotnivåer vid medlemsstaternas yttre gränser. |
| --- | --- |

(14)

Objektiva kriterier bör utarbetas för fördelningen av de tillgängliga årliga medlen till medlemsstaterna. Kriterierna bör delas upp på olika typer av gränser, med beaktande av flöden och hotnivåer vid medlemsstaternas yttre gränser.

| (15) | Tillämpningen av kriterierna bör ses över 2010 för att göra det möjligt att beakta eventuella nya omständigheter, särskilt de som beror på förändringar av de yttre gränserna i sig. |
| --- | --- |

(15)

Tillämpningen av kriterierna bör ses över 2010 för att göra det möjligt att beakta eventuella nya omständigheter, särskilt de som beror på förändringar av de yttre gränserna i sig.

| (16) | Då byråns uppgift är att hjälpa medlemsstaterna med de operativa aspekterna av förvaltningen av de yttre gränserna och då det är lämpligt att säkerställa att byråns arbete och medlemsstaternas arbete med kontroll och övervakning av de yttre gränserna kompletterar varandra, bör kommissionen samråda med byrån om de utkast till fleråriga program som medlemsstaterna lämnar in och om de strategiska riktlinjer som kommissionen tar fram. |
| --- | --- |

(16)

Då byråns uppgift är att hjälpa medlemsstaterna med de operativa aspekterna av förvaltningen av de yttre gränserna och då det är lämpligt att säkerställa att byråns arbete och medlemsstaternas arbete med kontroll och övervakning av de yttre gränserna kompletterar varandra, bör kommissionen samråda med byrån om de utkast till fleråriga program som medlemsstaterna lämnar in och om de strategiska riktlinjer som kommissionen tar fram.

| (17) | Kommissionen kan också begära att byrån bistår den i samband med den utvärdering mot bakgrund av Europeiska unionens mål som kommissionen gör av fondens inverkan på politik och lagstiftning som rör kontroll av de yttre gränserna, av eventuella synergieffekter mellan fondens och byråns arbete samt av de kriterier som används för anslagsfördelningen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen kan också begära att byrån bistår den i samband med den utvärdering mot bakgrund av Europeiska unionens mål som kommissionen gör av fondens inverkan på politik och lagstiftning som rör kontroll av de yttre gränserna, av eventuella synergieffekter mellan fondens och byråns arbete samt av de kriterier som används för anslagsfördelningen mellan medlemsstaterna.

| (18) | Det här beslutet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk vilket även omfattar Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (7)
   (*), Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (8)
   (*), samt rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (9)
   (*), och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt avdelning IV i tredje delen av fördraget. |
| --- | --- |

(18)

Det här beslutet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk vilket även omfattar Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (7)
   (*), Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (8)
   (*), samt rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (9)
   (*), och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt avdelning IV i tredje delen av fördraget.

| (19) | En medlemsstat bör inte samtidigt delta i den här fonden och ett annat framtida tillfälligt instrument för att hjälpa de stödmottagande medlemsstaterna att finansiera åtgärder vid Europeiska unionens nya yttre gränser för genomförande av Schengenregelverket och övervakning av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(19)

En medlemsstat bör inte samtidigt delta i den här fonden och ett annat framtida tillfälligt instrument för att hjälpa de stödmottagande medlemsstaterna att finansiera åtgärder vid Europeiska unionens nya yttre gränser för genomförande av Schengenregelverket och övervakning av de yttre gränserna.

| (20) | De åtgärder som stöds genom denna fond bör överensstämma med de åtgärder som stöds genom gemenskapsinstrument för externt bistånd och genomföras inom ramen för Europeiska unionens utrikespolitik, särskilt strategin för den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som stöds genom denna fond bör överensstämma med de åtgärder som stöds genom gemenskapsinstrument för externt bistånd och genomföras inom ramen för Europeiska unionens utrikespolitik, särskilt strategin för den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| (21) | Stödet från fonden skulle bli effektivare och mer målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder grundas på strategisk flerårig programplanering som utformas av varje medlemsstat i samråd med kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Stödet från fonden skulle bli effektivare och mer målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder grundas på strategisk flerårig programplanering som utformas av varje medlemsstat i samråd med kommissionen.

| (22) | På grundval av strategiska riktlinjer som antas av kommissionen bör varje enskild medlemsstat utarbeta ett flerårigt programplaneringsdokument med beaktande av medlemsstatens specifika situation och behov och fastställa sin utvecklingsstrategi, som bör utgöra ramen för att förbereda genomförandet av de åtgärder som skall ingå i de årliga programmen. |
| --- | --- |

(22)

På grundval av strategiska riktlinjer som antas av kommissionen bör varje enskild medlemsstat utarbeta ett flerårigt programplaneringsdokument med beaktande av medlemsstatens specifika situation och behov och fastställa sin utvecklingsstrategi, som bör utgöra ramen för att förbereda genomförandet av de åtgärder som skall ingå i de årliga programmen.

| (23) | I enlighet med de genomförandemetoder som avses i artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (10) (nedan kallad ”budgetförordningen”) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom att tillämpa av dessa villkor skulle kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artiklarna 27 och 48.2 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med de genomförandemetoder som avses i artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (10) (nedan kallad ”budgetförordningen”) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom att tillämpa av dessa villkor skulle kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artiklarna 27 och 48.2 i budgetförordningen.

| (24) | Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem och kvaliteten i genomförandet. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program bör uppfylla. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem och kvaliteten i genomförandet. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program bör uppfylla.

| (25) | Eftersom det genom fonden kan ges stöd till en medlemsstats nationella åtgärder för att genomföra Schengenbestämmelserna, vilka sträcker sig från de yttre gränserna till viseringspolitiken, kan flera myndigheter i en medlemsstat delta på olika nivåer och platser. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att utse flera attesterande myndigheter och flera revisionsmyndigheter eller myndigheter till vilka ansvaret delegeras, så länge som det finns en klar fördelning av funktionerna för var och en av dessa myndigheter. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom det genom fonden kan ges stöd till en medlemsstats nationella åtgärder för att genomföra Schengenbestämmelserna, vilka sträcker sig från de yttre gränserna till viseringspolitiken, kan flera myndigheter i en medlemsstat delta på olika nivåer och platser. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att utse flera attesterande myndigheter och flera revisionsmyndigheter eller myndigheter till vilka ansvaret delegeras, så länge som det finns en klar fördelning av funktionerna för var och en av dessa myndigheter.

| (26) | I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör medlemsstaterna ha huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av fondens insatser. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör medlemsstaterna ha huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av fondens insatser.

| (27) | Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande.

| (28) | Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område uppmuntras. |
| --- | --- |

(28)

Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område uppmuntras.

| (29) | Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av fonden beror också på utvärderingen av dessa och spridningen av resultaten. Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i detta avseende samt metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet och den tillhörande informationens kvalitet bör formellt fastställas. |
| --- | --- |

(29)

Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av fonden beror också på utvärderingen av dessa och spridningen av resultaten. Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i detta avseende samt metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet och den tillhörande informationens kvalitet bör formellt fastställas.

| (30) | Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i åtgärderna för övervakning av projektet. |
| --- | --- |

(30)

Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i åtgärderna för övervakning av projektet.

| (31) | Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att underlätta för varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annan enhet som beviljas medel från denna fond att på lämpligt sätt bekräfta mottagandet av stödet, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning som exempelvis strukturfonden. |
| --- | --- |

(31)

Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att underlätta för varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annan enhet som beviljas medel från denna fond att på lämpligt sätt bekräfta mottagandet av stödet, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning som exempelvis strukturfonden.

| (32) | Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (11). |
| --- | --- |

(32)

Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (11).

| (33) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen att stödja skapandet av ett europeiskt gemensamt integrerat gränsförvaltningssystem, vilket bl.a. omfattar hanteringen av verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i tredjeland och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen att stödja skapandet av ett europeiskt gemensamt integrerat gränsförvaltningssystem, vilket bl.a. omfattar hanteringen av verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i tredjeland och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (34) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(34)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (35) | Eftersom den åtgärd i detta beslut som gäller antagandet av strategiska riktlinjer har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta beslut bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller genom att komplettera detta beslut genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör den antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de normala tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av de strategiska riktlinjerna. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom den åtgärd i detta beslut som gäller antagandet av strategiska riktlinjer har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta beslut bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller genom att komplettera detta beslut genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör den antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de normala tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av de strategiska riktlinjerna.

| (36) | För att fonden skall kunna genomföras i tid bör vissa av bestämmelserna i detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(36)

För att fonden skall kunna genomföras i tid bör vissa av bestämmelserna i detta beslut tillämpas från och med den 1 januari 2007.

| (37) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket, vilka omfattas av de områden som avses i artiklarna 1.A och 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som ingicks av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (13). |
| --- | --- |

(37)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket, vilka omfattas av de områden som avses i artiklarna 1.A och 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som ingicks av Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (13).

| (38) | Det bör skapas ett arrangemang för att företrädare för Island och Norge skall kunna anslutas till arbetet i de kommittéer som biträder kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. Ett sådant arrangemang nämns i den överenskommelse som utgörs av skriftväxlingen mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess verkställande befogenheter (14), vilken är fogad till det ovan i skäl (37) nämnda avtalet. |
| --- | --- |

(38)

Det bör skapas ett arrangemang för att företrädare för Island och Norge skall kunna anslutas till arbetet i de kommittéer som biträder kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. Ett sådant arrangemang nämns i den överenskommelse som utgörs av skriftväxlingen mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess verkställande befogenheter (14), vilken är fogad till det ovan i skäl (37) nämnda avtalet.

| (39) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, vilken är att hänföra till det område som avses i artikel 1.A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG (15). |
| --- | --- |

(39)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut en vidareutveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och vidareutvecklingen av Schengenregelverket, vilken är att hänföra till det område som avses i artikel 1.A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG (15).

| (40) | Det bör skapas ett arrangemang för att företrädare för Schweiz skall kunna anslutas till arbetet i de kommittéer som biträder kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. Ett sådant arrangemang har utformats i skriftväxlingen mellan gemenskapen och Schweiz, vilken fogas till det avtal som avses i skäl 39. |
| --- | --- |

(40)

Det bör skapas ett arrangemang för att företrädare för Schweiz skall kunna anslutas till arbetet i de kommittéer som biträder kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. Ett sådant arrangemang har utformats i skriftväxlingen mellan gemenskapen och Schweiz, vilken fogas till det avtal som avses i skäl 39.

| (41) | Gemenskapen bör ingå ett avtal med Island, Norge och Schweiz för att fastställa vilka kompletterande regler som krävs för genomförandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(41)

Gemenskapen bör ingå ett avtal med Island, Norge och Schweiz för att fastställa vilka kompletterande regler som krävs för genomförandet av detta beslut.

| (42) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut bygger på Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att det här beslutet antagits besluta om huruvida det skall genomföra beslutet i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut bygger på Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att det här beslutet antagits besluta om huruvida det skall genomföra beslutet i sin nationella lagstiftning.

| (43) | Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, i vilket Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (16), och rådets senare beslut 2004/926/EG av den 22 december 2004 om att vissa bestämmelser i Schengenregelverket skall börja tillämpas på Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (17). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(43)

Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, i vilket Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (16), och rådets senare beslut 2004/926/EG av den 22 december 2004 om att vissa bestämmelser i Schengenregelverket skall börja tillämpas på Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (17). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket.

| (44) | Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, i vilket Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (18). Irland deltar inte i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Irland. |
| --- | --- |

(44)

Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket, i vilket Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om en begäran från Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (18). Irland deltar inte i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Irland.

| (45) | I överensstämmelse med artikel 67.2 andra strecksatsen i fördraget har, genom rådets beslut 2004/927/EG av den 22 december 2004 om att låta delar av de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen regleras av förfarandet i artikel 251 i det fördraget (19), det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget gjorts tillämpligt inom de områden som omfattas av artikel 62.1, 62.2 a och 62.3 samt artikel 63.2 b och 63.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(45)

I överensstämmelse med artikel 67.2 andra strecksatsen i fördraget har, genom rådets beslut 2004/927/EG av den 22 december 2004 om att låta delar av de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen regleras av förfarandet i artikel 251 i det fördraget (19), det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget gjorts tillämpligt inom de områden som omfattas av artikel 62.1, 62.2 a och 62.3 samt artikel 63.2 b och 63.3 b i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, MÅL OCH ÅTGÄRDER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom detta beslut inrättas fonden för yttre gränser (nedan kallad ”fonden”) för perioden från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013 som en del av en enhetlig ram som även inbegriper beslut nr .../2007/EG (**), beslut nr .../2007/EG (***) och beslut .../2007/EG (****), för att bidra till att förstärka området med frihet, säkerhet och rättvisa samt tillämpningen av principen om solidaritet mellan medlemsstaterna.

I detta beslut fastställs de mål som fonden bidrar till, hur den skall genomföras, vilka finansiella medel som står till förfogande och enligt vilka kriterier de tillgängliga medlen skall fördelas.

I beslutet fastställs fondens förvaltningsregler som bland annat omfattar finansiella bestämmelser samt övervaknings- och kontrollmekanismer vilka bygger på delat ansvar mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | ”yttre gränser”: medlemsstaternas landgränser, inklusive flod- och insjögränser, sjögränser samt flygplatser och flod-, kust- och insjöhamnar, för vilka gemenskapslagstiftningens bestämmelser om passage av yttre gränser gäller, även om dessa gränser är tillfälliga, |
| --- | --- |

1.

”yttre gränser”: medlemsstaternas landgränser, inklusive flod- och insjögränser, sjögränser samt flygplatser och flod-, kust- och insjöhamnar, för vilka gemenskapslagstiftningens bestämmelser om passage av yttre gränser gäller, även om dessa gränser är tillfälliga,

| 2. | ”tillfälliga yttre gränser”:






  a) | den gemensamma gränsen mellan en medlemsstat som tillämpar Schengenregelverket fullt ut och en medlemsstat som skall tillämpa Schengenregelverket fullt ut enligt anslutningsakten, men för vilken det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar den att tillämpa regelverket fullt ut ännu inte har trätt i kraft, |
| --- | --- | --- |

2.

”tillfälliga yttre gränser”:

a)

den gemensamma gränsen mellan en medlemsstat som tillämpar Schengenregelverket fullt ut och en medlemsstat som skall tillämpa Schengenregelverket fullt ut enligt anslutningsakten, men för vilken det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar den att tillämpa regelverket fullt ut ännu inte har trätt i kraft,

| b) | den gemensamma gränsen mellan två medlemsstater som enligt respektive anslutningsakt skall tillämpa Schengenregelverket fullt ut, men för vilka det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar dem att tillämpa regelverket fullt ut ännu inte har trätt i kraft, |
| --- | --- |

b)

den gemensamma gränsen mellan två medlemsstater som enligt respektive anslutningsakt skall tillämpa Schengenregelverket fullt ut, men för vilka det tillämpliga rådsbeslut som bemyndigar dem att tillämpa regelverket fullt ut ännu inte har trätt i kraft,

| 3. | ”gränsövergångsställe”: varje övergång som de behöriga myndigheterna har godkänt för passage av de yttre gränserna och som anmälts i enlighet med artikel 34.2 i förordning (EG) nr 562/2006, |
| --- | --- |

3.

”gränsövergångsställe”: varje övergång som de behöriga myndigheterna har godkänt för passage av de yttre gränserna och som anmälts i enlighet med artikel 34.2 i förordning (EG) nr 562/2006,

| 4. | ”byrån”: den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser enligt rådets förordning (EG) nr 2007/2004. |
| --- | --- |

4.

”byrån”: den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser enligt rådets förordning (EG) nr 2007/2004.

Artikel 3

Fondens allmänna mål

1.   Fonden skall bidra till att uppnå följande mål:

| a) | Effektiv organisation både av kontroll- och övervakningsuppgifter som rör de yttre gränserna. |
| --- | --- |

a)

Effektiv organisation både av kontroll- och övervakningsuppgifter som rör de yttre gränserna.

| b) | Effektiv hantering från medlemsstaternas sida av tillströmningen av personer vid de yttre gränserna för att säkra dels en hög skyddsnivå vid de yttre gränserna, dels en smidig passage av de yttre gränserna i enlighet med Schengenregelverket och principen om behandling med respekt och värdighet. |
| --- | --- |

b)

Effektiv hantering från medlemsstaternas sida av tillströmningen av personer vid de yttre gränserna för att säkra dels en hög skyddsnivå vid de yttre gränserna, dels en smidig passage av de yttre gränserna i enlighet med Schengenregelverket och principen om behandling med respekt och värdighet.

| c) | Enhetlig tillämpning från gränskontrolltjänstemännens sida av gemenskapslagstiftningens bestämmelser om passage av de yttre gränserna, särskilt förordning (EG) nr 562/2006. |
| --- | --- |

c)

Enhetlig tillämpning från gränskontrolltjänstemännens sida av gemenskapslagstiftningens bestämmelser om passage av de yttre gränserna, särskilt förordning (EG) nr 562/2006.

| d) | Förbättrad förvaltning av den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i ett tredjeland och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet mellan medlemsstaterna på det området. |
| --- | --- |

d)

Förbättrad förvaltning av den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i ett tredjeland och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet mellan medlemsstaterna på det området.

2.   Fonden skall bidra till finansieringen av tekniskt stöd på initiativ av medlemsstaterna eller kommissionen.

Artikel 4

Särskilda mål

1.   Med avseende på det mål som anges i artikel 3.1 a skall fonden stödja följande särskilda mål:

| a) | Genomförande av de rekommendationer, operativa normer och den bästa praxis som medlemsstaternas operativa samarbete i fråga om gränskontroller ger upphov till. |
| --- | --- |

a)

Genomförande av de rekommendationer, operativa normer och den bästa praxis som medlemsstaternas operativa samarbete i fråga om gränskontroller ger upphov till.

| b) | Utveckling och tillämpning av de åtgärder som krävs för att förbättra övervakningssystemen mellan gränsövergångarna. |
| --- | --- |

b)

Utveckling och tillämpning av de åtgärder som krävs för att förbättra övervakningssystemen mellan gränsövergångarna.

| c) | Införande av åtgärder eller utveckling av effektiva system som möjliggör ett metodiskt insamlande av relevanta uppgifter om utvecklingen av förhållandena på fältet i närheten av, intill och omedelbart utanför de yttre gränserna. |
| --- | --- |

c)

Införande av åtgärder eller utveckling av effektiva system som möjliggör ett metodiskt insamlande av relevanta uppgifter om utvecklingen av förhållandena på fältet i närheten av, intill och omedelbart utanför de yttre gränserna.

| d) | Ombesörjande av fullgod registrering av antalet personer som passerar de olika typerna av yttre gränser (land, luft, sjö). |
| --- | --- |

d)

Ombesörjande av fullgod registrering av antalet personer som passerar de olika typerna av yttre gränser (land, luft, sjö).

| e) | Införande eller förbättring av ett system för insamling av statistiska och administrativa uppgifter om kategorier av resenärer, antal och typ av kontroller och övervakningsåtgärder vid de olika typerna av yttre gränser, utifrån register och andra former av uppgiftsinsamling. |
| --- | --- |

e)

Införande eller förbättring av ett system för insamling av statistiska och administrativa uppgifter om kategorier av resenärer, antal och typ av kontroller och övervakningsåtgärder vid de olika typerna av yttre gränser, utifrån register och andra former av uppgiftsinsamling.

| f) | Införande av effektiv, strukturell, strategisk och operativ samordning mellan alla myndigheter som arbetar vid gränsövergångarna. |
| --- | --- |

f)

Införande av effektiv, strukturell, strategisk och operativ samordning mellan alla myndigheter som arbetar vid gränsövergångarna.

| g) | Förbättring av gränskontrolltjänstemännens kapacitet och kvalifikationer när det gäller övervakning, rådgivning och kontroll. |
| --- | --- |

g)

Förbättring av gränskontrolltjänstemännens kapacitet och kvalifikationer när det gäller övervakning, rådgivning och kontroll.

| h) | Förbättrat informationsutbyte på nationell nivå mellan de myndigheter som ansvarar för förvaltningen av de yttre gränserna och mellan dessa och andra som ansvarar för migration, asyl och andra frågor på detta område. |
| --- | --- |

h)

Förbättrat informationsutbyte på nationell nivå mellan de myndigheter som ansvarar för förvaltningen av de yttre gränserna och mellan dessa och andra som ansvarar för migration, asyl och andra frågor på detta område.

| i) | Främjande av normer för kvalitetsstyrning. |
| --- | --- |

i)

Främjande av normer för kvalitetsstyrning.

2.   Med avseende på det mål som anges i artikel 3.1 b skall fonden stödja följande särskilda mål:

| a) | Tillfälliga yttre gränser undantagna, utveckla nya arbetsmetoder, logistikåtgärder och spjutspetsteknologi för att förstärka de systematiska kontrollerna av in- och utresande vid gränsövergångarna. |
| --- | --- |

a)

Tillfälliga yttre gränser undantagna, utveckla nya arbetsmetoder, logistikåtgärder och spjutspetsteknologi för att förstärka de systematiska kontrollerna av in- och utresande vid gränsövergångarna.

| b) | Främja teknikanvändning och specialiserad utbildning för den personal som skall ansvara för att tekniken utnyttjas effektivt. |
| --- | --- |

b)

Främja teknikanvändning och specialiserad utbildning för den personal som skall ansvara för att tekniken utnyttjas effektivt.

| c) | Främja informationsutbyte och förbättrad utbildning om förfalskade eller falska resehandlingar, bl.a. utveckling och spridning av gemensamma verktyg och metoder för att upptäcka sådana handlingar. |
| --- | --- |

c)

Främja informationsutbyte och förbättrad utbildning om förfalskade eller falska resehandlingar, bl.a. utveckling och spridning av gemensamma verktyg och metoder för att upptäcka sådana handlingar.

| d) | Främja effektiv datasökning i realtid vid gränsövergångsställena med hjälp av storskaliga IT-system, t.ex. Schengens informationssystem (SIS) och Informationssystemet för viseringar (VIS), samt effektivt informationsutbyte i realtid mellan samtliga gränsövergångar vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

d)

Främja effektiv datasökning i realtid vid gränsövergångsställena med hjälp av storskaliga IT-system, t.ex. Schengens informationssystem (SIS) och Informationssystemet för viseringar (VIS), samt effektivt informationsutbyte i realtid mellan samtliga gränsövergångar vid de yttre gränserna.

| e) | Säkerställa ett optimalt genomförande på operativ och teknisk nivå av resultaten av riskanalyserna. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa ett optimalt genomförande på operativ och teknisk nivå av resultaten av riskanalyserna.

3.   Med avseende på det mål som anges i artikel 3.1 c skall fonden stödja följande särskilda mål:

| a) | Ett stegvis införande i alla medlemsstaterna av enhetlig utbildning och kompetens för gränskontrolltjänstemännen, särskilt genom genomförande av den gemensamma grundläggande kursplan som utarbetats av byrån och genom en enhetlig komplettering av byråns verksamhet på detta område. |
| --- | --- |

a)

Ett stegvis införande i alla medlemsstaterna av enhetlig utbildning och kompetens för gränskontrolltjänstemännen, särskilt genom genomförande av den gemensamma grundläggande kursplan som utarbetats av byrån och genom en enhetlig komplettering av byråns verksamhet på detta område.

| b) | Stöd till och ökning av utbyte och utstationering av gränskontrolltjänstemän mellan medlemsstaterna som komplement till byråns riktlinjer och verksamhet på detta område. |
| --- | --- |

b)

Stöd till och ökning av utbyte och utstationering av gränskontrolltjänstemän mellan medlemsstaterna som komplement till byråns riktlinjer och verksamhet på detta område.

| c) | Främjande av användning av kompatibel spjutspetsteknologi vid de yttre gränserna, då detta krävs för att reglerna skall tillämpas på ett riktigt, effektivt och enhetligt sätt. |
| --- | --- |

c)

Främjande av användning av kompatibel spjutspetsteknologi vid de yttre gränserna, då detta krävs för att reglerna skall tillämpas på ett riktigt, effektivt och enhetligt sätt.

| d) | Främjande av möjligheterna för myndigheter att tillämpa samma förfaranden och fatta enhetliga, snabba beslut av hög kvalitet i frågor som rör passage av de yttre gränserna, inbegripet utfärdande av viseringar. |
| --- | --- |

d)

Främjande av möjligheterna för myndigheter att tillämpa samma förfaranden och fatta enhetliga, snabba beslut av hög kvalitet i frågor som rör passage av de yttre gränserna, inbegripet utfärdande av viseringar.

| e) | Främjande av användning av den gemensamma praktiska handboken för gränskontrolltjänstemän. |
| --- | --- |

e)

Främjande av användning av den gemensamma praktiska handboken för gränskontrolltjänstemän.

| f) | Uppbyggnad och förstärkning av områden och förläggningar för personer som har vägrats inresa och för personer som har gripits efter att olagligen ha passerat de yttre gränserna eller som närmat sig de yttre gränserna i syfte att olagligen ta sig in på medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

f)

Uppbyggnad och förstärkning av områden och förläggningar för personer som har vägrats inresa och för personer som har gripits efter att olagligen ha passerat de yttre gränserna eller som närmat sig de yttre gränserna i syfte att olagligen ta sig in på medlemsstaternas territorium.

| g) | Förbättrad säkerhet i de lokaler som används vid gränsövergångarna för att trygga gränskontrolltjänstemännens säkerhet och skydda utrustning, övervakningssystem och transportmedel. |
| --- | --- |

g)

Förbättrad säkerhet i de lokaler som används vid gränsövergångarna för att trygga gränskontrolltjänstemännens säkerhet och skydda utrustning, övervakningssystem och transportmedel.

4.   Med avseende på det mål som anges i artikel 3.1 d skall fonden stödja följande särskilda mål:

| a) | Förstärkning av den operativa kapaciteten i nätverket av sambandsmän för invandring och främjande av ett mer effektivt samarbete via nätverket mellan medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Förstärkning av den operativa kapaciteten i nätverket av sambandsmän för invandring och främjande av ett mer effektivt samarbete via nätverket mellan medlemsstaternas myndigheter.

| b) | Införande av åtgärder vars syfte är att hjälpa medlemsstaterna och lufttrafikföretagen att utföra de skyldigheter de är ålagda enligt rådets direktiv 2004/82/EG av den 29 april 2004 om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (20) och artikel 26 i konventionen av den 19 juni 1990 om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (”Schengenkonventionen”) (21) för att förhindra att personer anländer olagligt till de yttre gränserna. |
| --- | --- |

b)

Införande av åtgärder vars syfte är att hjälpa medlemsstaterna och lufttrafikföretagen att utföra de skyldigheter de är ålagda enligt rådets direktiv 2004/82/EG av den 29 april 2004 om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (20) och artikel 26 i konventionen av den 19 juni 1990 om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (”Schengenkonventionen”) (21) för att förhindra att personer anländer olagligt till de yttre gränserna.

| c) | Främjande av ett effektivare samarbete med lufttrafikföretag på flygplatser i avreseländerna, vilket även bör inbegripa enhetlig utbildning om resehandlingar för lufttrafikföretagens personal. |
| --- | --- |

c)

Främjande av ett effektivare samarbete med lufttrafikföretag på flygplatser i avreseländerna, vilket även bör inbegripa enhetlig utbildning om resehandlingar för lufttrafikföretagens personal.

| d) | Främjande av kvalitetsstyrning och högkvalitativa tjänster och installationer i fråga om infrastruktur i viseringsansökningsprocessen. |
| --- | --- |

d)

Främjande av kvalitetsstyrning och högkvalitativa tjänster och installationer i fråga om infrastruktur i viseringsansökningsprocessen.

| e) | Främjande av samarbete medlemsstaterna emellan för att förbättra konsulatens möjligheter att handlägga viseringsansökningar. |
| --- | --- |

e)

Främjande av samarbete medlemsstaterna emellan för att förbättra konsulatens möjligheter att handlägga viseringsansökningar.

| f) | Främjande av åtgärder för att se till att medlemsstaternas konsulära myndigheter i olika tredjeländer använder gemensamma utredningsmetoder, enhetliga administrativa förfaranden och enhetligt beslutsfattande i fråga om viseringar. |
| --- | --- |

f)

Främjande av åtgärder för att se till att medlemsstaternas konsulära myndigheter i olika tredjeländer använder gemensamma utredningsmetoder, enhetliga administrativa förfaranden och enhetligt beslutsfattande i fråga om viseringar.

| g) | Främjande av utveckling av ett systematiskt och regelbundet samarbete mellan medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter, särskilt i samband med VIS, bland annat sammanslagning av hjälpmedel och resurser för utfärdande av viseringar, informationsutbyte, undersökningar och utredningar beträffande viseringsansökningar och inrättande av gemensamma centrum för viseringsansökningar. |
| --- | --- |

g)

Främjande av utveckling av ett systematiskt och regelbundet samarbete mellan medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter, särskilt i samband med VIS, bland annat sammanslagning av hjälpmedel och resurser för utfärdande av viseringar, informationsutbyte, undersökningar och utredningar beträffande viseringsansökningar och inrättande av gemensamma centrum för viseringsansökningar.

| h) | Främjande av nationella initiativ vars syfte är gemensamma utredningsmetoder, enhetliga administrativa förfaranden och beslut om viseringar för de olika medlemsstaternas konsulära myndigheter. |
| --- | --- |

h)

Främjande av nationella initiativ vars syfte är gemensamma utredningsmetoder, enhetliga administrativa förfaranden och beslut om viseringar för de olika medlemsstaternas konsulära myndigheter.

| i) | Utveckling av gemensamma konsulat. |
| --- | --- |

i)

Utveckling av gemensamma konsulat.

Artikel 5

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Fonden skall stödja sådana åtgärder i medlemsstaterna som avser de särskilda mål som fastställs i artikel 4, särskilt följande:

| a) | Infrastruktur och byggnader vid gränsövergångar, t.ex. gränsstationer, helikopterlandningsplatser, samt filer och avbalkningar där personer och fordon kan köa. |
| --- | --- |

a)

Infrastruktur och byggnader vid gränsövergångar, t.ex. gränsstationer, helikopterlandningsplatser, samt filer och avbalkningar där personer och fordon kan köa.

| b) | Infrastruktur, byggnader och system för övervakningen av gränserna mellan gränsövergångarna och skydd mot olaglig passage av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

b)

Infrastruktur, byggnader och system för övervakningen av gränserna mellan gränsövergångarna och skydd mot olaglig passage av de yttre gränserna.

| c) | Operativ utrustning, t.ex. sensorer, videoövervakning, hjälpmedel för undersökning av handlingar, detektionsredskap samt mobila och fasta terminaler för att konsultera SIS, VIS, det europeiska systemet för arkivering av bilder (Fado) och andra gemenskapssystem och nationella system. |
| --- | --- |

c)

Operativ utrustning, t.ex. sensorer, videoövervakning, hjälpmedel för undersökning av handlingar, detektionsredskap samt mobila och fasta terminaler för att konsultera SIS, VIS, det europeiska systemet för arkivering av bilder (Fado) och andra gemenskapssystem och nationella system.

| d) | Transportmedel för kontroll av de yttre gränserna, t.ex. fordon, fartyg, helikoptrar och lätta flygplan, specialutrustade med elektronisk utrustning för gränsövervakning och upptäckt av personer gömda i fordon. |
| --- | --- |

d)

Transportmedel för kontroll av de yttre gränserna, t.ex. fordon, fartyg, helikoptrar och lätta flygplan, specialutrustade med elektronisk utrustning för gränsövervakning och upptäckt av personer gömda i fordon.

| e) | Utrustning för informationsutbyte i realtid mellan de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

e)

Utrustning för informationsutbyte i realtid mellan de behöriga myndigheterna.

| f) | IKT-system. |
| --- | --- |

f)

IKT-system.

| g) | Program för utstationering och utbyte av personal såsom gränskontrolltjänstemän, tjänstemän vid invandringsmyndigheter och konsulära tjänstemän. |
| --- | --- |

g)

Program för utstationering och utbyte av personal såsom gränskontrolltjänstemän, tjänstemän vid invandringsmyndigheter och konsulära tjänstemän.

| h) | Utbildning av personalen vid de behöriga myndigheterna, bl.a. språkundervisning. |
| --- | --- |

h)

Utbildning av personalen vid de behöriga myndigheterna, bl.a. språkundervisning.

| i) | Investeringar i utveckling, utprovning och installation av spjutspetsteknologi. |
| --- | --- |

i)

Investeringar i utveckling, utprovning och installation av spjutspetsteknologi.

| j) | Undersökningar och pilotprojekt, i vilka de rekommendationer, operativa normer och den bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna i fråga om gränskontroller genomförs. |
| --- | --- |

j)

Undersökningar och pilotprojekt, i vilka de rekommendationer, operativa normer och den bästa praxis som följer av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna i fråga om gränskontroller genomförs.

| k) | Undersökningar och pilotprojekt som syftar till att stimulera innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och bästa metoder samt förbättra kvaliteten på förvaltningen av den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i tredjeländer och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet mellan medlemsstaterna i detta avseende. |
| --- | --- |

k)

Undersökningar och pilotprojekt som syftar till att stimulera innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och bästa metoder samt förbättra kvaliteten på förvaltningen av den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i tredjeländer och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet mellan medlemsstaterna i detta avseende.

2.   Fonden skall inte stödja åtgärder som avser de tillfälliga yttre gränserna i de fall då åtgärderna innebär strukturell investering av ett slag som är oförenligt med målet att avskaffa personkontrollerna vid de aktuella gränserna, särskilt inte åtgärder som avses i punkt 1 a och b.

Artikel 6

Särskild transiteringsordning

1.   Fonden skall stå för uteblivna avgifter för transitviseringar och extra kostnader för genomförandet av ordningen med dokument för förenklad transitering (FTD) och dokument för förenklad järnvägstransitering (FRDT) enligt rådets förordning (EG) nr 693/2003 (22) och rådets förordning (EG) nr 694/2003 (23).

2.   I punkt 1 skall med extra kostnader avses kostnader som direkt följer av de särskilda kraven för genomförandet av den särskilda transiteringsordningen och som inte uppstår på grund av utfärdandet av transitviseringar eller andra viseringar.

Följande extra kostnader skall berättiga till finansiering:

| a) | Investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

a)

Investeringar i infrastruktur.

| b) | Utbildning av gränskontrolltjänstemän och personal som tillämpar den särskilda transiteringsordningen. |
| --- | --- |

b)

Utbildning av gränskontrolltjänstemän och personal som tillämpar den särskilda transiteringsordningen.

| c) | Extra driftskostnader, inbegripet löner till personal som särskilt tillämpar den särskilda transiteringsordningen. |
| --- | --- |

c)

Extra driftskostnader, inbegripet löner till personal som särskilt tillämpar den särskilda transiteringsordningen.

3.   De uteblivna avgifter som avses i punkt 1 skall beräknas enligt den avgiftsnivå för transitviseringar som fastställs i bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna för viseringar, inom den finansiella ram som fastställs i artikel 14.9.

Artikel 7

Gemenskapens åtgärder

1.   På kommissionens initiativ får högst 6 % av fondens tillgängliga medel användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela gemenskapen (nedan kallat ”gemenskapsåtgärder”) när det gäller följande mål:

| a) | Bidra till att förbättra den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i tredjeländer och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet mellan medlemsstaterna i detta avseende, inbegripet verksamhet som bedrivs av flygbolagssambandsmän och sambandsmän för invandring. |
| --- | --- |

a)

Bidra till att förbättra den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära och andra myndigheter i tredjeländer och som rör tillströmningen av tredjelandsmedborgare till medlemsstaternas territorium samt samarbetet mellan medlemsstaterna i detta avseende, inbegripet verksamhet som bedrivs av flygbolagssambandsmän och sambandsmän för invandring.

| b) | Främja ett införlivande steg-för-steg av tullkontroller, veterinärkontroller och fytosanitära kontroller med integrerade gränsförvaltningsåtgärder i enlighet med hur politiken utvecklas på detta område. |
| --- | --- |

b)

Främja ett införlivande steg-för-steg av tullkontroller, veterinärkontroller och fytosanitära kontroller med integrerade gränsförvaltningsåtgärder i enlighet med hur politiken utvecklas på detta område.

| c) | Tillhandahålla stödtjänster till medlemsstaterna i väl dokumenterade nödsituationer där det krävs brådskande insatser vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla stödtjänster till medlemsstaterna i väl dokumenterade nödsituationer där det krävs brådskande insatser vid de yttre gränserna.

2.   För att berättiga till stöd skall de gemenskapsåtgärder som förtecknas i punkt 1 a och b särskilt uppfylla följande krav:

| a) | De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis. |
| --- | --- |

a)

De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis.

| b) | De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan konsulat från minst två medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation och underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis. |
| --- | --- |

b)

De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan konsulat från minst två medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation och underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis.

| c) | De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och andra aspekter av det allmänna målet att bidra till att förbättra den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära myndigheter i tredjeländer samt samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område, bland annat om användning av den modernaste tekniken. |
| --- | --- |

c)

De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och andra aspekter av det allmänna målet att bidra till att förbättra den verksamhet som organiseras av medlemsstaternas konsulära myndigheter i tredjeländer samt samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område, bland annat om användning av den modernaste tekniken.

| d) | De skall stödja projekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning inom området, särskilt gemensamma ansökningskontor. |
| --- | --- |

d)

De skall stödja projekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning inom området, särskilt gemensamma ansökningskontor.

| e) | De skall stödja medlemsstaternas utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att bedöma utvecklingen av viseringspolitiken och det konsulära samarbetet. |
| --- | --- |

e)

De skall stödja medlemsstaternas utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att bedöma utvecklingen av viseringspolitiken och det konsulära samarbetet.

3.   Det årliga arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar fastställs för gemenskapens åtgärder, skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

KAPITEL II

PRINCIPER FÖR STÖD

Artikel 8

Komplementaritet, överensstämmelse och förenlighet

1.   Fonden skall ge stöd som kompletterar nationella, regionala och lokala åtgärder och som gör att gemenskapens prioriteringar integreras i åtgärderna.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att stödet från fonden och från medlemsstaterna överensstämmer med gemenskapens verksamhet, politik och prioriteringar. Denna överensstämmelse skall särskilt anges i det fleråriga program som avses i artikel 21.

3.   Insatser som finansieras av fonden skall vara förenliga med bestämmelserna i fördraget och i rättsakter som antagits i enlighet med dessa.

Artikel 9

Programplanering

1.   Fondens mål skall uppnås inom ramen för den fleråriga programperioden 2007-2013 med en översyn efter halva tiden i enlighet med artikel 24. Den fleråriga programplaneringen skall omfatta prioriteringar och ett förfarande för förvaltning, beslutsfattande, revision och attestering.

2.   De fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

Artikel 10

Insatser enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

1.   Genomförandet av de fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 21och 23 skall falla under medlemsstaternas ansvar på lämplig territoriell nivå i enlighet med den enskilda medlemsstatens eget institutionella system. Ansvaret skall utövas i enlighet med detta beslut.

2.   När det gäller revisionsbestämmelserna skall de resurser som kommissionen och medlemsstaterna använder variera beroende på gemenskapsstödets omfattning. Samma princip skall också tillämpas på bestämmelser om utvärdering och rapporter om fleråriga och årliga program.

Artikel 11

Genomförande

1.   Den gemenskapsbudget som avsatts till fonden skall genomföras i enlighet med artikel 53.1 b i budgetförordningen, med undantag av de gemenskapsåtgärder som avses i artikel 7 och det tekniska stöd som avses i artikel 17 i detta beslut.

2.   Kommissionen skall utöva sitt ansvar för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget enligt följande:

| a) | Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 34. |
| --- | --- |

a)

Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 34.

| b) | Den skall helt eller delvis innehålla eller uppskjuta betalningar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 43 och 44 om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 47 och 48. |
| --- | --- |

b)

Den skall helt eller delvis innehålla eller uppskjuta betalningar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 43 och 44 om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 47 och 48.

3.   De länder som är associerade till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket skall bidra till fonden i enlighet med detta beslut.

4.   Överenskommelser skall ingås för att fastställa de kompletterande regler som behövs för dessa länders deltagande, bl.a. bestämmelser för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen och revisionsrättens kontrollbefogenheter.

Artikel 12

Partnerskap

1.   Varje medlemsstat skall, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, upprätta ett partnerskap med de myndigheter och organ som deltar i genomförandet av det fleråriga programmet eller som, enligt den berörda medlemsstaten, kan ge värdefulla bidrag till dess utveckling.

Sådana myndigheter och organ kan inbegripa behöriga regionala och lokala myndigheter samt behöriga myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter, internationella organisationer, särskilt FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), och organ, som företräder det civila samhället som exempelvis icke-statliga organisationer eller arbetsmarknadens parter.

2.   Partnerskapet skall genomföras i full överensstämmelse med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella behörighet.

KAPITEL III

BUDGETRAM

Artikel 13

Sammanlagda medel

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta beslut skall vara 1 820 miljoner euro för perioden från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

2.   Budgetmyndigheten skall bevilja de årliga anslagen inom budgetramen.

3.   Kommissionen skall utarbeta preliminära årliga fördelningar per medlemsstat i enlighet med kriterierna i artikel 14.

Artikel 14

Årlig anslagsfördelning till stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   De årliga tillgängliga anslagen skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | 30 % till de yttre landgränserna |
| --- | --- |

a)

30 % till de yttre landgränserna

| b) | 35 % till de yttre sjögränserna |
| --- | --- |

b)

35 % till de yttre sjögränserna

| c) | 20 % till flygplatser |
| --- | --- |

c)

20 % till flygplatser

| d) | 15 % till konsulat. |
| --- | --- |

d)

15 % till konsulat.

2.   De medel som är tillgängliga enligt punkt 1 a skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

| a) | 70 % i förhållande till de yttre gränsernas längd som, med hjälp av ett viktningssystem, skall beräknas för varje särskilt avsnitt som fastställts i enlighet med artikel 15.3 a. |
| --- | --- |

a)

70 % i förhållande till de yttre gränsernas längd som, med hjälp av ett viktningssystem, skall beräknas för varje särskilt avsnitt som fastställts i enlighet med artikel 15.3 a.

| b) | 30 % i förhållande till arbetsbördan vid deras yttre landgränser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 a. |
| --- | --- |

b)

30 % i förhållande till arbetsbördan vid deras yttre landgränser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 a.

3.   De medel som är tillgängliga enligt punkt 1 b skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

| a) | 70 % i förhållande till de yttre gränsernas längd som, med hjälp av ett viktningssystem, skall beräknas för varje särskilt avsnitt som fastställts i enlighet med artikel 15.3 b. |
| --- | --- |

a)

70 % i förhållande till de yttre gränsernas längd som, med hjälp av ett viktningssystem, skall beräknas för varje särskilt avsnitt som fastställts i enlighet med artikel 15.3 b.

| b) | 30 % i förhållande till arbetsbördan vid deras yttre sjögränser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 a. |
| --- | --- |

b)

30 % i förhållande till arbetsbördan vid deras yttre sjögränser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 a.

4.   De medel som är tillgängliga enligt punkt 1 c skall fördelas mellan medlemsstaterna i förhållande till arbetsbördan på deras flygplatser, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 b.

5.   De medel som är tillgängliga enligt punkt 1 d skall fördelas mellan medlemsstaterna på följande sätt:

| a) | 50 % i förhållande till det antal konsulat medlemsstaterna har i de länder som förtecknas i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (24). |
| --- | --- |

a)

50 % i förhållande till det antal konsulat medlemsstaterna har i de länder som förtecknas i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (24).

| b) | 50 % i förhållande till arbetsbördan när det gäller förvaltningen av viseringspolitiken vid medlemsstaternas konsulat i de länder som förtecknas i bilaga I till rådets förordning, (EG) nr 539/2001, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 c i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

50 % i förhållande till arbetsbördan när det gäller förvaltningen av viseringspolitiken vid medlemsstaternas konsulat i de länder som förtecknas i bilaga I till rådets förordning, (EG) nr 539/2001, såsom den fastställts i enlighet med punkt 7 c i den här artikeln.

6.   För den årliga fördelningen av medel när det gäller punkterna 1 a och 1 b skall följande gälla:

| a) | Den linje mellan de områden som avses i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 866/2004 av den 29 april 2004 om en ordning enligt artikel 2 i protokoll nr 10 till anslutningsakten (25) skall beaktas, även om den inte utgör någon yttre landgräns, så länge som bestämmelserna i artikel 1 i protokoll nr 10 till anslutningsakten är tillämpliga, men inte längden för sjögränsen norr om den linjen. |
| --- | --- |

a)

Den linje mellan de områden som avses i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 866/2004 av den 29 april 2004 om en ordning enligt artikel 2 i protokoll nr 10 till anslutningsakten (25) skall beaktas, även om den inte utgör någon yttre landgräns, så länge som bestämmelserna i artikel 1 i protokoll nr 10 till anslutningsakten är tillämpliga, men inte längden för sjögränsen norr om den linjen.

| b) | Med ”yttre sjögränser” avses, uteslutande för tillämpning av detta beslut och enligt internationell rätt, territorialhavets yttre gräns för medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 4-16 i Förenta nationernas havsrättskonvention med den inskränkningen att detta, om det regelbundet krävs insatser över stora avstånd för att förhindra olaglig migration/inresa, avser de yttre gränserna för områden med hög hotnivå, som skall fastställas med beaktande av de operativa uppgifter som lämnats in av de berörda medlemsstaterna under de senaste två åren. |
| --- | --- |

b)

Med ”yttre sjögränser” avses, uteslutande för tillämpning av detta beslut och enligt internationell rätt, territorialhavets yttre gräns för medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 4-16 i Förenta nationernas havsrättskonvention med den inskränkningen att detta, om det regelbundet krävs insatser över stora avstånd för att förhindra olaglig migration/inresa, avser de yttre gränserna för områden med hög hotnivå, som skall fastställas med beaktande av de operativa uppgifter som lämnats in av de berörda medlemsstaterna under de senaste två åren.

7.   Arbetsbördan skall grunda sig på genomsnittssiffrorna för de föregående två åren när det gäller följande:

| a) | Vid de yttre landgränserna och de yttre sjögränserna:






  i) | Antalet personer som passerat de yttre gränserna vid godkända gränsövergångar. |
| --- | --- | --- |

a)

Vid de yttre landgränserna och de yttre sjögränserna:

i)

Antalet personer som passerat de yttre gränserna vid godkända gränsövergångar.

| ii) | Antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid denna yttre gräns. |
| --- | --- |

ii)

Antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid denna yttre gräns.

| iii) | Antalet tredjelandsmedborgare som gripits efter att olagligen ha passerat den yttre gränsen, inbegripet antalet personer som gripits till havs. |
| --- | --- |

iii)

Antalet tredjelandsmedborgare som gripits efter att olagligen ha passerat den yttre gränsen, inbegripet antalet personer som gripits till havs.

| b) | Vid flygplatser:






  i) | Antalet personer som passerat de yttre gränserna vid godkända gränsövergångar. |
| --- | --- | --- |

b)

Vid flygplatser:

i)

Antalet personer som passerat de yttre gränserna vid godkända gränsövergångar.

| ii) | Antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid denna yttre gräns. |
| --- | --- |

ii)

Antalet tredjelandsmedborgare som nekats inresa vid denna yttre gräns.

| c) | Vid konsulat:
  Antalet viseringsansökningar. |
| --- | --- |

c)

Vid konsulat:

Antalet viseringsansökningar.

För 2007 skall arbetsbördan baseras enbart på 2005 års siffror.

8.   Den viktning som avses i punkterna 2 och 3 skall fastställas av byrån i enlighet med artikel 15.

9.   Beträffande de yttre landgränsernas längd enligt punkt 2 a, skall beräkningen av den årliga fördelningen av medel inte ta med de tillfälliga yttre gränserna i beräkningen. Dock skall de tillfälliga yttre gränserna mellan en medlemsstat som anslöt sig till Europeiska unionen senast den 1 maj 2004 och en medlemsstat som anslöt sig efter den 1 maj 2004, tas med i beräkningen.

10.   Referensuppgifterna om arbetsbördan som avses i punkt 7 skall utgöras av den senaste statistiken från kommissionen (Eurostat) på grundval av data som lämnats av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Om medlemsstaterna inte har förelagt kommissionen (Eurostat) den berörda statistiken, skall de lämna preliminära uppgifter så snart som möjligt.

Innan kommissionen (Eurostat) godtar dessa uppgifter som referensuppgifter, skall den bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet i enlighet med normala operativa förfaranden. På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna lägga fram alla uppgifter som krävs för att göra detta.

11.   Om inte referenstalen finns tillgängliga som statistik producerad av kommissionen (Eurostat), i enlighet med gemenskapslagstiftningen, skall medlemsstaterna lämna preliminära uppgifter till kommissionen senast den 1 november varje år för uppskattning av det belopp som skall tilldelas dem för följande år i enlighet med artikel 23.2.

Innan kommissionen (Eurostat) godtar dessa uppgifter som referensuppgifter skall den bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet i enlighet med normala operativa förfaranden. På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna lägga fram alla uppgifter som krävs för att göra detta.

12.   Anslagsfördelningen enligt punkt 1 skall inte omfatta de anslag som avses i artikel 6 och artikel 19. De tilldelade anslag som avses i artikel 6 får inte överstiga 108 miljoner euro för perioden 2007-2013.

Artikel 15

Riskanalys utförd av byrån för den årliga fördelningen av medel

1.   För att fastställa den viktning som avses i artikel 14.8 skall byrån senast den 1 april varje år överlämna en särskild rapport till kommissionen med en beskrivning av svårigheterna med att genomföra gränsövervakning och situationen vid medlemsstaternas yttre gränser, särskilt inriktad på närheten till högriskområden för medlemsstaterna när det gäller olaglig invandring under det föregående året, även med beaktande av det antal personer som olagligen tagit sig in i dessa medlemsstater samt dessa medlemsstaters storlek.

2.   Rapporten skall, i enlighet med den gemensamma integrerade modellen för riskanalys som anges i artikel 4 i förordning (EG) nr 2007/2004 analysera de hot som påverkat säkerheten vid medlemsstaternas yttre gränser under det föregående året, med beaktande av den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i tredjeländer, särskilt i angränsande tredjeländer och skall redogöra för möjliga framtida tendenser i fråga om migrationsströmmar och olaglig verksamhet vid de yttre gränserna.

Denna riskanalys skall i huvudsak bygga på följande information som insamlats av byrån, lämnats av medlemsstaterna eller erhållits från kommissionen (Eurostat):

| a) | Antalet tredjelandsmedborgare som vägrats inresa vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

a)

Antalet tredjelandsmedborgare som vägrats inresa vid de yttre gränserna.

| b) | Antalet tredjelandsmedborgare som gripits i samband med olaglig passage eller försök till olaglig passage av den yttre gränsen. |
| --- | --- |

b)

Antalet tredjelandsmedborgare som gripits i samband med olaglig passage eller försök till olaglig passage av den yttre gränsen.

| c) | Antalet gripna människosmugglare som avsiktligt varit tredjelandsmedborgare behjälpliga vid olaglig inresa. |
| --- | --- |

c)

Antalet gripna människosmugglare som avsiktligt varit tredjelandsmedborgare behjälpliga vid olaglig inresa.

| d) | Antalet förfalskade eller falska resehandlingar och antalet resehandlingar och viseringar utfärdade på falska grunder som har upptäckts vid gränsövergångsställena i enlighet med kodexen om Schengengränserna. |
| --- | --- |

d)

Antalet förfalskade eller falska resehandlingar och antalet resehandlingar och viseringar utfärdade på falska grunder som har upptäckts vid gränsövergångsställena i enlighet med kodexen om Schengengränserna.

Om inte referenstalen har lämnats som statistik producerad av kommissionen (Eurostat) utan av medlemsstaterna, kan byrån av dessa medlemsstater begära erforderlig information för att bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet. Byrån kan begära hjälp från kommissionen (Eurostat) för sådan utvärdering.

3.   Rapporten skall slutligen, i enlighet med punkterna 1 och 2, fastställa aktuell hotnivå vid varje medlemsstats yttre gränser och fastställa följande specifika viktningsfaktorer för varje avsnitt av den enskilda medlemsstatens yttre gräns:

| a) | Yttre landgräns






  i) | faktor 1 för normalt hot |
| --- | --- | --- |

a)

Yttre landgräns

i)

faktor 1 för normalt hot

| ii) | faktor 1,5 för medelhög hotnivå |
| --- | --- |

ii)

faktor 1,5 för medelhög hotnivå

| iii) | faktor 3 för hög hotnivå |
| --- | --- |

iii)

faktor 3 för hög hotnivå

| b) | Yttre sjögräns






  i) | faktor 0 för minimal hotnivå |
| --- | --- | --- |

b)

Yttre sjögräns

i)

faktor 0 för minimal hotnivå

| ii) | faktor 1 för normalt hot |
| --- | --- |

ii)

faktor 1 för normalt hot

| iii) | faktor 3 för medelhög hotnivå |
| --- | --- |

iii)

faktor 3 för medelhög hotnivå

| iv) | faktor 8 för hög hotnivå |
| --- | --- |

iv)

faktor 8 för hög hotnivå

Artikel 16

Finansieringsstruktur

1.   Det ekonomiska stödet från fonden skall ges i form av bidrag.

2.   De åtgärder som stöds av fonden skall medfinansieras från offentliga eller privata källor, skall genomföras utan vinstsyfte och får inte berättiga till finansiering från andra källor i Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Anslagen från fonden skall komplettera medlemsstaternas offentliga eller motsvarande utgifter för de åtgärder som omfattas av beslutet.

4.   Gemenskapens bidrag till understödda projekt, när det gäller åtgärder som genomförs i medlemsstaterna enligt artikel 4, får inte överstiga 50 % av totalkostnaden för en särskild åtgärd.

Denna andel får ökas till 75 % för projekt som gäller särskilda prioriteringar i de strategiska riktlinjer som avses i artikel 20.

Gemenskapens bidrag skall ökas till 75 % i medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden.

5.   Inom ramen för genomförandet av den nationella programplaneringen enligt kapitel IV skall medlemsstaterna välja ut projekt för finansiering, på grundval av följande minimikriterier:

| a) | Situationen och kraven i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Situationen och kraven i den berörda medlemsstaten.

| b) | Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet. |
| --- | --- |

b)

Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet.

| c) | Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag. |
| --- | --- |

c)

Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag.

| d) | Den omfattning i vilken projektet kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen. |
| --- | --- |

d)

Den omfattning i vilken projektet kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen.

6.   Gemenskapens finansiella stöd till åtgärder via fonden skall i allmänhet beviljas för en period av högst tre år, under förutsättning att det görs en regelbunden granskning av uppnådda resultat.

Artikel 17

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ

1.   Fonden får på kommissionens initiativ och/eller för dess räkning, upp till ett tak på 500 000 euro av fondens årliga anslag, finansiera förberedande åtgärder, övervakning, administrativt och tekniskt stöd, utvärdering, revision och kontroll som är nödvändiga för att genomföra detta beslut.

2.   Åtgärderna skall omfatta följande:

| a) | Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet.

| b) | Informationsåtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, de slutliga stödmottagarna och allmänheten, inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden. |
| --- | --- |

b)

Informationsåtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, de slutliga stödmottagarna och allmänheten, inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden.

| c) | Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

c)

Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering.

| d) | Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer. |
| --- | --- |

d)

Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer.

| e) | Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område. |
| --- | --- |

e)

Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område.

| f) | Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 27, i syfte att komplettera medlemsstaternas insatser för att ge vägledning till sina myndigheter i enlighet med artikel 33.2. |
| --- | --- |

f)

Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 27, i syfte att komplettera medlemsstaternas insatser för att ge vägledning till sina myndigheter i enlighet med artikel 33.2.

Artikel 18

Tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ

1.   På initiativ från en medlemsstat får fonden för varje årligt program finansiera förberedande åtgärder, förvaltning, övervakning, utvärdering, information och kontroller samt åtgärder som skall stärka den administrativa kapaciteten med avseende på fondens genomförande.

2.   Det årliga belopp som anslås till tekniskt stöd enligt varje årligt program får inte överstiga

| a) | för perioden 2007–2010, 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro, och |
| --- | --- |

a)

för perioden 2007–2010, 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro, och

| b) | för perioden 2011–2013, 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro. |
| --- | --- |

b)

för perioden 2011–2013, 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro.

Artikel 19

Särskilda åtgärder

1.   Kommissionen skall varje år fastställa en förteckning över de särskilda åtgärder som medlemsstaterna, i förekommande fall i samarbete med byrån, skall genomföra och som bidrar till utvecklingen av det Europeiska gemensamma integrerade gränsförvaltningssystemet genom att de svagheter vid strategiska punkter längs gränsen som konstaterats vid riskanalyserna enligt artikel 15 åtgärdas.

2.   Det årliga arbetsprogram som avses i artikel 7.3 skall innehålla finansieringsramen för dessa åtgärder, inbegripet mål och utvärderingskriterier.

3.   Förteckningen över de utvalda åtgärderna skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

4.   Det ekonomiska stödet från fonden till de särskilda åtgärderna skall vara begränsat till sex månader och får inte överstiga 80 % av kostnaden för varje enskild åtgärd.

5.   Tillgängliga medel för dessa åtgärder får inte överstiga 10 miljoner euro. De tillgängliga medel som återstår efter det urval som avses i punkt 3 får användas till att finansiera åtgärder enligt artikel 7.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING

Artikel 20

Antagande av strategiska riktlinjer

1.   Kommissionen skall anta strategiska riktlinjer som anger ramen för finansiering från fonden, med hänsyn till framstegen i utarbetandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen på området för de yttre gränserna och viseringspolitiken samt den preliminära fördelningen av fondens medel under den period som omfattas av det fleråriga programmet.

2.   När det gäller de allmänna mål som avses i artikel 3.1 a, b och c skall dessa riktlinjer i synnerhet konkretisera gemenskapens prioriteringar för att främja ett stegvis fortsatt inrättande av det europeiska gemensamma integrerade gränsförvaltningssystemet för de yttre gränserna samt stärka kontrollerna och övervakningen av unionens yttre gränser.

3.   När det gäller det allmänna mål som avses i artikel 3.1 d skall dessa riktlinjer i synnerhet konkretisera gemenskapens prioriteringar för att ytterligare utveckla den gemensamma viseringspolitiken som en del av ett mångskiktat system som syftar till att underlätta lagligt resande och ta itu med olaglig invandring genom att förbättra handläggningsrutinerna vid lokala konsulära beskickningar.

4.   Kommissionen skall senast den 31 juli 2007 anta strategiska riktlinjer för den fleråriga programplaneringsperioden.

5.   De strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 56.3. Dessa strategiska riktlinjer skall så snart som de antagits bifogas det här beslutet.

Artikel 21

Utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program

1.   Varje medlemsstat skall på grundval av de strategiska riktlinjer som avses i artikel 20 föreslå ett utkast till flerårigt program som skall bestå av följande:

| a) | En beskrivning av den aktuella situationen i den medlemsstaten i fråga om infrastruktur, utrustning, transportmedel, system för informations- och kommunikationsteknik och system för utbildning av personal vid de myndigheter som ansvarar för gränskontrollerna och vid konsulaten. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av den aktuella situationen i den medlemsstaten i fråga om infrastruktur, utrustning, transportmedel, system för informations- och kommunikationsteknik och system för utbildning av personal vid de myndigheter som ansvarar för gränskontrollerna och vid konsulaten.

| b) | En analys av behoven i medlemsstaten när det gäller infrastruktur, utrustning, transportmedel, system för informations- och kommunikationsteknik och system för utbildning av personal vid de myndigheter som ansvarar för gränskontrollerna och vid konsulaten, samt uppgifter om vilka verksamhetsmål som utformats för att tillgodose dessa behov under den period som det fleråriga programmet omfattar. |
| --- | --- |

b)

En analys av behoven i medlemsstaten när det gäller infrastruktur, utrustning, transportmedel, system för informations- och kommunikationsteknik och system för utbildning av personal vid de myndigheter som ansvarar för gränskontrollerna och vid konsulaten, samt uppgifter om vilka verksamhetsmål som utformats för att tillgodose dessa behov under den period som det fleråriga programmet omfattar.

| c) | En redovisning av en lämplig strategi för att nå målen och av de prioriteringarna som är knutna till dessa mål, samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra prioriteringarna. |
| --- | --- |

c)

En redovisning av en lämplig strategi för att nå målen och av de prioriteringarna som är knutna till dessa mål, samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra prioriteringarna.

| d) | En redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

d)

En redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå.

| e) | Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna.

| f) | En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 12. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 12.

| g) | Ett utkast till finansieringsplan där fondens planerade ekonomiska bidrag för varje prioritering och varje årligt program fastställs samt det totala beloppet för offentlig eller privat medfinansiering. |
| --- | --- |

g)

Ett utkast till finansieringsplan där fondens planerade ekonomiska bidrag för varje prioritering och varje årligt program fastställs samt det totala beloppet för offentlig eller privat medfinansiering.

| h) | De bestämmelser som fastställts för att se till att det fleråriga programmet offentliggörs. |
| --- | --- |

h)

De bestämmelser som fastställts för att se till att det fleråriga programmet offentliggörs.

2.   Medlemsstaterna skall, senast fyra månader efter det att kommissionen har överlämnat de strategiska riktlinjerna, för kommissionen lägga fram sina utkast till fleråriga program.

3.   För att godkänna utkastet till ett flerårigt program skall kommissionen undersöka följande:

| a) | Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 20. |
| --- | --- |

a)

Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 20.

| b) | Om de åtgärder som övervägs i utkastet till ett flerårigt program är relevanta mot bakgrund av den föreslagna strategin. |
| --- | --- |

b)

Om de åtgärder som övervägs i utkastet till ett flerårigt program är relevanta mot bakgrund av den föreslagna strategin.

| c) | Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut. |
| --- | --- |

c)

Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut.

| d) | Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med gemenskapslagstiftningen och särskilt med gemenskapslagstiftning som syftar till att säkerställa fri rörlighet för personer i förbindelse med de därmed sammanhängande kompletterande åtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring. |
| --- | --- |

d)

Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med gemenskapslagstiftningen och särskilt med gemenskapslagstiftning som syftar till att säkerställa fri rörlighet för personer i förbindelse med de därmed sammanhängande kompletterande åtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring.

4.   Om kommissionen anser att ett utkast till flerårigt program inte är förenligt med de strategiska riktlinjerna och/eller bestämmelserna i det här beslutet om förvaltning och kontroll eller med gemenskapslagstiftningen, skall den uppmana den berörda medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga kompletterande uppgifter och, i förekommande fall, revidera utkastet till flerårigt program i enlighet med detta.

5.   Kommissionen skall godkänna varje flerårigt program inom tre månader efter det att det formellt har lagts fram, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

Artikel 22

Översyn av fleråriga program

1.   På initiativ av den berörda medlemsstaten eller av kommissionen skall det fleråriga programmet granskas på nytt och vid behov ses över för den återstående programperioden i syfte att ta större eller annan hänsyn till gemenskapens prioriteringar. Fleråriga program får granskas på nytt mot bakgrund av en utvärdering och/eller till följd av genomförandeproblem.

2.   Kommissionen skall fatta beslut om godkännande av översynen av det fleråriga programmet snarast möjligt efter det att den berörda medlemsstaten har lämnat in en formell begäran om detta. Översynen av det fleråriga programmet skall genomföras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

Artikel 23

Årliga program

1.   De fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

2.   Kommissionen skall senast den 1 juli varje år meddela medlemsstaterna vilka belopp som enligt beräkningsmetoderna i artikel 14 kommer att tilldelas dem för påföljande år från de sammanlagda budgetanslag som beviljas i samband med det årliga budgetförfarandet.

3.   Medlemsstaterna skall senast den 1 november varje år förelägga kommissionen ett utkast till årligt program för påföljande år, som upprättats i enlighet med det fleråriga programmet och som skall omfatta följande:

| a) | De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

a)

De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet.

| b) | En beskrivning av de åtgärder som skall stödjas genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de åtgärder som skall stödjas genom det årliga programmet.

| c) | Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 18 för att genomföra det årliga programmet. |
| --- | --- |

c)

Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 18 för att genomföra det årliga programmet.

4.   När kommissionen behandlar en medlemsstats utkast till årligt program, skall den beakta det slutliga beloppet för de anslag som tilldelats fonden enligt budgetförfarandet.

Inom en månad efter det att utkastet till årligt program formellt har överlämnats skall kommissionen informera den berörda medlemsstaten om det kan godkännas. Om utkastet till årligt program inte är förenligt med det fleråriga programmet skall kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga uppgifter och, i förekommande fall, revidera utkastet till årligt program i enlighet med detta.

Kommissionen skall senast den 1 mars det berörda året anta beslutet om finansiering och godkänna det årliga programmet. I beslutet skall anges vilket belopp som tilldelats den berörda medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.

5.   För att kunna beakta vederbörligt dokumenterade nödsituationer som inte hade förutsett när det årliga programmet godkändes och som kräver brådskande åtgärder, får en medlemsstat revidera med upp till 10 % fördelningen av fondens bidrag mellan de olika åtgärder som förtecknas i det årliga programmet eller anslå upp till 10 % av fördelningen till andra åtgärder i enlighet med detta beslut. Den berörda medlemsstaten skall informera kommissionen om det reviderade årliga programmet.

Artikel 24

Översyn efter halva tiden av det fleråriga programmet

1.   Kommissionen skall se över de strategiska riktlinjerna och, vid behov, senast den 31 mars 2010 anta reviderade strategiska riktlinjer för perioden 2011-2013.

2.   Om sådana reviderade strategiska riktlinjer antas skall varje medlemsstat se över sitt fleråriga program och, i förekommande fall, revidera det.

3.   Bestämmelserna i artikel 21 om utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program skall med nödvändiga ändringar även gälla utarbetande och godkännande av dessa reviderade fleråriga program.

4.   De reviderade strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 56.3.

KAPITEL V

FÖRVALTNING OCH KONTROLLER

Artikel 25

Genomförande

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta beslut och anta nödvändiga genomförandebestämmelser.

Artikel 26

Allmänna principer för förvaltnings- och kontrollsystem

De förvaltnings- och kontrollsystem för fleråriga program som medlemsstaterna inrättar skall omfatta följande:

| a) | Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ. |
| --- | --- |

a)

Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ.

| b) | Respekt för principen om åtskillnad av funktioner mellan och inom sådana organ. |
| --- | --- |

b)

Respekt för principen om åtskillnad av funktioner mellan och inom sådana organ.

| c) | Tillräckliga resurser till varje organ för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som medfinansieras genom fonden genomförs. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga resurser till varje organ för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som medfinansieras genom fonden genomförs.

| d) | Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de årliga programmen är korrekta. |
| --- | --- |

d)

Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de årliga programmen är korrekta.

| e) | Tillförlitig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form. |
| --- | --- |

e)

Tillförlitig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form.

| f) | Ett system för rapportering och övervakning där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ. |
| --- | --- |

f)

Ett system för rapportering och övervakning där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ.

| g) | Manualer med förfaranden för olika funktioner. |
| --- | --- |

g)

Manualer med förfaranden för olika funktioner.

| h) | Rutiner för att kontrollera att systemen fungerar. |
| --- | --- |

h)

Rutiner för att kontrollera att systemen fungerar.

| i) | System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja. |
| --- | --- |

i)

System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja.

| j) | Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

j)

Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Artikel 27

Utseende av myndigheter

1.   För genomförandet av det fleråriga programmet och de årliga programmen skall medlemsstaten utse följande myndigheter:

| a) | En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag, som skall ha ansvaret för att förvalta det fleråriga programmet och de årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen. |
| --- | --- |

a)

En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag, som skall ha ansvaret för att förvalta det fleråriga programmet och de årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen.

| b) | En attesterande myndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, eller en person som agerar som sådant organ eller sådan myndighet, som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsredogörelser innan de skickas till kommissionen. |
| --- | --- |

b)

En attesterande myndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, eller en person som agerar som sådant organ eller sådan myndighet, som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsredogörelser innan de skickas till kommissionen.

| c) | En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som av medlemsstaten utses att ansvara för kontrollen av att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

c)

En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som av medlemsstaten utses att ansvara för kontrollen av att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt.

| d) | I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras.

2.   Medlemsstaten skall fastställa regler för sina förbindelser med de myndigheter som avses i punkt 1 och för deras förbindelser med kommissionen.

3.   Om inte annat följer av artikel 26 b får vissa eller alla av de myndigheter som avses i punkt 1 i denna artikel placeras inom samma organ.

4.   Tillämpningsföreskrifter för artiklarna 28–32 skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

Artikel 28

Ansvarig myndighet

1.   Den ansvariga myndigheten skall uppfylla följande minimikrav. Den skall

| a) | vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten,

| b) | ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen, |
| --- | --- |

b)

ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen,

| c) | verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter,

| d) | kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder, |
| --- | --- |

d)

kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder,

| e) | ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och |
| --- | --- |

e)

ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och

| f) | ha personal med sådana yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete. |
| --- | --- |

f)

ha personal med sådana yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete.

2.   Medlemsstaten skall säkerställa en tillräcklig finansiering av den ansvariga myndigheten så att den kan fortsätta att utföra sina uppgifter korrekt under perioden 2007-2013.

3.   Kommissionen får bistå medlemsstaterna med personalutbildning, särskilt när det gäller den korrekta tillämpningen av kapitel V-IX.

Artikel 29

Den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   Den ansvariga myndigheten skall ansvara för att det fleråriga programmet förvaltas och genomförs i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning.

Den skall särskilt göra följande:

| a) | Samråda med partner i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

a)

Samråda med partner i enlighet med artikel 12.

| b) | För kommissionen föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 21 och 23. |
| --- | --- |

b)

För kommissionen föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 21 och 23.

| c) | I förekommande fall, anordna och utlysa anbuds- och förslagsinfordringar. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, anordna och utlysa anbuds- och förslagsinfordringar.

| d) | Anordna urval av projekt som medfinansieras genom fonden, i enlighet med kriterierna i artikel 16.5. |
| --- | --- |

d)

Anordna urval av projekt som medfinansieras genom fonden, i enlighet med kriterierna i artikel 16.5.

| e) | Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

e)

Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de slutliga stödmottagarna.

| f) | Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

f)

Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå.

| g) | Övervaka leveransen av de medfinansierade produkterna och tjänsterna och kontrollera att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

g)

Övervaka leveransen av de medfinansierade produkterna och tjänsterna och kontrollera att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning.

| h) | Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in. |
| --- | --- |

h)

Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in.

| i) | Se till att de slutliga stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden utan att det påverkar nationella bokföringsregler. |
| --- | --- |

i)

Se till att de slutliga stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden utan att det påverkar nationella bokföringsregler.

| j) | Se till att de utvärderingar av fonden som avses i artikel 51 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i artikel 52.2 och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om. |
| --- | --- |

j)

Se till att de utvärderingar av fonden som avses i artikel 51 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i artikel 52.2 och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om.

| k) | Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 45. |
| --- | --- |

k)

Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 45.

| l) | Se till att revisionsmyndigheten, för den revision som skall genomföras enligt artikel 32.1, får alla nödvändiga uppgifter om förvaltningsförfaranden och om de projekt som medfinansierats via fonden |
| --- | --- |

l)

Se till att revisionsmyndigheten, för den revision som skall genomföras enligt artikel 32.1, får alla nödvändiga uppgifter om förvaltningsförfaranden och om de projekt som medfinansierats via fonden

| m) | Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller utgifterna. |
| --- | --- |

m)

Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller utgifterna.

| n) | Utarbeta och förelägga kommissionen lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser som attesterats av den attesterande myndigheten och ansökningar om utbetalning eller, när detta är lämpligt, redogörelser för ersättning. |
| --- | --- |

n)

Utarbeta och förelägga kommissionen lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser som attesterats av den attesterande myndigheten och ansökningar om utbetalning eller, när detta är lämpligt, redogörelser för ersättning.

| o) | Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd. |
| --- | --- |

o)

Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd.

| p) | Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

p)

Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater.

| q) | Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 35.6. |
| --- | --- |

q)

Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 35.6.

2.   De ansvariga myndigheternas verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 18.

Artikel 30

Delegering av den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   När alla eller delar av den ansvariga myndighetens uppgifter har delegerats till en delegerad myndighet skall den ansvariga myndigheten ange uppgifternas omfattning och fastställa närmare förfaranden för hur uppgifterna skall genomföras, vilka skall vara förenliga med kraven i artikel 28.

2.   Förfarandena skall omfatta regelbunden information till den ansvariga myndigheten om hur de delegerade uppgifterna faktiskt fullgjorts tillsammans med en beskrivning av de resurser som använts.

Artikel 31

Attesterande myndighet

1.   Den attesterande myndigheten skall

| a) | intyga att






  i) | utgiftsredogörelsen är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och |
| --- | --- | --- |

a)

intyga att

i)

utgiftsredogörelsen är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och

| ii) | att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler, |
| --- | --- |

ii)

att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler,

| b) | med avseende på attesteringen, se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgiftsredogörelsen, |
| --- | --- |

b)

med avseende på attesteringen, se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgiftsredogörelsen,

| c) | med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar, |
| --- | --- |

c)

med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar,

| d) | elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen, |
| --- | --- |

d)

elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen,

| e) | kontrollera att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, och |
| --- | --- |

e)

kontrollera att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, och

| f) | bokföra de belopp som kan återkrävas och återbetala de återvunna beloppen till Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt genom att dra av dem från den följande utgiftsredogörelsen. |
| --- | --- |

f)

bokföra de belopp som kan återkrävas och återbetala de återvunna beloppen till Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt genom att dra av dem från den följande utgiftsredogörelsen.

2.   Den attesterande myndighetens verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 18, inom ramen för denna myndighets befogenheter enligt artikel 27.

Artikel 32

Revisionsmyndighet

1.   Revisionsmyndigheten skall ha följande uppgifter:

| a) | Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt.

| b) | Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall motsvara minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall motsvara minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program.

| c) | Inom sex månader efter det att det fleråriga programmet godkänts lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som omfattar de organ som kommer att utföra de revisioner som avses i a och b, och se till att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden. |
| --- | --- |

c)

Inom sex månader efter det att det fleråriga programmet godkänts lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som omfattar de organ som kommer att utföra de revisioner som avses i a och b, och se till att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden.

2.   Om den revisionsmyndighet som utsetts enligt detta beslut är densamma som har utsetts enligt beslut .../2007/EG, .../2007/EG och .../2007/EG (*****), eller om samma system används för två eller flera av fonderna får en gemensam revisionsstrategi lämnas in enligt punkt 1 c.

3.   För varje årligt program skall revisionsmyndigheten utarbeta en rapport som skall omfatta följande:

| a) | En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

a)

En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem.

| b) | Ett yttrande, på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende, där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

b)

Ett yttrande, på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende, där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| c) | Ett utlåtande med en bedömning av om ansökan om utbetalning eller redogörelsen för ersättningen av slutbetalningen är giltig och om de berörda utgifterna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Ett utlåtande med en bedömning av om ansökan om utbetalning eller redogörelsen för ersättningen av slutbetalningen är giltig och om de berörda utgifterna är lagliga och korrekta.

4.   Revisionsmyndigheten skall säkerställa att revisionsarbetet genomförs i enlighet med internationellt accepterade revisionsstandarder.

5.   Revision i samband med projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 18, inom ramen för revisionsmyndighetens befogenheter enligt artikel 27.

KAPITEL VI

ANSVAR OCH KONTROLLER

Artikel 33

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall ansvara för en sund ekonomisk förvaltning av de fleråriga och årliga programmen och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

2.   Medlemsstaterna skall se till att ansvariga myndigheter och delegerade myndigheter, attesterande myndigheter, revisionsmyndigheter och andra berörda organ får tillräcklig vägledning i hur de förvaltnings- och kontrollsystem som avses i artiklarna 26–32 skall inrättas så att gemenskapsstödet används på ett ändamålsenligt och korrekt sätt.

3.   Medlemsstaterna skall förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter. De skall underrätta kommissionen om dessa och hålla kommissionen underrättad om hur de administrativa och rättsliga förfarandena fortskrider.

Om felaktigt utbetalda belopp till en slutlig stödmottagare inte kan återkrävas, skall den berörda medlemsstaten vara ansvarig för återbetalningen av de belopp som Europeiska unionens allmänna budget har förlorat, om det är fastställt att förlusten har uppstått på grund av misstag eller försumlighet från medlemsstatens sida.

4.   Medlemsstaterna skall vara huvudansvariga för den ekonomiska kontrollen av åtgärderna och garantera att förvaltnings- och kontrollsystemen och revisionerna genomförs så att gemenskapsmedlen används effektivt och korrekt. De skall överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen.

5.   Närmare bestämmelser om genomförandet av punkterna 1–4 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

Artikel 34

Förvaltnings- och kontrollsystem

1.   Innan kommissionen godkänner ett flerårigt program i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2 skall medlemsstaterna se till att det har inrättats förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med artiklarna 26–32. De skall se till att systemen fungerar effektivt under hela programperioden.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen, tillsammans med utkastet till flerårigt program, lämna in en beskrivning av organisation och rutiner vid ansvariga myndigheter, delegerade myndigheter och attesterande myndigheter samt vilka system för internrevision som används av dessa myndigheter och organ samt av revisionsmyndigheten och alla övriga organ som utför revisioner under revisionsmyndighetens ansvar.

3.   Kommissionen skall se över tillämpningen av denna bestämmelse i samband med utarbetandet av den rapport för perioden 2007–2010 som avses i artikel 52.3.

Artikel 35

Kommissionens ansvar

1.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 34, förvissa sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i artiklarna 26-32, och på grundval av de årliga revisionsrapporterna och sina egna revisioner kontrollera att systemen fungerar effektivt under programperioden.

2.   Utan att det påverkar de revisioner som medlemsstaterna genomför får tjänstemän från kommissionen eller behöriga företrädare för denna med minst tre arbetsdagars varsel göra kontroller på plats i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar effektivt, vilket kan omfatta revision av åtgärder som ingår i de årliga programmen. Tjänstemän i eller behöriga företrädare för den berörda medlemsstaten får delta i sådana revisioner.

3.   Kommissionen får begära att en medlemsstat skall utföra kontroller på plats för att kontrollera att systemen fungerar korrekt eller att en eller flera transaktioner är korrekta. Kommissionens tjänstemän eller dess behöriga företrädare får delta i sådana kontroller.

4.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att de åtgärder som får stöd från fonden blir föremål för lämplig information, publicitet och uppföljning.

5.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att åtgärderna är förenliga med och kompletterar annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsinitiativ.

6.   Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 36

Samarbete med medlemsstaternas revisionsmyndigheter

1.   Kommissionen skall samarbeta med revisionsmyndigheterna i syfte att samordna deras respektive revisionsplaner och revisionsmetoder, och skall sörja för omedelbart utbyte av resultaten från revisionerna av förvaltnings- och kontrollsystem så att kontrollresurserna används på bästa möjliga sätt och onödigt dubbelarbete undviks.

Kommissionen skall inom högst tre månader efter mottagandet, lägga fram sina synpunkter på den revisionsstrategi som lämnats in enligt artikel 32.

2.   När kommissionen fastställer sin egen revisionsstrategi skall den fastställa de årliga program som den anser tillfredsställande på grundval av sina befintliga kunskaper om förvaltnings- och kontrollsystemen.

När det gäller dessa program får kommissionen besluta att den huvudsakligen kan förlita sig på de verifierande underlag som medlemsstaterna tillhandahåller och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast om det finns uppgifter som tyder på brister hos systemen.

KAPITEL VII

FINANSIELL FÖRVALTNING

Artikel 37

Stödberättigande utgifter – utgiftsredogörelse

1.   Alla utgiftsredogörelser skall innehålla uppgifter om de slutliga stödmottagarnas faktiska utgifter för genomförandet av åtgärderna och motsvarande bidrag av privata eller offentliga medel.

2.   Utgifterna skall motsvara de utbetalningar som de slutliga stödmottagarna gjort. De skall styrkas med kvitterade fakturor eller redovisningshandlingar med likvärdigt bevisvärde.

3.   En utgift berättigar till stöd från fonden endast om den faktiskt har betalats tidigast den 1 januari det år som anges i det beslut om finansiering och godkännande av det årliga programmet som avses i artikel 23.4, tredje stycket. Medfinansierade insatser får inte ha slutförts före den dag då stödberättigandet börjar gälla.

Som ett undantag skall den period under vilken utgifterna är bidragsberättigande fastställas till tre år för utgifterna för genomförande av de åtgärder som stöds enligt de årliga programmen för 2007.

4.   Bestämmelser om vilka utgifter som skall ge rätt till stöd inom ramen för de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna och som medfinansieras via fonden enligt artikel 4 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 56.2.

Artikel 38

Fullständiga utbetalningar till de slutliga stödmottagarna

Medlemsstaterna skall försäkra sig om att den ansvariga myndigheten ser till att de slutliga stödmottagarna får det sammanlagda beloppet av de offentliga medlen snarast möjligt. Inga belopp får dras av eller hållas inne, och inga ytterligare särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt får tas ut som kan minska beloppen till de slutliga stödmottagarna, under förutsättning att de slutliga stödmottagarna uppfyller alla krav när det gäller åtgärdernas och utgifternas stödberättigande.

Artikel 39

Användning av euro

1.   Belopp som fastställs i medlemsstaternas utkast till fleråriga och årliga program enligt artiklarna 21 och 23, attesterade utgiftsredogörelser, ansökningar om utbetalningar enligt artikel 29.1 n samt utgifter som nämns i lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 41.4 samt i den slutliga rapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 53 skall uttryckas i euro.

2.   Kommissionens beslut om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program enligt artikel 23.4, tredje stycket, kommissionens åtaganden och kommissionens betalningar skall uttryckas och genomföras i euro.

3.   De medlemsstater som inte har infört euron som sin valuta på dagen för ansökan om utbetalning skall omvandla utgiftsbeloppen i den nationella valutan till euro. Beloppet skall omvandlas till euro med hjälp av kommissionens månatliga valutakurs för bokföring den månad under vilken utgifterna registrerades i räkenskaperna hos det berörda programmets ansvariga myndighet. Denna kurs skall varje månad publiceras elektroniskt av kommissionen.

4.   När euron blir valuta i en medlemsstat skall det omvandlingsförfarande som anges i punkt 3 fortsätta att gälla för alla utgifter som den attesterande myndigheten registrerade i räkenskaperna före den dag då den fasta omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron trädde i kraft.

Artikel 40

Åtaganden

Gemenskapens budgetåtaganden skall göras årligen på grundval av kommissions beslut om finansiering och godkännande av det årliga programmet enligt artikel 23.4 tredje stycket.

Artikel 41

Utbetalningar – förhandsfinansiering

1.   Kommissionens utbetalningar av stöd från fonden skall ske i enlighet med budgetåtagandena.

2.   Betalningarna skall ske i form av förhandsfinansiering och slutbetalning. Betalningarna skall göras till den ansvariga myndighet som medlemsstaten utsett.

3.   En första förhandsfinansiering på 50 % av beloppet i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet skall utbetalas till medlemsstaten inom 60 dagar efter antagandet av det beslutet.

4.   En andra förhandsfinansiering skall utbetalas inom tre månader efter det att kommissionen, inom två månader efter det att en medlemsstat lämnat in en formell ansökan om utbetalning, har godkänt lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet och en attesterad utgiftsredogörelse, upprättad i enlighet med artikel 31.1 a och artikel 37, som visar att utgifterna motsvarar minst 60 % av den första utbetalningen.

Kommissionens andra utbetalning som förhandsfinansiering får inte överstiga 50 % av det totala belopp som tilldelats enligt beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet och inte heller under några omständigheter, om en medlemsstat nationellt har anslagit ett belopp som är lägre än det belopp som anges i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet, skillnaden mellan de gemenskapsmedel som medlemsstaten faktiskt anslagit till utvalda projekt inom ramen för det årliga programmet och det första förhandsfinansieringsbeloppet.

5.   All ränta som genereras av förhandsfinansieringen skall överföras till det årliga programmet i fråga och betraktas som medlemsstatens medel i form av nationellt offentligt stöd och skall deklareras till kommissionen i samband med den utgiftsredogörelse som gäller slutrapporten om genomförandet av det berörda årliga programmet.

6.   De belopp som betalas som förhandsfinansiering skall räknas av från räkenskaperna när det årliga programmet avslutas.

Artikel 42

Slutbetalning

1.   Kommissionen skall göra slutbetalningen under förutsättning att den har mottagit följande handlingar senast nio månader från den sista dag utgifterna ger rätt till stöd enligt beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet:

| a) | En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artiklarna 31.1 a och 37 och en ansökan om slutbetalning eller redogörelse för ersättning. |
| --- | --- |

a)

En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artiklarna 31.1 a och 37 och en ansökan om slutbetalning eller redogörelse för ersättning.

| b) | Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 53. |
| --- | --- |

b)

Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 53.

| c) | Den årliga revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 32.3. |
| --- | --- |

c)

Den årliga revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 32.3.

En förutsättning för slutbetalningen skall vara att slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet och utlåtandet om att ansökan om slutbetalning är giltig, godtas.

2.   Om den ansvariga myndigheten inte lämnar in de handlingar som krävs enligt punkt 1 inom utsatt tid och i godtagbart format skall kommissionen återta de belopp i budgetåtagandet för det årliga programmet som inte använts för förhandsfinansiering.

3.   Det automatiska återtagande som avses i punkt 2 skall avbrytas, för det belopp som avser de berörda projekten, under den tid rättsliga förfaranden eller administrativa överklaganden med uppskjutande verkan pågår i medlemsstaterna när de handlingar som anges i punkt 1 lämnas in. Medlemsstaten skall i slutrapporten lämna närmare upplysningar om sådana projekt och rapportera om hur projekten fortskrider varje halvår. Inom tre månader från det att de rättsliga förfarandena eller det administrativa överklagandet avslutats skall medlemsstaten lämna in de handlingar som krävs enligt punkt 1 för de berörda projekten.

4.   Den niomånadersperiod som avses i punkt 1 skall avbrytas om kommissionen beslutar att hålla inne utbetalningen av medfinansieringen till det berörda årliga programmet i enlighet med artikel 44. Perioden skall åter börja löpa från den dag då medlemsstaten har underrättats om kommissionens beslut enligt artikel 44.3.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 43 skall kommissionen, inom sex månader efter mottagandet av de handlingar som avses i punkt 1 i den här artikeln, underrätta medlemsstaten om det utgiftsbelopp som av kommissionen godkänts för att belasta fonden, och om finansiella korrigeringar som härrör från skillnaden mellan redovisade utgifter och godkända utgifter. Medlemsstaten skall ha tre månader på sig att lägga fram sina synpunkter.

6.   Senast tre månader efter det att medlemsstaten inkommit med sina synpunkter skall kommissionen fatta ett beslut om huruvida det godkända utgiftsbeloppet skall belasta fonden och återkräva skillnaden mellan de slutligen godkända utgifterna och de belopp som redan utbetalats till den medlemsstaten.

7.   Beroende på vilka medel som finns tillgängliga skall kommissionen betala mellanskillnaden senast sextio dagar efter den dag då den godkänner de handlingar som avses i punkt 1. Det resterande beloppet av budgetåtagandet skall återtas senast sex månader efter utbetalningen.

Artikel 43

Innehållna utbetalningar

1.   Den delegerade utanordnaren i den mening som avses i budgetförordningen skall innehålla utbetalningen i högst sex månader om

| a) | det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, |
| --- | --- |

a)

det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar,

| b) | den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som gjort honom uppmärksam på att utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som gjort honom uppmärksam på att utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats.

2.   Medlemsstaten och den ansvariga myndigheten skall omedelbart underrättas om skälen till den innehållna betalningen. Utbetalningen skall innehållas till dess att nödvändiga åtgärder har vidtagits av medlemsstaten.

Artikel 44

Inställda betalningar

1.   Kommissionen får helt eller delvis ställa in betalningen av förhandsfinansiering eller slutbetalning,

| a) | om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som påverkar tillförlitligheten i förfarandet för attestering av utbetalningar och för vilka korrigerande åtgärder inte har vidtagits, eller |
| --- | --- |

a)

om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som påverkar tillförlitligheten i förfarandet för attestering av utbetalningar och för vilka korrigerande åtgärder inte har vidtagits, eller

| b) | om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller |
| --- | --- |

b)

om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller

| c) | om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 33 och 34. |
| --- | --- |

c)

om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 33 och 34.

2.   Kommissionen får besluta om att avbryta utbetalningar av förhandsfinansiering eller slutbetalning efter att ha gett medlemsstaten möjlighet att inom tre månader inkomma med sina synpunkter.

3.   De betalningar av förhandsfinansiering och slutbetalning som avbrutits skall återupptas när kommissionen anser att medlemsstaten har vidtagit de åtgärder som krävs.

4.   Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder får kommissionen fatta beslut om att helt eller delvis dra in nettobeloppet eller dra in gemenskapens bidrag till det årliga programmet enligt artikel 48.

Artikel 45

Arkivering av dokument

Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd i artikel 87 i fördraget skall den ansvariga myndigheten se till att alla verifikationer som gäller utgifter och revisioner av de berörda programmen hålls tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under en period av fem år efter det att programmen har avslutats i enlighet med artikel 42.1.

Denna period skall avbrytas vid rättsliga förfaranden eller på vederbörligt motiverad begäran från kommissionen.

Dokumenten skall sparas antingen i original eller i versioner som intygats överensstämma med originalen på allmänt erkända databärare.

KAPITEL VIII

FINANSIELLA KORRIGERINGAR

Artikel 46

Medlemsstaternas finansiella korrigeringar

1.   Medlemsstaterna skall ha det huvudsakliga ansvaret för att utreda oegentligheter och agera vid konstaterande av betydande ändringar som påverkar sättet och förutsättningarna för genomförandet eller kontrollen av program och genomföra de nödvändiga finansiella korrigeringarna.

2.   Medlemsstaterna skall göra de finansiella korrigeringar som krävs när enskilda eller systemiska oegentligheter upptäckts i åtgärder eller årliga program. Medlemsstaternas korrigeringar skall bestå i att gemenskapsbidraget helt eller delvis dras in och i tillämpliga fall återkrävs. Dröjsmålsränta skall betalas enligt den procentsats som anges i artikel 49.2 om beloppet inte återbetalats inom den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten.

Medlemsstaterna skall ta hänsyn till oegentligheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonden.

3.   Vid systemiska oegentligheter skall den berörda medlemsstaten utvidga sina utredningar till att omfatta samtliga insatser som kan vara berörda.

4.   Medlemsstaterna skall i den slutrapport om genomförandet av det årliga programmet som avses i artikel 53 inkludera en förteckning över de förfaranden för indragning av stöd som inletts för det berörda årliga programmet.

Artikel 47

Kommissionens revision och finansiella korrigeringar

1.   Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller de kontroller som utförs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller behöriga företrädare för kommissionen med minst tre arbetsdagars varsel utföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, beträffande åtgärder som finansieras av fonden samt av förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen skall underrätta den berörda medlemsstaten för att få all hjälp som behövs. Tjänstemän eller behöriga företrädare från den berörda medlemsstaten får delta i kontrollerna.

Kommissionen får begära att den berörda medlemsstaten utför en kontroll på plats för att kontrollera korrektheten i en eller flera transaktioner. Tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen får delta i dessa kontroller.

2.   Om kommissionen, efter att ha slutfört de nödvändiga kontrollerna, finner att en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 33, skall den ställa in utbetalningen av förhandsfinansieringen eller slutbetalningen enligt artikel 44.

Artikel 48

Kriterier för korrigeringarna

1.   Kommissionen får göra finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis dra in gemenskapens bidrag till ett årligt program om den efter nödvändig granskning kommer fram till följande:

| a) | Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet. |
| --- | --- |

a)

Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet.

| b) | Det finns utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

b)

Det finns utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

| c) | En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 33 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 33 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

Kommissionen skall fatta sitt beslut med hänsyn till medlemsstatens eventuella synpunkter.

2.   Kommissionen skall basera sina finansiella korrigeringar på konstaterade enskilda fall av oegentligheter och ta hänsyn till om det gäller systemiska oegentligheter när den avgör huruvida en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering skall tillämpas. Om oegentligheten har samband med en utgiftsredogörelse för vilken en rimlig garanti tidigare avgetts av revisionsmyndigheten i enlighet med artikel 32.3 b kommer det att förmodas att det gäller ett systemiskt problem vilket leder till en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering såvida medlemsstaten inte inom tre månader kan motbevisa detta antagande.

3.   Kommissionen skall när den beslutar med vilket belopp korrigeringen skall göras ta hänsyn till oegentlighetens omfattning och till de finansiella effekterna av bristerna i de berörda årliga programmen.

4.   Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på uppgifter från externa revisorer, skall den dra sina egna slutsatser beträffande de ekonomiska följderna efter att ha granskat de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtagit enligt artikel 34, rapporter om anmälda oegentligheter samt eventuella svar från medlemsstaten.

Artikel 49

Återbetalning

1.   Alla återbetalningar till Europeiska unionens allmänna budget skall göras före den förfallodag som anges i det återbetalningskrav som upprättas i enlighet med artikel 72 i budgetförordningen. Denna förfallodag skall vara den sista dagen i den andra månaden som följer efter det att betalningskravet utfärdades.

2.   Varje försening av en återbetalning skall leda till att dröjsmålsränta tas ut från och med förfallodagen till och med den dag då betalning sker. Räntan skall beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning; den räntesats som skall användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter.

Artikel 50

Medlemsstaternas skyldigheter

Kommissionens beslut om finansiell korrigering påverkar inte medlemsstatens skyldighet att genomföra återvinning enligt artikel 46.

KAPITEL IX

ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH RAPPORTER

Artikel 51

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall regelbundet övervaka fonden i samarbete med medlemsstaterna.

2.   Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna utvärdera fonden med avseende på hur relevanta, effektiva och verkningsfulla åtgärderna har varit i förhållande till de mål som avses i artikel 3, i samband med utarbetandet av de rapporter som avses i artikel 52.3.

3.   Kommissionen skall också beakta komplementariteten mellan åtgärder genomförda inom fondens ram och åtgärder genomförda i enlighet med gemenskapens övriga berörda politik, instrument och initiativ.

4.   Som en del av den rapport för perioden 2007–2010 som avses i artikel 52.3 c, skall kommissionen, mot bakgrund av Europeiska unionens mål, göra en utvärdering av hur fonden påverkar politik och lagstiftning när det gäller övervakning av de yttre gränserna och av synergieffekter mellan fondens och byråns arbete, samt av de kriterier som används för anslagsfördelningen mellan medlemsstaterna.

Artikel 52

Rapporteringsskyldighet

1.   Den ansvariga myndigheten i varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som behövs för att övervaka och utvärdera åtgärderna.

För detta ändamål skall de överenskommelser och kontrakt som den ansvariga myndigheten ingår med de organisationer som ansvarar för genomförandet av åtgärderna innehålla en skyldighet att regelbundet lämna in detaljerade redogörelser för hur långt man kommit i genomförandet och förverkligandet av de uppsatta målen, och dessa redogörelser skall ligga till grund för läges- respektive slutrapporter om genomförandet av det årliga programmet.

2.   Medlemsstaterna skall förelägga kommissionen följande:

| a) | Senast den 30 juni 2010 en utvärderingsrapport om genomförandet av de åtgärder som medfinansierats av fonden. |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2010 en utvärderingsrapport om genomförandet av de åtgärder som medfinansierats av fonden.

| b) | Senast den 30 juni 2012 för perioden 2007–2010 och den 30 juni 2015 för perioden 2011–2013 en utvärderingsrapport om resultaten och effekterna av de åtgärder som medfinansierats av fonden. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 juni 2012 för perioden 2007–2010 och den 30 juni 2015 för perioden 2011–2013 en utvärderingsrapport om resultaten och effekterna av de åtgärder som medfinansierats av fonden.

3.   Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén följande:

| a) | Senast den 30 juni 2010, en rapport för översyn av artiklarna 14 och 15, och, i förekommande fall, förslag till ändringar. |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2010, en rapport för översyn av artiklarna 14 och 15, och, i förekommande fall, förslag till ändringar.

| b) | Senast den 31 december 2010, en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av fonden, och förslag om hur fonden kan utvecklas i framtiden. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2010, en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av fonden, och förslag om hur fonden kan utvecklas i framtiden.

| c) | Senast den 31 december 2012 för perioden 2007–2010 respektive den 31 december 2015 för perioden 2011–2013: en rapport med en efterhandsbedömning. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2012 för perioden 2007–2010 respektive den 31 december 2015 för perioden 2011–2013: en rapport med en efterhandsbedömning.

Artikel 53

Slutrapport om genomförandet av det årliga programmet

1.   En klar överblick över genomförandet av programmet kräver att slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet innehåller följande uppgifter:

| a) | Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet.

| b) | Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till dess särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna. |
| --- | --- |

b)

Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till dess särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna.

| c) | Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:






  i) | Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

c)

Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:

i)

Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter.

| ii) | En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

ii)

En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits.

| iii) | Användning av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

iii)

Användning av tekniskt stöd.

| d) | De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen. |
| --- | --- |

d)

De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen.

2.   Rapporten skall anses godtagbar om den innehåller samtliga uppgifter som förtecknas i punkt 1. Kommissionen skall, inom två månader efter att ha mottagit alla uppgifter som avses i punkt 1, fatta beslut om innehållet i rapporten från den ansvariga myndigheten vilket skall meddelas medlemsstaterna. Om kommissionen inte yttrar sig inom den fastställda tiden skall rapporten anses vara godkänd.

3.   Kommissionen skall underrätta byrån om godkända slutrapporter om genomförandet av det årliga programmet.

KAPITEL X

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 54

Förberedelse av det fleråriga programmet

1.   Genom undantag från artikel 20 skall medlemsstaterna

| a) | så snart som möjligt efter ... (******) och senast ... (*******), utse den nationella ansvariga myndighet som avses i artikel 27.1 a samt, i förekommande fall, den myndighet till vilken ansvaret delegeras, |
| --- | --- |

a)

så snart som möjligt efter ... (******) och senast ... (*******), utse den nationella ansvariga myndighet som avses i artikel 27.1 a samt, i förekommande fall, den myndighet till vilken ansvaret delegeras,

| b) | senast den 30 september 2007 lägga fram den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen som avses i artikel 34.2. |
| --- | --- |

b)

senast den 30 september 2007 lägga fram den beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen som avses i artikel 34.2.

2.   Senast den 1 juli 2007 skall kommissionen förelägga medlemsstaterna

| a) | en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007, |
| --- | --- |

a)

en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007,

| b) | en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåren 2008–2013, på grundval av en extrapolering av det uppskattade beloppet för budgetåret 2007 och med beaktande av förslagen till årliga anslag för åren 2007–2013 enligt budgetramen. |
| --- | --- |

b)

en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåren 2008–2013, på grundval av en extrapolering av det uppskattade beloppet för budgetåret 2007 och med beaktande av förslagen till årliga anslag för åren 2007–2013 enligt budgetramen.

Artikel 55

Förberedelser av det årliga programmet för 2007 och 2008

1.   Genom undantag från artikel 23 skall följande tidtabell gälla för genomförandet under budgetåret 2007 och 2008:

| a) | Senast den 1 juli 2007 skall kommissionen förelägga medlemsstaterna en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007. |
| --- | --- |

a)

Senast den 1 juli 2007 skall kommissionen förelägga medlemsstaterna en uppskattning av de belopp som skall tilldelas dem för budgetåret 2007.

| b) | Senast den 1 december 2007 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen utkastet till årligt program för 2007. |
| --- | --- |

b)

Senast den 1 december 2007 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen utkastet till årligt program för 2007.

| c) | Senast den 1 mars 2008 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen utkastet till årligt program för 2008. |
| --- | --- |

c)

Senast den 1 mars 2008 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen utkastet till årligt program för 2008.

2.   Beträffande det årliga programmet för 2007 kan de utgifter som faktiskt har betalats mellan den 1 januari 2007 och dagen för antagande av beslutet om finansiering och godkännande av den berörda medlemsstatens årliga program, få stöd från fonden.

3.   För att finansieringsbeslut skall kunna antas 2008, med godkännande av det årliga programmet för 2007, skall kommissionen fastställa gemenskapens budgetåtagande för 2007 på grundval av beräkningen av det belopp som skall tilldelas medlemsstaterna, enligt beräkningsmetoderna i artiklarna 14 och 15.

KAPITEL XI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 56

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den gemensamma kommittén ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” som inrättas genom detta beslut (nedan kallad ”kommittén”) .

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1–5a.4 och artikel 5a.5 b samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

De tidsfrister som anges i artikel 5a.3 c, 5a.4 b och 5a.4 e i beslut 1999/468/EG skall vara sex veckor.

Artikel 57

Översyn

Europaparlamentet och rådet skall på förslag av kommissionen göra en översyn av detta beslut senast den 30 juni 2013.

Artikel 58

Ikraftträdande och tillämpning

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut skall tillämpas från och med den ... (******) med undantag av artiklarna 14, 15, 20, 21, 23, 27, artikel 33.2, artikel 33.5, artikel 34, artikel 37.4 och artikel 56 som skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Artikel 59

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 15.

1

(2)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 47.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

3

(4)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 946.

6

(7)  EUT ...

7

(*)  EUT: var vänlig för in nummer, datum och EUT-uppgifter för detta beslut.

*

(8)  EUT ...

8

(9)  EUT ...

9

(10)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

10

(11)  EGT C 139, 14.6.2006, s. 1.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

12

(13)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

13

(14)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 53.

14

(15)  EUT L 370, 17.12.2004, s. 78.

15

(16)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

16

(17)  EUT L 395, 31.12.2004, s. 70.

17

(18)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

18

(19)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 45.

19

(**)  EUT: Var vänlig för in numret på det första beslut som avses i skäl 18 (Europeiska flyktingfonden).

**

(***)  EUT: Var vänlig för in numret på det andra beslut som avses i skäl 18 (Europeiska återvändandefonden).

***

(****)  EUT: Var vänlig för in numret på det tredje beslut som avses i skäl 18 (Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare).

****

(20)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 24.

20

(21)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19. Konventionen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4).

21

(22)  EUT L 99, 17.4.2003, s. 8.

22

(23)  EUT L 99, 17.4.2003, s. 15.

23

(24)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 851/2005 (EUT L 141, 4.6.2005, s. 3).

24

(25)  EUT L 161, 30.4.2004, s. 128. Korrigerad version i EUT L 206, 9.6.2004, s. 51. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1283/2005 (EUT L 203, 4.8.2005, s. 8).

25

(*****)  EUT: var vänlig för in numren på de tre beslut som avses i skäl 18.

*****

(******)  Den tidpunkt då detta beslut träder i kraft.

******

(*******)  Ännu ej fastställd tidpunkt.

*******

P6_TA(2006)0591

Europeiska återvändandefonden (2008-2013) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005)0123 – C6-0126/2005 – 2005/0049(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0123) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0123) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63.3 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0126/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63.3 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0126/2005),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om förslaget till rättslig grund, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om förslaget till rättslig grund,

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0425/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A6-0425/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0049

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.2 b och 63.3 b,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2)

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget både åtgärder för att säkerställa den fria rörligheten för personer, tillsammans med kompletterande åtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring, och andra åtgärder som rör asyl, invandring och skyddet för tredjelandsmedborgares rättigheter. |
| --- | --- |

(1)

För att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i fördraget både åtgärder för att säkerställa den fria rörligheten för personer, tillsammans med kompletterande åtgärder avseende kontroller vid yttre gränser, asyl och invandring, och andra åtgärder som rör asyl, invandring och skyddet för tredjelandsmedborgares rättigheter.

| (2) | Europeiska rådet i Tammerfors den 15-16 oktober 1999 bekräftade sin vilja att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör en gemensam europeisk politik för asyl och migration samtidigt inbegripa rättvis behandling av tredjelandsmedborgare och bättre hantering av migrationsflödena. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet i Tammerfors den 15-16 oktober 1999 bekräftade sin vilja att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör en gemensam europeisk politik för asyl och migration samtidigt inbegripa rättvis behandling av tredjelandsmedborgare och bättre hantering av migrationsflödena.

| (3) | En effektiv gemenskapspolitik för återvändande är ett nödvändigt komplement till en trovärdig politik för asyl och laglig invandring samt en viktig del i kampen mot olaglig invandring. Medlemsstaterna har öronmärkt avsevärda belopp för att genomföra återvändandeprogram och insatser för påtvingat återvändande. Gemensamma åtgärder på området från Europeiska unionens sida, finansierade med lämpliga ekonomiska medel från gemenskapen, kan stödja medlemsstaterna, betona nödvändigheten av att återsända personer som vistas olagligt i medlemsstaterna och bidra till ökad solidaritet medlemsstaterna emellan. |
| --- | --- |

(3)

En effektiv gemenskapspolitik för återvändande är ett nödvändigt komplement till en trovärdig politik för asyl och laglig invandring samt en viktig del i kampen mot olaglig invandring. Medlemsstaterna har öronmärkt avsevärda belopp för att genomföra återvändandeprogram och insatser för påtvingat återvändande. Gemensamma åtgärder på området från Europeiska unionens sida, finansierade med lämpliga ekonomiska medel från gemenskapen, kan stödja medlemsstaterna, betona nödvändigheten av att återsända personer som vistas olagligt i medlemsstaterna och bidra till ökad solidaritet medlemsstaterna emellan.

| (4) | Den 28 februari 2002 antog rådet en övergripande strategi mot olaglig invandring och människohandel i Europeiska unionen (4), där rådet betonade att politiken för återtagande och återsändande utgör en integrerad och avgörande del i kampen mot olaglig invandring och fastställde två beståndsdelar som en gemenskapspolitik om återtagande och återsändande bör grundas på, nämligen gemensamma principer och gemensamma åtgärder, inom ramen för ett förbättrat administrativt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Den 28 februari 2002 antog rådet en övergripande strategi mot olaglig invandring och människohandel i Europeiska unionen (4), där rådet betonade att politiken för återtagande och återsändande utgör en integrerad och avgörande del i kampen mot olaglig invandring och fastställde två beståndsdelar som en gemenskapspolitik om återtagande och återsändande bör grundas på, nämligen gemensamma principer och gemensamma åtgärder, inom ramen för ett förbättrat administrativt samarbete mellan medlemsstaterna.

| (5) | Rådets handlingsprogram för återvändande av den 28 november 2002, grundat på kommissionens meddelande av den 14 oktober 2002 om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistas olagligt, gäller hela kedjan av åtgärder i samband med hanteringen av återvändande i medlemsstaterna och omfattar såväl tredjelandsmedborgares påtvingade och frivilliga återvändande som de centrala skedena i återvändandet, inklusive förberedelser och uppföljning. |
| --- | --- |

(5)

Rådets handlingsprogram för återvändande av den 28 november 2002, grundat på kommissionens meddelande av den 14 oktober 2002 om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistas olagligt, gäller hela kedjan av åtgärder i samband med hanteringen av återvändande i medlemsstaterna och omfattar såväl tredjelandsmedborgares påtvingade och frivilliga återvändande som de centrala skedena i återvändandet, inklusive förberedelser och uppföljning.

| (6) | Vid mötet i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att undersöka alla aspekter av ett separat gemenskapsinstrument om återvändande, för att i synnerhet främja prioriteringarna i handlingsprogrammet för återvändande. |
| --- | --- |

(6)

Vid mötet i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att undersöka alla aspekter av ett separat gemenskapsinstrument om återvändande, för att i synnerhet främja prioriteringarna i handlingsprogrammet för återvändande.

| (7) | I sina slutsatser om prioriteringar för en framgångsrik gemensam återtagandepolitik av den 2 november 2004 framhöll rådet att gemenskapens återtagandeavtal i hög grad bidrar till att den gemensamma hanteringen av migrationsströmmarna blir effektiv och är av stort värde i kampen mot olaglig invandring. De utgör en viktig del av dialogen och samarbetet mellan Europeiska unionen och olagliga invandrares ursprungsländer, tidigare bosättningsländer och transiteringsländer. |
| --- | --- |

(7)

I sina slutsatser om prioriteringar för en framgångsrik gemensam återtagandepolitik av den 2 november 2004 framhöll rådet att gemenskapens återtagandeavtal i hög grad bidrar till att den gemensamma hanteringen av migrationsströmmarna blir effektiv och är av stort värde i kampen mot olaglig invandring. De utgör en viktig del av dialogen och samarbetet mellan Europeiska unionen och olagliga invandrares ursprungsländer, tidigare bosättningsländer och transiteringsländer.

| (8) | I enlighet med rådets slutsatser av den 8 juni 2004, där budgetmyndigheten uppmanas att möjliggöra förberedande åtgärder och kommissionen uppmanas att beakta rådets synpunkter på utvecklingen av integrerade återvändandeplaner i nära samarbete med medlemsstaterna, inleddes förberedande åtgärder för perioden 2005-2006. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med rådets slutsatser av den 8 juni 2004, där budgetmyndigheten uppmanas att möjliggöra förberedande åtgärder och kommissionen uppmanas att beakta rådets synpunkter på utvecklingen av integrerade återvändandeplaner i nära samarbete med medlemsstaterna, inleddes förberedande åtgärder för perioden 2005-2006.

| (9) | Vid mötet i Bryssel den 4 och 5 november 2004 åberopade Europeiska rådet Haagprogrammet för att inleda den förberedande etappen av en europeisk återvändandefond (nedan kallad ”fonden”) och inrätta fonden senast 2007, med beaktande av utvärderingen av den förberedande etappen. |
| --- | --- |

(9)

Vid mötet i Bryssel den 4 och 5 november 2004 åberopade Europeiska rådet Haagprogrammet för att inleda den förberedande etappen av en europeisk återvändandefond (nedan kallad ”fonden”) och inrätta fonden senast 2007, med beaktande av utvärderingen av den förberedande etappen.

| (10) | I november 2004 noterade rådet ordförandeskapets rapport om en analys av inrapporterad bästa praxis avseende återvändande till vissa länder. I rapporten fastslås att det finns många lösningar men också ett behov av mer praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller återvändande. I rapporten antyds möjligheter till ett mer integrerat arbetssätt på såväl nationell nivå som på gemenskapsnivå i fråga om både återvändandepolitik och allmän politik. Dessutom noteras medlemsstaternas bästa praxis avseende tredjelandsmedborgares frivilliga eller påtvingade återvändande till deras ursprungs- eller transitländer, till exempel främjande av program för bistånd till frivilligt återvändande som syftar till hållbart återvändande, rådgivning i samband med återvändande samt genomförande av gemensamma insatser för återvändande, bland annat med chartrade flygplan. |
| --- | --- |

(10)

I november 2004 noterade rådet ordförandeskapets rapport om en analys av inrapporterad bästa praxis avseende återvändande till vissa länder. I rapporten fastslås att det finns många lösningar men också ett behov av mer praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller återvändande. I rapporten antyds möjligheter till ett mer integrerat arbetssätt på såväl nationell nivå som på gemenskapsnivå i fråga om både återvändandepolitik och allmän politik. Dessutom noteras medlemsstaternas bästa praxis avseende tredjelandsmedborgares frivilliga eller påtvingade återvändande till deras ursprungs- eller transitländer, till exempel främjande av program för bistånd till frivilligt återvändande som syftar till hållbart återvändande, rådgivning i samband med återvändande samt genomförande av gemensamma insatser för återvändande, bland annat med chartrade flygplan.

| (11) | Det är nödvändigt att gemenskapen får ett instrument som är utformat för att stödja och uppmuntra medlemsstaternas insatser, för att förbättra alla aspekter av hanteringen av återvändande på grundval av principen om integrerad hantering av återvändande, och som syftar till att stödja ett rättvist och effektivt genomförande av gemensamma normer för återvändande, i enlighet med gemenskapens lagstiftning om återvändande. |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att gemenskapen får ett instrument som är utformat för att stödja och uppmuntra medlemsstaternas insatser, för att förbättra alla aspekter av hanteringen av återvändande på grundval av principen om integrerad hantering av återvändande, och som syftar till att stödja ett rättvist och effektivt genomförande av gemensamma normer för återvändande, i enlighet med gemenskapens lagstiftning om återvändande.

| (12) | Under 2007 bör ingen finansiering ske genom detta beslut, för att hänsyn skall kunna tas till resultaten av de förberedande åtgärderna för återvändande under 2005 och 2006, på grundval av en rapport från kommissionen om utvärderingen av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Under 2007 bör ingen finansiering ske genom detta beslut, för att hänsyn skall kunna tas till resultaten av de förberedande åtgärderna för återvändande under 2005 och 2006, på grundval av en rapport från kommissionen om utvärderingen av dessa åtgärder.

| (13) | De berörda gemensamma normerna är särskilt rådets direktiv 2001/40/EG av den 28 maj 2001 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av tredjelandsmedborgare (5), och dess följdbeslut som är rådets beslut 2004/191/EG av den 23 februari 2004 om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av direktiv 2001/40/EG av den 29 april 2004 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (6) samt rådets beslut 2004/573/EG om organisation av gemensamma flygningar för återsändande från två eller flera medlemsstaters territorium av tredjelandsmedborgare vilka omfattas av enskilda beslut om återsändande (7). |
| --- | --- |

(13)

De berörda gemensamma normerna är särskilt rådets direktiv 2001/40/EG av den 28 maj 2001 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av tredjelandsmedborgare (5), och dess följdbeslut som är rådets beslut 2004/191/EG av den 23 februari 2004 om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av direktiv 2001/40/EG av den 29 april 2004 om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (6) samt rådets beslut 2004/573/EG om organisation av gemensamma flygningar för återsändande från två eller flera medlemsstaters territorium av tredjelandsmedborgare vilka omfattas av enskilda beslut om återsändande (7).

| (14) | Detta gäller också framtida gemenskapsinstrument, till exempel instrument om gemensamma normer och förfaranden i medlemsstaterna för återsändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstatens territorium, vilka bör skapa lika villkor inom Europeiska unionen för återsändandeförfaranden och därför fastställa villkor för de återsändandeåtgärder som medlemsstaterna skall vidta och gränserna för dessa. |
| --- | --- |

(14)

Detta gäller också framtida gemenskapsinstrument, till exempel instrument om gemensamma normer och förfaranden i medlemsstaterna för återsändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstatens territorium, vilka bör skapa lika villkor inom Europeiska unionen för återsändandeförfaranden och därför fastställa villkor för de återsändandeåtgärder som medlemsstaterna skall vidta och gränserna för dessa.

| (15) | Medlemsstaterna bör se till att åtgärder inom ramen för fonden respekterar de skyldigheter som härrör från de grundläggande rättigheterna, vilka särskilt återfinns i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, Genèvekonventionen angående flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967, samt, i tillämpliga fall, andra relevanta internationella instrument, till exempel 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterna bör se till att åtgärder inom ramen för fonden respekterar de skyldigheter som härrör från de grundläggande rättigheterna, vilka särskilt återfinns i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, Genèvekonventionen angående flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967, samt, i tillämpliga fall, andra relevanta internationella instrument, till exempel 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter.

| (16) | Med hänsyn till att kollektiv utvisning är förbjuden enligt protokoll 4 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna bör gemensamma återsändanden som kan finansieras enligt detta beslut endast avse personer som omfattas av enskilda beslut om återsändande. |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till att kollektiv utvisning är förbjuden enligt protokoll 4 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna bör gemensamma återsändanden som kan finansieras enligt detta beslut endast avse personer som omfattas av enskilda beslut om återsändande.

| (17) | Mot bakgrund av fondens tillämpningsområde och syfte bör den inte under några förhållanden stödja åtgärder som avser områden och centrum för kvarhållande av personer i tredjeländer. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av fondens tillämpningsområde och syfte bör den inte under några förhållanden stödja åtgärder som avser områden och centrum för kvarhållande av personer i tredjeländer.

| (18) | Såsom anges i det handlingsprogram för återvändande, som rådet godkände den 28 november 2002, och som konsekvent bekräftas i Europeiska Unionens instrument på detta område, särskilt i rådets slutsatser om frivilligt återvändande från den 2 november 2005, är frivilligt återvändande en viktig del av en balanserad, effektiv och hållbar strategi för återvändande. |
| --- | --- |

(18)

Såsom anges i det handlingsprogram för återvändande, som rådet godkände den 28 november 2002, och som konsekvent bekräftas i Europeiska Unionens instrument på detta område, särskilt i rådets slutsatser om frivilligt återvändande från den 2 november 2005, är frivilligt återvändande en viktig del av en balanserad, effektiv och hållbar strategi för återvändande.

| (19) | Stödberättigande åtgärder inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande bör ta hänsyn till den särskilda situationen för utsatta personer. |
| --- | --- |

(19)

Stödberättigande åtgärder inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande bör ta hänsyn till den särskilda situationen för utsatta personer.

| (20) | För att öka effektiviteten i hanteringen av återvändande på nationell nivå bör fonden också omfatta åtgärder i samband med att personer som inte är skyldiga att lämna territoriet återvänder frivilligt, till exempel asylsökande som ännu inte har fått avslag på sin ansökan eller personer som åtnjuter någon form av internationellt skydd enligt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (8) eller personer som åtnjuter tillfälligt skydd enligt rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (9). |
| --- | --- |

(20)

För att öka effektiviteten i hanteringen av återvändande på nationell nivå bör fonden också omfatta åtgärder i samband med att personer som inte är skyldiga att lämna territoriet återvänder frivilligt, till exempel asylsökande som ännu inte har fått avslag på sin ansökan eller personer som åtnjuter någon form av internationellt skydd enligt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (8) eller personer som åtnjuter tillfälligt skydd enligt rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (9).

| (21) | Ett av beslutets viktigaste mål bör vara att främja integrerad hantering av återvändande på nationell nivå. Medlemsstaterna uppmanas att genomföra insatser för återvändande på grundval av integrerade åtgärdsplaner för återvändande där det görs en analys av situationen i den berörda medlemsstaten med avseende på målgrupperna, fastställs mål med avseende på planerade insatser och, i samarbete med berörda aktörer såsom FN:s högkommissariat för flyktingar (UNHCR) och Internationella organisationen för migration (IOM), erbjuds återvändandeprogram med inriktning på faktiska och hållbara återvändanden med hjälp av olika åtgärder. Vid behov bör integrerade återvändandeplaner regelbundet utvärderas och justeras. |
| --- | --- |

(21)

Ett av beslutets viktigaste mål bör vara att främja integrerad hantering av återvändande på nationell nivå. Medlemsstaterna uppmanas att genomföra insatser för återvändande på grundval av integrerade åtgärdsplaner för återvändande där det görs en analys av situationen i den berörda medlemsstaten med avseende på målgrupperna, fastställs mål med avseende på planerade insatser och, i samarbete med berörda aktörer såsom FN:s högkommissariat för flyktingar (UNHCR) och Internationella organisationen för migration (IOM), erbjuds återvändandeprogram med inriktning på faktiska och hållbara återvändanden med hjälp av olika åtgärder. Vid behov bör integrerade återvändandeplaner regelbundet utvärderas och justeras.

| (22) | För att uppmuntra personer att återvända frivilligt, särskilt personer som inte är skyldiga att lämna territoriet, bör de återvändande erbjudas särskilda incitament som förmånsbehandling genom ökat bistånd i samband med återvändandet. Denna typ av frivilligt återvändande ligger i allas intresse – den återvändande kan resa tillbaka under värdiga former och myndigheterna kan lösa problemet på ett kostnadseffektivt sätt. Medlemsstaterna bör uppmanas att i första hand använda sig av frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

(22)

För att uppmuntra personer att återvända frivilligt, särskilt personer som inte är skyldiga att lämna territoriet, bör de återvändande erbjudas särskilda incitament som förmånsbehandling genom ökat bistånd i samband med återvändandet. Denna typ av frivilligt återvändande ligger i allas intresse – den återvändande kan resa tillbaka under värdiga former och myndigheterna kan lösa problemet på ett kostnadseffektivt sätt. Medlemsstaterna bör uppmanas att i första hand använda sig av frivilligt återvändande.

| (23) | Ur politisk synvinkel är emellertid frivilligt återvändande och påtvingat återvändande två åtgärder som är kopplade till varandra och ömsesidigt förstärkande. Därför bör medlemsstaterna uppmuntras att inom ramen för sin hantering av återvändande se till att dessa båda metoder bättre kompletterar varandra. Det föreligger ett uppenbart behov av att tvinga personer att återvända för att värna om integriteten i såväl Europeiska unionens invandrings- och asylpolitik som medlemsstaternas invandrings- och asylsystem. Möjligheten till att tvinga personer att återvända är således en förutsättning för att politiken inte skall undergrävas och för att stärka rättsstatsprincipen, vilken i sig är avgörande för upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör beslutet stödja medlemsstaternas åtgärder för att underlätta påtvingat återvändande. |
| --- | --- |

(23)

Ur politisk synvinkel är emellertid frivilligt återvändande och påtvingat återvändande två åtgärder som är kopplade till varandra och ömsesidigt förstärkande. Därför bör medlemsstaterna uppmuntras att inom ramen för sin hantering av återvändande se till att dessa båda metoder bättre kompletterar varandra. Det föreligger ett uppenbart behov av att tvinga personer att återvända för att värna om integriteten i såväl Europeiska unionens invandrings- och asylpolitik som medlemsstaternas invandrings- och asylsystem. Möjligheten till att tvinga personer att återvända är således en förutsättning för att politiken inte skall undergrävas och för att stärka rättsstatsprincipen, vilken i sig är avgörande för upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Därför bör beslutet stödja medlemsstaternas åtgärder för att underlätta påtvingat återvändande.

| (24) | De största hindren som medlemsstaterna möter när det gäller återvändande uppstår dessutom ofta i samband med påtvingat återvändande. Ett betydande hinder är osäkerheten om de berörda personernas identitet och/eller avsaknaden av nödvändiga resehandlingar. För att åtgärda sådana problem bör medlemsstaterna uppmuntras att förbättra samarbetet med tredjeländers konsulära myndigheter och att öka informationsutbytet och det operativa samarbetet både inbördes och med sådana myndigheter. |
| --- | --- |

(24)

De största hindren som medlemsstaterna möter när det gäller återvändande uppstår dessutom ofta i samband med påtvingat återvändande. Ett betydande hinder är osäkerheten om de berörda personernas identitet och/eller avsaknaden av nödvändiga resehandlingar. För att åtgärda sådana problem bör medlemsstaterna uppmuntras att förbättra samarbetet med tredjeländers konsulära myndigheter och att öka informationsutbytet och det operativa samarbetet både inbördes och med sådana myndigheter.

| (25) | Det är även absolut nödvändigt att det genom detta beslut riktas stöd till särskilda åtgärder i de medlemsstater som anser det lämpligt, till förmån för återvändande i ursprungslandet, främst för att se till att de verkligen återvänder till sin hemstad eller hemregion under godtagbara förhållanden och dessutom för att stödja en långsiktig återanpassning i samhället. Sådana åtgärder bör inte bestå av stöd till tredjelandet som sådant och bör vara biståndsberättigande endast om det finns en nödvändig fortsättning som omfattar åtgärder som inletts och huvudsakligen utförts på medlemsstaternas territorium inom ramen för en integrerad återvändandeplan. |
| --- | --- |

(25)

Det är även absolut nödvändigt att det genom detta beslut riktas stöd till särskilda åtgärder i de medlemsstater som anser det lämpligt, till förmån för återvändande i ursprungslandet, främst för att se till att de verkligen återvänder till sin hemstad eller hemregion under godtagbara förhållanden och dessutom för att stödja en långsiktig återanpassning i samhället. Sådana åtgärder bör inte bestå av stöd till tredjelandet som sådant och bör vara biståndsberättigande endast om det finns en nödvändig fortsättning som omfattar åtgärder som inletts och huvudsakligen utförts på medlemsstaternas territorium inom ramen för en integrerad återvändandeplan.

| (26) | Dessutom bör dessa åtgärder samverka med åtgärder som stöds av gemenskapsinstrument om externt bistånd, särskilt det tematiska programmet om asyl och migration. |
| --- | --- |

(26)

Dessutom bör dessa åtgärder samverka med åtgärder som stöds av gemenskapsinstrument om externt bistånd, särskilt det tematiska programmet om asyl och migration.

| (27) | Det här beslutet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk vilket även omfattar Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (10)
   (*), Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (11)
   (*) samt rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (12)
   (*), och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt del tre, avdelning IV i fördraget. |
| --- | --- |

(27)

Det här beslutet har utformats som en del av ett sammanhängande ramverk vilket även omfattar Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (10)
   (*), Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (11)
   (*) samt rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (12)
   (*), och som syftar till en rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna vad gäller de ekonomiska effekterna av införandet av integrerad förvaltning av Europeiska unionens yttre gränser och genomförandet av en gemensam asyl- och invandringspolitik enligt del tre, avdelning IV i fördraget.

| (28) | Den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser som inrättades i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (13) (nedan kallad ”byrån”) har bland annat till uppgift att tillhandahålla nödvändigt stöd för att organisera medlemsstaternas gemensamma insatser för återvändande och fastställa de bästa metoderna för att skaffa fram resehandlingar och återsända tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium. I enlighet med detta bör byrån säkerställa att villkoren för en effektiv samordnad insats för återvändande mellan medlemsstater uppfylls, samtidigt som det överlåts till de behöriga nationella myndigheterna att genomföra och organisera de gemensamma insatserna för återvändande. Därför bör byrån kunna använda medel som gjorts tillgängliga genom gemenskapsåtgärder inom ramen för detta beslut. |
| --- | --- |

(28)

Den europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser som inrättades i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (13) (nedan kallad ”byrån”) har bland annat till uppgift att tillhandahålla nödvändigt stöd för att organisera medlemsstaternas gemensamma insatser för återvändande och fastställa de bästa metoderna för att skaffa fram resehandlingar och återsända tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium. I enlighet med detta bör byrån säkerställa att villkoren för en effektiv samordnad insats för återvändande mellan medlemsstater uppfylls, samtidigt som det överlåts till de behöriga nationella myndigheterna att genomföra och organisera de gemensamma insatserna för återvändande. Därför bör byrån kunna använda medel som gjorts tillgängliga genom gemenskapsåtgärder inom ramen för detta beslut.

| (29) | Stödet från fonden skulle bli effektivare och mer målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder grundas på strategisk flerårig programplanering som utformas av varje medlemsstat i samråd med kommissionen. |
| --- | --- |

(29)

Stödet från fonden skulle bli effektivare och mer målinriktat om medfinansieringen av stödberättigande åtgärder grundas på strategisk flerårig programplanering som utformas av varje medlemsstat i samråd med kommissionen.

| (30) | På grundval av strategiska riktlinjer som antas av kommissionen bör varje medlemsstat utarbeta ett flerårigt programplaneringsdokument med beaktande av medlemsstatens specifika situation och behov, och fastställa sin utvecklingsstrategi som bör utgöra ramen för att förbereda genomförandet av de åtgärder som skall ingå i de årliga programmen. |
| --- | --- |

(30)

På grundval av strategiska riktlinjer som antas av kommissionen bör varje medlemsstat utarbeta ett flerårigt programplaneringsdokument med beaktande av medlemsstatens specifika situation och behov, och fastställa sin utvecklingsstrategi som bör utgöra ramen för att förbereda genomförandet av de åtgärder som skall ingå i de årliga programmen.

| (31) | Beträffande förvaltning tillsammans med medlemsstaterna enligt artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14) (nedan kallad ”budgetförordningen”) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom att tillämpa dessa villkor skulle kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artikel 27 och artikel 48.2 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Beträffande förvaltning tillsammans med medlemsstaterna enligt artikel 53.1 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14) (nedan kallad ”budgetförordningen”) bör villkoren för att kommissionen skall kunna utöva sitt ansvar när det gäller genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget fastställas och skyldigheterna i samband med medlemsstaternas samarbete klargöras. Genom att tillämpa dessa villkor skulle kommissionen kunna försäkra sig om att medlemsstaterna använder fonden på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning i den mening som avses i artikel 27 och artikel 48.2 i budgetförordningen.

| (32) | Kommissionen bör fastställa en preliminär fördelning av tillgängliga åtagandebemyndiganden med hjälp av en objektiv och öppen metod. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör fastställa en preliminär fördelning av tillgängliga åtagandebemyndiganden med hjälp av en objektiv och öppen metod.

| (33) | Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar väl samt säkerställa kvaliteten i genomförandet. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program bör uppfylla. |
| --- | --- |

(33)

Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar väl samt säkerställa kvaliteten i genomförandet. Därför är det nödvändigt att fastställa generella principer och nödvändiga funktioner som alla program bör uppfylla.

| (34) | I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör medlemsstaterna ha huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av fondens insatser. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör medlemsstaterna ha huvudansvaret för genomförandet och kontrollen av fondens insatser.

| (35) | Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem, attestering av utgifter samt förebyggande, upptäckande och korrigering av oegentligheter och överträdelser av gemenskapslagstiftningen bör fastställas för att säkerställa ett effektivt och korrekt genomförande av deras fleråriga och årliga program. När det gäller förvaltning och kontroll är det särskilt viktigt att fastställa formerna för hur medlemsstaterna skall säkerställa att systemen har införts och fungerar tillfredsställande.

| (36) | Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område uppmuntras. |
| --- | --- |

(36)

Utan att det påverkar kommissionens befogenheter när det gäller finansiell kontroll bör samarbetet mellan medlemsstaterna och kommissionen på detta område uppmuntras.

| (37) | Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av fonden beror också på utvärderingen av dessa och på spridningen av resultaten. Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i detta avseende samt metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet och den tillhörande informationens kvalitet bör formellt fastställas. |
| --- | --- |

(37)

Effektiviteten hos och verkningarna av de åtgärder som stöds av fonden beror också på utvärderingen av dessa och på spridningen av resultaten. Medlemsstaternas och kommissionens ansvar i detta avseende samt metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet och den tillhörande informationens kvalitet bör formellt fastställas.

| (38) | Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i åtgärderna för övervakning av projektet. |
| --- | --- |

(38)

Åtgärderna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i åtgärderna för övervakning av projektet.

| (39) | Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att underlätta för varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annan enhet som beviljas medel från denna fond att på lämpligt sätt bekräfta mottagandet av stödet, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning som exempelvis strukturfonderna. |
| --- | --- |

(39)

Med tanke på betydelsen av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla vägledning för att underlätta för varje myndighet, icke-statlig organisation, internationell organisation eller annan enhet som beviljas medel från denna fond att på lämpligt sätt bekräfta mottagandet av stödet, med beaktande av praxis för andra instrument under delad förvaltning som exempelvis strukturfonderna.

| (40) | Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (15). |
| --- | --- |

(40)

Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (15).

| (41) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen att främja att tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna återvänder enligt gemensamma normer och principen om integrerad hantering av återvändande, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen att främja att tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna återvänder enligt gemensamma normer och principen om integrerad hantering av återvändande, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (42) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). |
| --- | --- |

(42)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).

| (43) | Eftersom den åtgärden i detta beslut som gäller antagandet av strategiska riktlinjer har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta beslut bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller genom att komplettera detta beslut genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör den antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de normala tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av de strategiska riktlinjerna. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom den åtgärden i detta beslut som gäller antagandet av strategiska riktlinjer har allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av detta beslut bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller genom att komplettera detta beslut genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör den antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. Av effektivitetsskäl bör de normala tidsfristerna för det föreskrivande förfarandet med kontroll förkortas för antagandet av de strategiska riktlinjerna.

| (44) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark.

| (45) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland genom en skrivelse av den 6 september 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland genom en skrivelse av den 6 september 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (46) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 oktober 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket genom en skrivelse av den 27 oktober 2005 meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (47) | I enlighet med artikel 67.2 andra strecksatsen i fördraget har, genom rådets beslut 2004/927/EG av den 22 december 2004 om att låta delar av de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen regleras av förfarandet i artikel 251 i det fördraget, det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget (17) gjorts tillämpligt inom de områden som omfattas av artikel 62.1, 62.2 a och 62.3 samt artikel 63.2 b och 63.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel 67.2 andra strecksatsen i fördraget har, genom rådets beslut 2004/927/EG av den 22 december 2004 om att låta delar av de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen regleras av förfarandet i artikel 251 i det fördraget, det förfarande som avses i artikel 251 i fördraget (17) gjorts tillämpligt inom de områden som omfattas av artikel 62.1, 62.2 a och 62.3 samt artikel 63.2 b och 63.3 b i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, MÅL OCH ÅTGÄRDER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Genom detta beslut inrättas Europeiska återvändandefonden (nedan kallad ”fonden”) för perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 31 december 2013 som en del av en enhetlig ram som även inbegriper beslut nr .../2007/EG (**), beslut nr .../2007/EG (***) och beslut .../2007/EG (****) för att bidra till att förstärka området med frihet, säkerhet och rättvisa samt tillämpningen av principen om solidaritet mellan medlemsstaterna.

I detta beslut fastställs de mål som fonden bidrar till, hur den skall genomföras, vilka finansiella medel som står till förfogande och enligt vilka kriterier de tillgängliga medlen skall fördelas.

I beslutet fastställs fondens förvaltningsregler som bland annat omfattar finansiella bestämmelser samt övervaknings- och kontrollmekanismer vilka bygger på delat ansvar mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Artikel 2

Fondens allmänna mål

1.   Fondens allmänna mål skall vara att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att förbättra alla aspekter av hanteringen av återvändande, genom att tillämpa principen om integrerad hantering och genom att föreskriva gemensamma åtgärder som skall genomföras av medlemsstaterna eller nationella åtgärder för att uppnå gemenskapsmål enligt solidaritetsprincipen, med hänsyn till gemenskapslagstiftningen på området och med fullständigt beaktande av de grundläggande rättigheterna.

2.   På initiativ från medlemsstaterna eller kommissionen skall fonden bidra till att finansiera tekniskt stöd.

Artikel 3

Särskilda mål

1.   Fonden skall bidra till att följande särskilda mål uppnås:

| a) | Att medlemsstaterna inrättar och förbättrar organisationen och genomförandet av sin integrerade hantering av återvändande. |
| --- | --- |

a)

Att medlemsstaterna inrättar och förbättrar organisationen och genomförandet av sin integrerade hantering av återvändande.

| b) | Att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande och genomförandet av denna. |
| --- | --- |

b)

Att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för den integrerade hanteringen av återvändande och genomförandet av denna.

| c) | Att främja en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma normer för återvändande i linje med den politiska utvecklingen på området. |
| --- | --- |

c)

Att främja en effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma normer för återvändande i linje med den politiska utvecklingen på området.

2.   Integrerad hantering av återvändande skall i synnerhet innebära att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utarbetar och genomför integrerade återvändandeplaner som

| a) | grundar sig på en heltäckande bedömning av situationen i medlemsstaten med avseende på målgruppen eller en specifik fråga som rör återvändande samt utmaningarna i samband med de planerade insatserna (exempelvis sådana som gäller att skaffa fram resehandlingar eller andra praktiska hinder för återvändandet), i förekommande fall med beaktande av antalet ärenden; den heltäckande bedömningen skall göras i samarbete med samtliga berörda myndigheter och partner, |
| --- | --- |

a)

grundar sig på en heltäckande bedömning av situationen i medlemsstaten med avseende på målgruppen eller en specifik fråga som rör återvändande samt utmaningarna i samband med de planerade insatserna (exempelvis sådana som gäller att skaffa fram resehandlingar eller andra praktiska hinder för återvändandet), i förekommande fall med beaktande av antalet ärenden; den heltäckande bedömningen skall göras i samarbete med samtliga berörda myndigheter och partner,

| b) | syftar till att utarbeta ett stort antal åtgärder för att uppmuntra program till stöd för tredjelandsmedborgare som frivilligt vill återvända, särskilt för personer som inte längre uppfyller villkoren för inresa till och vistelse på medlemsstatens territorium, samt i nödvändiga fall för att genomföra insatser som tvingar sådana personer att återvända, med fullständigt beaktande av humanitära principer och med respekt för deras värdighet, |
| --- | --- |

b)

syftar till att utarbeta ett stort antal åtgärder för att uppmuntra program till stöd för tredjelandsmedborgare som frivilligt vill återvända, särskilt för personer som inte längre uppfyller villkoren för inresa till och vistelse på medlemsstatens territorium, samt i nödvändiga fall för att genomföra insatser som tvingar sådana personer att återvända, med fullständigt beaktande av humanitära principer och med respekt för deras värdighet,

| c) | inkluderar en plan och/eller en tidtabell och, i tillämpliga fall, innehåller en periodisk utvärderingsmekanism som tillåter justeringar av planeringen och bedömningen av planens praktiska inverkan, och |
| --- | --- |

c)

inkluderar en plan och/eller en tidtabell och, i tillämpliga fall, innehåller en periodisk utvärderingsmekanism som tillåter justeringar av planeringen och bedömningen av planens praktiska inverkan, och

| d) | inkluderar, om medlemsstaterna anser detta vara lämpligt, åtgärder för att underlätta samarbetet mellan de behöriga administrativa, brottsbekämpande och rättsvårdande organen, i förekommande fall, på olika förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

d)

inkluderar, om medlemsstaterna anser detta vara lämpligt, åtgärder för att underlätta samarbetet mellan de behöriga administrativa, brottsbekämpande och rättsvårdande organen, i förekommande fall, på olika förvaltningsnivåer.

3.   Integrerade återvändandeplaner skall i synnerhet vara inriktade på faktiska och hållbara återvändanden genom sådana åtgärder som effektiv information före avresan, researrangemang samt transitresor i återvändandelandet både för dem som återvänder frivilligt och för dem som tvingas till det. För att främja frivilligt återvändande bör man så långt det är möjligt erbjuda incitament till frivilligt återvändande, till exempel bistånd i samband med återresan.

I fall där medlemsstaterna anser det lämpligt kan de också erbjuda mottagande- och återanpassningsstöd.

Artikel 4

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Åtgärder som gäller målet i artikel 3.1 a, och särskilt följande, skall vara berättigade till stöd från fonden:

| a) | Inrättande eller förbättring av ett effektivt, stabilt och varaktigt operativt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter för att skaffa fram resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika återsändanden. |
| --- | --- |

a)

Inrättande eller förbättring av ett effektivt, stabilt och varaktigt operativt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter för att skaffa fram resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika återsändanden.

| b) | Främjande av olika sätt att tillhandahålla information om återvändande så tidigt som möjligt i asyl- och invandringsförfaranden och att uppmuntra enskilda tredjelandsmedborgare att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

b)

Främjande av olika sätt att tillhandahålla information om återvändande så tidigt som möjligt i asyl- och invandringsförfaranden och att uppmuntra enskilda tredjelandsmedborgare att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande.

| c) | Underlättande av frivilligt återvändande för tredjelandsmedborgare, särskilt med hjälp av understödda program för frivilligt återvändande för att garantera ett faktiskt och hållbart återvändande. |
| --- | --- |

c)

Underlättande av frivilligt återvändande för tredjelandsmedborgare, särskilt med hjälp av understödda program för frivilligt återvändande för att garantera ett faktiskt och hållbart återvändande.

| d) | Utformande av samarbetsmetoder mellan nationella, regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter på olika nivåer för att ge tjänstemännen möjlighet att snabbt få tillgång till information om erfarenheter och praxis i samband med återvändande på andra ställen och, om möjligt, slå samman resurser. |
| --- | --- |

d)

Utformande av samarbetsmetoder mellan nationella, regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter på olika nivåer för att ge tjänstemännen möjlighet att snabbt få tillgång till information om erfarenheter och praxis i samband med återvändande på andra ställen och, om möjligt, slå samman resurser.

| e) | Förenkling och genomförande av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse, för att öka invandringspolitikens trovärdighet och integritet samt förkorta den period som personer som väntar på påtvingat återsändande är frihetsberövade. |
| --- | --- |

e)

Förenkling och genomförande av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse, för att öka invandringspolitikens trovärdighet och integritet samt förkorta den period som personer som väntar på påtvingat återsändande är frihetsberövade.

2.   Åtgärder som gäller målet i artikel 3.1 b, och särskilt följande, skall vara berättigade till stöd från fonden:

| a) | Samarbete i samband med insamling av information om ursprungslandet, det tidigare bosättningslandet eller transiteringslandet som kan överlämnas till personer som eventuellt kommer att återvända. |
| --- | --- |

a)

Samarbete i samband med insamling av information om ursprungslandet, det tidigare bosättningslandet eller transiteringslandet som kan överlämnas till personer som eventuellt kommer att återvända.

| b) | Samarbete kring utvecklingen av ett effektivt, stabilt och varaktigt operativt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter, för att underlätta konsulärt bistånd för att skaffa fram resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika förfaranden för återsändande. |
| --- | --- |

b)

Samarbete kring utvecklingen av ett effektivt, stabilt och varaktigt operativt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter, för att underlätta konsulärt bistånd för att skaffa fram resehandlingar inför tredjelandsmedborgares återvändande och säkerställa skyndsamma och framgångsrika förfaranden för återsändande.

| c) | Utarbetande av gemensamma integrerade återvändandeplaner och genomförande av dessa, inklusive gemensamma program för frivilligt återvändande avseende vissa ursprungsländer, ursprungsregioner eller transitländer samt länder där personen tidigare bott. |
| --- | --- |

c)

Utarbetande av gemensamma integrerade återvändandeplaner och genomförande av dessa, inklusive gemensamma program för frivilligt återvändande avseende vissa ursprungsländer, ursprungsregioner eller transitländer samt länder där personen tidigare bott.

| d) | Studier av den rådande situationen och möjligheter att stärka både det administrativa samarbetet mellan medlemsstater på återvändandeområdet och den roll som internationella och icke-statliga organisationer kan spela i sammanhanget. |
| --- | --- |

d)

Studier av den rådande situationen och möjligheter att stärka både det administrativa samarbetet mellan medlemsstater på återvändandeområdet och den roll som internationella och icke-statliga organisationer kan spela i sammanhanget.

| e) | Utbyte av information, bästa praxis, stöd och råd angående hanteringen av särskilt utsatta gruppers återvändande. |
| --- | --- |

e)

Utbyte av information, bästa praxis, stöd och råd angående hanteringen av särskilt utsatta gruppers återvändande.

| f) | Anordnande av seminarier för handläggare om bästa praxis inriktade på särskilda tredjeländer och/eller regioner. |
| --- | --- |

f)

Anordnande av seminarier för handläggare om bästa praxis inriktade på särskilda tredjeländer och/eller regioner.

| g) | Gemensamma åtgärder som möjliggör mottagande av återtagna personer i ursprungsländer, länder där personen tidigare bott och transitländer. |
| --- | --- |

g)

Gemensamma åtgärder som möjliggör mottagande av återtagna personer i ursprungsländer, länder där personen tidigare bott och transitländer.

| h) | Gemensam utveckling av åtgärder för att säkerställa hållbart återvändande för personer i ursprungslandet eller det land där de tidigare bott. |
| --- | --- |

h)

Gemensam utveckling av åtgärder för att säkerställa hållbart återvändande för personer i ursprungslandet eller det land där de tidigare bott.

3.   Åtgärder som gäller målet i artikel 3.1 c, och särskilt följande, skall vara berättigade till stöd från fonden:

| a) | Förbättring av de behöriga myndigheternas förmåga att snarast möjligt fatta kvalitativa beslut om återvändande. |
| --- | --- |

a)

Förbättring av de behöriga myndigheternas förmåga att snarast möjligt fatta kvalitativa beslut om återvändande.

| b) | Förbättring av de behöriga förvaltningsmyndigheternas förmåga att verkställa eller driva igenom skyndsamma beslut om återsändande med fullständig hänsyn till mänsklig värdighet och gällande europeiska säkerhetsnormer för sådana insatser. |
| --- | --- |

b)

Förbättring av de behöriga förvaltningsmyndigheternas förmåga att verkställa eller driva igenom skyndsamma beslut om återsändande med fullständig hänsyn till mänsklig värdighet och gällande europeiska säkerhetsnormer för sådana insatser.

| c) | Förbättring av de rättsliga myndigheternas förmåga att mer skyndsamt behandla överklagade utvisningsbeslut. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av de rättsliga myndigheternas förmåga att mer skyndsamt behandla överklagade utvisningsbeslut.

| d) | Anordnande av seminarier och gemensam fortbildning om juridiska och praktiska aspekter av insatserna för återvändande för personal inom behöriga nationella, regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra behöriga förvaltningsmyndigheter, brottsbekämpande organ och rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

d)

Anordnande av seminarier och gemensam fortbildning om juridiska och praktiska aspekter av insatserna för återvändande för personal inom behöriga nationella, regionala och lokala myndigheter samt myndigheter i städerna och andra behöriga förvaltningsmyndigheter, brottsbekämpande organ och rättsliga myndigheter.

| e) | Förbättring av de behöriga förvaltningsmyndigheternas förmåga att faktiskt genomföra gemensamma arrangemang för ömsesidigt erkännande och gemensamma insatser för återvändande, inklusive de rekommendationer, operativa normer och bästa metoder som fastställts på återvändandeområdet av byrån |
| --- | --- |

e)

Förbättring av de behöriga förvaltningsmyndigheternas förmåga att faktiskt genomföra gemensamma arrangemang för ömsesidigt erkännande och gemensamma insatser för återvändande, inklusive de rekommendationer, operativa normer och bästa metoder som fastställts på återvändandeområdet av byrån

4.   De åtgärder som avses i punkterna 1-3 skall särskilt främja genomförandet av bestämmelserna i tillämplig gemenskapslagstiftning om den gemensamma europeiska invandrings- och återvändandepolitiken.

Artikel 5

Stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

Åtgärder som stöds kan omfatta följande:

| 1. | I samtliga fall av återvändande: allmän information om återvändande till tredjelandsmedborgare, rådgivning för enskilda om möjligheterna till frivilligt återvändande, kostnader för översättning, framskaffande av nödvändiga resehandlingar, kostnader för nödvändiga läkarkontroller före återvändandet, kostnader för resa och mat till de återvändande och deras ledsagare, inklusive vårdpersonal och tolkar, logi för ledsagare, inklusive vårdpersonal och tolkar, kostnader för transport i medlemsstaten och fram till återvändandelandet samt samarbete med myndigheterna i ursprungslandet, länder där personen tidigare bott eller transitländer. |
| --- | --- |

1.

I samtliga fall av återvändande: allmän information om återvändande till tredjelandsmedborgare, rådgivning för enskilda om möjligheterna till frivilligt återvändande, kostnader för översättning, framskaffande av nödvändiga resehandlingar, kostnader för nödvändiga läkarkontroller före återvändandet, kostnader för resa och mat till de återvändande och deras ledsagare, inklusive vårdpersonal och tolkar, logi för ledsagare, inklusive vårdpersonal och tolkar, kostnader för transport i medlemsstaten och fram till återvändandelandet samt samarbete med myndigheterna i ursprungslandet, länder där personen tidigare bott eller transitländer.

| 2. | I samtliga fall av återvändande: särskild hjälp till utsatta grupper som underåriga, ensamkommande underåriga, personer med funktionshinder, gamla personer, havande kvinnor, ensamstående föräldrar med minderåriga barn och personer som har utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld. |
| --- | --- |

2.

I samtliga fall av återvändande: särskild hjälp till utsatta grupper som underåriga, ensamkommande underåriga, personer med funktionshinder, gamla personer, havande kvinnor, ensamstående föräldrar med minderåriga barn och personer som har utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

| 3. | Vidare i fall av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse: stöd till kostnader för resa, mat och tillfällig logi som i fall av gemensamma insatser för återvändande erbjuds de återvändande och deras ledsagare från den deltagande medlemsstaten i den organiserande medlemsstaten före avresa. |
| --- | --- |

3.

Vidare i fall av påtvingat återvändande för tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse: stöd till kostnader för resa, mat och tillfällig logi som i fall av gemensamma insatser för återvändande erbjuds de återvändande och deras ledsagare från den deltagande medlemsstaten i den organiserande medlemsstaten före avresa.

| 4. | Vidare i samband med frivilligt återvändande, där tredjelandsmedborgare inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse: hjälp till dessa personer att förbereda återvändandet samt nödvändiga utgifter före återvändandet. |
| --- | --- |

4.

Vidare i samband med frivilligt återvändande, där tredjelandsmedborgare inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse: hjälp till dessa personer att förbereda återvändandet samt nödvändiga utgifter före återvändandet.

| 5. | Vidare i de fall där tredjelandsmedborgare, som inte är skyldiga att lämna medlemsstaternas territorium, frivilligt återvänder och i andra fall, som medlemsstaterna bedömer vara lämpliga: ett mindre ekonomiskt bidrag till initiala utgifter efter återvändandet, transport av den återvändandes personliga tillhörigheter, lämplig tillfällig logi de första dagarna efter ankomsten till återvändandelandet – om nödvändigt på ett mottagningscentrum eller hotell – stöd till utbildning och anställning samt ett mindre stöd för att starta ekonomisk verksamhet när så är lämpligt. |
| --- | --- |

5.

Vidare i de fall där tredjelandsmedborgare, som inte är skyldiga att lämna medlemsstaternas territorium, frivilligt återvänder och i andra fall, som medlemsstaterna bedömer vara lämpliga: ett mindre ekonomiskt bidrag till initiala utgifter efter återvändandet, transport av den återvändandes personliga tillhörigheter, lämplig tillfällig logi de första dagarna efter ankomsten till återvändandelandet – om nödvändigt på ett mottagningscentrum eller hotell – stöd till utbildning och anställning samt ett mindre stöd för att starta ekonomisk verksamhet när så är lämpligt.

| 6. | Utbildning av personal vid behöriga förvaltningsmyndigheter, brottsbekämpande organ och rättsliga myndigheter, utstationering av dessa personalkategorier från andra medlemsstater för att säkerställa effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma normer för återvändande och iakttagande av de skyldigheter enligt internationella instrument som påverkar behandlingen av återvändande och stärka samarbetet, samt resor för att bedöma återvändandepolitikens resultat i tredjeländer. |
| --- | --- |

6.

Utbildning av personal vid behöriga förvaltningsmyndigheter, brottsbekämpande organ och rättsliga myndigheter, utstationering av dessa personalkategorier från andra medlemsstater för att säkerställa effektiv och enhetlig tillämpning av gemensamma normer för återvändande och iakttagande av de skyldigheter enligt internationella instrument som påverkar behandlingen av återvändande och stärka samarbetet, samt resor för att bedöma återvändandepolitikens resultat i tredjeländer.

| 7. | I fall av operativt samarbete med tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter för att skaffa fram resehandlingar och säkerställa skyndsamma förfaranden för återsändande: resekostnader och logi i medlemsstaterna för personalen vid myndigheter och avdelningar med ansvar för identifieringen av tredjelandsmedborgare samt verifieringen av deras resehandlingar. |
| --- | --- |

7.

I fall av operativt samarbete med tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter för att skaffa fram resehandlingar och säkerställa skyndsamma förfaranden för återsändande: resekostnader och logi i medlemsstaterna för personalen vid myndigheter och avdelningar med ansvar för identifieringen av tredjelandsmedborgare samt verifieringen av deras resehandlingar.

| 8. | I fall av återanpassningsåtgärder för tredjelandsmedborgare, som inte är skyldiga att lämna medlemsstaternas territorium: ekonomiska incitament och andra kortsiktiga åtgärder som är nödvändiga för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd, startstöd till ekonomisk verksamhet samt bistånd och rådgivning efter återvändandet. |
| --- | --- |

8.

I fall av återanpassningsåtgärder för tredjelandsmedborgare, som inte är skyldiga att lämna medlemsstaternas territorium: ekonomiska incitament och andra kortsiktiga åtgärder som är nödvändiga för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd, startstöd till ekonomisk verksamhet samt bistånd och rådgivning efter återvändandet.

| 9. | I fall av återanpassningsåtgärder för tredjelandsmedborgare, som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse, när medlemsstaterna anser det lämpligt: ekonomiska incitament och andra kortsiktiga åtgärder som är nödvändiga för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd, startstöd till ekonomisk verksamhet samt bistånd och rådgivning efter återvändandet, samt för åtgärder som gör att medlemsstaterna kan anordna ett lämpligt mottagande i tredjelandet när den återvändande personen anländer dit. |
| --- | --- |

9.

I fall av återanpassningsåtgärder för tredjelandsmedborgare, som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse, när medlemsstaterna anser det lämpligt: ekonomiska incitament och andra kortsiktiga åtgärder som är nödvändiga för att påskynda återanpassningen med tanke på den återvändandes personliga utveckling, till exempel utbildning, anställnings- och sysselsättningsstöd, startstöd till ekonomisk verksamhet samt bistånd och rådgivning efter återvändandet, samt för åtgärder som gör att medlemsstaterna kan anordna ett lämpligt mottagande i tredjelandet när den återvändande personen anländer dit.

Artikel 6

Gemenskapens åtgärder

1.   På kommissionens initiativ får högst 7 % av fondens tillgängliga medel användas för att finansiera gränsöverskridande åtgärder eller åtgärder av intresse för hela gemenskapen (nedan kallade ”gemenskapsåtgärder”) när det gäller återvändandepolitik och åtgärder för de målgrupper som avses i artikel 7.

2.   För att berättiga till stöd skall gemenskapsåtgärderna särskilt uppfylla följande krav:

| a) | De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis. |
| --- | --- |

a)

De skall främja gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis.

| b) | De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan organ i minst två medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis samt höja kvaliteten i återvändandepolitiken. |
| --- | --- |

b)

De skall stödja inrättandet av nätverk för gränsöverskridande samarbete och pilotprojekt som grundas på gränsöverskridande partnerskap mellan organ i minst två medlemsstater och som utformats för att stimulera till innovation, underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis samt höja kvaliteten i återvändandepolitiken.

| c) | De skall stödja gränsöverskridande kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om frågorna. |
| --- | --- |

c)

De skall stödja gränsöverskridande kampanjer för att höja allmänhetens medvetenhet om frågorna.

| d) | De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och alla andra aspekter av återvändandepolitiken, bland annat om användning av den modernaste tekniken, särskilt för att uppmuntra mer jämförande forskning om konsekvenserna av tidigare och nuvarande återvändandeprogram. |
| --- | --- |

d)

De skall stödja undersökningar, spridning och utbyte av information om bästa praxis och alla andra aspekter av återvändandepolitiken, bland annat om användning av den modernaste tekniken, särskilt för att uppmuntra mer jämförande forskning om konsekvenserna av tidigare och nuvarande återvändandeprogram.

| e) | De skall stödja pilotprojekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning inom området. |
| --- | --- |

e)

De skall stödja pilotprojekt och studier för att undersöka möjligheten till nya former av gemenskapssamarbete och gemenskapslagstiftning inom området.

| f) | De skall stödja medlemsstaternas utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att bedöma återvändandepolitikens utveckling, särskilt för att sprida statistik som är uppdelad i förhållande till frivilliga och påtvingade återvändanden. |
| --- | --- |

f)

De skall stödja medlemsstaternas utveckling och tillämpning av gemensamma statistiska redskap, metoder och indikatorer för att bedöma återvändandepolitikens utveckling, särskilt för att sprida statistik som är uppdelad i förhållande till frivilliga och påtvingade återvändanden.

| g) | De skall i samarbete med byrån stödja utarbetande och regelbunden uppdatering av en gemensam handbok om bästa praxis i fråga om återvändande, inbegripet om ledsagare. |
| --- | --- |

g)

De skall i samarbete med byrån stödja utarbetande och regelbunden uppdatering av en gemensam handbok om bästa praxis i fråga om återvändande, inbegripet om ledsagare.

| h) | De skall tillhandahålla stödtjänster för medlemsstaterna vid vederbörligen dokumenterade nödsituationer som kräver skyndsamma åtgärder. |
| --- | --- |

h)

De skall tillhandahålla stödtjänster för medlemsstaterna vid vederbörligen dokumenterade nödsituationer som kräver skyndsamma åtgärder.

3.   Det årliga arbetsprogrammet, i vilket prioriteringar fastställs för gemenskapens åtgärder, skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 7

Målgrupper

1.   Målgrupperna enligt detta beslut skall omfatta följande:

| a) | Alla tredjelandsmedborgare som ännu inte har fått ett slutgiltigt avslag på sin begäran om internationellt skydd i en medlemsstat och som får välja att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

a)

Alla tredjelandsmedborgare som ännu inte har fått ett slutgiltigt avslag på sin begäran om internationellt skydd i en medlemsstat och som får välja att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium.

| b) | Alla tredjelandsmedborgare som åtnjuter någon form av internationellt skydd enligt direktiv 2004/83/EG eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG i en medlemsstat och som väljer att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat den medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

b)

Alla tredjelandsmedborgare som åtnjuter någon form av internationellt skydd enligt direktiv 2004/83/EG eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG i en medlemsstat och som väljer att utnyttja möjligheten till frivilligt återvändande, under förutsättning att de inte har förvärvat nytt medborgarskap eller lämnat den medlemsstatens territorium.

| c) | Alla tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat och som, i enlighet med sin skyldighet att lämna den medlemsstatens territorium, utnyttjar möjligheten till frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

c)

Alla tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat och som, i enlighet med sin skyldighet att lämna den medlemsstatens territorium, utnyttjar möjligheten till frivilligt återvändande.

| d) | Alla övriga tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

Alla övriga tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och/eller vistelse i en medlemsstat.

2.   Med tredjelandsmedborgare avses personer som inte är medborgare i Europeiska unionen i den mening som avses i artikel 17.1 i fördraget.

KAPITEL II

PRINCIPER FÖR STÖD

Artikel 8

Komplementaritet, överensstämmelse och förenlighet

1.   Fonden skall ge stöd som kompletterar nationella, regionala och lokala åtgärder och som gör att gemenskapens prioriteringar integreras i åtgärderna.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att stödet från fonden och från medlemsstaterna överensstämmer med gemenskapens verksamhet, politik och prioriteringar. Denna överensstämmelse skall särskilt anges i det fleråriga program som avses i artikel 19.

3.   Insatser som finansieras av fonden skall vara förenliga med bestämmelserna i fördraget och i rättsakter som antagits i enlighet med dessa.

Artikel 9

Programplanering

1.   Fondens mål skall uppnås inom ramen för den fleråriga programperioden 2008-2013 med en översyn efter halva tiden i enlighet med artikel 22. Den fleråriga programplaneringen skall omfatta prioriteringar och ett förfarande för förvaltning, beslutsfattande, revision och attestering.

2.   De fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga program.

Artikel 10

Insatser enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

1.   Genomförandet av de fleråriga och årliga program som avses i artiklarna 19 och 21 skall falla under medlemsstaternas ansvar på lämplig territoriell nivå i enlighet med den enskilda medlemsstatens eget institutionella system. Ansvaret skall utövas i enlighet med detta beslut.

2.   När det gäller revisionsbestämmelserna skall de resurser som kommissionen och medlemsstaterna använder variera beroende på gemenskapsstödets omfattning. Samma princip skall tillämpas på bestämmelser om utvärdering och rapporter om fleråriga och årliga program.

Artikel 11

Genomförande

1.   Den gemenskapsbudget som avsatts till fonden skall genomföras i enlighet med artikel 53.1 b i budgetförordningen, med undantag av de gemenskapsåtgärder som avses i artikel 6 och det tekniska stöd som avses i artikel 16 i detta beslut.

2.   Kommissionen skall utöva sitt ansvar för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget enligt följande:

| a) | Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 32. |
| --- | --- |

a)

Den skall kontrollera att medlemsstaterna har väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artikel 32.

| b) | Den skall helt eller delvis innehålla eller uppskjuta betalningar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 41 och 42 om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 45 och 46. |
| --- | --- |

b)

Den skall helt eller delvis innehålla eller uppskjuta betalningar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 41 och 42 om de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen inte uppfyller kraven, och skall tillämpa eventuella andra nödvändiga finansiella korrigeringar i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 45 och 46.

Artikel 12

Partnerskap

1.   Varje medlemsstat skall, i enlighet med gällande nationella regler och praxis, upprätta ett partnerskap med de myndigheter och organ som deltar i genomförandet av det fleråriga programmet eller som, enligt den berörda medlemsstaten, kan ge värdefulla bidrag till dess utveckling.

Sådana myndigheter och organ kan inbegripa behöriga regionala och lokala myndigheter samt behöriga myndigheter i städerna och andra offentliga myndigheter, internationella organisationer, särskilt UNHCR, och organ som företräder det civila samhället som exempelvis icke-statliga organisationer eller arbetsmarknadens parter.

2.   Ett sådant partnerskap skall genomföras i full överensstämmelse med respektive parts institutionella, rättsliga och finansiella behörighet.

KAPITEL III

BUDGETRAM

Artikel 13

Sammanlagda medel

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta beslut skall vara 676 miljoner euro för perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 31 december 2013.

2.   Budgetmyndigheten skall bevilja de årliga anslagen inom budgetramen.

3.   Kommissionen skall utarbeta preliminära årliga fördelningar per medlemsstat i enlighet med kriterierna i artikel 14.

Artikel 14

Årlig anslagsfördelning till stödberättigande åtgärder i medlemsstaterna

1.   Varje medlemsstat skall erhålla ett fast belopp på 300 000euro från fondens årliga tilldelning.

Detta belopp skall höjas till 500 000euro per år för perioden 2008-2013 för de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004.

Detta belopp skall höjas till 500 000euro per år för medlemsstater som ansluter sig till Europeiska unionen under perioden från 2007 till 2013 för den återstående delen av perioden 2008-2013 från och med året efter deras anslutning.

2.   Återstoden av de årliga tillgängliga medlen skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | 50 % i förhållande till det totala antalet tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa till och vistelse på medlemsstatens territorium och som är föremål för ett beslut om återvändande enligt nationell lag och/eller gemenskapslagstiftningen, dvs. ett förvaltnings- eller domstolsbeslut som fastslår eller förklarar att vistelsen sker olagligt och ålägger en person att återvända, avseende de tre föregående åren. |
| --- | --- |

a)

50 % i förhållande till det totala antalet tredjelandsmedborgare som inte eller inte längre uppfyller villkoren för inresa till och vistelse på medlemsstatens territorium och som är föremål för ett beslut om återvändande enligt nationell lag och/eller gemenskapslagstiftningen, dvs. ett förvaltnings- eller domstolsbeslut som fastslår eller förklarar att vistelsen sker olagligt och ålägger en person att återvända, avseende de tre föregående åren.

| b) | 50 % i förhållande till det antal tredjelandsmedborgare som faktiskt har lämnat medlemsstatens territorium till följd av ett förvaltnings- eller domstolsbeslut om att lämna landet, oberoende av om det rör sig om ett frivilligt eller påtvingat återvändande, avseende de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

50 % i förhållande till det antal tredjelandsmedborgare som faktiskt har lämnat medlemsstatens territorium till följd av ett förvaltnings- eller domstolsbeslut om att lämna landet, oberoende av om det rör sig om ett frivilligt eller påtvingat återvändande, avseende de tre föregående åren.

3.   De tredjelandsmedborgare som avses i punkt 2 skall inte omfatta

| a) | tredjelandsmedborgare som befinner sig i en av medlemsstaternas transitområden och har vägrats inresa. |
| --- | --- |

a)

tredjelandsmedborgare som befinner sig i en av medlemsstaternas transitområden och har vägrats inresa.

| b) | tredjelandsmedborgare som av en medlemsstat skall återföras till en annan medlemsstat, särskilt om det sker i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (18). |
| --- | --- |

b)

tredjelandsmedborgare som av en medlemsstat skall återföras till en annan medlemsstat, särskilt om det sker i enlighet med rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (18).

4.   Referensuppgifterna skall utgöras av den senaste statistiken från kommissionen (Eurostat) på grundval av data som lämnats av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Om medlemsstaterna inte har förelagt kommissionen (Eurostat) den berörda statistiken skall de lämna preliminära uppgifter så snart som möjligt.

Innan kommissionen (Eurostat) godtar dessa uppgifter som referensuppgifter skall den bedöma de statistiska uppgifternas kvalitet, jämförbarhet och fullständighet i enlighet med normala operativa förfaranden. På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna lägga fram de uppgifter som krävs för att göra detta.

Artikel 15

Finansieringsstruktur

1.   Det ekonomiska stödet från fonden skall ges i form av bidrag.

2.   De åtgärder som stöds av fonden skall medfinansieras från offentliga eller privata källor, skall genomföras utan vinstsyfte och får inte berättiga till finansiering från andra källor i Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Anslagen från fonden skall komplettera medlemsstaternas offentliga eller motsvarande utgifter för de åtgärder som omfattas av beslutet.

4.   Gemenskapens bidrag till understödda projekt, när det gäller åtgärder som genomförs i medlemsstaterna enligt artikel 3, får inte överstiga 50 % av totalkostnaden för en särskild åtgärd.

Denna andel får ökas till 75 % för projekt som gäller särskilda prioriteringar i de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18.

Gemenskapens bidrag skall ökas till 75 % i medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden.

5.   Inom ramen för genomförandet av den nationella programplaneringen enligt kapitel IV skall medlemsstaterna välja ut projekt för finansiering, på grundval av följande minimikriterier:

| a) | Situationen och kraven i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Situationen och kraven i den berörda medlemsstaten.

| b) | Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet. |
| --- | --- |

b)

Utgiftens kostnadseffektivitet, bl.a. med beaktande av antalet personer som berörs av projektet.

| c) | Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag. |
| --- | --- |

c)

Erfarenheten, sakkunskapen och trovärdigheten hos den organisation som ansöker om finansiering och eventuella partnerorganisationer samt deras finansiella bidrag.

| d) | Den omfattning i vilken projektet kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen. |
| --- | --- |

d)

Den omfattning i vilken projektet kompletterar andra åtgärder som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget eller som en del av de nationella programmen.

6.   Gemenskapens finansiella stöd till åtgärder via fonden skall i allmänhet beviljas för en period av högst tre år, under förutsättning att det görs en regelbunden granskning av uppnådda resultat.

Artikel 16

Tekniskt stöd på kommissionens initiativ

1.   Fonden får på kommissionens initiativ och/eller för dess räkning, upp till ett tak på 500 000euro av fondens årliga anslag, finansiera förberedande åtgärder, övervakning, administrativt och tekniskt stöd, utvärdering, revision och kontroll som är nödvändiga för att genomföra detta beslut.

2.   Åtgärderna skall omfatta följande:

| a) | Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Undersökningar, utvärderingar, expertrapporter och statistik, däribland även åtgärder av allmän karaktär som gäller fondens verksamhet.

| b) | Informationsåtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, de slutliga stödmottagarna och allmänheten, inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden. |
| --- | --- |

b)

Informationsåtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, de slutliga stödmottagarna och allmänheten, inbegripet medvetandehöjande åtgärder och en gemensam databas för projekt som finansieras genom fonden.

| c) | Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering. |
| --- | --- |

c)

Inrättande, drift och samkörning av datasystem för förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering.

| d) | Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer. |
| --- | --- |

d)

Utarbetande av en gemensam ram för utvärdering och övervakning samt av system för indikatorer, i förekommande fall med beaktande av nationella indikatorer.

| e) | Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område. |
| --- | --- |

e)

Förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte som avser praxis på detta område.

| f) | Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 25, i syfte att komplettera medlemsstaterna insatser för att ge vägledning till sina myndigheter i enlighet med artikel 31.2. |
| --- | --- |

f)

Informations- och utbildningsåtgärder för de myndigheter som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 25, i syfte att komplettera medlemsstaterna insatser för att ge vägledning till sina myndigheter i enlighet med artikel 31.2.

Artikel 17

Tekniskt stöd på medlemsstaternas initiativ

1.   På initiativ från en medlemsstat får fonden för varje årligt program finansiera förberedande åtgärder, förvaltning, övervakning, utvärdering, information och kontroller samt åtgärder som skall stärka den administrativa kapaciteten med avseende på fondens genomförande.

2.   Det belopp som anslås till tekniskt stöd för varje årligt program får inte överstiga

| a) | för perioden 2008-2010, 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro, och |
| --- | --- |

a)

för perioden 2008-2010, 7 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro, och

| b) | för perioden 2011-2013, 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro. |
| --- | --- |

b)

för perioden 2011-2013, 4 % av det sammanlagda årliga beloppet för den medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30 000euro.

KAPITEL IV

PROGRAMPLANERING

Artikel 18

Antagande av strategiska riktlinjer

1.   Kommissionen skall anta strategiska riktlinjer som anger ramen för finansiering från fonden, med hänsyn till framstegen i utarbetandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen om återvändande och gemenskapens åtgärder i fråga om olaglig invandring samt den preliminära fördelningen av fondens medel för den period som omfattas av det fleråriga programmet.

2.   När det gäller fondens mål som avses i artikel 3.1 a och b skall riktlinjerna särskilt bidra till att gemenskapens prioriteringar genomförs för att främja

| a) | återvändande för tredjelandsmedborgare som saknar pass eller andra identitetshandlingar, |
| --- | --- |

a)

återvändande för tredjelandsmedborgare som saknar pass eller andra identitetshandlingar,

| b) | återvändande för tredjelandsmedborgare som inte omfattas av gemenskapens återtagandeavtal eller nationella bilaterala återtagandeavtal, för att skärpa en stats skyldighet enligt internationell rätt att återta egna medborgare, |
| --- | --- |

b)

återvändande för tredjelandsmedborgare som inte omfattas av gemenskapens återtagandeavtal eller nationella bilaterala återtagandeavtal, för att skärpa en stats skyldighet enligt internationell rätt att återta egna medborgare,

| c) | återvändande till ett särskilt land för tredjelandsmedborgare och statslösa personer som har kommit från eller varit bosatta i detta land men som inte är medborgare i det, |
| --- | --- |

c)

återvändande till ett särskilt land för tredjelandsmedborgare och statslösa personer som har kommit från eller varit bosatta i detta land men som inte är medborgare i det,

| d) | återvändande för personer som inte är skyldiga att lämna medlemsstaternas territorium, till exempel asylsökande som ännu inte har fått avslag på sin ansökan och personer som åtnjuter någon form av internationellt skydd enligt direktiv 2004/83/EG eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG, |
| --- | --- |

d)

återvändande för personer som inte är skyldiga att lämna medlemsstaternas territorium, till exempel asylsökande som ännu inte har fått avslag på sin ansökan och personer som åtnjuter någon form av internationellt skydd enligt direktiv 2004/83/EG eller tillfälligt skydd enligt direktiv 2001/55/EG,

| e) | återvändande för särskilt utsatta grupper. |
| --- | --- |

e)

återvändande för särskilt utsatta grupper.

När det gäller fondens mål som avses i artikel 3.1 c skall riktlinjerna särskilt bidra till att gemenskapens prioriteringar genomförs för att främja kunskapen om de gemensamma normerna inom Europeiska unionen och införlivandet av dessa normer i den dagliga hanteringen av återvändande vid medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter.

3.   Kommissionen skall senast den 31 juli 2007 anta strategiska riktlinjer för den fleråriga programplaneringsperioden.

4.   De strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 52.3. Så snart de strategiska riktlinjerna har antagits skall de läggas till detta beslut som en bilaga.

Artikel 19

Utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program

1.   Varje medlemsstat skall på grundval av de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18 föreslå ett utkast till flerårigt program som skall bestå av följande:

| a) | En beskrivning av den aktuella situationen i medlemsstaten när det gäller principen om integrerad hantering av återvändande, samarbetet med tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter, de åtgärder och den politik som gäller frivilligt respektive påtvingat återvändande, tillsammans med, i den mån sådana finns att tillgå, uppgifter fördelade på frivilliga respektive påtvingade återvändanden, strategin för återanpassningsåtgärder och hållbart återvändande, kapacitetsuppbyggnad inom behöriga förvaltningsmyndigheter och rättsliga myndigheter samt samarbetet med andra medlemsstater i ovanstående frågor. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av den aktuella situationen i medlemsstaten när det gäller principen om integrerad hantering av återvändande, samarbetet med tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter, de åtgärder och den politik som gäller frivilligt respektive påtvingat återvändande, tillsammans med, i den mån sådana finns att tillgå, uppgifter fördelade på frivilliga respektive påtvingade återvändanden, strategin för återanpassningsåtgärder och hållbart återvändande, kapacitetsuppbyggnad inom behöriga förvaltningsmyndigheter och rättsliga myndigheter samt samarbetet med andra medlemsstater i ovanstående frågor.

| b) | En analys av behoven i den berörda medlemsstaten när det gäller samarbete med tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter, åtgärder och politik avseende frivilligt respektive påtvingat återvändande, strategin för återanpassningsåtgärder och hållbart återvändande, kapacitetsuppbyggnad inom behöriga förvaltningsmyndigheter och rättsliga myndigheter och samarbetet med andra medlemsstater i ovanstående frågor samt angivande av verksamhetsmål för att uppfylla dessa krav under den period som omfattas av det fleråriga programmet. |
| --- | --- |

b)

En analys av behoven i den berörda medlemsstaten när det gäller samarbete med tredjeländers konsulära myndigheter och invandringsmyndigheter, åtgärder och politik avseende frivilligt respektive påtvingat återvändande, strategin för återanpassningsåtgärder och hållbart återvändande, kapacitetsuppbyggnad inom behöriga förvaltningsmyndigheter och rättsliga myndigheter och samarbetet med andra medlemsstater i ovanstående frågor samt angivande av verksamhetsmål för att uppfylla dessa krav under den period som omfattas av det fleråriga programmet.

| c) | En redovisning av en lämplig strategi för att nå målen och av de prioriteringar som är knutna till dessa mål, samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

c)

En redovisning av en lämplig strategi för att nå målen och av de prioriteringar som är knutna till dessa mål, samt en beskrivning av vilka åtgärder som planeras för att genomföra dessa prioriteringar.

| d) | En redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

d)

En redogörelse för om denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå.

| e) | Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer för genomförande med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om prioriteringarna och deras specifika mål. Målen skall kvantifieras med hjälp av ett begränsat antal indikatorer för genomförande med beaktande av proportionalitetsprincipen. Med hjälp av indikatorerna skall det vara möjligt att mäta framstegen i förhållande till utgångsläget och målens effektivitet när det gäller genomförandet av prioriteringarna.

| f) | En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 12. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av det valda tillvägagångssättet för att genomföra partnerskapsprincipen enligt artikel 12.

| g) | Ett utkast till finansieringsplan där fondens planerade ekonomiska bidrag för varje prioritering och årligt program fastställs samt det totala beloppet för offentlig eller privat medfinansiering. |
| --- | --- |

g)

Ett utkast till finansieringsplan där fondens planerade ekonomiska bidrag för varje prioritering och årligt program fastställs samt det totala beloppet för offentlig eller privat medfinansiering.

| h) | De bestämmelser som fastställts för att se till att det fleråriga programmet offentliggörs. |
| --- | --- |

h)

De bestämmelser som fastställts för att se till att det fleråriga programmet offentliggörs.

2.   Medlemsstaterna skall, senast fyra månader efter det att kommissionen har överlämnat de strategiska riktlinjerna, för kommissionen lägga fram sina utkast till fleråriga program.

3.   För att godkänna utkastet till ett flerårigt program skall kommissionen undersöka följande:

| a) | Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

a)

Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med fondens mål och de strategiska riktlinjer som avses i artikel 18.

| b) | Om de åtgärder som övervägs i utkastet till ett flerårigt program är relevanta mot bakgrund av den föreslagna strategin. |
| --- | --- |

b)

Om de åtgärder som övervägs i utkastet till ett flerårigt program är relevanta mot bakgrund av den föreslagna strategin.

| c) | Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut. |
| --- | --- |

c)

Om det system för förvaltning och kontroll som medlemsstaten har inrättat för att genomföra fondens insatser följer bestämmelserna i detta beslut.

| d) | Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med gemenskapslagstiftningen och särskilt med gemenskapslagstiftning som syftar till att säkerställa fri rörlighet för personer i förbindelse med de därmed sammanhängande kompletterande åtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring. |
| --- | --- |

d)

Om utkastet till det fleråriga programmet är förenligt med gemenskapslagstiftningen och särskilt med gemenskapslagstiftning som syftar till att säkerställa fri rörlighet för personer i förbindelse med de därmed sammanhängande kompletterande åtgärderna för kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring.

4.   Om kommissionen anser att ett utkast till flerårigt program inte är förenligt med de strategiska riktlinjerna och/eller bestämmelserna i detta beslut om förvaltning och kontroll eller med gemenskapslagstiftningen, skall den uppmana den berörda medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga kompletterande uppgifter och, i förekommande fall, revidera utkastet till flerårigt program i enlighet med detta.

5.   Kommissionen skall godkänna varje flerårigt program inom tre månader efter det att det formellt har lagts fram, i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 20

Översyn av fleråriga program

1.   På initiativ av den berörda medlemsstaten eller av kommissionen skall det fleråriga programmet granskas på nytt och vid behov ses över för den återstående programperioden i syfte att ta större eller annan hänsyn till gemenskapens prioriteringar. Fleråriga program får granskas på nytt mot bakgrund av en utvärdering och/eller till följd av genomförandeproblem.

2.   Kommissionen skall fatta beslut om godkännande av översynen av det fleråriga programmet snarast möjligt efter det att den berörda medlemsstaten har lämnat in en formell begäran om detta. Översynen av det fleråriga programmet skall genomföras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 21

Årliga program

1.   Det fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga arbetsprogram.

2.   Kommissionen skall senast den 1 juli varje år meddela medlemsstaterna vilka belopp som enligt beräkningsmetoderna i artikel 14 kommer att tilldelas dem för påföljande år från de sammanlagda budgetanslag som beviljas i samband med det årliga budgetförfarandet.

3.   Medlemsstaterna skall senast den 1 november varje år förelägga kommissionen ett utkast till årligt program för påföljande år, som upprättats i enlighet med det fleråriga programmet och som skall omfatta följande:

| a) | De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

a)

De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som skall finansieras genom det årliga programmet.

| b) | En beskrivning av de åtgärder som skall stödjas genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de åtgärder som skall stödjas genom det årliga programmet.

| c) | Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 17 för att genomföra det årliga programmet. |
| --- | --- |

c)

Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 17 för att genomföra det årliga programmet.

4.   Genom undantag från punkt 3 skall medlemsstaterna förelägga kommissionen utkasten till 2008 års årliga program senast den 1 mars 2008.

5.   När kommissionen behandlar en medlemsstats utkast till årligt program, skall den beakta det slutliga beloppet för de anslag som tilldelats fonden enligt budgetförfarandet.

Inom en månad efter det att utkastet till årligt program formellt har överlämnats skall kommissionen informera medlemsstaten om det kan godkännas. Om utkastet till årligt program inte är förenligt med det fleråriga programmet skall kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram alla nödvändiga uppgifter och, i förekommande fall, revidera utkastet till årligt program i enlighet med detta.

Kommissionen skall senast den 1 mars det berörda året anta beslutet om finansiering och godkänna det årliga programmet. I beslutet skall anges det belopp som tilldelats medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.

6.   För att kunna beakta vederbörligt dokumenterade nödsituationer som inte hade förutsetts när det årliga programmet godkändes och som kräver brådskande åtgärder, får en medlemsstat revidera med upp till 10 % fördelningen av fondens bidrag mellan de olika åtgärder som förtecknas i det årliga programmet eller anslå upp till 10 % av fördelningen till andra åtgärder i enlighet med detta beslut. Den berörda medlemsstaten skall informera kommissionen om det reviderade årliga programmet.

Artikel 22

Översyn efter halva tiden av det fleråriga programmet

1.   Kommissionen skall se över de strategiska riktlinjerna och, vid behov, senast den 31 mars 2010 anta reviderade strategiska riktlinjer för perioden 2011-2013.

2.   Om sådana reviderade strategiska riktlinjer antas skall varje medlemsstat se över sitt fleråriga program och, i förekommande fall, revidera det.

3.   Bestämmelserna i artikel 19 om utarbetande och godkännande av nationella fleråriga program skall med nödvändiga ändringar även gälla utarbetande och godkännande av dessa reviderade fleråriga program.

4.   De reviderade strategiska riktlinjerna skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 52.3.

KAPITEL V

FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM

Artikel 23

Genomförande

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta beslut och anta nödvändiga genomförandebestämmelser.

Artikel 24

Allmänna principer för förvaltnings- och kontrollsystem

De förvaltnings- och kontrollsystem för fleråriga program som medlemsstaterna inrättar skall omfatta följande:

| a) | Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ. |
| --- | --- |

a)

Definitionen av arbetsuppgifterna för de organ som deltar i förvaltning och kontroll samt fördelningen av arbetsuppgifterna inom varje organ.

| b) | Respekt för principen om åtskillnad av funktioner mellan och inom sådana organ. |
| --- | --- |

b)

Respekt för principen om åtskillnad av funktioner mellan och inom sådana organ.

| c) | Tillräckliga resurser till varje organ för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som medfinansieras genom fonden genomförs. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga resurser till varje organ för att kunna utföra de uppgifter som ålagts dem under den period då åtgärder som medfinansieras genom fonden genomförs.

| d) | Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de årliga programmen är korrekta. |
| --- | --- |

d)

Förfaranden för att säkerställa att de deklarerade utgifterna enligt de årliga programmen är korrekta.

| e) | Tillförlitlig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form. |
| --- | --- |

e)

Tillförlitlig bokföring, övervakning och finansiell rapportering i datoriserad form.

| f) | Ett system för rapportering och övervakning där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ. |
| --- | --- |

f)

Ett system för rapportering och övervakning där det ansvariga organet överlämnar utförandet av uppgifterna till ett annat organ.

| g) | Manualer med förfaranden för olika funktioner. |
| --- | --- |

g)

Manualer med förfaranden för olika funktioner.

| h) | Rutiner för att kontrollera att systemen fungerar. |
| --- | --- |

h)

Rutiner för att kontrollera att systemen fungerar.

| i) | System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja. |
| --- | --- |

i)

System och förfaranden för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja.

| j) | Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

j)

Förfaranden för rapportering och övervakning vid oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Artikel 25

Utseende av myndigheter

1.   För genomförandet av det fleråriga programmet och de årliga programmen skall medlemsstaten utse följande myndigheter:

| a) | En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag, som skall ha ansvaret för att förvalta det fleråriga programmet och de årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen. |
| --- | --- |

a)

En ansvarig myndighet: ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ som utsetts av medlemsstaten eller ett privaträttsligt organ som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har ett offentligt uppdrag, som skall ha ansvaret för att förvalta det fleråriga programmet och de årliga program som får stöd från fonden och som skall handha alla kontakter med kommissionen.

| b) | En attesterande myndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, eller en person som agerar som sådant organ eller sådan myndighet, som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsredogörelser innan de skickas till kommissionen. |
| --- | --- |

b)

En attesterande myndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, eller en person som agerar som sådant organ eller sådan myndighet, som av medlemsstaten utses att attestera utgiftsredogörelser innan de skickas till kommissionen.

| c) | En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som av medlemsstaten utses att ansvara för kontrollen av att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

c)

En revisionsmyndighet: en nationell offentlig myndighet eller ett nationellt offentligt organ, under förutsättning att denna myndighet eller detta organ är funktionellt oberoende av den ansvariga myndigheten och den attesterande myndigheten, som av medlemsstaten utses att ansvara för kontrollen av att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt.

| d) | I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall en myndighet till vilken ansvaret delegeras.

2.   Medlemsstaten skall fastställa regler för sina förbindelser med de myndigheter som avses i punkt 1 och för deras förbindelser med kommissionen.

3.   Om inte annat följer av artikel 24 b får vissa av eller alla de myndigheter som avses i punkt 1 i den här artikeln placeras inom samma organ.

4.   Tillämpningsföreskrifter för artiklarna 26-30 skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 26

Ansvarig myndighet

1.   Den ansvariga myndigheten skall uppfylla följande minimikrav. Den skall

| a) | vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

vara en juridisk person, utom i de fall då den utgörs av ett förvaltningsorgan i medlemsstaten,

| b) | ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen, |
| --- | --- |

b)

ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen,

| c) | verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter, |
| --- | --- |

c)

verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika eventuella intressekonflikter,

| d) | kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder, |
| --- | --- |

d)

kunna tillämpa reglerna för förvaltningen av gemenskapens fonder,

| e) | ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och |
| --- | --- |

e)

ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta, och

| f) | ha personal med sådana yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete. |
| --- | --- |

f)

ha personal med sådana yrkeskunskaper som krävs för administrativt arbete inom ramen för internationellt samarbete.

2.   Medlemsstaten skall säkerställa en tillräcklig finansiering av den ansvariga myndigheten så att den kan fortsätta att utföra sina uppgifter korrekt under perioden 2008-2013.

3.   Kommissionen får bistå medlemsstaterna med utbildning av personal, särskilt i fråga om den korrekta tillämpningen av kapitlen V-IX.

Artikel 27

Den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   Den ansvariga myndigheten skall ansvara för att det fleråriga programmet förvaltas och genomförs i enlighet med principen om en sund ekonomisk förvaltning.

Den skall särskilt göra följande:

| a) | Samråda med partner i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

a)

Samråda med partner i enlighet med artikel 12.

| b) | För kommissionen föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artiklarna19 och 21. |
| --- | --- |

b)

För kommissionen föreslå sådana fleråriga och årliga program som avses i artiklarna19 och 21.

| c) | I förekommande fall, anordna och utlysa anbuds- och förslagsinfordringar. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, anordna och utlysa anbuds- och förslagsinfordringar.

| d) | Anordna urval av projekt som medfinansieras genom fonden, i enlighet med kriterierna i artikel 15.5. |
| --- | --- |

d)

Anordna urval av projekt som medfinansieras genom fonden, i enlighet med kriterierna i artikel 15.5.

| e) | Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

e)

Ta emot utbetalningar från kommissionen och göra utbetalningar till de slutliga stödmottagarna.

| f) | Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

f)

Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och från andra berörda finansiella instrument på nationell nivå och på gemenskapsnivå.

| g) | Övervaka leveransen av de medfinansierade produkterna och tjänsterna och kontrollera att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

g)

Övervaka leveransen av de medfinansierade produkterna och tjänsterna och kontrollera att de redovisade utgifterna för åtgärderna faktiskt har uppstått och att de överensstämmer med gemenskapens bestämmelser och nationell lagstiftning.

| h) | Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in. |
| --- | --- |

h)

Se till att det finns ett system för att elektroniskt registrera och spara räkenskapshandlingar för varje åtgärd i de årliga programmen och att de uppgifter om genomförandet som krävs för ekonomisk förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering samlas in.

| i) | Se till att de slutliga stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden utan att det påverkar nationella bokföringsregler. |
| --- | --- |

i)

Se till att de slutliga stödmottagarna och andra organ som medverkar i genomförandet av åtgärder som medfinansieras av fonden antingen har ett separat redovisningssystem eller en lämplig redovisningskod för alla transaktioner som rör åtgärden utan att det påverkar nationella bokföringsregler.

| j) | Se till att de utvärderingar av fonden som avses i artikel 49 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i artikel 50.2 och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om. |
| --- | --- |

j)

Se till att de utvärderingar av fonden som avses i artikel 49 genomförs inom de tidsfrister som fastställs i artikel 50.2 och uppfyller de kvalitetskrav som kommissionen och medlemsstaten enats om.

| k) | Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 43. |
| --- | --- |

k)

Införa rutiner för att se till att samtliga de dokument rörande utgifter och revision som krävs för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja sparas i enlighet med kraven i artikel 43.

| l) | Se till att revisionsmyndigheten, för den revision som skall genomföras enligt artikel 30.1, får alla nödvändiga uppgifter om förvaltningsförfaranden och om de projekt som medfinansierats via fonden. |
| --- | --- |

l)

Se till att revisionsmyndigheten, för den revision som skall genomföras enligt artikel 30.1, får alla nödvändiga uppgifter om förvaltningsförfaranden och om de projekt som medfinansierats via fonden.

| m) | Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller utgifterna. |
| --- | --- |

m)

Se till att den attesterande myndigheten inför attesteringen får all nödvändig information om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller utgifterna.

| n) | Utarbeta och förelägga kommissionen lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser som attesterats av den attesterande myndigheten och ansökningar om utbetalning eller, när detta är lämpligt, redogörelser för ersättning. |
| --- | --- |

n)

Utarbeta och förelägga kommissionen lägesrapporter och slutrapporter om genomförandet av de årliga programmen, utgiftsredogörelser som attesterats av den attesterande myndigheten och ansökningar om utbetalning eller, när detta är lämpligt, redogörelser för ersättning.

| o) | Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd. |
| --- | --- |

o)

Lämna information och rådgivning, och sprida resultaten av de åtgärder som fått stöd.

| p) | Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

p)

Samarbeta med kommissionen och de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater.

| q) | Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 33.6. |
| --- | --- |

q)

Kontrollera att de slutliga stödmottagarna genomför de riktlinjer som avses i artikel 33.6.

2.   De ansvariga myndigheternas verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 16.

Artikel 28

Delegering av den ansvariga myndighetens uppgifter

1.   När alla eller delar av den ansvariga myndighetens uppgifter har delegerats till en delegerad myndighet skall den ansvariga myndigheten ange uppgifternas omfattning och fastställa närmare förfaranden för hur uppgifterna skall genomföras, vilka skall vara förenliga med kraven i artikel 26.

2.   Förfarandena skall omfatta regelbunden information till den ansvariga myndigheten om hur de delegerade uppgifterna faktiskt fullgjorts tillsammans med en beskrivning av de resurser som använts.

Artikel 29

Attesterande myndighet

1.   Den attesterande myndigheten skall

| a) | intyga att






  i) | utgiftsredogörelsen är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och |
| --- | --- | --- |

a)

intyga att

i)

utgiftsredogörelsen är korrekt, har utarbetats med hjälp av tillförlitliga redovisningssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, och

| ii) | att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler, |
| --- | --- |

ii)

att redovisade utgifter överensstämmer med tillämpliga gemenskapsregler och nationella regler och har uppstått i samband med åtgärder som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som är tillämpliga för programmet och i överensstämmelse med gemenskapsregler och nationella regler,

| b) | med avseende på attesteringen se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgiftsredogörelsen, |
| --- | --- |

b)

med avseende på attesteringen se till att den har mottagit tillräckliga uppgifter från den ansvariga myndigheten om de förfaranden som tillämpats och de kontroller som genomförts när det gäller de utgifter som ingår i utgiftsredogörelsen,

| c) | med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar, |
| --- | --- |

c)

med avseende på attesteringen ta hänsyn till resultaten från samtliga revisioner som genomförts av revisionsmyndigheten eller under dess ansvar,

| d) | elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen, |
| --- | --- |

d)

elektroniskt spara redovisningshandlingar för utgifter som redovisats till kommissionen,

| e) | kontrollera att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, och |
| --- | --- |

e)

kontrollera att allt gemenskapsstöd som till följd av uppdagade oegentligheter konstateras vara felaktigt utbetalat återkrävs, tillsammans med ränta i förekommande fall, och

| f) | bokföra belopp som kan återkrävas och återbetalda belopp i enlighet med Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt genom att dra av dem från den följande utgiftsredogörelsen. |
| --- | --- |

f)

bokföra belopp som kan återkrävas och återbetalda belopp i enlighet med Europeiska unionens allmänna budget, om möjligt genom att dra av dem från den följande utgiftsredogörelsen.

2.   Den attesterande myndighetens verksamhet i samband med förvaltningen av de projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 17, inom ramen för denna myndighets befogenheter enligt artikel 25.

Artikel 30

Revisionsmyndighet

1.   Revisionsmyndigheten skall ha följande uppgifter:

| a) | Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att revisioner genomförs i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar effektivt.

| b) | Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall motsvara minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa att revision görs av ett lämpligt urval åtgärder så att de redovisade utgifterna kontrolleras. Urvalet skall motsvara minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna för varje årligt program.

| c) | Inom sex månader efter det att det fleråriga programmet godkänts lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som omfattar de organ som kommer att genomföra de revisioner som avses i a och b och se till att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden. |
| --- | --- |

c)

Inom sex månader efter det att det fleråriga programmet godkänts lägga fram en revisionsstrategi för kommissionen som omfattar de organ som kommer att genomföra de revisioner som avses i a och b och se till att revision görs av de mottagare som får största delen av medfinansieringen från fonden och att revisionerna är jämnt fördelade över hela programperioden.

2.   Om den revisionsmyndighet som utsetts enligt detta beslut är densamma som har utsetts enligt beslut nr .../2007/EG, nr .../2007/EG och .../2007/EG (*****), eller om samma system används för två eller flera av fonderna får en gemensam revisionsstrategi lämnas in enligt punkt 1 c.

3.   För varje årligt program skall revisionsmyndigheten utarbeta en rapport som skall omfatta följande:

| a) | En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

a)

En årlig revisionsrapport med resultaten av de revisioner som genomförts i enlighet med revisionsstrategin för det årliga programmet och med en redogörelse för alla brister som konstaterats i programmets förvaltnings- och kontrollsystem.

| b) | Ett yttrande, på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende, där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

b)

Ett yttrande, på grundval av de kontroller och revisioner som har genomförts under revisionsmyndighetens överinseende, där det anges huruvida förvaltnings- och kontrollsystemets sätt att fungera kan ge en rimlig garanti för att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta och att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| c) | Ett utlåtande med en bedömning av om ansökan om utbetalning eller redogörelsen för ersättningen av slutbetalningen är giltig och om de berörda utgifterna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Ett utlåtande med en bedömning av om ansökan om utbetalning eller redogörelsen för ersättningen av slutbetalningen är giltig och om de berörda utgifterna är lagliga och korrekta.

4.   Revisionsmyndigheten skall säkerställa att revisionsarbetet genomförs i enlighet med internationellt accepterade revisionsstandarder.

5.   Revision i samband med projekt som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska stöd som avses i artikel 17, inom ramen för revisionsmyndighetens befogenheter enligt artikel 24.

KAPITEL VI

ANSVAR OCH KONTROLLER

Artikel 31

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall ansvara för en sund ekonomisk förvaltning av de fleråriga och årliga programmen och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

2.   Medlemsstaterna skall se till att ansvariga myndigheter och delegerade myndigheter, attesterande myndigheter, revisionsmyndigheter och andra berörda organ får tillräcklig vägledning i hur de förvaltnings- och kontrollsystem som avses i artiklarna 24-30 skall inrättas så att gemenskapsstödet används på ett ändamålsenligt och korrekt sätt.

3.   Medlemsstaterna skall förebygga, upptäcka och korrigera oegentligheter. De skall underrätta kommissionen om dessa och hålla kommissionen underrättad om hur de administrativa och rättsliga förfarandena fortskrider.

Om felaktigt utbetalda belopp till en slutlig stödmottagare inte kan återkrävas, skall den berörda medlemsstaten vara ansvarig för återbetalningen av de belopp som Europeiska unionens allmänna budget har förlorat, om det är fastställt att förlusten har uppstått på grund av fel eller försummelse från medlemsstatens sida.

4.   Medlemsstaterna skall vara huvudansvariga för den ekonomiska kontrollen av åtgärderna och se till att förvaltnings- och kontrollsystemen samt revisionerna genomförs så att gemenskapsmedlen används effektivt och korrekt. De skall överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen.

5.   Närmare bestämmelser om genomförandet av punkterna 1-4 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 32

Förvaltnings- och kontrollsystem

1.   Innan kommissionen godkänner ett flerårigt program i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2 skall medlemsstaterna se till att det har inrättats förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med artiklarna 24-30. De skall se till att systemen fungerar effektivt under hela programperioden.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen, tillsammans med utkastet till flerårigt program, lämna in en beskrivning av organisation och rutiner vid ansvariga myndigheter, delegerade myndigheter och attesterande myndigheter samt vilka system för internrevision som används av dessa myndigheter och organ samt av revisionsmyndigheten och alla övriga organ som utför revisioner under revisionsmyndighetens ansvar.

3.   Kommissionen skall se över tillämpningen av denna bestämmelse i samband med utarbetandet av den rapport för perioden 2008-2010 som avses i artikel 50.3.

Artikel 33

Kommissionens ansvar

1.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 31 förvissa sig om att medlemsstaterna har inrättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i artiklarna 24-30, och på grundval av de årliga revisionsrapporterna och sina egna revisioner kontrollera att systemen fungerar effektivt under programperioden.

2.   Utan att det påverkar de revisioner som medlemsstaterna genomför får tjänstemän från kommissionen eller behöriga företrädare för denna med minst tre arbetsdagars varsel göra kontroller på plats i syfte att kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar effektivt, vilket kan omfatta revision av åtgärder som ingår i de årliga programmen. Tjänstemän i eller behöriga företrädare för den berörda medlemsstaten får delta i sådana revisioner.

3.   Kommissionen får begära att en medlemsstat skall utföra kontroller på plats för att kontrollera att systemen fungerar korrekt eller att en eller flera transaktioner är korrekta. Kommissionens tjänstemän eller dess behöriga företrädare får delta i sådana revisioner.

4.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att de åtgärder som får stöd från fonden blir föremål för lämplig information, publicitet och uppföljning.

5.   Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, se till att åtgärderna är förenliga med och kompletterar annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsinitiativ.

6.   Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 34

Samarbete med medlemsstaternas revisonsmyndigheten

1.   Kommissionen skall samarbeta med revisionsmyndigheterna i syfte att samordna deras respektive revisionsplaner och revisionsmetoder, och skall sörja för omedelbart utbyte av resultaten från revisionerna av förvaltnings- och kontrollsystem så att kontrollresurserna används på bästa möjliga sätt och onödigt dubbelarbete undviks.

Kommissionen skall inom högst tre månader efter mottagandet lägga fram sina synpunkter på den revisionsstrategi som lämnats in enligt artikel 30.

2.   När kommissionen fastställer sin egen revisionsstrategi skall den fastställa de årliga program som den anser tillfredsställande på grundval av sina befintliga kunskaper om förvaltnings- och kontrollsystemen.

När det gäller dessa program får kommissionen besluta att den huvudsakligen kan förlita sig på de verifierande underlag som medlemsstaterna tillhandahåller och att den kommer att genomföra sina egna kontroller på plats endast om det finns uppgifter som tyder på brister hos systemen.

KAPITEL VII

FINANSIELL FÖRVALTNING

Artikel 35

Stödberättigande utgifter – utgiftsredogörelser

1.   Alla utgiftsredogörelser skall innehålla uppgifter om de slutliga stödmottagarnas faktiska utgifter för genomförandet av åtgärderna och motsvarande bidrag av privata eller offentliga medel.

2.   Utgifterna skall motsvara de utbetalningar som de slutliga stödmottagarna gjort. De skall styrkas med kvitterade fakturor eller redovisningshandlingar med likvärdigt bevisvärde.

3.   En utgift berättigar till stöd från fonden endast om den faktiskt har betalats tidigast den 1 januari det år som anges i det beslut om finansiering och godkännande av det årliga programmet som avses i artikel 21.5 tredje stycket. Medfinansierade åtgärder får inte ha slutförts före den dag då stödberättigandet börjar gälla.

4.   Bestämmelser om vilka utgifter som skall ge rätt till stöd inom ramen för de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna och som medfinansieras via fonden enligt artikel 3 skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.2.

Artikel 36

Fullständiga utbetalningar till de slutliga stödmottagarna

Medlemsstaterna skall försäkra sig om att den ansvariga myndigheten ser till att de slutliga stödmottagarna får det sammanlagda beloppet av de offentliga medlen snarast möjligt. Inga belopp får dras av eller hållas inne, och inga ytterligare särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt får tas ut som kan minska beloppen till de slutliga stödmottagarna, under förutsättning att de slutliga stödmottagarna uppfyller alla krav när det gäller åtgärdernas och utgifternas stödberättigande.

Artikel 37

Användning av euro

1.   Belopp som fastställs i medlemsstaternas utkast till fleråriga och årliga program enligt artiklarna 19 och 21, attesterade utgiftsredogörelser, ansökningar om utbetalningar enligt artikel 27.1 n samt utgifter som nämns i lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 39.4 samt i den slutliga rapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 51 skall uttryckas i euro.

2.   Kommissionens beslut om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program enligt artikel 21.5 tredje stycket, kommissionens åtaganden och kommissionens betalningar skall uttryckas och genomföras i euro.

3.   De medlemsstater som inte har infört euron som sin valuta på dagen för ansökan om utbetalning skall omvandla utgiftsbeloppen i den nationella valutan till euro. Beloppet skall omvandlas till euro med hjälp av kommissionens månatliga valutakurs för bokföring den månad under vilken utgifterna registrerades i räkenskaperna hos det berörda programmets ansvariga myndighet. Denna kurs skall varje månad publiceras elektroniskt av kommissionen.

4.   När euron blir valuta i en medlemsstat skall det omvandlingsförfarande som anges i punkt 3 fortsätta att gälla för alla utgifter som den attesterande myndigheten registrerade i räkenskaperna före den dag då den fasta omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron trädde i kraft.

Artikel 38

Åtaganden

Gemenskapens budgetåtaganden skall göras årligen på grundval av kommissions beslut om finansiering och godkännande av det årliga programmet enligt artikel 21.5 tredje stycket.

Artikel 39

Utbetalningar – förhandsfinansiering

1.   Kommissionens utbetalningar av stöd från fonden skall ske i enlighet med budgetåtagandena.

2.   Betalningarna skall ske i form av förhandsfinansiering och slutbetalning. Betalningarna skall göras till den ansvariga myndighet som medlemsstaten utsett.

3.   En första förhandsfinansiering på 50 % av beloppet i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet skall utbetalas till medlemsstaten inom 60 dagar efter antagandet av det beslutet.

4.   En andra förhandsfinansiering skall utbetalas inom tre månader efter det att kommissionen, inom två månader efter det att en medlemsstat lämnat in en formell ansökan om utbetalning, har godkänt lägesrapporten om genomförandet av det årliga programmet och en attesterad utgiftsredogörelse, upprättad i enlighet med artikel 29.1 a och artikel 35, som visar att utgifterna motsvarar minst 60 % av den första utbetalningen. Kommissionens andra utbetalning som förhandsfinansiering får inte överstiga 50 % av det totala belopp som tilldelats enligt beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet och inte heller under några omständigheter, om en medlemsstat nationellt har anslagit ett belopp som är lägre än det belopp som anges i beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet, skillnaden mellan de gemenskapsmedel som medlemsstaten faktiskt har anslagit till utvalda projekt inom ramen för det årliga programmet och det första förhandsfinansieringsbeloppet.

5.   All ränta som genereras av förhandsfinansieringen skall överföras till det årliga programmet i fråga och betraktas som medlemsstatens medel i form av nationellt offentligt stöd och skall deklareras till kommissionen i samband med den utgiftsredogörelse som gäller slutrapporten om genomförndet av det berörda årliga programmet.

6.   Det belopp som betalas som förhandsfinansiering skall räknas av från räkenskaperna när det årliga programmet avslutas.

Artikel 40

Slutbetalning

1.   Kommissionen skall göra slutbetalningen under förutsättning att den har mottagit följande handlingar senast nio månader från den sista dag utgifterna ger rätt till stöd enligt beslutet om finansiering och godkännande av det årliga programmet:

| a) | En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artiklarna 29.1 a och 35 och en ansökan om slutbetalning eller redogörelse för ersättning. |
| --- | --- |

a)

En styrkt utgiftsredogörelse som upprättats i enlighet med artiklarna 29.1 a och 35 och en ansökan om slutbetalning eller redogörelse för ersättning.

| b) | Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 51. |
| --- | --- |

b)

Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet enligt artikel 51.

| c) | Den årliga revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 30.3. |
| --- | --- |

c)

Den årliga revisionsrapport, det yttrande och det utlåtande som avses i artikel 30.3.

En förutsättning för slutbetalningen skall vara att slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet och utlåtandet om att ansökan om slutbetalning är giltig, godtas.

2.   Om den ansvariga myndigheten inte lämnar in de handlingar som krävs enligt punkt 1 inom utsatt tid och i godtagbart format skall kommissionen återta de belopp i budgetåtagandet för det årliga programmet som inte använts för förhandsfinansiering.

3.   Det automatiska återtagande som avses i punkt 2 skall avbrytas, för det belopp som avser de berörda projekten, under den tid rättsliga förfaranden eller administrativa överklaganden med uppskjutande verkan pågår i medlemsstaterna när de handlingar som anges i punkt 1 lämnas in. Medlemsstaten skall i slutrapporten lämna närmare upplysningar om sådana projekt och rapportera om hur projekten fortskrider varje halvår. Inom tre månader från det att de rättsliga förfarandena eller det administrativa överklagandet avslutats skall medlemsstaten lämna in de handlingar som krävs enligt punkt 1 för de berörda projekten.

4.   Den niomånadersperiod som avses i punkt 1 skall avbrytas om kommissionen beslutar att hålla inne utbetalningen av medfinansieringen till det årliga programmet i enlighet med artikel 42. Perioden skall åter börja löpa från den dag då medlemsstaten har underrättats om kommissionens beslut enligt artikel 40.3.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 41 skall kommissionen, inom sex månader efter mottagandet av de handlingar som avses i punkt 1 i den här artikeln, underrätta medlemsstaten om det utgiftsbelopp som av kommissionen godkänts för att belasta fonden, och om finansiella korrigeringar som härrör från skillnaden mellan redovisade utgifter och godkända utgifter. Medlemsstaten skall ha tre månader på sig att lägga fram sina synpunkter.

6.   Senast tre månader efter det att medlemsstaten inkommit med sina synpunkter skall kommissionen fatta ett beslut om huruvida det godkända utgiftsbeloppet skall belasta fonden och återkräva skillnaden mellan de slutligen godkända utgifterna och de belopp som redan utbetalats till den medlemsstaten.

7.   Beroende på vilka medel som finns tillgängliga skall kommissionen betala mellanskillnaden senast sextio dagar efter den dag då den godkänner de handlingar som avses i punkt 1. Det resterande beloppet av budgetåtagandet skall återtas senast sex månader efter utbetalningen.

Artikel 41

Innehållande av utbetalningar

1.   Den delegerade utanordnaren i den mening som avses i budgetförordningen skall innehålla utbetalningen i högst sex månader om

| a) | det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, eller |
| --- | --- |

a)

det finns uppgifter i en rapport från ett nationellt revisionsorgan eller ett gemenskapsrevisionsorgan som tyder på betydande brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, eller

| b) | den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som gjort honom uppmärksam på att utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

den delegerade utanordnaren måste genomföra ytterligare kontroller efter att tagit del av uppgifter som gjort honom uppmärksam på att utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte har korrigerats.

2.   Medlemsstaten och den ansvariga myndigheten skall omedelbart underrättas om skälen till den innehållna betalningen. Utbetalningen skall innehållas till dess att nödvändiga åtgärder har vidtagits av medlemsstaten.

Artikel 42

Inställda utbetalningar

1.   Kommissionen får helt eller delvis ställa in betalningen av förhandsfinansiering eller slutbetalning

| a) | om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som påverkar tillförlitligheten i förfarandet för attestering av utbetalningar och för vilka korrigerande åtgärder inte har vidtagits, eller |
| --- | --- |

a)

om det finns allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem som påverkar tillförlitligheten i förfarandet för attestering av utbetalningar och för vilka korrigerande åtgärder inte har vidtagits, eller

| b) | om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller |
| --- | --- |

b)

om utgifterna i en attesterad utgiftsredogörelse har samband med en allvarlig oegentlighet som inte rättats till, eller

| c) | om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 31 och 32. |
| --- | --- |

c)

om en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artiklarna 31 och 32.

2.   Kommissionen får besluta om att avbryta utbetalningar av förhandsfinansiering eller slutbetalning efter att ha gett medlemsstaten möjlighet att inom tre månader inkomma med sina synpunkter.

3.   De betalningar av förhandsfinansiering och slutbetalning som avbrutits skall återupptas när kommissionen anser att medlemsstaten har vidtagit de åtgärder som krävs.

4.   Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder får kommissionen fatta beslut om att helt eller delvis dra in gemenskapens bidrag till det årliga programmet enligt artikel 46.

Artikel 43

Arkivering av dokument

Utan att det påverkar bestämmelserna om statligt stöd i artikel 87 i fördraget skall den ansvariga myndigheten se till att alla verifikationer som gäller utgifter och revisioner av de berörda programmen hålls tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under en period av fem år efter det att programmen har avslutats i enlighet med artikel 40.1.

Denna period skall avbrytas vid rättsliga förfaranden eller på vederbörligt motiverad begäran från kommissionen.

Dokumenten skall sparas antingen i original eller i versioner som intygats överensstämma med originalen på allmänt erkända databärare.

KAPITEL VIII

FINANSIELLA KORRIGERINGAR

Artikel 44

Medlemsstaternas finansiella korrigeringar

1.   Medlemsstaterna skall ha det huvudsakliga ansvaret för att utreda oegentligheter och agera vid konstaterande av betydande ändringar som påverkar sättet och förutsättningarna för genomförandet eller kontrollen av program och genomföra de nödvändiga finansiella korrigeringarna.

2.   Medlemsstaterna skall göra de finansiella korrigeringar som krävs när enskilda eller systemiska oegentligheter upptäckts i åtgärder eller årliga program.

Medlemsstaternas korrigeringar skall bestå i att gemenskapsbidraget helt eller delvis dras in och i tillämpliga fall återkrävs. Dröjsmålsränta skall betalas enligt den procentsats som anges i artikel 47.2 om beloppet inte återbetalats inom den tidsfrist som fastställts av den berörda medlemsstaten. Medlemsstaten skall ta hänsyn till oegentligheternas art och allvar och till den ekonomiska förlusten för fonden.

3.   Vid systemiska oegentligheter skall den berörda medlemsstaten utvidga sina utredningar till att omfatta samtliga insatser som kan vara berörda.

4.   Medlemsstaterna skall i den slutrapport om genomförandet av det årliga programmet som avses i artikel 51 inkludera en förteckning över de förfaranden för indragning av stöd som inletts för det berörda årliga programmet.

Artikel 45

Kommissionens revision och finansiella korrigeringar

1.   Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller de kontroller som utförs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller behöriga företrädare för kommissionen med minst tre arbetsdagars varsel utföra kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, beträffande åtgärder som finansieras av fonden samt av förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen skall underrätta den berörda medlemsstaten för att få all hjälp som behövs. Tjänstemän eller behöriga företrädare från den berörda medlemsstaten får delta i kontrollerna.

Kommissionen får begära att den berörda medlemsstaten utför en kontroll på plats för att kontrollera korrektheten i en eller flera transaktioner. Tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen får delta i dessa kontroller.

2.   Om kommissionen, efter att ha slutfört de nödvändiga kontrollerna, finner att en medlemsstat inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 31, skall den ställa in utbetalningen av förhandsfinansieringen eller slutbetalningen enligt artikel 42.

Artikel 46

Kriterier för korrigeringarna

1.   Kommissionen får göra finansiella korrigeringar genom att helt eller delvis dra in gemenskapens bidrag till ett årligt program om den efter nödvändig granskning kommer fram till följande:

| a) | Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet. |
| --- | --- |

a)

Programmets förvaltnings- och kontrollsystem uppvisar allvarliga brister vilket har äventyrat det redan utbetalade gemenskapsstödet.

| b) | Det finns utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

b)

Det finns utgifter i en attesterad utgiftsredogörelse som inte är korrekta och som inte har korrigerats av medlemsstaten innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

| c) | En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 31 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat har inte fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 31 innan korrigeringsförfarandet enligt denna punkt inleddes.

Kommissionen skall fatta sitt beslut med hänsyn till medlemsstatens eventuella synpunkter.

2.   Kommissionen skall basera sina finansiella korrigeringar på konstaterade enskilda fall av oegentligheter och ta hänsyn till om det gäller systemiska oegentligheter när den avgör huruvida en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering skall tillämpas. Om oegentligheten har samband med en utgiftsredogörelse för vilken en rimlig garanti tidigare avgetts av revisionsmyndigheten i enlighet med artikel 30.3 b kommer det att förmodas att det gäller ett systemiskt problem vilket leder till en korrigering med fast belopp eller en extrapolerad korrigering såvida medlemsstaten inte inom tre månader kan motbevisa detta antagande.

3.   Kommissionen skall när den beslutar med vilket belopp korrigeringen skall göras ta hänsyn till oegentlighetens omfattning och till de finansiella effekterna av bristerna i de berörda årliga programmen.

4.   Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på uppgifter från externa revisorer, skall den dra sina egna slutsatser beträffande de ekonomiska följderna efter att ha granskat de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtagit enligt artikel 32, rapporter om anmälda oegentligheter samt eventuella svar från medlemsstaten.

Artikel 47

Återbetalning

1.   Alla återbetalningar till Europeiska unionens allmänna budget skall göras före den förfallodag som anges i det återbetalningskrav som upprättas i enlighet med artikel 72 i budgetförordningen. Denna förfallodag skall vara den sista dagen i den andra månaden som följer efter det att betalningskravet utfärdades.

2.   Varje försening av en återbetalning skall leda till att dröjsmålsränta tas ut från och med förfallodagen till och med den dag då betalning sker. Räntan skall beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning; den räntesats som skall användas är den som gäller den första kalenderdagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter.

Artikel 48

Medlemsstaternas skyldigheter

Kommissionens beslut om finansiell korrigering påverkar inte medlemsstatens skyldighet att genomföra återvinning enligt artikel 44.

KAPITEL IX

ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH RAPPORTER

Artikel 49

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall regelbundet övervaka fonden i samarbete med medlemsstaterna.

2.   Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna utvärdera fonden med avseende på hur relevanta, effektiva och verkningsfulla åtgärderna har varit i förhållande till det allmänna mål som avses i artikel 2, i samband med utarbetandet av de rapporter som avses i artikel 50.3.

3.   Kommissionen skall också beakta komplementariteten mellan åtgärder genomförda inom fondens ram och åtgärder genomförda i enlighet med gemenskapens övriga berörda politik, instrument och initiativ.

Artikel 50

Rapporteringsskyldighet

1.   Den ansvariga myndigheten i varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som behövs för att övervaka och utvärdera åtgärderna.

För detta ändamål skall de överenskommelser och kontrakt som den ansvariga myndigheten ingår med de organisationer som ansvarar för genomförandet av åtgärderna innehålla en skyldighet att regelbundet lämna in detaljerade redogörelser för hur långt man kommit i genomförandet och förverkligandet av de uppsatta målen, och dessa redogörelser skall ligga till grund för läges- respektive slutrapporterna om genomförandet av det årliga programmet.

2.   Medlemsstaterna skall förelägga kommissionen följande:

| a) | Senast den 30 juni 2010 en utvärderingsrapport om genomförandet av de åtgärder som medfinansierats av fonden, |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2010 en utvärderingsrapport om genomförandet av de åtgärder som medfinansierats av fonden,

| b) | Senast den 30 juni 2012 för perioden 2008-2010 respektive den 30 juni 2015 för perioden 2011-2013 en utvärderingsrapport om resultaten och effekterna av de åtgärder som medfinansierats av fonden. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 juni 2012 för perioden 2008-2010 respektive den 30 juni 2015 för perioden 2011-2013 en utvärderingsrapport om resultaten och effekterna av de åtgärder som medfinansierats av fonden.

3.   Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén följande:

| a) | Senast den 30 juni 2010 en rapport om tillämpningen av de kriterier som fastställs i artikel 15 för den årliga uppdelningen av resurser mellan medlemsstaterna, vid behov tillsammans med förslag om ändringar, |
| --- | --- |

a)

Senast den 30 juni 2010 en rapport om tillämpningen av de kriterier som fastställs i artikel 15 för den årliga uppdelningen av resurser mellan medlemsstaterna, vid behov tillsammans med förslag om ändringar,

| b) | Senast den 31 december 2010 en interimsrapport om de resultat som har uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på fondens genomförande, tillsammans med ett förslag till fondens framtida utveckling, |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2010 en interimsrapport om de resultat som har uppnåtts och om de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på fondens genomförande, tillsammans med ett förslag till fondens framtida utveckling,

| c) | Senast den 31 december 2012 för perioden 2008-2010 respektive den 31 december 2015 för perioden 2011-2013 en rapport med en efterhandsbedömning. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2012 för perioden 2008-2010 respektive den 31 december 2015 för perioden 2011-2013 en rapport med en efterhandsbedömning.

Artikel 51

Slutrapport om genomförandet av det årliga programmet

1.   En klar överblick över genomförandet av programmet kräver att slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet innehåller följande uppgifter:

| a) | Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Hur det årliga programmet genomförts med avseende på finansiering och verksamhet.

| b) | Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till dess särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna. |
| --- | --- |

b)

Hur långt man kommit i genomförandet av det fleråriga programmet och av prioriteringarna i förhållande till dess särskilda, verifierbara mål, med kvantifiering, om och när detta är möjligt, av indikatorerna.

| c) | Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:






  i) | Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

c)

Vilka åtgärder som har vidtagits av den ansvariga myndigheten i syfte att säkerställa genomförandets kvalitet och effektivitet, särskilt följande:

i)

Åtgärder för övervakning och utvärdering, inbegripet åtgärder för insamling av uppgifter.

| ii) | En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

ii)

En sammanfattning av de problem av betydelse som uppstått vid genomförandet av det operativa programmet och de åtgärder som vidtagits.

| iii) | Användning av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

iii)

Användning av tekniskt stöd.

| d) | De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen. |
| --- | --- |

d)

De åtgärder som vidtagits för att informera om och ge offentlighet åt de årliga och de fleråriga programmen.

2.   Rapporten skall anses godtagbar om den innehåller samtliga uppgifter som förtecknas i punkt 1. Kommissionen skall, inom två månader efter att ha mottagit alla uppgifter som avses i punkt 1, fatta beslut om innehållet i rapporten från den ansvariga myndigheten vilket skall meddelas medlemsstaterna. Om kommissionen inte yttrar sig inom den fastställda tiden skall rapporten anses vara godkänd.

KAPITEL X

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 52

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den gemensamma kommittén ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar””som inrättas genom beslut nr .../2007.../EG” (******).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och 5a.5 b samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

De tidsfrister som avses i artikel 5a.3 c, 5a.4 b och 5a.4 e i beslut 1999/468/EG skall vara sex veckor.

Artikel 53

Översyn

Europaparlamentet och rådet skall på förslag av kommissionen göra en översyn av detta beslut senast den 30 juni 2013.

Artikel 54

Ikraftträdande och tillämpning

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2008, med undantag av artiklarna 14, 18, 19, 21, 22, 25, artikel 31.2, artikel 31.5, artikel 32, artikel 35.4 och artikel 52, som skall tillämpas från och med ... (*******).

Artikel 55

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 15.

1

(2)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 47.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

3

(4)  EGT C 142, 14.6.2002, s. 23.

4

(5)  EGT L 149, 2.6.2001, s. 34.

5

(6)  EUT L 60, 27.2.2004, s. 55.

6

(7)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 28.

7

(8)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

8

(9)  EGT L 212, 7.8.2001, s. 12.

9

(10)  EUT ...

10

(*)  EUT: Var vänlig för in nummer, datum och EUT-uppgifter för detta beslut.

*

(11)  EUT ...

11

(12)  EUT ...

12

(13)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

13

(14)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

14

(15)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

16

(17)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 45.

17

(**)  EUT: Var vänlig för in numret på det första beslut som avses i skäl 21 (Europeiska flyktingfonden).

**

(***)  EUT: Var vänlig för in numret på det första beslut som avses i skäl 21 (fonden för de yttre gränserna).

***

(****)  EUT: Var vänlig för in numret på det första beslut som avses i skäl 21 (Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare).

****

(18)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

18

(*****)  EUT: var vänlig för in numren på de tre beslut som avses i skäl 21.

*****

(******)  EUT: Var vänlig för in numret på det andra beslut som avses i skäl 27 (Europeiska fonden för de yttre gränserna).

******

(*******)  Den tidpunkt då detta beslut träder i kraft.

*******

P6_TA(2006)0592

Läkemedel för pediatrisk användning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning .../2006 om de läkemedel som används inom pediatrik och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2006)0640 – C6-0356/2006 – 2006/0207(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0640) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0640) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0356/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0356/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0396/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0396/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2006)0207

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av förordning (EG) nr ... (*) 2006 om de läkemedel som används inom pediatrik

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra förordning (EG) nr ... (*)/2006 (3) bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(1)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra förordning (EG) nr ... (*)/2006 (3) bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (2) | Kommissionen bör särskilt ges behörighet att närmare fastställa grunderna för beviljande av uppskov med inledandet eller slutförandet av en del av eller alla åtgärderna i det pediatriska prövningsprogrammet och att fastställa maximibeloppen samt villkoren och metoderna för indrivning av de ekonomiska sanktionerna för överträdelse av bestämmelserna i förordning (EG) nr ... (*)/2006 eller de genomförandeåtgärder som antagits enligt denna överträds. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att komplettera förordning (EG) nr ... (*)/2006 genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör särskilt ges behörighet att närmare fastställa grunderna för beviljande av uppskov med inledandet eller slutförandet av en del av eller alla åtgärderna i det pediatriska prövningsprogrammet och att fastställa maximibeloppen samt villkoren och metoderna för indrivning av de ekonomiska sanktionerna för överträdelse av bestämmelserna i förordning (EG) nr ... (*)/2006 eller de genomförandeåtgärder som antagits enligt denna överträds. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att komplettera förordning (EG) nr ... (*)/2006 genom tillägg av nya icke väsentliga delar, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (3) | Förordning (EG) nr ... (*)2006 bör följaktligen ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr ... (*)2006 bör följaktligen ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr ... (*)/2006 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 20.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   På grundval av de erfarenheter som gjorts till följd av att denna artikel tillämpas får kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 51.2 anta bestämmelser som avser att ändra eller komplettera icke väsentliga delar av denna förordning för att närmare fastställa grunderna för beviljande av uppskov.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 20.2 skall ersättas med följande:

”2.   På grundval av de erfarenheter som gjorts till följd av att denna artikel tillämpas får kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 51.2 anta bestämmelser som avser att ändra eller komplettera icke väsentliga delar av denna förordning för att närmare fastställa grunderna för beviljande av uppskov.”

| 2. | Artikel 49.3 skall ersättas med följande:
  ”3.   På myndighetens begäran får kommissionen besluta om ekonomiska sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning eller de genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med denna och som gäller läkemedel som har godkänts genom förfarandet i förordning (EG) nr 726/2004. De åtgärder som avser att ändra eller komplettera icke väsentliga delar i denna förordning som rör maximibeloppen samt villkoren och metoderna för indrivning av dessa sanktioner skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 51.2.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 49.3 skall ersättas med följande:

”3.   På myndighetens begäran får kommissionen besluta om ekonomiska sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning eller de genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med denna och som gäller läkemedel som har godkänts genom förfarandet i förordning (EG) nr 726/2004. De åtgärder som avser att ändra eller komplettera icke väsentliga delar i denna förordning som rör maximibeloppen samt villkoren och metoderna för indrivning av dessa sanktioner skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 51.2.”

| 3. | Artikel 51.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 51.2 skall ersättas med följande:

”2.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(*)  EUT: Vänligen för in nummer för dokument PE-CONS 3623/06.

*

(1)  Yttrande av den 13 december 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Parlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

2

(3)  EUT L ...

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslut ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

P6_TA(2006)0593

Europeiskt småmålsförfarande ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 – C6-0082/2005 – 2005/0020(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0087) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0087) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 61 c i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0082/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 61 c i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0082/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0387/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0387/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt;

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0020

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 61 c och 67,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen har satt upp som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer säkerställs. För att gradvis upprätta ett sådant område är gemenskapens uppgift bland annat att vidta de åtgärder på området för civilrättsligt samarbete som har gränsöverskridande följder och som behövs för att den inre marknaden skall fungera väl. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen har satt upp som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer säkerställs. För att gradvis upprätta ett sådant område är gemenskapens uppgift bland annat att vidta de åtgärder på området för civilrättsligt samarbete som har gränsöverskridande följder och som behövs för att den inre marknaden skall fungera väl.

| (2) | Enligt artikel 65 c i fördraget skall dessa åtgärder omfatta sådana som syftar till att undanröja sådant som hindrar civilrättsliga förfaranden från att fungera väl, om nödvändigt genom att främja förenligheten mellan civilprocessrättsliga regler som är tillämpliga i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 65 c i fördraget skall dessa åtgärder omfatta sådana som syftar till att undanröja sådant som hindrar civilrättsliga förfaranden från att fungera väl, om nödvändigt genom att främja förenligheten mellan civilprocessrättsliga regler som är tillämpliga i medlemsstaterna.

| (3) | Mot denna bakgrund har gemenskapen bland annat redan antagit rådets förordning (EG) nr 1348/2000 av den 29 maj 2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (3), rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (4), rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 12 december 2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (7). |
| --- | --- |

(3)

Mot denna bakgrund har gemenskapen bland annat redan antagit rådets förordning (EG) nr 1348/2000 av den 29 maj 2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (3), rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (4), rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 12 december 2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (7).

| (4) | Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 uppmanades rådet och kommissionen att upprätta gemensamma regler för förenklad och påskyndad förlikning vid mindre, gränsöverskridande konsument- och handelstvister. |
| --- | --- |

(4)

Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 uppmanades rådet och kommissionen att upprätta gemensamma regler för förenklad och påskyndad förlikning vid mindre, gränsöverskridande konsument- och handelstvister.

| (5) | Den 30 november 2000 antog rådet ett för kommissionen och rådet gemensamt åtgärdsprogram för genomförande av principen om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område (8). Programmet avser att förenkla och påskynda lösningen av gränsöverskridande tvister om mindre värden. Denna fråga togs upp i Haagprogrammet (9), som antogs av Europeiska rådet den 5 november 2004 och som innehåller en uppmaning till att aktivt fortsätta arbetet med små fordringar. |
| --- | --- |

(5)

Den 30 november 2000 antog rådet ett för kommissionen och rådet gemensamt åtgärdsprogram för genomförande av principen om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område (8). Programmet avser att förenkla och påskynda lösningen av gränsöverskridande tvister om mindre värden. Denna fråga togs upp i Haagprogrammet (9), som antogs av Europeiska rådet den 5 november 2004 och som innehåller en uppmaning till att aktivt fortsätta arbetet med små fordringar.

| (6) | Kommissionen antog den 20 december 2002 en grönbok om ett europeiskt betalningsföreläggande och om åtgärder för att förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden. Med grönboken inleddes ett samråd om åtgärder för att förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen antog den 20 december 2002 en grönbok om ett europeiskt betalningsföreläggande och om åtgärder för att förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden. Med grönboken inleddes ett samråd om åtgärder för att förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden.

| (7) | Många medlemsstater har infört förenklade förfaranden för tvister om mindre värden, eftersom kostnader, förseningar och komplexiteten i samband med rättsliga förfaranden inte nödvändigtvis minskar proportionellt i förhållande till fordrans värde. I gränsöverskridande mål finns det ännu mer som kan hindra en snabb dom till låg kostnad. Det är därför nödvändigt att inrätta ett europeiskt småmålsförfarande. Syftet med ett sådant förfarande bör vara att underlätta möjligheterna till rättslig prövning. Den snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden som beror på skillnader i funktionssätt när det gäller de olika förfaranden som står till buds för borgenärer i olika medlemsstater, innebär att det behövs gemenskapslagstiftning som garanterar lika villkor för borgenärer och gäldenärer i hela Europeiska unionen. Enkelhets-, snabbhets- och proportionalitetsprinciperna bör beaktas när kostnaderna för behandling av en fordran enligt det europeiska småmålsförfarandet fastställs. Kostnadsuppgifter bör lämpligen offentliggöras och metoden för fastställande av kostnaderna redovisas. |
| --- | --- |

(7)

Många medlemsstater har infört förenklade förfaranden för tvister om mindre värden, eftersom kostnader, förseningar och komplexiteten i samband med rättsliga förfaranden inte nödvändigtvis minskar proportionellt i förhållande till fordrans värde. I gränsöverskridande mål finns det ännu mer som kan hindra en snabb dom till låg kostnad. Det är därför nödvändigt att inrätta ett europeiskt småmålsförfarande. Syftet med ett sådant förfarande bör vara att underlätta möjligheterna till rättslig prövning. Den snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden som beror på skillnader i funktionssätt när det gäller de olika förfaranden som står till buds för borgenärer i olika medlemsstater, innebär att det behövs gemenskapslagstiftning som garanterar lika villkor för borgenärer och gäldenärer i hela Europeiska unionen. Enkelhets-, snabbhets- och proportionalitetsprinciperna bör beaktas när kostnaderna för behandling av en fordran enligt det europeiska småmålsförfarandet fastställs. Kostnadsuppgifter bör lämpligen offentliggöras och metoden för fastställande av kostnaderna redovisas.

| (8) | Det europeiska småmålsförfarandet bör förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden i gränsöverskridande mål och samtidigt minska kostnaderna genom att erbjuda ett alternativ till de möjligheter som redan ges i medlemsstaternas lagstiftning och som kommer att kvarstå oförändrade. Denna förordning bör också göra det enklare att erhålla erkännande och verkställighet av ett avgörande i det europeiska småmålsförfarandet i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(8)

Det europeiska småmålsförfarandet bör förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden i gränsöverskridande mål och samtidigt minska kostnaderna genom att erbjuda ett alternativ till de möjligheter som redan ges i medlemsstaternas lagstiftning och som kommer att kvarstå oförändrade. Denna förordning bör också göra det enklare att erhålla erkännande och verkställighet av ett avgörande i det europeiska småmålsförfarandet i en annan medlemsstat.

| (9) | Denna förordning avser att främja de grundläggande rättigheter och beaktar särskilt de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Domstolen bör respektera rätten till en rättvis rättegång och principen om ett kontradiktoriskt förfarande, särskilt när den beslutar om muntliga förhandlingar och om sättet för bevisupptagning som skall medges samt om bevisupptagningens omfattning. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning avser att främja de grundläggande rättigheter och beaktar särskilt de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Domstolen bör respektera rätten till en rättvis rättegång och principen om ett kontradiktoriskt förfarande, särskilt när den beslutar om muntliga förhandlingar och om sättet för bevisupptagning som skall medges samt om bevisupptagningens omfattning.

| (10) | För att underlätta beräkningen av fordrans värde bör ingen ränta och inga omkostnader och utlägg räknas med. Detta bör varken påverka domstolens befogenhet att tilldöma en part dessa i domen eller de nationella reglerna för ränteberäkning. |
| --- | --- |

(10)

För att underlätta beräkningen av fordrans värde bör ingen ränta och inga omkostnader och utlägg räknas med. Detta bör varken påverka domstolens befogenhet att tilldöma en part dessa i domen eller de nationella reglerna för ränteberäkning.

| (11) | För att det europeiska småmålsförfarandet skall komma igång på ett smidigt sätt bör käranden lämna in en ansökan genom att fylla i ett standardiserat ansökningsformulär som lämnas in vid en domstol. Formuläret bör endast lämnas in till en domstol som är behörig. |
| --- | --- |

(11)

För att det europeiska småmålsförfarandet skall komma igång på ett smidigt sätt bör käranden lämna in en ansökan genom att fylla i ett standardiserat ansökningsformulär som lämnas in vid en domstol. Formuläret bör endast lämnas in till en domstol som är behörig.

| (12) | Ansökningsformuläret bör i förekommande fall åtföljas av relevanta styrkande handlingar. Detta hindrar emellertid inte att käranden i förekommande fall lämnar in ytterligare bevis under förfarandet. Samma princip bör gälla för svarandens svar. |
| --- | --- |

(12)

Ansökningsformuläret bör i förekommande fall åtföljas av relevanta styrkande handlingar. Detta hindrar emellertid inte att käranden i förekommande fall lämnar in ytterligare bevis under förfarandet. Samma princip bör gälla för svarandens svar.

| (13) | Begreppen ”uppenbart ogrundad” och ”obefogad” i samband med att en talan avslås respektive avvisas bör fastställas i enlighet med nationell lag. |
| --- | --- |

(13)

Begreppen ”uppenbart ogrundad” och ”obefogad” i samband med att en talan avslås respektive avvisas bör fastställas i enlighet med nationell lag.

| (14) | Det europeiska småmålsförfarandet bör vara skriftligt, om inte domstolen anser det nödvändigt med muntliga förhandlingar eller om en part begär det. Domstolen får avslå en sådan begäran. Ett sådant avslagsbeslut får inte överklagas särskilt. |
| --- | --- |

(14)

Det europeiska småmålsförfarandet bör vara skriftligt, om inte domstolen anser det nödvändigt med muntliga förhandlingar eller om en part begär det. Domstolen får avslå en sådan begäran. Ett sådant avslagsbeslut får inte överklagas särskilt.

| (15) | Parterna bör inte ha någon skyldighet att låta sig företrädas av advokat eller annan jurist. |
| --- | --- |

(15)

Parterna bör inte ha någon skyldighet att låta sig företrädas av advokat eller annan jurist.

| (16) | Begreppet ”genkäromål” bör tolkas som i artikel 6.3 i förordning (EG) 44/2001 såsom grundande sig på samma avtal eller omständigheter som huvudkäromålet. Artiklarna 2 och 4, artikel 5.3, 5.4 och 5.5 bör i tillämpliga delar tillämpas på genkäromål. |
| --- | --- |

(16)

Begreppet ”genkäromål” bör tolkas som i artikel 6.3 i förordning (EG) 44/2001 såsom grundande sig på samma avtal eller omständigheter som huvudkäromålet. Artiklarna 2 och 4, artikel 5.3, 5.4 och 5.5 bör i tillämpliga delar tillämpas på genkäromål.

| (17) | I fall då svaranden åberopar rätt till kvittning, bör en sådan fordran inte utgöra en motfordran för tillämpningen av denna förordning. Därför bör svaranden inte vara skyldig att använda standardformulär A, som återges i bilaga I, för att åberopa en sådan rättighet. |
| --- | --- |

(17)

I fall då svaranden åberopar rätt till kvittning, bör en sådan fordran inte utgöra en motfordran för tillämpningen av denna förordning. Därför bör svaranden inte vara skyldig att använda standardformulär A, som återges i bilaga I, för att åberopa en sådan rättighet.

| (18) | Den mottagande medlemsstaten vid tillämpningen av artikel 6 är den medlemsstat där delgivningen skall ske eller en handling tillställas. För att minska kostnader och tidsåtgång bör handlingar i första hand delges parterna per post genom rekommenderat brev med mottagningsbevis, inklusive mottagningsdatum. |
| --- | --- |

(18)

Den mottagande medlemsstaten vid tillämpningen av artikel 6 är den medlemsstat där delgivningen skall ske eller en handling tillställas. För att minska kostnader och tidsåtgång bör handlingar i första hand delges parterna per post genom rekommenderat brev med mottagningsbevis, inklusive mottagningsdatum.

| (19) | En part får vägra att godkänna en handling vid delgivningen eller genom att återsända handlingen inom en vecka, om den inte är avfattad på eller åtföljs av en översättning till antingen det officiella språket i den mottagande medlemsstaten (eller, om det finns flera officiella språk i medlemsstaten, det officiella språket eller något av de officiella språken på den plats där delgivningen skall ske eller dit handlingen skall skickas) eller ett språk som mottagaren förstår. |
| --- | --- |

(19)

En part får vägra att godkänna en handling vid delgivningen eller genom att återsända handlingen inom en vecka, om den inte är avfattad på eller åtföljs av en översättning till antingen det officiella språket i den mottagande medlemsstaten (eller, om det finns flera officiella språk i medlemsstaten, det officiella språket eller något av de officiella språken på den plats där delgivningen skall ske eller dit handlingen skall skickas) eller ett språk som mottagaren förstår.

| (20) | Medlemsstaterna bör uppmuntra användandet av modern kommunikationsteknik för muntliga förhandlingar och bevisupptagning, med förbehåll för den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där domstolen är belägen. Domstolen bör använda det enklaste och billigaste sättet för bevisupptagning. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna bör uppmuntra användandet av modern kommunikationsteknik för muntliga förhandlingar och bevisupptagning, med förbehåll för den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där domstolen är belägen. Domstolen bör använda det enklaste och billigaste sättet för bevisupptagning.

| (21) | Den praktiska hjälp som skall tillhandahållas parterna bör omfatta teknisk information om var formulären finns tillgängliga och hur de skall fyllas i. |
| --- | --- |

(21)

Den praktiska hjälp som skall tillhandahållas parterna bör omfatta teknisk information om var formulären finns tillgängliga och hur de skall fyllas i.

| (22) | Information om procedurfrågor kan även lämnas av domstolspersonalen i enlighet med nationell lag. |
| --- | --- |

(22)

Information om procedurfrågor kan även lämnas av domstolspersonalen i enlighet med nationell lag.

| (23) | Eftersom förordningen syftar till att förenkla och påskynda lösningen av gränsöverskridande tvister om mindre värden bör domstolen agera så skyndsamt som möjligt, också i fall där det i förordningen inte föreskrivs någon tidsfrist för en specifik del av förfarandet. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom förordningen syftar till att förenkla och påskynda lösningen av gränsöverskridande tvister om mindre värden bör domstolen agera så skyndsamt som möjligt, också i fall där det i förordningen inte föreskrivs någon tidsfrist för en specifik del av förfarandet.

| (24) | För beräkning av tidsfristerna enligt denna förordning bör förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och tidsfrister (10) vara tillämplig. |
| --- | --- |

(24)

För beräkning av tidsfristerna enligt denna förordning bör förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och tidsfrister (10) vara tillämplig.

| (25) | För att påskynda indrivningen av mindre fordringar bör domen vara omedelbart verkställbar, utan hinder av eventuella överklaganden och utan villkor om att säkerhet skall ställas, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(25)

För att påskynda indrivningen av mindre fordringar bör domen vara omedelbart verkställbar, utan hinder av eventuella överklaganden och utan villkor om att säkerhet skall ställas, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| (26) | Hänvisningar till överklaganden i denna förordning bör inbegripa alla möjligheter till överklagande som finns enligt nationell lag. |
| --- | --- |

(26)

Hänvisningar till överklaganden i denna förordning bör inbegripa alla möjligheter till överklagande som finns enligt nationell lag.

| (27) | Domstolen måste inkludera en person som är behörig att tjänstgöra som domare i enlighet med nationell lag. |
| --- | --- |

(27)

Domstolen måste inkludera en person som är behörig att tjänstgöra som domare i enlighet med nationell lag.

| (28) | Om det krävs att domstolen sätter en tidsfrist, skall den berörda parten informeras om konsekvenserna av att överskrida denna. |
| --- | --- |

(28)

Om det krävs att domstolen sätter en tidsfrist, skall den berörda parten informeras om konsekvenserna av att överskrida denna.

| (29) | Den förlorande parten bör bära kostnaderna för förfarandet. Kostnader för förfarandet bör fastställas i enlighet med nationell lag. Med beaktande av förenklings- och kostnadseffektivitetssyftena bör domstolen besluta att en förlorande part endast skall bära sådana kostnader för förfarandet som är proportionerliga i förhållande till fordrans värde eller var nödvändiga, inbegripet exempelvis eventuella kostnader beroende på att den andra parten företräddes av en advokat eller annan jurist eller eventuella kostnader härrörande från delgivning eller översättning av handlingar. |
| --- | --- |

(29)

Den förlorande parten bör bära kostnaderna för förfarandet. Kostnader för förfarandet bör fastställas i enlighet med nationell lag. Med beaktande av förenklings- och kostnadseffektivitetssyftena bör domstolen besluta att en förlorande part endast skall bära sådana kostnader för förfarandet som är proportionerliga i förhållande till fordrans värde eller var nödvändiga, inbegripet exempelvis eventuella kostnader beroende på att den andra parten företräddes av en advokat eller annan jurist eller eventuella kostnader härrörande från delgivning eller översättning av handlingar.

| (30) | För att underlätta erkännande och verkställighet bör en dom som meddelats i en medlemsstat i det europeiska småmålsförfarandet kunna erkännas och verkställas i en annan medlemsstat utan att det krävs en verkställighetsförklaring och utan att det ges möjlighet att överklaga beslutet om erkännande. |
| --- | --- |

(30)

För att underlätta erkännande och verkställighet bör en dom som meddelats i en medlemsstat i det europeiska småmålsförfarandet kunna erkännas och verkställas i en annan medlemsstat utan att det krävs en verkställighetsförklaring och utan att det ges möjlighet att överklaga beslutet om erkännande.

| (31) | Det bör finnas miniminormer för omprövning av en dom i situationer då svaranden inte kunnat bestrida fordran. |
| --- | --- |

(31)

Det bör finnas miniminormer för omprövning av en dom i situationer då svaranden inte kunnat bestrida fordran.

| (32) | Med beaktande av förenklings- och kostnadseffektivitetssyftena bör den part som ansöker om verkställighet inte åläggas att visa att han har ett ombud eller en postadress i verkställighetsmedlemsstaten utöver sådana ombud som har behörighet för verkställighetsförfarande i enlighet med nationell lag i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(32)

Med beaktande av förenklings- och kostnadseffektivitetssyftena bör den part som ansöker om verkställighet inte åläggas att visa att han har ett ombud eller en postadress i verkställighetsmedlemsstaten utöver sådana ombud som har behörighet för verkställighetsförfarande i enlighet med nationell lag i den medlemsstaten.

| (33) | Kapitel III i denna förordning bör även tillämpas på domstolstjänstemäns fastställande av kostnader och omkostnader på grund av en dom som meddelats i enlighet med det förfarande som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

(33)

Kapitel III i denna förordning bör även tillämpas på domstolstjänstemäns fastställande av kostnader och omkostnader på grund av en dom som meddelats i enlighet med det förfarande som anges i denna förordning.

| (34) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(34)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11).

| (35) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anta sådana åtgärder som är nödvändiga för att uppdatera eller göra tekniska ändringar av ansökningsformulären i bilagorna. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra/stryka icke väsentliga delar av denna förordning, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anta sådana åtgärder som är nödvändiga för att uppdatera eller göra tekniska ändringar av ansökningsformulären i bilagorna. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra/stryka icke väsentliga delar av denna förordning, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (36) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att fastställa ett förfarande för att förenkla och skynda på lösningen av tvister i gränsöverskridande mål om mindre värden samt minska kostnaderna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av förordningens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att fastställa ett förfarande för att förenkla och skynda på lösningen av tvister i gränsöverskridande mål om mindre värden samt minska kostnaderna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av förordningens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (37) | I enlighet med artikel 3 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 3 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning har Förenade kungariket och Irland meddelat att de önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning.

| (38) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning och är därför inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning och är därför inte bundet av den och omfattas inte av dess tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs ett europeiskt småmålsförfarande (nedan kallat ”det europeiska småmålsförfarandet”) som är avsett att förenkla och skynda på lösningen av tvister om mindre värden i gränsöverskridande mål samt minska kostnaderna. Det europeiska småmålsförfarandet skall för de tvistande parterna vara ett alternativ till de förfaranden som redan regleras i medlemsstaternas lagstiftning.

Genom förordningen avskaffas också de mellanliggande förfaranden som är nödvändiga för att ett avgörande som meddelats i det europeiska småmålsförfarandet i en medlemsstat skall kunna erkännas och verkställas i andra medlemsstater.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning skall tillämpas på gränsöverskridande mål på privaträttens område, oberoende av vilket slag av domstol det gäller, där värdet av en fordran, exklusive ränta på fordran, omkostnader och utlägg, inte överstiger 2 000euro när ansökningsformuläret angående fordran mottas av den behöriga domstolen. Den skall i synnerhet inte tillämpas på skattefrågor, tullfrågor och förvaltningsrättsliga frågor eller statens ansvar för handlingar och underlåtenhet vid utövandet av statens myndighet (”acta iure imperii”).

2.   Förordningen skall inte tillämpas på ärenden som gäller

| a) | fysiska personers rättsliga status eller rättskapacitet, |
| --- | --- |

a)

fysiska personers rättsliga status eller rättskapacitet,

| b) | makars förmögenhetsförhållanden, underhållsskyldigheter, arv och testamente, |
| --- | --- |

b)

makars förmögenhetsförhållanden, underhållsskyldigheter, arv och testamente,

| c) | konkurs, ackord och liknande förfaranden, |
| --- | --- |

c)

konkurs, ackord och liknande förfaranden,

| d) | social trygghet, |
| --- | --- |

d)

social trygghet,

| e) | skiljeförfaranden, |
| --- | --- |

e)

skiljeförfaranden,

| f) | arbetsrätt, |
| --- | --- |

f)

arbetsrätt,

| g) | nyttjanderätt till fast egendom, utom talan om penningfordringar, |
| --- | --- |

g)

nyttjanderätt till fast egendom, utom talan om penningfordringar,

| h) | kränkningar av privatlivet eller personlighetsskyddet, inberäknat ärekränkning. |
| --- | --- |

h)

kränkningar av privatlivet eller personlighetsskyddet, inberäknat ärekränkning.

3.   I denna förordning avses med ”medlemsstat” alla medlemsstater utom Danmark.

Artikel 3

Gränsöverskridande fall

1.   I denna förordning avses med gränsöverskridande fall ett fall där åtminstone en av parterna har sitt hemvist eller sin vanliga vistelseort i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den domstol vid vilken talan väckts är belägen.

2.   Hemvist skall avgöras i enlighet med artiklarna 59 och 60 i rådets förordning (EG) nr 44/2001.

3.   Den relevanta tidpunkten för att avgöra om det föreligger ett gränsöverskridande fall är den dag då den behöriga domstolen mottar ansökningsformuläret.

KAPITEL II

EUROPEISKT SMÅMÅLSFÖRFARANDE

Artikel 4

Inledning av förfarandet

1.   Käranden skall inleda det europeiska småmålsförfarandet genom att fylla i det standardiserade ansökningsformulär A som återges i bilaga I och lämnar in det till den behöriga domstolen direkt, per post eller genom något annat kommunikationsmedel, till exempel fax eller e-post, vilket godtas av den medlemsstat där förfarandet inleds. Ansökningsformuläret skall innehålla en beskrivning av bevis som styrker fordran och i förekommande fall åtföljas av relevanta styrkande handlingar.

2.   Medlemsstaterna skall meddela kommissionen vilka kommunikationssätt de kan godta. Kommissionen skall offentliggöra sådana uppgifter.

3.   När en fordran inte omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, skall domstolen underrätta käranden om detta. Om käranden inte återkallar fordran, skall domstolen behandla den i enlighet med gällande processrätt i den medlemsstat där förfarandet äger rum.

4.   Om domstolen anser att de uppgifter som tillhandahållits av käranden är otillräckliga eller inte tillräckligt tydliga, eller om ansökningsformuläret inte är ifyllt på korrekt sätt, skall den, om fordran inte förefaller vara uppenbart ogrundad eller ansökan förefaller vara obefogad, ge käranden tillfälle att komplettera eller rätta ansökningsformuläret eller att lämna kompletterande uppgifter eller handlingar eller att återkalla fordran inom en tidsfrist som fastställs av domstolen. Domstolen skall härvid använda standardformulär B, som återges i bilaga II.

Om fordran förefaller vara uppenbart ogrundad, om ansökan förefaller vara obefogad eller om käranden inte kompletterar eller rättar ansökningsformuläret inom den fastställda tidsfristen, skall ansökan avvisas.

5.   Medlemsstaterna skall se till att ansökningsformuläret finns tillgängligt vid alla domstolar där det europeiska småmålsförfarandet kan inledas.

Artikel 5

Förfarandets vidare gång

1.   Det europeiska småmålsförfarandet skall vara skriftligt. Domstolen skall hålla en muntlig förhandling, om den anser att detta är nödvändigt eller om en part begär det. Domstolen får avslå en sådan begäran, om den anser att det med hänsyn till omständigheterna i fallet är uppenbart att en muntlig förhandling inte är nödvändig för en rättvis handläggning av målet. Avslagsbeslutet skall motiveras skriftligen. Avslagsbeslutet får inte överklagas särskilt.

2.   Efter det att domstolen mottagit ett korrekt ifyllt ansökningsformulär skall den fylla i del I av det standardiserade svarsformuläret C, som återges i bilaga III.

Svaranden skall i enlighet med artikel 13 delges en kopia av ansökningsformuläret och i förekommande fall av de styrkande handlingarna, tillsammans med det ifyllda svarsformuläret. Dessa handlingar skall skickas inom 14 dagar efter det att det korrekt ifyllda ansökningsformuläret mottogs.

3.   Svaranden skall skicka sitt svar inom 30 dagar efter delgivningen av ansökningsformuläret och svarsformuläret, genom att fylla i del II av standardformulär C, bifoga eventuella relevanta styrkande handlingar och återsända det till domstolen, eller på annat lämpligt sätt utan att använda svarsformuläret.

4.   Inom 14 dagar efter mottagandet av svarandens svar skall käranden av domstolen delges en kopia tillsammans med eventuella relevanta styrkande handlingar.

5.   Om svaranden i sitt svar hävdar att värdet av en annan fordran än en penningfordran överstiger den gräns som fastställs i artikel 2.1, skall domstolen inom 30 dagar från det att svaret skickades till käranden besluta huruvida fordran omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. Ett sådant beslut får inte överklagas särskilt.

6.   Käranden skall i enlighet med artikel 13 delges ett eventuellt genkäromål, som skall sändas med användning av standardformulär A, tillsammans med eventuella relevanta styrkande handlingar. Dessa handlingar skall skickas inom 14 dagar efter mottagandet.

Käranden skall besvara ett eventuellt genkäromålinom 30 dagar räknat från delgivningen.

7.   Om genkäromålet överstiger det gränsvärde som anges i artikel 2.1, skall käromålet och genkäromålet inte behandlas i enlighet med det europeiska småmålsförfarandet utan i enlighet med gällande processrätt i den medlemsstat där rättegången äger rum.

Artiklarna 2 och 4, samt punkterna 3, 4 och 5 i den här artikeln skall i tillämpliga delar gälla för genkäromål.

Artikel 6

Språk

1.   Ansökningsformuläret, svaret, eventuellt genkäromål, eventuellt svar på ett genkäromål och eventuell beskrivning av relevanta styrkande handlingar skall lämnas in på det språk, eller ett av de språk som används vid domstolen.

2.   Om någon annan handling som mottagits av domstolen inte är avfattad på ett språk som används vid förhandlingarna, får domstolen endast kräva att handlingen översätts, om det förefaller nödvändigt för att dom skall kunna meddelas.

3.   Om en part har vägrat att godta en handling på grund av att den inte är avfattad på:

| a) | den mottagande medlemsstatens officiella språk eller, om det finns flera officiella språk i medlemsstaten, det officiella språket eller något av de officiella språken på den plats där delgivningen skall ske eller dit handlingen skall skickas, eller |
| --- | --- |

a)

den mottagande medlemsstatens officiella språk eller, om det finns flera officiella språk i medlemsstaten, det officiella språket eller något av de officiella språken på den plats där delgivningen skall ske eller dit handlingen skall skickas, eller

| b) | ett språk som mottagaren förstår, |
| --- | --- |

b)

ett språk som mottagaren förstår,

skall domstolen underrätta den andra parten om detta, så att den parten kan tillhandahålla en översättning av handlingen.

Artikel 7

Förfarandets avslutning

1.   Inom 30 dagar från det att domstolen har mottagit svarandens eller kärandens svar inom de tidsfrister som anges i artikel 5.3 och 5.6 skall domstolen meddela en dom eller

| a) | begära ytterligare uppgifter från parterna om fordran inom en fastställd tid, som inte får överstiga 30 dagar, |
| --- | --- |

a)

begära ytterligare uppgifter från parterna om fordran inom en fastställd tid, som inte får överstiga 30 dagar,

| b) | ta upp bevisning i enlighet med artikel 9, eller |
| --- | --- |

b)

ta upp bevisning i enlighet med artikel 9, eller

| c) | kalla parterna till en muntlig förhandling, som skall hållas inom 30 dagar efter kallelsen. |
| --- | --- |

c)

kalla parterna till en muntlig förhandling, som skall hållas inom 30 dagar efter kallelsen.

2.   Domstolen skall meddela en dom inom 30 dagar efter en eventuell förhandling eller efter det att den har mottagit all information som behövs för att domen skall kunna meddelas. Domen skall delges parterna i enlighet med artikel 13.

3.   Om domstolen inte har mottagit ett svar från den berörda parten inom de tidsfrister som anges i artikel 5.3 eller 5.6, skall den meddela en dom avseende käromålet eller genkäromålet.

Artikel 8

Förhandling

Domstolen får hålla en muntlig förhandling genom videokonferens eller med hjälp av annan kommunikationsteknik, om det finns tekniska resurser till det.

Artikel 9

Bevisupptagning

1.   Domstolen skall fastställa sättet för bevisupptagning samt omfattningen av det bevismaterial som krävs för domen enligt bestämmelserna om tillåtande av bevisning. Domstolen får tillåta bevisupptagning via skriftliga vittnesmål, utlåtanden från sakkunniga eller uttalanden från parterna. Den får också tillåta bevisupptagning i form av en videokonferens eller med hjälp av annan kommunikationsteknik, om det finns tekniska resurser till det.

2.   Domstolen får uppta sakkunnigbevisning eller muntliga vittnesmål endast om detta är nödvändigt för att meddela dom. När domstolen fattar detta beslut, skall den ta hänsyn till kostnaderna.

3.   Domstolen skall använda den enklaste och minst betungande metoden för bevisupptagning.

Artikel 10

Ombud

Det skall inte vara obligatoriskt att företrädas av en advokat eller annan jurist.

Artikel 11

Hjälp till parterna

Medlemsstaterna skall se till att parterna kan få praktisk hjälp med att fylla i formulären.

Artikel 12

Domstolens befogenheter

1.   Domstolen får inte ålägga parterna att göra en rättslig bedömning av yrkandet.

2.   Vid behov skall domstolen upplysa parterna om procedurfrågor.

3.   Om lämpligt skall domstolen försöka uppnå förlikning mellan parterna.

Artikel 13

Delgivning av handlingar

1.   Handlingar skall delges per post och delgivningen skall styrkas genom ett mottagningsbevis med angivande av datum för mottagandet.

2.   Om delgivning i enlighet med punkt 1 inte är möjlig, får den ske genom någon av de metoder som anges i artikel 13 eller 14 i förordning (EG) nr 805/2004.

Artikel 14

Tidsfrister

1.   Om domstolen sätter en tidsfrist, skall den berörda parten informeras om konsekvenserna av att överskrida tidsfristen.

2.   Domstolen får i undantagsfall förlänga de tidsfrister som föreskrivs i artiklarna 4.4, 5.3, 5.6 och 7.1, om det är nödvändigt för att garantera parternas rättigheter .

3.   Om det i undantagsfall inte är möjligt för domstolen att iaktta de tidsfrister som föreskrivs i artiklarna 5.2 till 5.6 samt artiklarna 7.1, 7.2 och 7.3, skall den utan dröjsmål vidta de åtgärder som krävs enligt dessa bestämmelser.

Artikel 15

Verkställighet av domen

1.   Domen skall vara verkställbar, utan hinder av eventuella överklaganden. Det skall inte vara nödvändigt att ställa säkerhet.

2.   Artikel 23 skall även tillämpas i de fall där domen skall verkställas i den medlemsstat där domen meddelades.

Artikel 16

Kostnader

Den förlorande parten skall bära kostnaderna för förfarandet. Domstolen får dock inte tilldöma den vinnande parten ersättning för sådana kostnader som är onödiga eller orimligt höga i förhållande till yrkandet.

Artikel 17

Överklagande

1.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om huruvida det enligt deras processrätt finns möjlighet att överklaga en dom i det europeiska småmålsförfarandet och, om så är fallet, inom vilken tidsfrist ett sådant överklagande skall inlämnas. Kommissionen skall offentliggöra dessa uppgifter.

2.   Artikel 16 skall tillämpas på alla överklaganden.

Artikel 18

Minimistandarder för förnyad prövning av en dom

1.   Svaranden skall ha rätt att ansöka om förnyad prövning av en dom som meddelats i det europeiska småmålsförfarandet vid den behöriga domstolen i den medlemsstat där domen meddelades, om

| a) | i) | ansökningsformuläret eller kallelsen till en muntlig förhandling delgavs med en metod som innebar att ett mottagningsbevis inte undertecknades av svaranden personligen i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 805/2004, och |
| --- | --- | --- |

a)

i)

ansökningsformuläret eller kallelsen till en muntlig förhandling delgavs med en metod som innebar att ett mottagningsbevis inte undertecknades av svaranden personligen i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 805/2004, och

| ii) | delgivningen, utan svarandens förskyllan, inte skedde i så god tid att svaranden kunde förbereda sitt svaromål, eller |
| --- | --- |

ii)

delgivningen, utan svarandens förskyllan, inte skedde i så god tid att svaranden kunde förbereda sitt svaromål, eller

| b) | svaranden, utan egen förskyllan, var förhindrad att bestrida fordran på grund av force majeure eller extraordinära omständigheter, |
| --- | --- |

b)

svaranden, utan egen förskyllan, var förhindrad att bestrida fordran på grund av force majeure eller extraordinära omständigheter,

under förutsättning att svaranden i endera fallet handlar utan dröjsmål.

2.   Om domstolen avslår ansökan på grund av att inget av de skäl som anges i punkt 1 är tillämpligt, skall domen ha fortsatt rättskraft.

Om domstolen beslutar att en förnyad prövning är motiverad av något av de skäl som anges i punkt 1, skall den dom som meddelats i det europeiska småmålsförfarandet upphävas.

Artikel 19

Tillämplig processrätt

Om inte annat följer av bestämmelserna i denna förordning, skall det europeiska småmålsförfarandet regleras av processrätten i den medlemsstat där rättegången äger rum.

KAPITEL III

ERKÄNNANDE OCH VERKSTÄLLIGHET I EN ANNAN MEDLEMSSTAT

Artikel 20

Erkännande och verkställighet

1.   En dom i ett europeiskt småmålsförfarande som meddelas i en medlemsstat skall erkännas och verkställas i en annan medlemsstat utan att det krävs en verkställighetsförklaring och utan att det skall finnas någon möjlighet att invända mot erkännandet.

2.   På begäran av en part skall domstolen utfärda ett intyg avseende en dom i det europeiska småmålsförfarandet och därvid använda standardformulär D, som återges i bilaga IV, utan extra kostnad.

Artikel 21

Verkställighetsförfarande

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna i detta kapitel skall verkställighetsförfarandena regleras av verkställighetsmedlemsstatens lagstiftning.

En dom som har meddelats i det europeiska småmålsförfarandet skall verkställas enligt samma villkor som en dom som meddelats i verkställighetsmedlemsstaten.

2.   En part som ansöker om verkställighet skall lämna in

| a) | en kopia av domen som uppfyller de nödvändiga villkoren för fastställande av dess äkthet, och |
| --- | --- |

a)

en kopia av domen som uppfyller de nödvändiga villkoren för fastställande av dess äkthet, och

| b) | en kopia av det intyg som avses i artikel 20.2 och vid behov en översättning därav till det officiella språket i verkställighetsmedlemsstaten eller, om det finns flera officiella språk i den medlemsstaten, det officiella språket eller ett av de officiella språken för domstolsförfaranden på den ort där verkställighet begärs, i enlighet med medlemsstatens lagstiftning, eller till ett annat språk som verkställighetsmedlemsstaten har uppgett att den godkänner. Varje medlemsstat får ange vilket eller vilka av de officiella språken vid Europeiska unionens institutioner förutom sitt eget som den kan godkänna för det europeiska småmålsförfarandet. Innehållet i formulär D skall översättas av en person som är behörig att göra översättningar i någon av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

en kopia av det intyg som avses i artikel 20.2 och vid behov en översättning därav till det officiella språket i verkställighetsmedlemsstaten eller, om det finns flera officiella språk i den medlemsstaten, det officiella språket eller ett av de officiella språken för domstolsförfaranden på den ort där verkställighet begärs, i enlighet med medlemsstatens lagstiftning, eller till ett annat språk som verkställighetsmedlemsstaten har uppgett att den godkänner. Varje medlemsstat får ange vilket eller vilka av de officiella språken vid Europeiska unionens institutioner förutom sitt eget som den kan godkänna för det europeiska småmålsförfarandet. Innehållet i formulär D skall översättas av en person som är behörig att göra översättningar i någon av medlemsstaterna.

3.   En part som ansöker om verkställighet av en dom i ett europeiska småmålsförfarande som meddelats i en annan medlemsstat skall inte åläggas att ha

| a) | ett ombud, eller |
| --- | --- |

a)

ett ombud, eller

| b) | en postadress |
| --- | --- |

b)

en postadress

i verkställighetsmedlemsstaten, utöver särskilda representanter som har behörighet för verkställighetsförfarandet.

4.   Ingen säkerhet, borgen eller deposition, oavsett benämning, får krävas av en part som i en medlemsstat begär verkställighet av en dom som har meddelats i det europeiska småmålsförfarandet i en annan medlemsstat, på den grunden att han är utländsk medborgare eller inte har hemvist eller vistelseort i verkställighetsmedlemsstaten.

Artikel 22

Hinder mot verkställighet

1.   Verkställighet skall, på ansökan av den person mot vilken verkställighet begärs, vägras av den behöriga domstolen i verkställighetsmedlemsstaten, om den dom som har meddelats i ett europeiskt småmålsförfarande är oförenlig med en dom som tidigare har meddelats i en medlemsstat eller i ett tredjeland, om

| a) | den tidigare domen meddelades avsåg samma sak och samma parter, |
| --- | --- |

a)

den tidigare domen meddelades avsåg samma sak och samma parter,

| b) | den tidigare domen meddelades i verkställighetsmedlemsstaten eller uppfyller de nödvändiga villkoren för erkännande i verkställighetsmedlemsstaten, och |
| --- | --- |

b)

den tidigare domen meddelades i verkställighetsmedlemsstaten eller uppfyller de nödvändiga villkoren för erkännande i verkställighetsmedlemsstaten, och

| c) | den omständighet som gör domarna oförenliga inte åberopades och inte kunde ha åberopats som en invändning under domstolsförfarandet i den medlemsstat där domen i det europeiska småmålsförfarandet meddelades. |
| --- | --- |

c)

den omständighet som gör domarna oförenliga inte åberopades och inte kunde ha åberopats som en invändning under domstolsförfarandet i den medlemsstat där domen i det europeiska småmålsförfarandet meddelades.

2.   Den dom som meddelats i det europeiska småmålsförfarandet får under inga omständigheter omprövas i sak i verkställighetsmedlemsstaten.

Artikel 23

Vilandeförklaring eller begränsning av verkställighet

Om en part har överklagat en dom som meddelats i det europeiska småmålsförfarandet eller om en sådan förnyad prövning fortfarande är möjlig eller om en part har ansökt om förnyad prövning i enlighet med artikel 18, får den behöriga domstolen eller myndigheten i verkställighetsmedlemsstaten, på ansökan av den person mot vilken verkställighet begärs,

| a) | begränsa verkställighetsförfarandet till säkerhetsåtgärder, eller |
| --- | --- |

a)

begränsa verkställighetsförfarandet till säkerhetsåtgärder, eller

| b) | göra verkställigheten beroende av att det ställs en sådan säkerhet som domstolen bestämmer, eller |
| --- | --- |

b)

göra verkställigheten beroende av att det ställs en sådan säkerhet som domstolen bestämmer, eller

| c) | när det föreligger exceptionella omständigheter, förklara verkställighetsförfarandet vilande. |
| --- | --- |

c)

när det föreligger exceptionella omständigheter, förklara verkställighetsförfarandet vilande.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 24

Information

Medlemsstaterna skall samarbeta för att informera allmänheten och jurister om det europeiska småmålsförfarandet, inbegripet kostnader, särskilt genom det europeiska rättsliga nätverk på privaträttens område som inrättades i enlighet med beslut 2001/470/EG.

Artikel 25

Information om domstols behörighet, kommunikationssätt och överklaganden

1.   Senast den 1 januari 2008 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om

| a) | vilka domstolar som är behöriga att döma i det europeiska småmålsförfarandet, |
| --- | --- |

a)

vilka domstolar som är behöriga att döma i det europeiska småmålsförfarandet,

| b) | vilka kommunikationsmedel som godtas vid det europeiska småmålsförfarandet och som finns tillgängliga för domstolarna i enlighet med artikel 4.1, |
| --- | --- |

b)

vilka kommunikationsmedel som godtas vid det europeiska småmålsförfarandet och som finns tillgängliga för domstolarna i enlighet med artikel 4.1,

| c) | huruvida det enligt deras processrätt finns möjlighet till överklagande i enlighet med artikel 17 och vid vilken domstol detta kan inlämnas, |
| --- | --- |

c)

huruvida det enligt deras processrätt finns möjlighet till överklagande i enlighet med artikel 17 och vid vilken domstol detta kan inlämnas,

| d) | vilka språk som godtas i enlighet med artikel 21.2 b, och |
| --- | --- |

d)

vilka språk som godtas i enlighet med artikel 21.2 b, och

| e) | vilka myndigheter som har befogenhet med avseende på verkställighet och vilka myndigheter som har befogenhet för tillämpningen av artikel 23. |
| --- | --- |

e)

vilka myndigheter som har befogenhet med avseende på verkställighet och vilka myndigheter som har befogenhet för tillämpningen av artikel 23.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om senare ändringar av denna information.

2.   Kommissionen skall ställa den information som meddelats i enlighet med punkt 1 till allmänhetens förfogande genom offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning och på andra lämpliga sätt.

Artikel 26

Genomförandeåtgärder

De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, inklusive att komplettera den med avseende på uppdateringar eller tekniska justeringar av formulären i bilagorna, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 27.2.

Artikel 27

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 28

Översyn

Senast den 1 januari 2014 skall kommissionen överlämna en detaljerad rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om hur det europeiska småmålsförfarandet fungerar, inbegripet den gräns för fordrans värde som det hänvisas till i artikel 2.1. Rapporten skall innehålla en utvärdering av förfarandet som det har fungerat samt en utvidgad konsekvensanalys för varje medlemsstat.

I detta syfte och för att garantera att bästa praxis inom Europeiska unionen vederbörligen beaktas och återspeglar principerna om bättre lagstiftning skall medlemsstaterna förse kommissionen med uppgifter om hur det europeiska småmålsförfarandet fungerar över gränserna. Dessa uppgifter skall omfatta domstolsavgifter, handläggningstider, effektivitet, lätthet att använda samt medlemsstaternas interna förfaranden för småmål.

Kommissionens rapport skall vid behov åtföljas av förslag till anpassning.

Artikel 29

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2009 med undantag av artikel 25, som skall tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i ...,

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 61.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 december 2006.

2

(3)  EGT L 160, 30.6.2000, s. 37.

3

(4)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

4

(5)  EGT L 174, 27.6.2001, s. 25.

5

(6)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 15. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1869/2005 (EUT L 300, 17.11.2005, s. 6).,

6

(7)  EUT L 399, 30.12.2006, s.1.

7

(8)  EGT C 12, 15.1.2001, s. 1.

8

(9)  EUT C 53, 3.3.2005, s. 1.

9

(10)  EGT L 124, 8.6.1971, s. 1.

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

11

BILAGA I

Image

EUROPEISKT SMÅMÅLSFÖRFARANDE

FORMULÄR A

ANSÖKNINGSFORMULÄR

Målnummer (*):

Inkom till domstolen den: // (*)

(*) Ifylles av domstolen.

(Artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande

VIKTIG INFORMATION

SE INSTRUKTIONERNA I BÖRJAN AV VARJE PUNKT - DE KAN VARA TILL HJÄLP NÄR FORMULÄRET SKALL FYLLAS I

Språk

Fyll i detta formulär på det språk som används av den domstol dit ansökan skickas. Observera att formuläret går att få på samtliga officiella språk vid Europeiska unionens institutioner på http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_se.htm, vilket kan vara till hjälp när det skall fyllas i på begärt språk.

Styrkande handlingar

Observera att ansökningsformuläret i förekommande fall måste åtföljas av relevanta styrkande handlingar. Detta hindrar er emellertid inte från att om lämpligt lämna in ytterligare bevis under förfarandet.

Svaranden kommer att delges en kopia av ansökningsformuläret och i förekommande fall av de styrkande handlingarna. Svaranden kommer att ges tillfälle att svara.

1. Domstol

1. Vid vilken domstol ställs ansökan?

1.1. Namn:

1.2. Gatuadress/postbox:

1.3. Ort och postnummer:

1.4. Land:

I denna ruta bör ni ange den domstol till vilken ansökan ställs. Vid val av domstol behöver grunden för domstolens behörighet beaktas. En ej uttömmande förteckning över möjliga behörighetsgrunder återfinns under punkt 4.

2. Kärande

I denna ruta skall ni identifiera er som kärande och, i förekommande fall, ert ombud. Observera att det är obligatoriskt att ombudet är advokat eller annan jurist.

I en del länder kan det vara otillräckligt att lämna enbart en postbox som adress och ni bör därför ange gatunamn och -nummer tillsammans med en postbox. Underlåtenhet att göra detta kan leda till att handlingen inte delges.

"Övriga uppgifter" kan innehålla uppgifter som gör det möjligt att identifiera er, t.ex. födelsedatum, yrke, befattning i företaget, personligt ID-nummer och företagets registreringsnummer i vissa medlemsstater.

Om det finns fler än en kärande, använd extrablad.

Image

2. Uppgifter om käranden2.1. Efternamn, förnamn/namn på firma eller organisation:2.2. Gatuadress/postbox:2.3. Ort och postnummer:2.4. Land:2.5. Telefon (*):2.6. E-post (*):2.7. Kärandens ombud, i förekommande fall, och kontaktuppgifter (*):2.8. Övriga opgifter (*):3. SvarandeI denna ruta skall ni identifiera svaranden samt dennes ombud, om ni känner till vem detta är. Observera att det är obligatoriskt för svaranden att företrädas av en advokat eller annan jurist.I en del länder kan det vara otillräckligt att lämna enbart en postbox som adress och ni bör därför ange gatunamn och -nummer tillsammans med en postbox. Underlåtenhet att göra detta kan leda till att handlingen inte delges."Övriga uppgifter" kan innehålla uppgifter som gör det möjligt att identifiera personen, t.ex. födelsedatum, yrke, befattning i företaget, personligt ID-nummer och företagets registreringsnummer i vissa medlemsstater. Om det finns fler än en svarande, använd extrablad.3. Uppgifter om svaranden3.1. Efternamn, förnamn/namn på firma eller organisation:3.2. Gatuadress/postbox:3.3. Ort och postnummer:3.4. Stat:3.5. Telefon (*):3.6. E-post (*)3.7. Svarandens ombud, i förekommande fall, och kontaktuppgifter (*):3.8. Övriga uppgifter (*):4. BehörighetEn ansökan skall inlämnas till den domstol som har behörighet att behandla den. Domstolen måste ha behörighet enligt bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område.I denna punkt ingår en icke uttömmande förteckning över tänkbara skäl till domstolens behörighet.Uppgifter om behörighetsreglerna finns på webbplatsen för den europeiska rättsliga atlasen på http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_se.htm.Ni kan också på http://ec.europa.eu/civiljustice/glossary/glossary_se.htm finna förklaringar angående några av de juridiska termer som används.(*) Frivillig uppgift.

Image

4. På vilka grunder anser ni att domstolen har behörighet?4.1. Svarandens hemvist 4.2. Konsumentens hemvist 4.3. Hemvist för försäkringstagaren, den försäkrade eller förmånstagaren i försäkringsärenden 4.4. Ort där förpliktelsen skall uppfyllas 4.5. Ort där skadan inträffade 4.6. Fastighetens belägenhet 4.7. Val av domstol som parterna har enats om 4.8. Annan (ange) 5. Ärendets gränsöverskridande karaktär5. Ärendets gränsöverskrid5.1. Land där käranden har sin hemvist eller vanliga vistelseort: 5.2. Land där svaranden har sin hemvist eller vanliga vistelseort: 5.3. Medlemsstat där domstolen är belägen: För att det europeiska småmålsförfarandet skall kunna tillämpas måste ärendet vara av gränsöverskridande karaktär. Ett fall är av gränsöverskridande karaktär om minst en av parterna har sin hemvist eller vanliga vistelseort i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den domstol där målet anhängiggjorts är belägen.6. Bankuppgifter (frivilliga uppgifter)Ange i fält 6.1 hur ni tänker betala ansökningsavgiften. Observera att alla metoder inte nödvändigtvis är möjliga att använda vid den domstol dit ni sänder er ansökan. Ni bör kontrollera vilka betalningssätt som godtas av domstolen. Kontakta den berörda domstolen, eller det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område på http://ec.europa.eu/civiljusticeVid kreditkortsbetalning eller domstolens överföring från kärandens bankkonto bör nödvändiga uppgifter om kreditkort eller bankkonton lämnas i tillägget till detta formulär. Tillägget är endast till för domstolens kännedom och kommer inte att vidarebefordras till svaranden.I fält 6.2 har ni möjlighet att ange hur ni vill att svaranden betalar fordran, t.ex. om svaranden önskar betala omgående, t.o.m. innan domen meddelats. Om ni vill att betalning skall ske via bankgirering, ange nödvändiga bankuppgifter.6. Bankuppgifter6.1. Hur kommer ni att betala ansökningsavgifterna?6.1.1. Genom bankgirering6.1.2. Med kreditkort (fyll i tillägget)6.1.3. Cobro directo de su cuenta bancaria (fyll i tillägget)6.1.4. Annat sätt (ange):6.2. Till vilket konto önskar ni att svaranden skall betala in fordrat eller beviljat belopp?6.2.1. Kontoinnehavare:6.2.2. Bankens namn, BIC-kod eller annan relevant bankkod:6.2.3. Kontonummer/IBAN:(*) Frivillig uppgift.

Image

7. FordranFordran: Observera att det europeiska småmålsförfarandet har ett begränsat tillämpningsområde. Inga fordringar som överstiger 2 000 EUR eller anges i förteckningen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande kan behandlas inom förfarandet. Om er fordran inte omfattas av förordningens tillämpningsområde enligt artikel 2, fortsätter förfarandet vid de behöriga domstolarna i enlighet med reglerna för det ordinarie civilrättsliga förfarandet. Om ni då önskar att förfarandet avbryts, bör ni dra tillbaka er ansökanPenningfordran eller annan fordran: Ni bör ange om er fordran är en penningfordran eller annan fordran, exempelvis leverans av varor, och därefter fylla i antingen 7.1 och/eller 7.2. Om er fordran utgörs av annan fordran, ange det beräknade värdet av er fordran. I fråga om annan fordran bör ni ange om ni har en andrahandsfordran på ersättning om inte går att tillgodose den ursprungliga fordran.Om ni önskar begära ersättning för förfarandekostnader (t.ex. översättningskostnader, advokatarvoden eller kostnader för delgivning av handlingar), skall ni ange detta under 7.3. Observera att bestämmelserna om vilka kostnader som kan tilldömas av domstolarna varierar mellan olika medlemsstater. Information om kostnadskategorier i medlemsstaterna återfinns på webbplatsen för det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område på http://ec.europa.eu/civiljustice.Om ni önskar begära ersättning för avtalsenlig ränta, t.ex. på ett lån, ange räntesats och datum då ränta börjar löpa. Om ni får gehör för er fordran, kan domstolen bevilja lagstadgad ränta på er fordran. Om ni önskar begära ränta, ange detta och även från vilket datum räntan bör löpa.7. Angående er fordran 7.1. Penningfordran7.1.1. Huvudfordrans värde (exklusive ränta och kostnader): 7.1.2. Valuta: Euro (EUR) Bulgariska lev (BÇN) Cypriotiska pund (CYP) Tjeckiska kronor (CZK) Estniska kronor (EEK) Brittiska pund (GBP) Ungerska forint (HUF) Lettiska lats (LVL) Litauiska litas (LTL) Maltesiska lira (MTL) Polska zloty (PLN) Rumänska lev (RON) Svenska kronor (SEK) Slovakiska kronor (SKK) Annan (ange vilken): 7.2. Annan fordran:7.2.1. Annan fordran: 7.2.2. Fordrans uppskattade värde: Moneda: Euro (EUR) Bulgariska lev (BÇN) Cypriotiska pund (CYP) Tjeckiska kronor (CZK)) Estniska kronor (EEK) Brittiska pund (GBP) Ungerska forint (HUF) Lettiska lats (LVL) Litauiska litas (LTL) Maltesiska lira (MTL) Polska zloty (PLN) Rumänska lev (RON) Svenska kronor (SEK) Slovakiska kronor (SKK) Annan (ange vilken): 7.3. Begär ni ersättning för förfarandekostnader?7.3.1. Ja7.3.2. Nej7.3.3. Om svaret är ja, ange vilka kostnader samt det fordrade eller hittills upplupna beloppet:

Image

7.4. Begär ni ersättning för ränta?JaNejOm svaret är ja, är räntan:avtalad? om så är fallet se 7.4.1lagstadgad? om så är fallet se 7.4.27.4.1. Om räntan är avtalad1) Räntesatsen är: % % över ECB:s basränta Annan: 2) Ränta skall inkasseras från och med: // (datum)7.4.2. Om räntan är lagstadgad, ränta skall inkasseras från och med: // (datum) 8. Uppgifter om fordranAnge i korthet sakinnehållet i er fordran under 8.1.Under 8.2 bör ni ange relevant bevisning som styrker er fordran. Denna kan exempelvis utgöras av skriftlig bevisning (som kontrakt, kvitton etc.) eller muntliga eller skriftliga uppgifter från vittnen. Ange vilka delar av er fordran som varje bevis avses styrka.Om utrymmet inte räcker till, kan ni bifoga extrablad.8. Uppgifter om fordran8.1. Ange skälen till fordran, exempelvis vad som förekommit samt när och var detta skett8.2. Beskriv den bevisning som ni önskar lägga fram för att styrka er fordran och ange vilka delar av fordran bevisningen styrker. I tillämpliga fall bör ni bifoga relevanta styrkande handlingar.8.2.1. Skriftlig bevisning ange nedan8.2.2. Vittnen ange nedan8.2.3. Annan ange nedanMuntlig förhandling: Observera att det europeiska småmålsförfarandet är ett skriftligt förfarande. Ni kan dock med detta formulär eller i ett senare skede begära muntliga förhandlingar. Domstolen kan besluta om muntliga förhandlingar, om den finner detta nödvändigt för en rättvis handläggning av målet, eller avslå begäran med beaktande av samtliga omständigheter i ärendet..8.3. Önskar ni muntlig förhandling?JaNejOm svaret är ja, ange skäl (*):(*) Frivillig uppgift.

Image

9. Intyg

En dom som meddelats i en medlemsstat inom det europeiska småmålsförfarandet kan erkännas och verkställas av en annan medlemsstat. Om ni ämnar begära erkännande och verkställighet i en annan medlemsstat än den där domstolen är belägen, kan ni med detta formulär begära att domstolen, efter det att den givit ett utslag till er fördel, utfärdar ett intyg angående domen.

9. Intyg

Jag begär att domstolen skall utfärda ett intyg angående domen

Ja

Nej

10. Datum och namnteckning

Skriv ert namn tydligt, underteckna och datera er ansökan längst ner.

10. Datum och namnteckning

Jag begär härmed att domstolen dömer till nackdel för svaranden på grundval av min fordran.

Jag förklarar att lämnade uppgifter såvitt jag vet är riktiga och lämnade i god tro.

Ort:

Datum: //

Namn och namnteckning:

Image

Tillägg till ansökningsformuläret (formulär A)Bankuppgifter för inbetalning av ansökningsavgifterna (*)Kontoinnehavare/Kreditkortsinnehavare:Bankens namn, BIC-kod eller annan relevant bankkod/kreditkortsföretag:Kontonummer eller IBAN/kreditkortsnummer:Giltighetstid för och kontrollnummer på kreditkortet:(*) Frivillig uppgift.

BILAGA II

Image

EUROPEISKT SMÅMÅLSFÖRFARANDEFORMULÄR BBEGÄRAN FRÅN DOMSTOLEN OM KOMPLETTERING OCH/ELLER RÄTTELSE AV ANSÖKNINGSFÖRMULÄRET(Artikel 4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande)Ifylles av domstolenMålnummer:Inkom till domstolen den: //.1. Domstol1.1 Namn:1.2 Gatuadress/postbox:1.3 Ort och postnummer:1.4 Stat:2. Kärande2.1 Efternamn, förnamn/namn på firma eller organisation:2.2 Gatuadress/postbox:2.3 Ort och postnummer:2.4 Land:2.5 Telefon (*):2.6 E-post (*):2.7 Kärandens ombud, i förekommande fall, och kontaktuppgifter (*):2.8 Övriga uppgifter (*):3. Svarande3.1 Efternamn, förnamn/namn på firma eller organisation:3.2 Gatuadress/postbox:3.3 Ort och postnummer:3.4 Land:3.5 Telefon (*):3.6 E-post (*):3.7 Svarandens ombud, i förekommande fall, och kontaktuppgifter (*):3.8 Övriga uppgifter (*):(*) Frivillig uppgift.

Image

Domstolen har gått igenom ert ansökningsformulär och anser att det är otillräckligt eller inte tillräckligt tydligt eller felaktigt ifyllt. Komplettera och/eller rätta formuläret på det domstolsspråk som anges nedan snarast möjligt och senast den .Om ni inte kompletterar och/eller rättar ansökan inom fastställd tid, kommer domstolen att avvisa denna på de villkor som anges i förordning (EG) nr .../2007.Ansökningsformuläret har inte fyllts i på korrekt språk. Var god använd ett av följande språk.bulgariskatjeckiskatyskaestniskaspanskagrekiskafranskairiskaitalienskalettiskalitauiskaungerskamaltesiskanederländskapolskaportugisiskarumänskaslovakiskaslovenskafinskasvenskaengelskaAnnat: (ange vilket)Följande delar av ansökningsformuläret måste kompletteras och/eller rättas:————Ort: Datum: //Namnteckning och/eller stämpel:

BILAGA III

Image

EUROPEISKT SMÅMÅLSFÖRFARANDEFORMULÄR CSVARSFORMULÄR(Artikel 5.2 och 5.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande)VIKTIG INFORMATION OCH RIKTLINJER FÖR SVARANDENEn fordran enligt bifogade ansökningsformulär har ingivits mot er med användning av det europeiska småmålsförfarandet.Ni kan svara genom att fylla i del II av detta formulär och återsända det till domstolen eller på annat lämpligt sätt inom 30 dagar efter det att ni delgivits ansökningsformuläret tillsammans med svarsformuläret.Observera att om ni inte svarar inom 30 dagar, kommer domstolen att meddela dom.Skriv ert namn tydligt, underteckna och datera svarsformuläret på sista sidan.Läs även instruktionerna i ansökningsformuläret. De kan vara till hjälp när ni skall utforma ert svar.Språk: Ni bör bemöta fordran på språket inom den domstol som tillställt er formuläret.Observera att formuläret går att få på alla officiella språk vid Europeiska unionens institutioner på http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_se.htm, vilket kan vara till hjälp när formuläret skall fyllas i på begärt språk.Muntliga förhandlingar: Det europeiska småmålsförfarandet är ett skriftligt förfarande. Ni kan dock begära muntliga förhandlingar. Domstolen kan med beaktande av omständigheterna i ärendet avslå denna begäran.Styrkande handlingar: Ni kan ange eventuell bevisning och i tillämpliga fall bifoga styrkande handlingar.Motfordran: Om ni önskar lämna in en fordran mot käranden (motfordran), skall ni fylla i och bifoga ett separat formulär A, som ni kan finna på Internetadressen:http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/fillinginformation_se.htmeller få från den domstol som sänt er denna blankett. Vad avser motfordran betraktas ni som käranden.Rättelse av era uppgifter: Ni kan vidare rätta eller komplettera uppgifterna om er själv (t.ex. kontaktuppgifter, ombud) i punkt 6 "Övriga uppgifter."Extrautrymme: Om utrymmet inte räcker till, kan ni använda extrablad.Del I (fylls i av domstolen)Kärandens namn:Svarandens namn:Domstol:Fordran:Målnummer:

Image

Del II (fylls i av svaranden)1. Godtar ni fordran?JaNejDelvisOm svaret är nej eller delvis, ange era skäl:Fordran faller utanför räckvidden för det europeiska småmålsförfarandetPrecisera nedanAndraPrecisera nedan2. Om ni inte godtar fordran, beskriv den bevisning som ni önskar lägga fram för att bestrida den. Ange vilka punkter i ert svar som bevisningen styrker. I tillämpliga fall bör ni bifoga relevanta styrkande handlingar.2.1. Skriftlig bevisningange nedan2.2. Vittnenange nedan2.3. Annanange nedan3. Önskar ni muntliga förhandlingar?JaNejOm svaret är ja, ange era skäl (*):4. Begär ni ersättning för förfarandekostnader?4.1. Ja4.2. Nej4.3. Om svaret är ja, ange vilka kostnader samt om möjligt det begärda eller hittills upplupna beloppet:5. Önskar ni lämna in en motfordran?5.1. Ja5.2. Nej5.3. Om svaret är ja, fyll i och bifoga ett separat formulär A.6. Övriga uppgifter (*)7. Datum och namnteckningJag förklarar att lämnade uppgifter såvitt jag vet är riktiga och lämnade i god tro.Ort: Datum: //Namn och namnteckning:(*) Frivillig uppgift.

BILAGA IV

Image

EUROPEISKT SMÅMÅLSFÖRFARANDEFORMULÄR DINTYG OM DOM I ETT EUROPEISKT SMÅMÅLSFÖRFARANDE(Artikel 20.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande)Ifylles av domstolen1. Domstol1.1. Namn:1.2. Gatuadress/postbox:1.3. Ort och postnummer:1.4. Land:2. Kärande2.1. Efternamn, förnamn/namn på firma eller organisation:2.2. Gatuadress/postbox:2.3. Ort och postnummer:2.4. Land:2.5. Telefon (*):2.6. E-post (*):2.7. Kärandens ombud, i förekommande fall, och kontaktuppgifter (*):2.8. Övriga uppgifter (*):3. Svarande3.1. Efternamn, förnamn/namn på firma eller organisation:3.2. Gatuadress/postbox:3.3. Ort och postnummer:3.4. Land:3.5. Telefon (*):3.6. E-post (*):3.7. Svarandens ombud, i förekommande fall, och kontaktuppgifter (*):3.8. Övriga uppgifter (*):(*) Frivillig uppgift.

Image

4. Dom4.1 Datum:4.2 Målnummer:4.3 Domens sakinnehåll:4.3.1 Domstolen har beslutat att skall betala till 1. Huvudfordran:2. Ränta:3. Kostnader:4.3.2 Domstolen har utfärdat ett föreläggande mot till (Om domen meddelas av en appellationsdomstol eller vid omprövning av domen)Denna dom ersätter den som meddelades den //, målnummer, samt alla därtill hörande intyg.DOMEN SKALL ERKÄNNAS OCH VERKSTÄLLAS I EN ANNAN MEDLEMSSTAT UTAN ATT DET KRÄVS EN VERKSTÄLLIGHETSFÖRKLARING OCH UTAN ATT DET GES MÖJLIGHET ATT ÖVERKLAGA BESLUTET OM ERKÄNNANDE.Ort: Datum: //Namnteckning och/eller stämpel

P6_TA(2006)0594

”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” (2007-2013) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 – C6-0236/2005 – 2005/0038(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0122) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0122) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0236/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0236/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kultur och utbildning (A6-0465/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kultur och utbildning (A6-0465/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt som fogats till denna lagstiftningsresolution. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt som fogats till denna lagstiftningsresolution.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA

Ändrat förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),

[...]

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen bygger på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, som är gemensamma för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen bygger på principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, som är gemensamma för medlemsstaterna.

| (2) | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (3) [...], med beaktande av dess status och tillämpningsområde, samt tillhörande förklaringar, avspeglar rättigheterna så som de följer av i synnerhet medlemsstaternas gemensamma författningstraditioner och internationella förpliktelser, fördraget om Europeiska unionen, gemenskapsfördragen, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (4), gemenskapens och Europarådets sociala stadgor och rättspraxis vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (3) [...], med beaktande av dess status och tillämpningsområde, samt tillhörande förklaringar, avspeglar rättigheterna så som de följer av i synnerhet medlemsstaternas gemensamma författningstraditioner och internationella förpliktelser, fördraget om Europeiska unionen, gemenskapsfördragen, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (4), gemenskapens och Europarådets sociala stadgor och rättspraxis vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| (3) | I november 2004 erkände Europeiska rådet kommunikationens betydelse för att föra det europeiska projektet närmare medborgarna genom att uppmuntra ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

(3)

I november 2004 erkände Europeiska rådet kommunikationens betydelse för att föra det europeiska projektet närmare medborgarna genom att uppmuntra ett aktivt medborgarskap.

| (4) | I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen (5) betonar kommissionen den viktiga roll som det civila samhället har när det gäller att skydda och främja de grundläggande rättigheterna. Därför bör kommissionen skapa en öppen, genomblickbar och regelbunden dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

(4)

I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen (5) betonar kommissionen den viktiga roll som det civila samhället har när det gäller att skydda och främja de grundläggande rättigheterna. Därför bör kommissionen skapa en öppen, genomblickbar och regelbunden dialog med det civila samhället.

| (4a) | I enlighet med Haagprogrammet bör konkreta ansträngningar göras för att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och olika rättssystem. Europeiska nätverk av nationella offentliga myndigheter bör ägnas särskild uppmärksamhet och stöd i detta hänseende. |
| --- | --- |

(4a)

I enlighet med Haagprogrammet bör konkreta ansträngningar göras för att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och olika rättssystem. Europeiska nätverk av nationella offentliga myndigheter bör ägnas särskild uppmärksamhet och stöd i detta hänseende.

| (4b) | Sammanslutningen av de europeiska författningsdomstolarna och sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen bidrar framför allt genom att upprätthålla relevanta databaser, till ett utbyte av åsikter och erfarenheter i frågor som rör rättspraxis, hur medlemmarna är organiserade och arbetar i sina dömande och rådgivande funktioner med avseende på gemenskapsrätten. Det bör vara möjligt att samfinansiera de båda sammanslutningarnas verksamhet när utgifterna hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse. Denna samfinansiering bör dock inte innebära att ett framtida program skulle omfatta dessa nätverk och inte heller inverka på möjligheterna för andra europeiska nätverk att i enlighet med beslutet motta stöd för sin verksamhet. |
| --- | --- |

(4b)

Sammanslutningen av de europeiska författningsdomstolarna och sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen bidrar framför allt genom att upprätthålla relevanta databaser, till ett utbyte av åsikter och erfarenheter i frågor som rör rättspraxis, hur medlemmarna är organiserade och arbetar i sina dömande och rådgivande funktioner med avseende på gemenskapsrätten. Det bör vara möjligt att samfinansiera de båda sammanslutningarnas verksamhet när utgifterna hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse. Denna samfinansiering bör dock inte innebära att ett framtida program skulle omfatta dessa nätverk och inte heller inverka på möjligheterna för andra europeiska nätverk att i enlighet med beslutet motta stöd för sin verksamhet.

| (5) | Det är lämpligt att understryka vikten av information och kommunikation om de rättigheter som medborgarskapet i unionen innebär för dess medborgare, för att öka deras kännedom om dessa rättigheter och ge dem tillgång till lättillgänglig och tillförlitlig information. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att understryka vikten av information och kommunikation om de rättigheter som medborgarskapet i unionen innebär för dess medborgare, för att öka deras kännedom om dessa rättigheter och ge dem tillgång till lättillgänglig och tillförlitlig information.

| (6) | Att främja en interreligiös och multikulturell dialog på EU-nivå kommer att bidra till att bevara och stärka fred och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(6)

Att främja en interreligiös och multikulturell dialog på EU-nivå kommer att bidra till att bevara och stärka fred och grundläggande rättigheter.

| (7) | Målen för detta program bör komplettera de mål som gäller för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom rådets förordning EG .../2006 av den ..., och bör inriktas på de områden där europeiskt mervärde kan skapas. Lämplig samordning bör upprättas för detta. |
| --- | --- |

(7)

Målen för detta program bör komplettera de mål som gäller för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom rådets förordning EG .../2006 av den ..., och bör inriktas på de områden där europeiskt mervärde kan skapas. Lämplig samordning bör upprättas för detta.

| (8) | För att nå komplementaritet och garantera bästa möjliga användning av resurser bör det säkerställas att all dubblering undviks mellan de åtgärder som stöds av programmet och åtgärder från internationella organisationer med kompetens inom området för grundläggande rättigheter, såsom Europarådet, samtidigt som gemensamma aktiviteter tillåts för att målen för detta program skall uppnås. Lämplig samordning bör upprättas för detta. |
| --- | --- |

(8)

För att nå komplementaritet och garantera bästa möjliga användning av resurser bör det säkerställas att all dubblering undviks mellan de åtgärder som stöds av programmet och åtgärder från internationella organisationer med kompetens inom området för grundläggande rättigheter, såsom Europarådet, samtidigt som gemensamma aktiviteter tillåts för att målen för detta program skall uppnås. Lämplig samordning bör upprättas för detta.

| (8a) | Enligt principen i Thessalonikiagendan om att göra gemenskapsprogrammen tillgängliga för kandidatländerna och länderna på västra Balkan bör de anslutande länderna, kandidatländerna och länderna på västra Balkan få delta i programmet. För att få delta bör det krävas att de allmänna villkoren för bilaterala avtal uppfylls och att bidrag lämnas till programmets budget. Om det tjänar syftena med den berörda åtgärden kan även myndigheter, organ eller icke-statliga organisationer i länder som inte deltar i programmet knytas till individuella åtgärder som partner, dock utan att de är projektets viktigaste mottagare. |
| --- | --- |

(8a)

Enligt principen i Thessalonikiagendan om att göra gemenskapsprogrammen tillgängliga för kandidatländerna och länderna på västra Balkan bör de anslutande länderna, kandidatländerna och länderna på västra Balkan få delta i programmet. För att få delta bör det krävas att de allmänna villkoren för bilaterala avtal uppfylls och att bidrag lämnas till programmets budget. Om det tjänar syftena med den berörda åtgärden kan även myndigheter, organ eller icke-statliga organisationer i länder som inte deltar i programmet knytas till individuella åtgärder som partner, dock utan att de är projektets viktigaste mottagare.

| (9) | Det bör vidtas lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier. Det bör också vidtas nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka pengar som försvunnit eller betalats ut eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av gemenskapernas finansiella intressen (6) (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om kontroller på plats och undersökningar som utförs av kommissionen (7) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 beträffande utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (8). |
| --- | --- |

(9)

Det bör vidtas lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier. Det bör också vidtas nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka pengar som försvunnit eller betalats ut eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av gemenskapernas finansiella intressen (6) (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om kontroller på plats och undersökningar som utförs av kommissionen (7) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 beträffande utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (8).

| (10) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (10), vilka slår vakt om gemenskapens ekonomiska intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförandet och administrationen, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa. |
| --- | --- |

(10)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (9), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (10), vilka slår vakt om gemenskapens ekonomiska intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförandet och administrationen, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa.

| (11) | Enligt budgetförordningen krävs en grundläggande rättsakt för att bidrag till driftskostnaderna skall kunna beviljas. |
| --- | --- |

(11)

Enligt budgetförordningen krävs en grundläggande rättsakt för att bidrag till driftskostnaderna skall kunna beviljas.

| (12) | I enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11) bör de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut antas, och bland dessa bör man särskilja åtgärder enligt förvaltningskommittéförfarandet och förfarandet med en rådgivande kommitté, varvid förfarandet med en rådgivande kommitté i vissa fall är det effektivaste och därmed lämpligaste. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11) bör de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut antas, och bland dessa bör man särskilja åtgärder enligt förvaltningskommittéförfarandet och förfarandet med en rådgivande kommitté, varvid förfarandet med en rådgivande kommitté i vissa fall är det effektivaste och därmed lämpligaste.

| (13) | Målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att stödja det civila samhällets organisationer samt kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, skyddet av de grundläggande rättigheterna och skyddet av medborgarens rättigheter genom en interreligiös och mångkulturell dialog, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre uppnås på gemenskapsnivå. Gemenskapen får vidta åtgärder enligt subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att stödja det civila samhällets organisationer samt kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, skyddet av de grundläggande rättigheterna och skyddet av medborgarens rättigheter genom en interreligiös och mångkulturell dialog, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och kan därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre uppnås på gemenskapsnivå. Gemenskapen får vidta åtgärder enligt subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | Fördraget föreskriver inga andra befogenheter för att anta detta beslut än de som anges i artikel 308. |
| --- | --- |

(14)

Fördraget föreskriver inga andra befogenheter för att anta detta beslut än de som anges i artikel 308.

| (15) | Ekonomiska och sociala kommittén har lämnat ett yttrande (12), |
| --- | --- |

(15)

Ekonomiska och sociala kommittén har lämnat ett yttrande (12),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Genom detta beslut inrättas programmet ”Grundläggande rättigheter och medborgarskap”, nedan kallat ”programmet”, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”.

2.   Programmet skall omfatta perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

3.   Programmet skall genomföras inom ramen för gemenskapslagstiftningen.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Detta program skall ha följande allmänna mål:

| a) | Att främja utvecklingen av ett europeiskt samhälle grundat på respekt för de grundläggande rättigheterna, såsom de erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen [...], inklusive de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet. |
| --- | --- |

a)

Att främja utvecklingen av ett europeiskt samhälle grundat på respekt för de grundläggande rättigheterna, såsom de erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen [...], inklusive de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet.

| b) | Att stärka det civila samhället och uppmuntra en öppen, genomblickbar och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Att stärka det civila samhället och uppmuntra en öppen, genomblickbar och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter.

| c) | Att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism och att främja en större interreligiös och interkulturell förståelse samt ökad tolerans inom hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

c)

Att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism och att främja en större interreligiös och interkulturell förståelse samt ökad tolerans inom hela Europeiska unionen.

| d) | Att förbättra kontakterna, utbytet av information och arbete i nätverk mellan rättsliga och administrativa myndigheter och rättstillämpare, bl.a. genom stöd till rättslig utbildning, för att sådana myndigheter och rättstillämpare skall nå en bättre förståelse sinsemellan. |
| --- | --- |

d)

Att förbättra kontakterna, utbytet av information och arbete i nätverk mellan rättsliga och administrativa myndigheter och rättstillämpare, bl.a. genom stöd till rättslig utbildning, för att sådana myndigheter och rättstillämpare skall nå en bättre förståelse sinsemellan.

2.   Programmets allmänna mål kompletterar målen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom rådets förordning (EG) nr .../2006.

3.   Europeiska gemenskapens allmänna mål bidrar till utvecklingen och genomförandet av en gemenskapspolitik som till fullo tar hänsyn till de grundläggande rättigheterna.

Artikel 3

Särskilda mål

Programmet skall ha följande särskilda mål:

| a) | Att främja de grundläggande rättigheterna såsom de erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen [...] och informera alla människor om deras rättigheter, inklusive de rättigheter som följer av medborgarskapet i unionen, så att unionsmedborgarna uppmuntras att delta aktivt i unionens demokratiska liv. |
| --- | --- |

a)

Att främja de grundläggande rättigheterna såsom de erkänns i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen [...] och informera alla människor om deras rättigheter, inklusive de rättigheter som följer av medborgarskapet i unionen, så att unionsmedborgarna uppmuntras att delta aktivt i unionens demokratiska liv.

| b) | Att när det är nödvändigt granska respekten för särskilda grundläggande rättigheter i Europeiska unionen och dess medlemsstater i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen [...] samt att inom ramen för detta inhämta synpunkter om särskilda frågor som rör grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Att när det är nödvändigt granska respekten för särskilda grundläggande rättigheter i Europeiska unionen och dess medlemsstater i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen [...] samt att inom ramen för detta inhämta synpunkter om särskilda frågor som rör grundläggande rättigheter.

| c) | Att hjälpa icke-statliga organisationer och andra organ som tillhör det civila samhället att delta mer aktivt i arbetet med att främja de grundläggande rättigheterna, rättsstatsprincipen och demokratin. |
| --- | --- |

c)

Att hjälpa icke-statliga organisationer och andra organ som tillhör det civila samhället att delta mer aktivt i arbetet med att främja de grundläggande rättigheterna, rättsstatsprincipen och demokratin.

| d) | Att skapa relevanta strukturer för att främja en interreligiös och mångkulturell dialog på Europeiska unionens nivå. |
| --- | --- |

d)

Att skapa relevanta strukturer för att främja en interreligiös och mångkulturell dialog på Europeiska unionens nivå.

Artikel 4

Åtgärder

För att uppfylla de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 kommer detta program att stödja följande typer av åtgärder:

| a) | Särskilda åtgärder som vidtas av kommissionen, till exempel studier och forskning; opinionsundersökningar och enkäter; fastställande av indikatorer och gemensamma metoder; insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik; seminarier, konferenser och expertsammanträden; anordnande av offentliga kampanjer och evenemang; utveckling av och löpande arbete med webbplatser; utarbetande och spridning av informationsmaterial; stöd till och administrering av nätverk av nationella experter samt analyser, övervakning och utvärdering, eller |
| --- | --- |

a)

Särskilda åtgärder som vidtas av kommissionen, till exempel studier och forskning; opinionsundersökningar och enkäter; fastställande av indikatorer och gemensamma metoder; insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik; seminarier, konferenser och expertsammanträden; anordnande av offentliga kampanjer och evenemang; utveckling av och löpande arbete med webbplatser; utarbetande och spridning av informationsmaterial; stöd till och administrering av nätverk av nationella experter samt analyser, övervakning och utvärdering, eller

| b) | särskilda gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse som lagts fram av en myndighet eller annat organ från en medlemsstat, en internationell icke-statlig organisation, och som åtminstone omfattar minst två medlemsstater eller åtminstone en medlemsstat och en annan stat som antingen kan vara ett anslutande land eller ett kandidatland, i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen, eller |
| --- | --- |

b)

särskilda gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse som lagts fram av en myndighet eller annat organ från en medlemsstat, en internationell icke-statlig organisation, och som åtminstone omfattar minst två medlemsstater eller åtminstone en medlemsstat och en annan stat som antingen kan vara ett anslutande land eller ett kandidatland, i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen, eller

| c) | stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra organ som arbetar med mål av allmänt europeiskt intresse, i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

c)

stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra organ som arbetar med mål av allmänt europeiskt intresse, i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen.

| d) | bidrag till driftskostnaden för att samfinansiera utgifter som hänför sig till det permanenta arbetsprogrammet för sammanslutningen av de europeiska författningsdomstolarna och sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, som upprätthåller vissa databaser med en samling av nationella domar från hela Europa som rör genomförandet av gemenskapslagstiftningen, när dessa utgifter hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse, i syfte att främja utbyte av åsikter och erfarenheter i frågor som rör rättspraxis, hur medlemmarna är organiserade och arbetar i sina dömande och/eller rådgivande funktioner med avseende på gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

d)

bidrag till driftskostnaden för att samfinansiera utgifter som hänför sig till det permanenta arbetsprogrammet för sammanslutningen av de europeiska författningsdomstolarna och sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, som upprätthåller vissa databaser med en samling av nationella domar från hela Europa som rör genomförandet av gemenskapslagstiftningen, när dessa utgifter hänför sig till uppfyllande av ett mål av allmänt europeiskt intresse, i syfte att främja utbyte av åsikter och erfarenheter i frågor som rör rättspraxis, hur medlemmarna är organiserade och arbetar i sina dömande och/eller rådgivande funktioner med avseende på gemenskapsrätten.

Artikel 5

Deltagande av tredjeländer

1.   Följande länder, nedan kallade ”deltagande länder”, får delta i programmets åtgärder: anslutande länderna, kandidatländer, och länder på västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen i enlighet med villkoren i associeringsavtal eller i tilläggsprotokoll om deltagande i gemenskapsprogrammen som ingåtts eller kommer att ingås med dessa länder.

2.   Myndigheter, organ eller icke-statliga organisationer i länder som inte deltar i programmet enligt punkt 1 får associeras inom åtgärder enligt artikel 4, om detta bidrar till förberedelserna inför anslutningen av de länder som avses i punkt 1 eller främjar de berörda åtgärdernas mål.

Artikel 6

Målgrupper

Programmet riktar sig till EU-medborgare, medborgare i deltagande länder eller tredjelandsmedborgare som är lagligt bosatta inom EU:s territorium samt organisationer i det civila samhället och andra grupper vars verksamhet främjar målen för detta program.

Artikel 7

Tillgång till programmet

1.   Detta program skall vara öppet för bland annat institutioner och offentliga och privata organisationer, universitet, forskningsinstitut, icke-statliga organisationer, nationella, regionala och lokala myndigheter, internationella organisationer och andra icke vinstdrivande organisationer som är etablerade i Europeiska unionen eller i ett av de deltagande länderna, i enlighet med artikel 5.

2.   För att uppnå målen för detta program skall det vara möjligt att inom programmets ramar bedriva verksamhet tillsammans med internationella organisationer som är behöriga på området för grundläggande rättigheter, till exempel Europarådet, på grundval av gemensamma bidrag och i enlighet med de olika regler som gäller inom varje institution eller organisation.

Artikel 8

Typ av insats

1.   Gemenskapsfinansieringen får enligt tillämpliga bestämmelser ske på följande sätt:

| — | Genom bidrag. |
| --- | --- |

—

Genom bidrag.

| — | Genom avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Genom avtal om offentlig upphandling.

2.   Gemenskapens bidrag skall beviljas efter en förslagsomgång, utom i undantagsfall i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och tillhandahållas i form av bidrag till driftskostnader och stöd till insatser. Den högsta stödnivån skall fastställas i de årliga arbetsprogrammen.

3.   Kostnader förväntas uppstå för kompletterande åtgärder i form av kontrakt om offentlig upphandling, varvid gemenskapsfinansieringen skall täcka inköp av varor och tjänster. Detta gäller bland annat kostnader för information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.

Artikel 9

Genomförandebestämmelser

1.   Kommissionen skall genomföra gemenskapsstödet i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

2.   För att genomföra programmet skall kommissionen, inom ramarna för de allmänna mål som anges i artikel 2, anta ett årligt arbetsprogram som specificerar särskilda mål och tematiska prioriteringar och ger en beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i artikel 8, samt vid behov en förteckning över andra insatser.

3.   Det årliga arbetsprogrammet kommer att antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 10.3.

4.   Vid utvärderings- och tilldelningsförfarandena i samband med stöd till insatser skall hänsyn tas till bland annat följande kriterier:

| a) | Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, med de allmänna målen enligt artikel 2 och med de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

a)

Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, med de allmänna målen enligt artikel 2 och med de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4.

| b) | Den föreslagna insatsens kvaliteter i fråga om dess utformning, organisation, presentation och förväntade resultat. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna insatsens kvaliteter i fråga om dess utformning, organisation, presentation och förväntade resultat.

| c) | Storleken på det belopp som begärs i gemenskapsfinansiering och hur väl avpassat detta belopp är med hänsyn till de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

c)

Storleken på det belopp som begärs i gemenskapsfinansiering och hur väl avpassat detta belopp är med hänsyn till de förväntade resultaten.

| d) | De förväntade resultatens inverkan på de allmänna målen i artikel 2 och på de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

d)

De förväntade resultatens inverkan på de allmänna målen i artikel 2 och på de åtgärder som vidtas på olika områden enligt artiklarna 3 och 4.

5.   Ansökningarna om bidrag till driftskostnader som avses i artikel 4 b och 4 c skall bedömas mot bakgrund av

| — | överensstämmelsen med programmets mål, |
| --- | --- |

—

överensstämmelsen med programmets mål,

| — | den föreslagna verksamhetens kvalitet, |
| --- | --- |

—

den föreslagna verksamhetens kvalitet,

| — | verksamhetens förväntade multiplikatoreffekter för medborgarna, |
| --- | --- |

—

verksamhetens förväntade multiplikatoreffekter för medborgarna,

| — | verksamhetens geografiska räckvidd, |
| --- | --- |

—

verksamhetens geografiska räckvidd,

| — | medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer, och |
| --- | --- |

—

medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer, och

| — | hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är. |
| --- | --- |

—

hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är.

6.   De beslut som har samband med åtgärder som avses i artikel 4 b och 4 c skall fattas av kommissionen i enlighet med det förfarande som anges i artikel 10.2.

7.   Enligt artikel 113.2 i budgetförordningen skall principen om successiv nedtrappning inte gälla driftsbidraget till sammanslutningen av de europeiska författningsdomstolarna eller sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen om de verkar i ett allmänt europeiskt intresse

Artikel 10

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall bistås av en kommitté (nedan kallad kommittén).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som fastställs i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 11

Komplementaritet

1.   Synergier och komplementaritet skall eftersträvas med andra gemenskapsinstrument, särskilt ramprogrammen ”Säkerhet och skydd för friheter” och ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” samt ”Framstegsprogrammet”. Komplementaritet med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter skall säkerställas. Den del av informationen om grundläggande rättigheter och medborgarskap som rör statistik skall utvecklas i samarbete med medlemsstaterna på grundval av tillgängliga uppgifter, när så behövs med hjälp av gemenskapens statistiska program.

2.   Programmet får dela resurser med andra gemenskapsinstrument, särskilt de allmänna programmen ”Säkerhet och skydd för friheter” och ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”, för att genomföra insatser som uppfyller målkraven för alla programmen.

3.   Projekt som erhåller finansiering genom detta beslut får inte erhålla stöd för samma ändamål från andra finansiella gemenskapsinstrument. Det skall säkerställas att de som mottar stöd enligt detta beslut skall underrätta kommissionen om stöd som redan erhållits via gemenskapsbudgeten och andra källor samt om pågående ansökningar om stöd.

Artikel 12

Budgetmedel

De budgetmedel som anslagits för åtgärder inom detta program skall föras upp som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. De anslag som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för finansieringsramen.

Artikel 13

Övervakning

1.   Kommissionen skall säkerställa att stödmottagaren lämnar in tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet framskrider för åtgärder som finansieras via programmet. En slutrapport skall också lämnas in senast tre månader efter det att åtgärden avslutats. Kommissionen skall besluta om rapporternas form och innehåll.

2.   Kommissionen skall säkerställa att kontrakt och avtal som följer av genomförandet av detta program skall innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll som utförs av kommissionen (eller någon som har bemyndigats av kommissionen), vid behov genom kontroll på plats, inbegripet stickprovskontroller, och revisioner som utförs av revisionsrätten.

3.   Kommissionen skall se till att stödmottagaren under fem år efter den sista utbetalningen för en åtgärd skall hålla alla dokument som rör utgifterna för åtgärden tillgängliga för kommissionen.

4.   På grundval av de rapporter och kontroller som nämns i punkterna 1 och 2 skall kommissionen vid behov se till att storleken på eller villkoren för tilldelning av det ursprungligen godkända finansiella stödet och även tidsplanen för utbetalningarna justeras.

5.   Kommissionen skall se till att alla de åtgärder som krävs för att kontrollera att åtgärder som finansieras genomförs korrekt och i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och i budgetförordningen kommer att vidtas.

Artikel 14

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens finansiella intressen skyddas i samband med åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96, och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta program skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 tillämpas på varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en på grundval av programmet föreskriven avtalsförpliktelse, som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en oberättigad utgift för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar.

3.   Kommissionen skall se till att finansiellt stöd som har beviljats för en åtgärd minskas, hålls inne eller återkrävs om det visar sig att oegentligheter har förekommit, exempelvis att detta beslut, ett enskilt beslut eller avtalet om stöd inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets inriktning eller genomförandevillkor, utan att kommissionen godkänt ändringen.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om verksamheten utvecklas så att endast en del av det tilldelade finansiella stödet är berättigat, skall kommissionen säkerställa att stödmottagaren yttrar sig inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger en tillfredsställande förklaring skall kommissionen säkerställa att utbetalning av det resterande finansiella stödet kan vägras och att tidigare utbetalda belopp kan återbetalas.

5.   Kommissionen skall se till att belopp som betalats ut felaktigt återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 15

Utvärdering

1.   Programmet skall kontrolleras regelbundet för uppföljning av programverksamhetens genomförande.

2.   Kommissionen skall se till att det finns en regelbunden, oberoende och extern utvärdering av programmet.

3.   Kommissionen skall för Europaparlamentet och rådet lägga fram

| a) | en årlig redogörelse för hur programmet genomförts, |
| --- | --- |

a)

en årlig redogörelse för hur programmet genomförts,

| b) | en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande, inklusive det arbete som utförts av mottagare av de driftsbidrag som avses i artikel 4 d, senast den 31 mars 2011, |
| --- | --- |

b)

en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande, inklusive det arbete som utförts av mottagare av de driftsbidrag som avses i artikel 4 d, senast den 31 mars 2011,

| c) | ett meddelande om programmets förlängning, senast den 30 augusti 2012, |
| --- | --- |

c)

ett meddelande om programmets förlängning, senast den 30 augusti 2012,

| d) | en utvärderingsrapport efter programmets avslutning, senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

d)

en utvärderingsrapport efter programmets avslutning, senast den 31 december 2014.

Artikel 15 a

Offentliggörande av åtgärder

Kommissionen skall varje år offentliggöra en förteckning över åtgärder som finansierats genom detta program, med en kort beskrivning av varje projekt.

Artikel 16

Ikraftträdande

Detta beslut får verkan den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Utfärdat i Bryssel den ...

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C [...], s. [...].

1

(2)  EUT C [...], s. [...].

2

(3)  Proklamerad i Nice den 7 december 2000 (EGT C 364, 18.12.2000, s. 1).

3

(4)  Undertecknad i Rom den 4 november 1950.

4

(5)  KOM(2003)0609, 15.10.2003.

5

(6)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

9

(10)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EUT C 69, 21.3.2006.

12

P6_TA(2006)0595

”Straffrätt” (2007-2013) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Straffrätt” för perioden 2007–2013, som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” (KOM(2005)0122 – C6-0237/2005 – 2005/0039(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0122) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0122) (1),

| — | med beaktande av artikel 31 och artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31 och artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0237/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0237/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0453/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0453/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget; |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget;

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra förslaget; |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra förslaget;

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt som fogats till denna lagstiftningsresolution. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt som fogats till denna lagstiftningsresolution.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA

Ändrat förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet ”Straffrätt” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31 och artikel 34.2 c,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen skall unionens mål vara att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa genom att medlemsstaterna utformar gemensamma insatser när det gäller straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen skall unionens mål vara att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa genom att medlemsstaterna utformar gemensamma insatser när det gäller straffrättsligt samarbete.

| (2) | Enligt artikel 31 i fördraget om Europeiska unionen skall de gemensamma insatserna rörande straffrättsligt samarbete särskilt omfatta samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 31 i fördraget om Europeiska unionen skall de gemensamma insatserna rörande straffrättsligt samarbete särskilt omfatta samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter.

| (3) | I Haagprogrammet, som bygger på Europeiska rådets slutsatser från mötet i Tammerfors och som antogs av Europeiska rådet i november 2004, bekräftas prioriteringen att stärka friheten, säkerheten och rättvisan i Europeiska unionen, särskilt genom att förbättra det straffrättsliga samarbetet på grundval av principen om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

(3)

I Haagprogrammet, som bygger på Europeiska rådets slutsatser från mötet i Tammerfors och som antogs av Europeiska rådet i november 2004, bekräftas prioriteringen att stärka friheten, säkerheten och rättvisan i Europeiska unionen, särskilt genom att förbättra det straffrättsliga samarbetet på grundval av principen om ömsesidigt erkännande.

| (4) | Ramprogrammet om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (Agis), som inrättades genom rådets beslut 2002/630/RIF av den 22 juli 2002 (3), har i hög grad bidragit till att stärka samarbetet mellan polis och andra brottsbekämpande myndigheter och domstolsväsendet i medlemsstaterna och till att stärka ömsesidig förståelse och ömsesidigt förtroende mellan polisiära, rättsliga och administrativa system. |
| --- | --- |

(4)

Ramprogrammet om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (Agis), som inrättades genom rådets beslut 2002/630/RIF av den 22 juli 2002 (3), har i hög grad bidragit till att stärka samarbetet mellan polis och andra brottsbekämpande myndigheter och domstolsväsendet i medlemsstaterna och till att stärka ömsesidig förståelse och ömsesidigt förtroende mellan polisiära, rättsliga och administrativa system.

| (5) | De ambitiösa målen i fördraget och Haagprogrammet bör förverkligas genom inrättande av ett smidigt och effektivt program som underlättar planering och genomförande. |
| --- | --- |

(5)

De ambitiösa målen i fördraget och Haagprogrammet bör förverkligas genom inrättande av ett smidigt och effektivt program som underlättar planering och genomförande.

| (6) | Programmet bör leda till ökat ömsesidigt förtroende inom domstolsväsendet. Enligt Haagprogrammet bör det ömsesidiga förtroendet stärkas genom att man utvecklar nätverk med organisationer och institutioner inom rättsväsendet, förbättrar fortbildningen för rättstillämpare på de berörda områdena, utvecklar utvärderingen av EU:s politik på området lag och rätt och, samtidigt som rättsväsendets oberoende respekteras, ökar forskningsinsatserna när det gäller rättsligt samarbete och underlättar operativa projekt i medlemsstaterna som syftar till att modernisera rättsväsendet.
  Programmet bör också underlätta genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande genom att förbättra de ömsesidiga kunskaperna om tidigare domar som meddelats i Europeiska unionen, särskilt genom inrättandet av ett datoriserat system för utbyte av uppgifter ur kriminalregister. |
| --- | --- |

(6)

Programmet bör leda till ökat ömsesidigt förtroende inom domstolsväsendet. Enligt Haagprogrammet bör det ömsesidiga förtroendet stärkas genom att man utvecklar nätverk med organisationer och institutioner inom rättsväsendet, förbättrar fortbildningen för rättstillämpare på de berörda områdena, utvecklar utvärderingen av EU:s politik på området lag och rätt och, samtidigt som rättsväsendets oberoende respekteras, ökar forskningsinsatserna när det gäller rättsligt samarbete och underlättar operativa projekt i medlemsstaterna som syftar till att modernisera rättsväsendet.

Programmet bör också underlätta genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande genom att förbättra de ömsesidiga kunskaperna om tidigare domar som meddelats i Europeiska unionen, särskilt genom inrättandet av ett datoriserat system för utbyte av uppgifter ur kriminalregister.

| (7) | Det europeiska nätverket för fortbildning av tjänstemän inom rättsväsendet som skapades av institutioner med särskilt ansvar för sådan fortbildning i alla medlemsstater, främjar ett fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och åklagare. Detta bidrar till att stärka det ömsesidiga förtroendet och att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och mellan olika rättssystem. |
| --- | --- |

(7)

Det europeiska nätverket för fortbildning av tjänstemän inom rättsväsendet som skapades av institutioner med särskilt ansvar för sådan fortbildning i alla medlemsstater, främjar ett fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och åklagare. Detta bidrar till att stärka det ömsesidiga förtroendet och att förbättra den ömsesidiga förståelsen mellan rättsliga myndigheter och mellan olika rättssystem.

| (8) | Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägerier. Det bör också vidtas nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka pengar som försvunnit eller betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

(8)

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägerier. Det bör också vidtas nödvändiga åtgärder för att kräva tillbaka pengar som försvunnit eller betalats ut eller använts felaktigt.

| (9) | (...) |
| --- | --- |

(9)

(...)

| (10) | Eftersom målen för programmet ”Straffrätt” inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som har gjorts tillämpligt på unionen genom artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom målen för programmet ”Straffrätt” inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som har gjorts tillämpligt på unionen genom artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (11) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), nedan kallad ”budgetförordningen”, och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (5), som skyddar gemenskapens ekonomiska intressen, skall tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och enhetlighet i valet av budgetinstrument, att antalet fall där kommissionen behåller det direkta ansvaret för genomförande och förvaltning begränsas, liksom nödvändig proportionalitet mellan storleken på beloppen och de administrativa insatserna vid utnyttjandet av dem. |
| --- | --- |

(11)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), nedan kallad ”budgetförordningen”, och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (5), som skyddar gemenskapens ekonomiska intressen, skall tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och enhetlighet i valet av budgetinstrument, att antalet fall där kommissionen behåller det direkta ansvaret för genomförande och förvaltning begränsas, liksom nödvändig proportionalitet mellan storleken på beloppen och de administrativa insatserna vid utnyttjandet av dem.

| (11a) | Lämpliga åtgärder bör också vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, liksom nödvändiga mått och steg för att återvinna medel som förlorats, utbetalats felaktigt eller inte använts korrekt enligt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6) och (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför (7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(11a)

Lämpliga åtgärder bör också vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, liksom nödvändiga mått och steg för att återvinna medel som förlorats, utbetalats felaktigt eller inte använts korrekt enligt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6) och (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför (7) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8).

| (12) | Enligt budgetförordningen krävs det en grundläggande rättsakt för att bidrag för de administrativa kostnaderna skall kunna beviljas. |
| --- | --- |

(12)

Enligt budgetförordningen krävs det en grundläggande rättsakt för att bidrag för de administrativa kostnaderna skall kunna beviljas.

| (12a) | Med hänsyn till vikten av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla riktlinjer som underlättar för alla myndigheter, icke-statliga organisationer, internationella organisationer eller andra organ som beviljas bidrag genom detta program att regelrätt bekräfta vilket stöd som mottagits. |
| --- | --- |

(12a)

Med hänsyn till vikten av att gemenskapsfinansiering synliggörs bör kommissionen tillhandahålla riktlinjer som underlättar för alla myndigheter, icke-statliga organisationer, internationella organisationer eller andra organ som beviljas bidrag genom detta program att regelrätt bekräfta vilket stöd som mottagits.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas enligt de förfaranden som anges i beslutet, med bistånd av en rådgivande kommitté och en förvaltningskommitté. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas enligt de förfaranden som anges i beslutet, med bistånd av en rådgivande kommitté och en förvaltningskommitté.

| (14) | Det är lämpligt att ersätta rådets beslut om upprättande av ramprogrammet om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (Agis) med det här programmet från och med den 1 januari 2007, och med det nya särskilda programmet om förebyggande och bekämpande av brottslighet som omfattas av det allmänna programmet om säkerhet och skydd för friheter. |
| --- | --- |

(14)

Det är lämpligt att ersätta rådets beslut om upprättande av ramprogrammet om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (Agis) med det här programmet från och med den 1 januari 2007, och med det nya särskilda programmet om förebyggande och bekämpande av brottslighet som omfattas av det allmänna programmet om säkerhet och skydd för friheter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet om straffrätt, nedan kallat ”programmet”, som en del av det allmänna programmet om grundläggande rättigheter och rättvisa, för att stärka området för frihet, säkerhet och rättvisa.

2.   Programmet skall omfatta perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Detta program skall ha följande allmänna mål:

| a) | Främja rättsligt samarbete i syfte att bidra till skapandet av ett europeiskt område med verklig straffrättslig rättvisa, baserat på ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

a)

Främja rättsligt samarbete i syfte att bidra till skapandet av ett europeiskt område med verklig straffrättslig rättvisa, baserat på ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende.

| b) | Främja kompatibiliteten mellan tillämpliga regler i medlemsstaterna när detta är nödvändigt för att förbättra det rättsliga samarbetet. Främja en minskning av sådana rättsliga förhållanden som hindrar det rättsliga samarbetet från att fungera väl, för att kunna stärka samordningen av utredningar och öka kompatibiliteten mellan rättsväsendena i Europeiska unionens medlemsstater för att möjliggöra en rimlig uppföljning av utredningar som genomförs av medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Främja kompatibiliteten mellan tillämpliga regler i medlemsstaterna när detta är nödvändigt för att förbättra det rättsliga samarbetet. Främja en minskning av sådana rättsliga förhållanden som hindrar det rättsliga samarbetet från att fungera väl, för att kunna stärka samordningen av utredningar och öka kompatibiliteten mellan rättsväsendena i Europeiska unionens medlemsstater för att möjliggöra en rimlig uppföljning av utredningar som genomförs av medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter.

| c) | (...) |
| --- | --- |

c)

(...)

| d) | Förbättra kontakterna och utbytet av information och bästa praxis mellan rättsliga och administrativa myndigheter och juristkåren: advokater och andra yrkesutövare inom domstolsväsendet, och främja fortbildningen inom domstolsväsendet, för att öka det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

d)

Förbättra kontakterna och utbytet av information och bästa praxis mellan rättsliga och administrativa myndigheter och juristkåren: advokater och andra yrkesutövare inom domstolsväsendet, och främja fortbildningen inom domstolsväsendet, för att öka det ömsesidiga förtroendet.

| e) | Förbättra det ömsesidiga förtroendet ytterligare för att säkerställa skyddet av brottsoffers och tilltalades rättigheter. |
| --- | --- |

e)

Förbättra det ömsesidiga förtroendet ytterligare för att säkerställa skyddet av brottsoffers och tilltalades rättigheter.

2.   Utan att det påverkar Europeiska gemenskapens mål och befogenheter bidrar programmets allmänna mål till utvecklingen av gemenskapspolitiken, och närmare bestämt till skapandet av ett rättsligt område.

Artikel 3

Särskilda mål

Programmet skall ha följande särskilda mål:

| a) | Gynna straffrättsligt samarbete som syftar till att






  — | främja ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar, |
| --- | --- | --- |

a)

Gynna straffrättsligt samarbete som syftar till att

—

främja ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar,

| — | undanröja hinder som har uppstått på grund av skillnader mellan medlemsstaternas rättsväsen och främja det nödvändiga närmandet av materiell straffrätt när det gäller grov brottslighet, i synnerhet (...) med en gränsöverskridande dimension, |
| --- | --- |

—

undanröja hinder som har uppstått på grund av skillnader mellan medlemsstaternas rättsväsen och främja det nödvändiga närmandet av materiell straffrätt när det gäller grov brottslighet, i synnerhet (...) med en gränsöverskridande dimension,

| — | ytterligare öka inrättandet av minimistandarder med avseende på straffprocessrätten för att främja de praktiska aspekterna av rättsligt samarbete, |
| --- | --- |

—

ytterligare öka inrättandet av minimistandarder med avseende på straffprocessrätten för att främja de praktiska aspekterna av rättsligt samarbete,

| — | garantera en korrekt rättskipning genom att undvika behörighetskonflikter, |
| --- | --- |

—

garantera en korrekt rättskipning genom att undvika behörighetskonflikter,

| — | förbättra utbytet av information genom användning av datoriserade system, särskilt uppgifter från nationella straffregister, |
| --- | --- |

—

förbättra utbytet av information genom användning av datoriserade system, särskilt uppgifter från nationella straffregister,

| — | skydda tilltalades rättigheter och garantera socialt och rättsligt stöd till brottsoffer, |
| --- | --- |

—

skydda tilltalades rättigheter och garantera socialt och rättsligt stöd till brottsoffer,

| — | uppmana medlemsstaterna att öka samarbetet med Eurojust i kampen mot gränsöverskridande organiserad brottslighet samt annan grov brottslighet, |
| --- | --- |

—

uppmana medlemsstaterna att öka samarbetet med Eurojust i kampen mot gränsöverskridande organiserad brottslighet samt annan grov brottslighet,

| — | främja åtgärder som syftar till gärningsmännens effektiva återanpassning, särskilt ungdomsbrottslingars. |
| --- | --- |

—

främja åtgärder som syftar till gärningsmännens effektiva återanpassning, särskilt ungdomsbrottslingars.

| b) | Förbättra de ömsesidiga kunskaperna om medlemsstaternas lagstiftning och domstolsväsen på det straffrättsliga området samt främja och stärka nätverkskontakter, ömsesidigt samarbete, utbyte och spridning av information, erfarenheter och god praxis. |
| --- | --- |

b)

Förbättra de ömsesidiga kunskaperna om medlemsstaternas lagstiftning och domstolsväsen på det straffrättsliga området samt främja och stärka nätverkskontakter, ömsesidigt samarbete, utbyte och spridning av information, erfarenheter och god praxis.

| c) | Säkra ett korrekt genomförande och en korrekt tillämpning och utvärdering av EU-rättsakter som rör straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Säkra ett korrekt genomförande och en korrekt tillämpning och utvärdering av EU-rättsakter som rör straffrättsligt samarbete.

| d) | Förbättra informationen om rättssystemen i medlemsstaterna och tillgång till domstolsprövning. |
| --- | --- |

d)

Förbättra informationen om rättssystemen i medlemsstaterna och tillgång till domstolsprövning.

| e) | Främja fortbildning i EU- och EG-rätt för domare, advokater och andra yrkesutövare inom domstolsväsendet. |
| --- | --- |

e)

Främja fortbildning i EU- och EG-rätt för domare, advokater och andra yrkesutövare inom domstolsväsendet.

| f) | Utvärdera de allmänna villkor som är nödvändiga för att utveckla ömsesidigt förtroende genom att förbättra ömsesidig förståelse mellan rättsliga myndigheter och för olika rättssystem, särskilt när det gäller att genomföra EU:s politik på det rättsliga området. |
| --- | --- |

f)

Utvärdera de allmänna villkor som är nödvändiga för att utveckla ömsesidigt förtroende genom att förbättra ömsesidig förståelse mellan rättsliga myndigheter och för olika rättssystem, särskilt när det gäller att genomföra EU:s politik på det rättsliga området.

| g) | Utveckla och genomföra ett datoriserat system för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och stödja undersökningar i syfte att utveckla andra typer av informationsutbyte. |
| --- | --- |

g)

Utveckla och genomföra ett datoriserat system för utbyte av uppgifter ur kriminalregister och stödja undersökningar i syfte att utveckla andra typer av informationsutbyte.

Artikel 4

Åtgärder

I syfte att nå de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 skall ekonomiskt stöd genom programmet ges på de villkor som anges i det årliga arbetsprogrammet till följande åtgärder:

| a) | Särskilda åtgärder som vidtas av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, utarbetande och genomförande av särskilda projekt som att inrätta ett datoriserat system för utbyte av uppgifter ur kriminalregister, opinionsundersökningar, fastställande av indikatorer och gemensamma metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial, stöd till och utveckling av nätverk bestående av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet, eller |
| --- | --- |

a)

Särskilda åtgärder som vidtas av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, utarbetande och genomförande av särskilda projekt som att inrätta ett datoriserat system för utbyte av uppgifter ur kriminalregister, opinionsundersökningar, fastställande av indikatorer och gemensamma metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial, stöd till och utveckling av nätverk bestående av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet, eller

| b) | Särskilda gränsöverskridande projekt av intresse för Europeiska unionen som läggs fram av minst två medlemsstater eller åtminstone en medlemsstat och ett annat land, som antingen kan vara ett anslutande land eller ett kandidatland i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen, eller |
| --- | --- |

b)

Särskilda gränsöverskridande projekt av intresse för Europeiska unionen som läggs fram av minst två medlemsstater eller åtminstone en medlemsstat och ett annat land, som antingen kan vara ett anslutande land eller ett kandidatland i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen, eller

| c) | Stöd till verksamhet inom organisationer eller andra organ som arbetar med mål av allmänt europeiskt intresse, i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen, eller |
| --- | --- |

c)

Stöd till verksamhet inom organisationer eller andra organ som arbetar med mål av allmänt europeiskt intresse, i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen, eller

| d) | Ett driftsstöd för medfinansiering av utgifter i samband med det ständiga arbetsprogrammet för det europeiska nätverket för rättslig utbildning, som syftar till att uppfylla mål av allmänt europeiskt intresse när det gäller fortbildning inom domstolsväsendet. |
| --- | --- |

d)

Ett driftsstöd för medfinansiering av utgifter i samband med det ständiga arbetsprogrammet för det europeiska nätverket för rättslig utbildning, som syftar till att uppfylla mål av allmänt europeiskt intresse när det gäller fortbildning inom domstolsväsendet.

| e) | Nationella projekt i enskilda medlemsstater, som






  — | förbereder transnationella projekt och/eller EU-åtgärder (”inledande åtgärder”), |
| --- | --- | --- |

e)

Nationella projekt i enskilda medlemsstater, som

—

förbereder transnationella projekt och/eller EU-åtgärder (”inledande åtgärder”),

| — | kompletterar transnationella projekt och/eller EU-åtgärder (”kompletterande åtgärder”), |
| --- | --- |

—

kompletterar transnationella projekt och/eller EU-åtgärder (”kompletterande åtgärder”),

| — | bidrar till att utveckla innovativa metoder och/eller tekniker som har förutsättningar för att överföras till åtgärder på unionsnivå, eller avser utveckling av sådana metoder och tekniker i syfte att överföra dem till andra medlemsstater och/eller annan stat som antingen kan vara ett anslutande land eller ett kandidatland. |
| --- | --- |

—

bidrar till att utveckla innovativa metoder och/eller tekniker som har förutsättningar för att överföras till åtgärder på unionsnivå, eller avser utveckling av sådana metoder och tekniker i syfte att överföra dem till andra medlemsstater och/eller annan stat som antingen kan vara ett anslutande land eller ett kandidatland.

Artikel 5

Målgrupper

Programmet riktar sig bland annat till rättstillämpare, företrädare för organ som arbetar med stöd till brottsoffer, andra yrkesutövare inom domstolsväsendet, nationella myndigheter och unionsmedborgarna i allmänhet.

Artikel 6

Tillgång till programmet

1.   Detta program skall stå öppet för institutioner och offentliga eller privata organisationer, inklusive yrkesorganisationer, universitet, forskningsinstitut och institut för juridisk utbildning/fortbildning för rättstillämpare samt icke statliga organisationer i medlemsstaterna. Organ och organisationer med vinstsyfte kan endast få bidrag i samverkan med ideella eller statliga organisationer.

Begreppet ”rättstillämpare” avser bland annat domare, åklagare, advokater, allmänpraktiserande jurister, departementstjänstemän, domstolstjänstemän, stämningsmän, rättstolkar och andra yrkesutövare som arbetar inom rättsväsendet med straffrättsliga frågor.

2.   Tredjeländer eller internationella organisationer kan inte lägga fram transnationella projekt, men de kan delta som partner.

Artikel 7

Finansieringsformer

1.   Gemenskapsfinansieringen får ha följande juridiska former:

| a) | Bidrag. |
| --- | --- |

a)

Bidrag.

| b) | Avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

b)

Avtal om offentlig upphandling.

2.   Gemenskapsbidrag skall normalt utgå efter en inbjudan att lämna förslag, utom i akuta, vederbörligen motiverade undantagsfall eller om mottagaren har sådana egenskaper att ingen annan kan komma i fråga för en viss åtgärd, och de skall ha formen av bidrag till driftskostnader och bidrag till åtgärder.

Den högsta nivån för medfinansiering av projektkostnaderna fastställs i det årliga arbetsprogrammet.

3.   Avsättningar skall göras för kostnader för kompletterande åtgärder genom avtal om offentlig upphandling, varvid gemenskapsmedel täcker inköp av varor och tjänster. Detta täcker bland annat kostnaderna för information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.

Artikel 8

Genomförandeåtgärder

1.   Kommissionen skall genomföra gemenskapsbiståndet i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

2.   För programmets genomförande skall kommissionen, inom ramen för de allmänna mål som anges i artikel 2, senast i slutet av september anta ett årligt arbetsprogram med uppgift om särskilda mål och tematiska prioriteringar samt en beskrivning av kompletterande åtgärder enligt artikel 7.3 och vid behov en förteckning över andra åtgärder.

Det årliga arbetsprogrammet för 2007 skall antas tre månader efter detta instruments ikraftträdande.

3.   Det årliga arbetsprogrammet skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 10a.

4.   Vid utvärderings- och tilldelningsförfarandena i samband med bidrag till åtgärder skall bland annat följande kriterier beaktas:

| a) | Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, de allmänna mål som redovisas i artikel 2 och de åtgärder som vidtagits på de olika områdena i enlighet med artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

a)

Överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet, de allmänna mål som redovisas i artikel 2 och de åtgärder som vidtagits på de olika områdena i enlighet med artiklarna 3 och 4.

| b) | Den föreslagna åtgärdens kvalitet när det gäller utformning, organisation, presentation och förväntade resultat. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna åtgärdens kvalitet när det gäller utformning, organisation, presentation och förväntade resultat.

| c) | Vilket belopp som skall finansieras av gemenskapen och relationen till de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

c)

Vilket belopp som skall finansieras av gemenskapen och relationen till de förväntade resultaten.

| d) | De förväntade resultatens effekter när det gäller de allmänna mål som anges i artikel 2 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artiklarna 3 och 4. |
| --- | --- |

d)

De förväntade resultatens effekter när det gäller de allmänna mål som anges i artikel 2 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artiklarna 3 och 4.

5.   Ansökningar om sådana driftsbidrag som avses i artikel 4 c–d skall bedömas mot bakgrund av

| 1. | anpassning till programmets mål, |
| --- | --- |

1.

anpassning till programmets mål,

| 2. | den föreslagna verksamhetens kvalitet, |
| --- | --- |

2.

den föreslagna verksamhetens kvalitet,

| 3. | multiplikatoreffekt som verksamheten kan få på allmänheten, |
| --- | --- |

3.

multiplikatoreffekt som verksamheten kan få på allmänheten,

| 4. | verksamhetens geografiska omfattning, |
| --- | --- |

4.

verksamhetens geografiska omfattning,

| 5. | enskilda medborgares medverkan i de berörda organens strukturer, |
| --- | --- |

5.

enskilda medborgares medverkan i de berörda organens strukturer,

| 6. | förhållandet mellan kostnaderna och nyttan av den föreslagna verksamheten. |
| --- | --- |

6.

förhållandet mellan kostnaderna och nyttan av den föreslagna verksamheten.

5a.
     Beslut om åtgärder som lagts fram enligt artikel 4.1 a skall antas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10a. Beslut om åtgärder som lagts fram enligt artikel 4.1 b.c.d.e skall antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 10.

Beslut avseende bidragsansökningar som avser (...) åtgärder som vinstdrivande organ eller organisationer lägger fram antas av kommissionen i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 10a.

6.   Av artikel 113.2 i budgetförordningen följer att principen om gradvis nedtrappning inte skall tillämpas på driftsstöd till europeiska nätverket för rättslig utbildning, eftersom detta nätverk har mål av allmänt europeiskt intresse.

Artikel 9

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna, med en företrädare för kommissionen som ordförande (nedan kallad ”kommittén”).

2.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

3.   Kommissionen får bjuda in företrädare från ansökarländerna till informationsmöten efter kommittémötena.

Artikel 10

Rådgivande förfarande

1.   När det hänvisas till denna artikel skall kommissionens företrädare förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning.

2.   Yttrandet skall protokollföras. Varje medlemsstat har rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet.

3.   Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats.

Artikel 10a

Förvaltningsförfarande

1.   När det hänvisas till denna artikel skall kommissionens företrädare förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen skall yttrandet avges med den majoritet som föreskrivs i artikel 205.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Medlemsstaternas röster inom kommittén skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden får inte rösta.

2.   Kommissionen skall besluta om åtgärder som skall ha omedelbar verkan. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall får kommissionen skjuta upp verkställandet av de beslutade åtgärderna under en period av tre månader från den dag då rådet underrättades.

3.   Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i punkt 2.

Artikel 11

Komplementaritet

1.   Synergier och komplementaritet med andra gemenskapsinstrument kommer att eftersträvas, särskilt med det särskilda programmet om civilrätt inom ramen för det allmänna programmet om grundläggande rättigheter och rättvisa, och de allmänna programmen om säkerhet och skydd för friheter och om solidaritet och hantering av migrationsströmmar. Den del av den straffrättsliga informationen som rör statistik kommer att utvecklas i samarbete med medlemsstaterna, när så behövs med hjälp av gemenskapens statistikprogram.

2.   Programmet får dela resurser med andra gemenskapsinstrument, i synnerhet det särskilda programmet om civilrätt inom ramen för det allmänna programmet om grundläggande rättigheter och rättvisa, för att kunna genomföra insatser som uppfyller målen för båda programmen.

3.   Verksamheter som finansieras enligt detta beslut får inte erhålla bidrag för samma ändamål från andra finansiella gemenskapsinstrument. Det skall säkerställas att de som mottar stöd enligt detta beslut skall informera kommissionen om medel som de erhållit från gemenskapsbudgeten och andra källor samt om inlämnade ansökningar om bidrag.

Artikel 12

Budgetmedel

De budgetmedel som tilldelas de åtgärder som omfattas av detta program skall föras in i de årliga anslagen för Europeiska unionens allmänna budget. De anslag som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 13

Övervakning

1.   Kommissionen skall se till att för åtgärder som finansieras via programmet skall stödmottagaren lämna in tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet framskrider och att en slutrapport lämnas in senast tre månader efter det att åtgärden avslutats. Kommissionen skall fastställa rapporternas form och struktur.

2.   (...)

3.   Kommissionen skall se till att de kontrakt och avtal som ingås under genomförandet av programmet särskilt innehåller bestämmelser om tillsyn och finansiell kontroll av kommissionen (eller av någon befullmäktigad företrädare för denna), om nödvändigt med hjälp av kontroller på platsen, inklusive stickprovskontroller, och revisioner av revisionsrätten.

4.   Kommissionen skall se till att efter den sista utbetalningen för en åtgärd skall stödmottagaren hålla alla verifikationer som rör utgifterna för åtgärden tillgängliga för kommissionen under fem år.

5.   På grundval av de rapporter och de stickprovskontroller som avses i punkterna 1 och 2 skall kommissionen, om så krävs, se till att storleken på eller villkoren för tilldelning av det ursprungligen godkända finansiella stödet och även tidsplanen för utbetalningarna justeras.

6.   Kommissionen skall se till att alla övriga nödvändiga åtgärder för att kontrollera att de finansierade åtgärderna genomförs korrekt och i enlighet med detta beslut och budgetförordningen vidtas.

Artikel 14

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas i samband med åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 och (EG, Euratom) nr 2185/96 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   När det gäller de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt detta beslut skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 tillämpas på varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten, däribland även brott mot en avtalsmässig skyldighet på grundval av programmet, till följd av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk operatör, om överträdelsen har haft, eller skulle kunnat ha negativa ekonomiska konsekvenser för Europeiska gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

3.   Kommissionen skall se till att ekonomiskt stöd som har beviljats för en åtgärd reduceras, hålls inne eller återkrävs om det visar sig att oegentligheter har förekommit, inbegripet bristande uppfyllelse av bestämmelserna i detta beslut eller i det enskilda beslut eller avtal genom vilket stödet beviljades, eller om det visar sig att åtgärden ändrats på ett sätt som står i strid med projektets inriktning eller genomförandevillkor, utan att kommissionens godkännande inhämtats.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits, eller om verksamheten utvecklas så att endast en del av det tilldelade ekonomiska stödet är berättigat, skall kommissionen se till att stödmottagaren anmodas att yttra sig inom en angiven tidsfrist. Om stödmottagaren inte ger något tillfredsställande svar, skall kommissionen se till att det återstående ekonomiska stödet inte betalas ut och att det belopp som redan har betalats ut betalas tillbaka.

5.   Kommissionen skall se till att alla felaktigt utbetalda belopp återbetalas till kommissionen. Belopp som inte återbetalas i tid skall uppräknas med ränta enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 15

Utvärdering

1.   Genomförandet av programmet och de verksamheter som ingår i det skall följas upp regelbundet.

2.   Kommissionen skall se till att programmet blir föremål för regelbunden och oberoende extern utvärdering.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna följande:

| -a) | En årlig redogörelse för genomförandet av detta program. |
| --- | --- |

-a)

En årlig redogörelse för genomförandet av detta program.

| a) | Senast den 31 mars 2011: En preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och de kvalitativa och kvantitativa aspekter av genomförandet av detta program. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 mars 2011: En preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och de kvalitativa och kvantitativa aspekter av genomförandet av detta program.

| b) | Senast den 30 augusti 2012: Ett meddelande om fortsättningen av detta program. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 augusti 2012: Ett meddelande om fortsättningen av detta program.

| c) | Senast den 31 december 2014: En utvärderingsrapport efter det att programmet avslutats. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2014: En utvärderingsrapport efter det att programmet avslutats.

Artikel 15a

Offentliggörande av åtgärder

Varje år skall kommissionen offentliggöra en förteckning över de åtgärder som finansieras genom programmet med en kort beskrivning av projekten.

Artikel 15b

Synlighet

Kommissionen skall fastställa riktlinjer som garanterar att den finansiering som beviljas enligt detta beslut synliggörs.

Artikel 16

Övergångsbestämmelser

Detta beslut skall från och med den 1 januari 2007 ersätta motsvarande bestämmelser i rådets beslut av den 22 juli 2002 om inrättande av ett ramprogram om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (Agis).

Åtgärder som inletts före den 31 december 2006 i enlighet med det beslutet skall fram till sin avslutning fortsätta att omfattas av det beslutet. Den kommitté som avses i artikel 7 i det beslutet skall ersättas av den kommitté som avses i artikel 10 i det här beslutet.

Artikel 17

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2007, med undantag för artiklarna 8.2 och 8.3 och 10a som skall tillämpas efter den dag när detta beslut träder i kraft.

Utfärdat i Bryssel den ...

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  EUT L 203, 1.8.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  EUT L 357, 31.12.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

P6_TA(2006)0596

Förebyggande och bekämpande av brott (2007-2013) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Förebyggande och bekämpande av brott” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (KOM(2005)0124 – C6-0242/2005 – 2005/0035(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0124) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0124) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0242/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0242/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0389/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0389/2006),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbeloppet som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 3 A i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2); |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det vägledande finansiella referensbeloppet som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taket för rubrik 3 A i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att beslutas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2);

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget;

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag; |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag;

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Unionens mål att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skall enligt artikel 2 fjärde strecksatsen och artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen uppnås genom förebyggande och bekämpande av brottslighet, vare sig denna är organiserad eller ej. |
| --- | --- |

(1)

Unionens mål att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skall enligt artikel 2 fjärde strecksatsen och artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen uppnås genom förebyggande och bekämpande av brottslighet, vare sig denna är organiserad eller ej.

| (1) | Unionens
  främsta
  mål att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skall enligt artikel 2 fjärde strecksatsen och artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen uppnås genom förebyggande och bekämpande av brottslighet, vare sig denna är organiserad eller ej. |
| --- | --- |

(1)

Unionens
  främsta
  mål att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa skall enligt artikel 2 fjärde strecksatsen och artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen uppnås genom förebyggande och bekämpande av brottslighet, vare sig denna är organiserad eller ej.

| (2) | För att skydda våra medborgares och samhällets frihet och säkerhet mot brottslig verksamhet måste unionen vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra alla former av brott på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, särskilt i fall med
  gränsöverskridande inslag
  . |
| --- | --- |

(2)

För att skydda våra medborgares och samhällets frihet och säkerhet mot brottslig verksamhet måste unionen vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra alla former av brott på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, särskilt i fall med
  gränsöverskridande inslag
  .

| (2) | För att skydda våra medborgares och samhällets frihet och säkerhet mot brottslig verksamhet måste unionen vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra alla former av brott på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, särskilt i fall med
  organiserad brottslighet
  . |
| --- | --- |

(2)

För att skydda våra medborgares och samhällets frihet och säkerhet mot brottslig verksamhet måste unionen vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra alla former av brott på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, särskilt i fall med
  organiserad brottslighet
  .

| (5) | Det är både lämpligt och nödvändigt att öka möjligheterna till finansiering av åtgärder som avser förebyggande och bekämpande av brott
  och att se över
  villkoren för detta i syfte att säkerställa ändamålsenlighet, kostnadseffektivitet och överskådlighet. |
| --- | --- |

(5)

Det är både lämpligt och nödvändigt att öka möjligheterna till finansiering av åtgärder som avser förebyggande och bekämpande av brott
  och att se över
  villkoren för detta i syfte att säkerställa ändamålsenlighet, kostnadseffektivitet och överskådlighet.

| (5) | Det är både lämpligt och nödvändigt att öka möjligheterna till finansiering av åtgärder som avser förebyggande och bekämpande av brott.
  Framför allt skall ansträngningar göras för att ansvariga myndigheter utnyttjas optimalt genom en kapacitetssatsning inriktad på de operativa aspekterna. Bestämmelserna i detta program bör dessutom möjliggöra en översyn av
  villkoren för detta i syfte att säkerställa ändamålsenlighet, kostnadseffektivitet och överskådlighet. |
| --- | --- |

(5)

Det är både lämpligt och nödvändigt att öka möjligheterna till finansiering av åtgärder som avser förebyggande och bekämpande av brott.
  Framför allt skall ansträngningar göras för att ansvariga myndigheter utnyttjas optimalt genom en kapacitetssatsning inriktad på de operativa aspekterna. Bestämmelserna i detta program bör dessutom möjliggöra en översyn av
  villkoren för detta i syfte att säkerställa ändamålsenlighet, kostnadseffektivitet och överskådlighet.

| (9) | Eftersom målen för den åtgärd som skall vidtas, särskilt förebyggande och bekämpande av organiserad och gränsöverskridande brottslighet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
  bättre kan uppnås
  på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom målen för den åtgärd som skall vidtas, särskilt förebyggande och bekämpande av organiserad och gränsöverskridande brottslighet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
  bättre kan uppnås
  på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (9) | Eftersom målen för den åtgärd som skall vidtas, särskilt förebyggande och bekämpande av organiserad och gränsöverskridande brottslighet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
  kräver en insats på
  unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom målen för den åtgärd som skall vidtas, särskilt förebyggande och bekämpande av organiserad och gränsöverskridande brottslighet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar,
  kräver en insats på
  unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i nämnda artikel går inte detta beslut utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (11) | Utgifterna för programmet bör rymmas inom ramen för rubrik 3 i den fleråriga budgetramen. Det är nödvändigt att ge utrymme för flexibilitet i definitionen av programmet för att ge möjlighet till eventuella justeringar av de planerade åtgärderna som reaktion på utvecklingen av behoven under perioden 2007–2013.
  Beslutet bör därför begränsas till allmänna definitioner av de planerade åtgärderna och de administrativa och finansiella arrangemangen för var och en av dem. |
| --- | --- |

(11)

Utgifterna för programmet bör rymmas inom ramen för rubrik 3 i den fleråriga budgetramen. Det är nödvändigt att ge utrymme för flexibilitet i definitionen av programmet för att ge möjlighet till eventuella justeringar av de planerade åtgärderna som reaktion på utvecklingen av behoven under perioden 2007–2013.
  Beslutet bör därför begränsas till allmänna definitioner av de planerade åtgärderna och de administrativa och finansiella arrangemangen för var och en av dem.

| (11) | Utgifterna för programmet bör rymmas inom ramen för rubrik 3A i den fleråriga budgetramen. Det är nödvändigt att ge utrymme för flexibilitet i definitionen av programmet för att ge möjlighet till eventuella justeringar av de planerade åtgärderna som reaktion på utvecklingen av behoven under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

(11)

Utgifterna för programmet bör rymmas inom ramen för rubrik 3A i den fleråriga budgetramen. Det är nödvändigt att ge utrymme för flexibilitet i definitionen av programmet för att ge möjlighet till eventuella justeringar av de planerade åtgärderna som reaktion på utvecklingen av behoven under perioden 2007–2013.

| a) | Brottsbekämpning
  . |
| --- | --- |

a)

Brottsbekämpning
  .

| b) | Brottsförebyggande och kriminologi
  . |
| --- | --- |

b)

Brottsförebyggande och kriminologi
  .

| a) | Brottsförebyggande och kriminologi
  . |
| --- | --- |

a)

Brottsförebyggande och kriminologi
  .

| b) | Brottsbekämpning som syftar till att bekämpa brottslig verksamhet och förhindra brottslingar från att dra fördel av inkomsterna från deras brottsliga verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Brottsbekämpning som syftar till att bekämpa brottslig verksamhet och förhindra brottslingar från att dra fördel av inkomsterna från deras brottsliga verksamhet.

| a) | Att främja och utveckla samordning, samarbete och ömsesidig förståelse mellan de brottsbekämpande organen, andra nationella myndigheter och EU-organ med anknytning till dessa. |
| --- | --- |

a)

Att främja och utveckla samordning, samarbete och ömsesidig förståelse mellan de brottsbekämpande organen, andra nationella myndigheter och EU-organ med anknytning till dessa.

| a) | Att främja och utveckla samordning, samarbete och ömsesidig förståelse mellan de brottsbekämpande organen, andra nationella myndigheter
  , regionala lokala myndigheter
  och EU-organ med anknytning till dessa
  bland annat genom att effektivisera deras insatser, förbättra deras interoperabilitet, genom att öka antalet gemensamma utredningsgrupper(”Joint Investigation Teams”) under Europols ledning och intensifiera utbildningsinsatserna och åtgärderna för att öka kunskapen om terroristbekämpning som ett led i samarbetet mellan Europeiska polisakademin och Europol
  . |
| --- | --- |

a)

Att främja och utveckla samordning, samarbete och ömsesidig förståelse mellan de brottsbekämpande organen, andra nationella myndigheter
  , regionala lokala myndigheter
  och EU-organ med anknytning till dessa
  bland annat genom att effektivisera deras insatser, förbättra deras interoperabilitet, genom att öka antalet gemensamma utredningsgrupper(”Joint Investigation Teams”) under Europols ledning och intensifiera utbildningsinsatserna och åtgärderna för att öka kunskapen om terroristbekämpning som ett led i samarbetet mellan Europeiska polisakademin och Europol
  .

| b) | Att stimulera till, främja och utveckla horisontella metoder och instrument som är nödvändiga för ett strategiskt förebyggande och bekämpande av brott, t.ex. partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, bästa brottsförebyggande praxis, jämförbar statistik och tillämpad kriminologi. |
| --- | --- |

b)

Att stimulera till, främja och utveckla horisontella metoder och instrument som är nödvändiga för ett strategiskt förebyggande och bekämpande av brott, t.ex. partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, bästa brottsförebyggande praxis, jämförbar statistik och tillämpad kriminologi.

| b) | Att stimulera till, främja och utveckla horisontella metoder och instrument
  och standardisera de förfaranden
  som är nödvändiga för ett strategiskt förebyggande och bekämpande av brott, t.ex. partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn
  (under strikt iakttagande av gällande och framtida normer inom så känsliga områden som lagring och skydd av personuppgifter)
  , bästa brottsförebyggande praxis, jämförbar statistik och tillämpad kriminologi,
  bland annat genom att inrätta ett särskilt fristående instrument för att skapa riktmärken. |
| --- | --- |

b)

Att stimulera till, främja och utveckla horisontella metoder och instrument
  och standardisera de förfaranden
  som är nödvändiga för ett strategiskt förebyggande och bekämpande av brott, t.ex. partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn
  (under strikt iakttagande av gällande och framtida normer inom så känsliga områden som lagring och skydd av personuppgifter)
  , bästa brottsförebyggande praxis, jämförbar statistik och tillämpad kriminologi,
  bland annat genom att inrätta ett särskilt fristående instrument för att skapa riktmärken.

| c) | Att främja och utveckla bästa praxis för skydd av brottsoffer och vittnen. |
| --- | --- |

c)

Att främja och utveckla bästa praxis för skydd av brottsoffer och vittnen.

| c) | Att främja och utveckla bästa praxis för skydd av brottsoffer och vittnen
  , bl.a. genom att lägga grunden till en permanent ersättningsfond, som ett komplement till de olika nationella systemen, vilken garanterar en miniminivå för skydd och ersättning
  . |
| --- | --- |

c)

Att främja och utveckla bästa praxis för skydd av brottsoffer och vittnen
  , bl.a. genom att lägga grunden till en permanent ersättningsfond, som ett komplement till de olika nationella systemen, vilken garanterar en miniminivå för skydd och ersättning
  .

| c a) | främja, inom lämpliga projekt, medborgerlig medverkan och initiativ som grundar sig på ett aktivt engagemang från det civila samhället och dess aktörer för att förbättra den allmänna säkerheten. |
| --- | --- |

c a)

3.   Programmet avser inte rättsligt samarbete. Det kan dock omfatta åtgärder som syftar till samarbete mellan rättsliga och polisiära eller andra brottsbekämpande myndigheter.

3.   Programmet avser inte rättsligt samarbete. Det kan dock omfatta åtgärder som syftar till samarbete mellan rättsliga och polisiära eller andra brottsbekämpande myndigheter
  bl.a. genom att, inom ramen för samarbetet mellan Europol och Eurojust, inrätta en permanent enhet för juridiskt krisstöd som utifrån rådande situation fastställer vilken rättslig grund som skall åberopas för att polisens och/eller säkerhetstjänstens insatser skall kunna utökas under fullt iakttagande av lagen
  .

1.   Detta program är avsett för brottsbekämpande organ, andra offentliga och privata organ, aktörer och institutioner, däribland lokala, regionala och nationella myndigheter, arbetsmarknadens parter, universitet, statistikkontor, medier, icke-statliga organisationer,
  partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn och
  relevanta internationella organ.

1.   Detta program är avsett för brottsbekämpande organ, andra offentliga och privata organ, aktörer och institutioner, däribland lokala, regionala och nationella myndigheter, arbetsmarknadens parter, universitet, statistikkontor, medier, icke-statliga organisationer, relevanta internationella organ
  och partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, förutsatt att sådana partnerskap enbart avser sakområden som avses i artikel 3.1 b och artikel 3.1 c och underkastas en ingående kontroll med avseende på de grundläggande rättigheterna särskilt när det gäller skyddet för personuppgifter
  .

1.   EU-finansiering får ske i följande juridiska former:

| a) | Bidrag. |
| --- | --- |

a)

Bidrag.

| b) | Avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

b)

Avtal om offentlig upphandling.

1.   EU-finansiering får ske i följande juridiska former
  i den mening som avses i artiklarna 108 och 88 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, nedan kallad ”budgetförordningen”
  :

| a) | Bidrag. |
| --- | --- |

a)

Bidrag.

| b) | Avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

b)

Avtal om offentlig upphandling.

2 a.
     
  Tillgången till finansiering skall underlättas genom att proportionalitetsprincipen tillämpas när det gäller dokument som skall tillhandahållas och genom att det inrättas en databas för att ge in ansökningar.

3 a.
     
  Kommissionen skall i största möjliga utsträckning förenkla förfarandena och se till att den inbjudan att lämna förslag som föreskrivs i programmet inte är administrativt betungande för dem som ligger bakom de föreslagna projekten. I förekommande fall kan en sådan inbjudan att lämna förslag anordnas i två etapper, varvid den första enbart omfattar tillhandahållande av de uppgifter som är absolut nödvändiga för att kunna utvärdera projektet.

| d) | verksamhetens geografiska omfattning, och |
| --- | --- |

d)

verksamhetens geografiska omfattning, och

| d) | verksamhetens geografiska
  och sociala
  omfattning, och |
| --- | --- |

d)

verksamhetens geografiska
  och sociala
  omfattning, och

1
  .   När det hänvisas till denna artikel, skall
  kommissionens företrädare lägga fram ett förslag till åtgärder till kommittén
  .
  Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är, om nödvändigt genom omröstning.

2.
     
  Yttrandet skall protokollföras. Varje medlemsstat har rätt att begära att få sin uppfattning tagen till protokollet.

3.
     
  Kommissionen skall ta största hänsyn till det yttrande som kommittén avgett. Den skall underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats.

När det hänvisas till denna artikel, skall
  artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas
  .

1 a.
     
  Kommissionen skall se till att de åtgärder som omfattas av detta beslut blir föremål för förhandsbedömning, uppföljning och slutlig utvärdering. Den skall se till att programmet är tillgängligt och genomförs med full insyn.

2.   Kommissionen skall se till att programmet blir föremål för regelbunden, oberoende och extern utvärdering.

2.   Kommissionen skall se till att programmet blir föremål för regelbunden, oberoende och extern utvärdering.
  Vidare skall kommissionen ha en regelbunden dialog med stödmottagarna om programmets utformning, genomförande och uppföljning.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet
  och
  rådet överlämna följande:

| a) | Senast den 31 mars 2010
  : en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 mars 2010
  : en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande.

| b) | Senast den 31 december 2010
  : ett meddelande om fortsättningen av detta program. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2010
  : ett meddelande om fortsättningen av detta program.

| c) | Senast den 31 mars 2015: en utvärderingsrapport efter programmets avslutning. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 mars 2015: en utvärderingsrapport efter programmets avslutning.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet
  ,
  rådet
  , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt till de nationella parlamenten
  överlämna följande:

| -a) | En kortfattad årlig rapport med information som gör det möjligt att mäta i vad mån programmet varit framgångsrikt ur kvantitativ synpunkt. |
| --- | --- |

-a)

En kortfattad årlig rapport med information som gör det möjligt att mäta i vad mån programmet varit framgångsrikt ur kvantitativ synpunkt.

| a) | Tre år efter att beslutet antagits
  : en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Tre år efter att beslutet antagits
  : en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande.

| b) | Fyra år efter att beslutet antagits
  : ett meddelande om fortsättningen av detta program. |
| --- | --- |

b)

Fyra år efter att beslutet antagits
  : ett meddelande om fortsättningen av detta program.

| c) | Senast den 31 mars 2015: en
  detaljerad
  utvärderingsrapport efter programmets avslutning
  som behandlar programmets genomförande och resultat efter att det slutförts
  . |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 mars 2015: en
  detaljerad
  utvärderingsrapport efter programmets avslutning
  som behandlar programmets genomförande och resultat efter att det slutförts
  .

Artikel 14 a

Likabehandling

Organisationer som mottar driftsbidrag genom detta program får delta i inbjudningar att lämna förslag till andra program, utan att för den skull åtnjuta en förmånsbehandling i förhållande till andra organisationer som finansieras genom en annan budget än EU:s.

Artikel 14 b

Tillkännagivande av finansiering

Alla institutioner, sammanslutningar eller programområden som tar emot bidrag från detta program är skyldiga att tillkännage det stöd de fått av EU. Kommissionen skall i detta syfte fastställa detaljerade riktlinjer i fråga om insyn.

Artikel 14 c

Spridning av resultat

För att underlätta spridningen av resultaten bör verktyg som tas fram genom projekt som finansieras av detta program och som framför allt rör brottsstatistik och brottsuppgifter tillhandahållas allmänheten kostnadsfritt i elektroniskt format.

Artikel 14 d

Offentliggörande av projekt

Kommissionen och medlemsstaterna skall varje år offentliggöra förteckningen över de projekt som finansierats genom detta program, med en kort beskrivning av varje projekt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TA(2006)0597

Utveckling av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 – C6-0296/2006 – 2006/0125(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0383) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0383) (1),

| — | med beaktande av artikel 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0296/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0296/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0410/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0410/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag;

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag; |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0598

Utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (beslut) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 – C6-0297/2006 – 2006/0126(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2006)0383) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2006)0383) (1),

| — | med beaktande av artikel 30.1 a och b, artikel 31.1 a och b och artikel 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 30.1 a och b, artikel 31.1 a och b och artikel 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0297/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0297/2006),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0413/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0413/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag;

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra förslaget; |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra förslaget;

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0599

Kärnsäkerhetsstöd *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (9037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av rådets text (9037/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (9037/2006),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0630) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0630) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 177 och 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0153/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177 och 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0153/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och budgetutskottet (A6-0397/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och budgetutskottet (A6-0397/2006),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets text såsom ändrad av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets text såsom ändrad av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet anser att det vägledande referensbelopp som anges i lagstiftningstexten måste stämma överens med taket i utgiftskategori 4 i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att beslut om det årliga beloppet kommer att fattas inom ramen för det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2); |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det vägledande referensbelopp som anges i lagstiftningstexten måste stämma överens med taket i utgiftskategori 4 i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att beslut om det årliga beloppet kommer att fattas inom ramen för det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2);

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget;

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd; |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som är föremål för samråd;

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Europeiska gemenskapen är en av de främsta givarna av ekonomiskt, finansiellt, tekniskt, humanitärt och makroekonomiskt bistånd till tredjeländer. I syfte att effektivisera Europeiska gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett föraranslutningsinstrument, vilket skall täcka gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... är inriktad på utvecklingssamarbete
  och
  ekonomiskt samarbete med övriga tredjeländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... inrättas ett stabilitetsinstrument. Den här förordningen utgör ett kompletterande instrument som är avsett att stödja satsningarna på att förbättra kärnsäkerheten och tillämpningen av effektiva och verkningsfulla säkerhetskontroller av kärnmaterial. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska gemenskapen är en av de främsta givarna av ekonomiskt, finansiellt, tekniskt, humanitärt och makroekonomiskt bistånd till tredjeländer. I syfte att effektivisera Europeiska gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett föraranslutningsinstrument, vilket skall täcka gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... är inriktad på utvecklingssamarbete
  och
  ekonomiskt samarbete med övriga tredjeländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... inrättas ett stabilitetsinstrument. Den här förordningen utgör ett kompletterande instrument som är avsett att stödja satsningarna på att förbättra kärnsäkerheten och tillämpningen av effektiva och verkningsfulla säkerhetskontroller av kärnmaterial.

| (1) | Europeiska gemenskapen är en av de främsta givarna av ekonomiskt, finansiellt, tekniskt, humanitärt och makroekonomiskt bistånd till tredjeländer. I syfte att effektivisera Europeiska gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett föraranslutningsinstrument, vilket skall täcka gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... är inriktad på utvecklingssamarbete
  med tredjeländer

   (3).
  Genom rådets förordning (EG) nr ... av den ... främjas
  ekonomiskt samarbete med övriga tredjeländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... inrättas ett stabilitetsinstrument.
  Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... inrättas ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter)

   (4). Den här förordningen utgör ett kompletterande instrument som är avsett att stödja satsningarna på att förbättra kärnsäkerheten och tillämpningen av effektiva och verkningsfulla säkerhetskontroller av kärnmaterial. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska gemenskapen är en av de främsta givarna av ekonomiskt, finansiellt, tekniskt, humanitärt och makroekonomiskt bistånd till tredjeländer. I syfte att effektivisera Europeiska gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett föraranslutningsinstrument, vilket skall täcka gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... är inriktad på utvecklingssamarbete
  med tredjeländer

   (3).
  Genom rådets förordning (EG) nr ... av den ... främjas
  ekonomiskt samarbete med övriga tredjeländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... inrättas ett stabilitetsinstrument.
  Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... av den ... inrättas ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter)

   (4). Den här förordningen utgör ett kompletterande instrument som är avsett att stödja satsningarna på att förbättra kärnsäkerheten och tillämpningen av effektiva och verkningsfulla säkerhetskontroller av kärnmaterial.

| (2a) | Kärnmaterial blir allt tillgängligare, vilket ökar risken för spridning av kärnvapen och därför får tydliga följder för kärnsäkerheten, något som bör tas upp i detta instrument. |
| --- | --- |

(2a)

Kärnmaterial blir allt tillgängligare, vilket ökar risken för spridning av kärnvapen och därför får tydliga följder för kärnsäkerheten, något som bör tas upp i detta instrument.

| (3a) | Det är mycket viktigt att sekretessen för uppgifter om kärn- och strålsäkerhet, som måste vara exakta och bekräftade, garanteras, särskilt uppgifter som kan vara av stort intresse för terrorister. |
| --- | --- |

(3a)

Det är mycket viktigt att sekretessen för uppgifter om kärn- och strålsäkerhet, som måste vara exakta och bekräftade, garanteras, särskilt uppgifter som kan vara av stort intresse för terrorister.

| (4) | I enlighet med
  kapitel X
  i fördraget bedriver gemenskapen ett nära samarbete med Internationella atomenergiorganet (IAEA), både vad avser kärnämneskontroller (för främjande av syftena i fördragets
  del två kapitel VII
  ) och vad avser kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med
  kapitel X
  i fördraget bedriver gemenskapen ett nära samarbete med Internationella atomenergiorganet (IAEA), både vad avser kärnämneskontroller (för främjande av syftena i fördragets
  del två kapitel VII
  ) och vad avser kärnsäkerhet.

| (4) | I enlighet med
  avdelning II kapitel 10
  i fördraget bedriver gemenskapen ett nära samarbete med Internationella atomenergiorganet (IAEA), både vad avser kärnämneskontroller (för främjande av syftena i fördragets
  avdelning II kapitel 7
  ) och vad avser kärnsäkerhet.
  Gemenskapen stöder därför aktivt ett utarbetande av en uppförandekod för ett internationellt övervakningssystem avseende kärnkraftsolyckor under IAEA:s överinseende. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med
  avdelning II kapitel 10
  i fördraget bedriver gemenskapen ett nära samarbete med Internationella atomenergiorganet (IAEA), både vad avser kärnämneskontroller (för främjande av syftena i fördragets
  avdelning II kapitel 7
  ) och vad avser kärnsäkerhet.
  Gemenskapen stöder därför aktivt ett utarbetande av en uppförandekod för ett internationellt övervakningssystem avseende kärnkraftsolyckor under IAEA:s överinseende.

| (7) | Utöver internationella konventioner och fördrag har några medlemsstater ingått bilaterala överenskommelser om tillhandahållande av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

(7)

Utöver internationella konventioner och fördrag har några medlemsstater ingått bilaterala överenskommelser om tillhandahållande av tekniskt stöd.

| (7) | Utöver internationella konventioner och fördrag har några medlemsstater ingått bilaterala överenskommelser om tillhandahållande av tekniskt stöd.
  En samordning mellan åtgärder som vidtas med stöd av sådana överenskommelser och gemenskapsåtgärderna är önskvärd. |
| --- | --- |

(7)

Utöver internationella konventioner och fördrag har några medlemsstater ingått bilaterala överenskommelser om tillhandahållande av tekniskt stöd.
  En samordning mellan åtgärder som vidtas med stöd av sådana överenskommelser och gemenskapsåtgärderna är önskvärd.

| (9) | Det är underförstått att när stöd lämnas till den berörda kärnenergianläggningen är det i syfte att det skall ha maximal effekt, dock utan att ge avkall på principen att ansvaret för anläggningens säkerhet bör vila på den driftsansvarige och den stat som har behörighet över anläggningen. |
| --- | --- |

(9)

Det är underförstått att när stöd lämnas till den berörda kärnenergianläggningen är det i syfte att det skall ha maximal effekt, dock utan att ge avkall på principen att ansvaret för anläggningens säkerhet bör vila på den driftsansvarige och den stat som har behörighet över anläggningen.

| (9) | Det är underförstått att när stöd lämnas till den berörda kärnenergianläggningen är det i syfte att det skulle kunna få maximal effekt, dock utan att ge avkall på principen att
  ”förorenaren betalar” och att
  ansvaret för anläggningens säkerhet
  , avvecklingen av den och för det avfall den genererat
  bör vila på den driftsansvarige och den stat som har behörighet över anläggningen.
  Dessutom bör företräde ges åt stöd till sådana kärnenergianläggningar och sådan verksamhet på kärnenergins område som sannolikt kan få betydande konsekvenser för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(9)

Det är underförstått att när stöd lämnas till den berörda kärnenergianläggningen är det i syfte att det skulle kunna få maximal effekt, dock utan att ge avkall på principen att
  ”förorenaren betalar” och att
  ansvaret för anläggningens säkerhet
  , avvecklingen av den och för det avfall den genererat
  bör vila på den driftsansvarige och den stat som har behörighet över anläggningen.
  Dessutom bör företräde ges åt stöd till sådana kärnenergianläggningar och sådan verksamhet på kärnenergins område som sannolikt kan få betydande konsekvenser för medlemsstaterna.

| (13) | Denna förordning som föreskriver ekonomiskt bistånd till stöd för syftena i fördraget påverkar inte gemenskapens och medlemsstaternas respektive behörighet på de berörda områdena, särskilt vad avser kärnämneskontroller. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning som föreskriver ekonomiskt bistånd till stöd för syftena i fördraget påverkar inte gemenskapens och medlemsstaternas respektive behörighet på de berörda områdena, särskilt vad avser kärnämneskontroller.

| (13) | Denna förordning som föreskriver ekonomiskt bistånd till stöd för syftena i fördraget påverkar inte
  medlemsstaternas exklusiva behörighet att själva välja energiformer och
  gemenskapens och medlemsstaternas respektive behörighet på de berörda områdena, särskilt vad avser kärnämneskontroller. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning som föreskriver ekonomiskt bistånd till stöd för syftena i fördraget påverkar inte
  medlemsstaternas exklusiva behörighet att själva välja energiformer och
  gemenskapens och medlemsstaternas respektive behörighet på de berörda områdena, särskilt vad avser kärnämneskontroller.

| (13a) | Ett ekonomiskt referensbelopp av det slag som avses i artikel 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

   (5)

  , bör tas med i denna förordning för hela den period under vilken detta instrument skall vara i kraft, utan att det påverkar den budgetansvariga myndighetens befogenheter, sådana som de fastställts i fördraget. |
| --- | --- |

(13a)

Ett ekonomiskt referensbelopp av det slag som avses i artikel 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

   (5)

  , bör tas med i denna förordning för hela den period under vilken detta instrument skall vara i kraft, utan att det påverkar den budgetansvariga myndighetens befogenheter, sådana som de fastställts i fördraget.

Gemenskapen
  skall
  i enlighet med bestämmelserna i denna förordning finansiera åtgärder som främjar en
  hög
  kärnsäkerhetsnivå, strålskydd och tillämpning av effektiva och verkningsfulla säkerhetskontroller av kärnmaterial i tredjeländer.

Gemenskapen
  kan
  i enlighet med bestämmelserna i denna förordning,
  och utan att det påverkar tillämpningen av principen att ”förorenaren betalar”
  , finansiera åtgärder som främjar
  ett effektivt genomförande, om detta resulterar i
  en kärnsäkerhetsnivå
  som i fråga om teknik, föreskrifter och drift motsvarar den aktuella nivån i unionen, med beaktande av den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen
  , strålskydd och tillämpning av effektiva och verkningsfulla säkerhetskontroller av kärnmaterial i tredjeländer.

| a) | Främjande av
  en effektiv kärnsäkerhetskultur
  på alla nivåer, särskilt genom |
| --- | --- |

a)

Främjande av
  en effektiv kärnsäkerhetskultur
  på alla nivåer, särskilt genom

| a) | Främjande av
  effektiva kärnsäkerhetsåtgärder
  på alla nivåer, särskilt genom |
| --- | --- |

a)

Främjande av
  effektiva kärnsäkerhetsåtgärder
  på alla nivåer, särskilt genom

| — | bättre säkerhetsaspekter vid
  utformning,
  drift och underhåll av befintliga kärnkraftsverk eller andra befintliga kärnenergianläggningar så att
  höga
  säkerhetsnivåer kan uppnås, |
| --- | --- |

—

bättre säkerhetsaspekter vid
  utformning,
  drift och underhåll av befintliga kärnkraftsverk eller andra befintliga kärnenergianläggningar så att
  höga
  säkerhetsnivåer kan uppnås,

| — | bättre säkerhetsaspekter vid drift
  , modernisering
  och underhåll av befintliga kärnkraftverk eller andra befintliga kärnenergianläggningar
  som är i drift, med hänsyn tagen till de erfarenheter som vunnits vid driften av dem,
  så att
  högsta möjliga
  säkerhetsnivåer kan uppnås, |
| --- | --- |

—

bättre säkerhetsaspekter vid drift
  , modernisering
  och underhåll av befintliga kärnkraftverk eller andra befintliga kärnenergianläggningar
  som är i drift, med hänsyn tagen till de erfarenheter som vunnits vid driften av dem,
  så att
  högsta möjliga
  säkerhetsnivåer kan uppnås,

| — | stöd till säker transport, behandling och bortskaffande av kärnbränsle och radioaktivt avfall, |
| --- | --- |

—

stöd till säker transport, behandling och bortskaffande av kärnbränsle och radioaktivt avfall,

| — | stöd till
  utveckling av korrekta metoder och korrekt teknik för
  säker transport, behandling och bortskaffande av
  använt
  kärnbränsle och radioaktivt avfall och |
| --- | --- |

—

stöd till
  utveckling av korrekta metoder och korrekt teknik för
  säker transport, behandling och bortskaffande av
  använt
  kärnbränsle och radioaktivt avfall och

| — | utveckling och genomförande av strategier för avveckling av befintliga anläggningar och sanering av f.d. kärnenergianläggningar. |
| --- | --- |

—

utveckling och genomförande av strategier för avveckling av befintliga anläggningar och sanering av f.d. kärnenergianläggningar.

| — | utveckling och genomförande av strategier för avveckling av befintliga anläggningar och sanering av f.d. kärnenergianläggningar
  , för att uppnå en hög säkerhetsnivå till ett rimligt pris under en överskådlig tid
  . |
| --- | --- |

—

utveckling och genomförande av strategier för avveckling av befintliga anläggningar och sanering av f.d. kärnenergianläggningar
  , för att uppnå en hög säkerhetsnivå till ett rimligt pris under en överskådlig tid
  .

| (b) | Främjande av effektiva regelverk, förfaranden och system för att säkerställa ett tillräckligt skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material, särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet, och
  att deras
  bortskaffande
  sker på ett säkert sätt
  . |
| --- | --- |

(b)

Främjande av effektiva regelverk, förfaranden och system för att säkerställa ett tillräckligt skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material, särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet, och
  att deras
  bortskaffande
  sker på ett säkert sätt
  .

| b) | Främjande av effektiva regelverk, förfaranden och system för att säkerställa ett tillräckligt skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material, särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet, och bortskaffande
  av sådant material under betryggande former, för vilket det ekonomiska ansvaret fortsatt skall åvila endast den driftsansvarige
  . |
| --- | --- |

b)

Främjande av effektiva regelverk, förfaranden och system för att säkerställa ett tillräckligt skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material, särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet, och bortskaffande
  av sådant material under betryggande former, för vilket det ekonomiska ansvaret fortsatt skall åvila endast den driftsansvarige
  .

| d) | Upprättande av effektiva arrangemang för katastrofberedskap, beredskaps- och insatsplanering, räddningstjänst och saneringsåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Upprättande av effektiva arrangemang för katastrofberedskap, beredskaps- och insatsplanering, räddningstjänst och saneringsåtgärder.

| d) | Upprättande av effektiva arrangemang för
  förebyggande av olyckor,
  katastrofberedskap, beredskaps- och insatsplanering, räddningstjänst
  , skadebegränsning
  och saneringsåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Upprättande av effektiva arrangemang för
  förebyggande av olyckor,
  katastrofberedskap, beredskaps- och insatsplanering, räddningstjänst
  , skadebegränsning
  och saneringsåtgärder.

| e) | Åtgärder för att främja internationellt samarbete (bland annat inom berörda internationella organisationer, särskilt IAEA) på ovannämnda områden, bl.a. genom genomförande och övervakning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte, utbildning
  och
  forskning. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att främja internationellt samarbete (bland annat inom berörda internationella organisationer, särskilt IAEA) på ovannämnda områden, bl.a. genom genomförande och övervakning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte, utbildning
  och
  forskning.

| e) | Åtgärder för att främja internationellt samarbete (bland annat inom berörda internationella organisationer, särskilt IAEA) på ovannämnda områden, bl.a. genom genomförande och övervakning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte,
  och allmän och yrkesinriktad
  utbildning
  samt
  forskning. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att främja internationellt samarbete (bland annat inom berörda internationella organisationer, särskilt IAEA) på ovannämnda områden, bl.a. genom genomförande och övervakning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte,
  och allmän och yrkesinriktad
  utbildning
  samt
  forskning.

2.   Mål, åtgärdsområden, planerade åtgärder, förväntade resultat, förvaltningsformer samt beräknat totalt finansieringsbelopp skall anges i dessa handlingsprogram. De skall också innehålla en kortfattad beskrivning av de insatser som skall finansieras samt uppgifter om finansieringsbelopp för dem och en vägledande tidsplan för deras genomförande.
  Vid behov kan
  de innehålla resultaten av erfarenheter från tidigare stöd.

2.   Mål, åtgärdsområden, planerade åtgärder, förväntade resultat, förvaltningsformer samt beräknat totalt finansieringsbelopp skall anges i dessa handlingsprogram. De skall också innehålla en kortfattad beskrivning av de insatser som skall finansieras samt uppgifter om finansieringsbelopp för dem och en vägledande tidsplan för deras genomförande.
  I förekommande fall skall
  de innehålla resultaten av erfarenheter från tidigare stöd.

3.   Handlingsprogrammen och varje översyn därav, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2, i förekommande fall efter samråd med det eller de partnerländer i regionen som berörs.

3.   Handlingsprogrammen och varje översyn därav skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2
  och med hänsyn tagen till artikel 18
  , i förekommande fall efter samråd med det eller de partnerländer i regionen som berörs.

| — | Europeiska unionens organ. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens organ.

| — | Gemenskapens gemensamma forskningscenter och
  Europeiska unionens organ. |
| --- | --- |

—

Gemenskapens gemensamma forskningscenter och
  Europeiska unionens organ.

| — | Skuldlättnadsprogram. |
| --- | --- |

—

Skuldlättnadsprogram.

| — | Skuldlättnadsprogram
  , som skall komma i fråga i undantagsfall och genomföras i enlighet med ett internationellt överenskommet skuldlättnadsprogram
  . |
| --- | --- |

—

Skuldlättnadsprogram
  , som skall komma i fråga i undantagsfall och genomföras i enlighet med ett internationellt överenskommet skuldlättnadsprogram
  .

2a.
     
  Gemenskapsfinansieringen skall i princip inte användas för betalning av skatter, tullavgifter eller andra avgifter av skatterättslig natur i mottagarländerna.

I syfte att kontrollera om målen har nåtts och för att utarbeta rekommendationer om hur verksamheten kan förbättras i framtiden skall kommissionen regelbundet utvärdera resultaten av strategier och program samt effektiviteten i programplaneringen. Kommissionen skall för kännedom överlämna mer betydelsefulla utvärderingsrapporter till den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 20.

I syfte att kontrollera om målen har nåtts och för att utarbeta rekommendationer om hur verksamheten kan förbättras i framtiden skall kommissionen
  med biträde av oberoende sakkunniga
  regelbundet
  , utgående från de enskilda projekten tagna vart för sig,
  utvärdera resultaten av strategier och program samt effektiviteten i programplaneringen. Kommissionen skall för kännedom överlämna mer betydelsefulla utvärderingsrapporter till
  Europaparlamentet, rådet och
  den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 20.

Artikel 20a

Ekonomiskt referensbelopp

Det ekonomiska referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2007–2013 skall uppgå till 524 miljoner EUR.

De årliga anslagen skall godkännas av den budgetansvariga myndigheten, inom de gränser som uppställs av budgetramen.

Kommissionen skall senast den 31 december 2010 till Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport med en utvärdering av genomförandet av förordningen under de första tre åren, vid behov tillsammans med ett lagstiftningsförslag om införande av nödvändiga ändringar i instrumentet.

Kommissionen skall senast den 31 december 2010 till Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport med en utvärdering av genomförandet av förordningen under de första tre åren
  och därefter rapportera vartannat år
  , vid behov tillsammans med ett lagstiftningsförslag om införande av nödvändiga ändringar i instrumentet.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  
  EUT L [...], [...], s. [...].

(4)  
  EUT L [...], [...], s. [...].

(5)  

  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TA(2006)0600

Visering för passering av de yttre gränserna *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2006)0084 – C6-0256/2006 – 2006/0022(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2006)0084) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2006)0084) (1),

| — | med beaktande av artikel 62.2 b i i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62.2 b i i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0256/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0256/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0431/2006); |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0431/2006);

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget;

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt; |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt;

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag; |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag;

| 5. | uropaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

uropaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (3) | Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Mauritius, Saint Kitts och Nevis samt Seychellerna bör flyttas till bilaga II. Viseringsbefrielsen för medborgarna i dessa länder bör börja gälla först efter det att ett bilateralt avtal om viseringsbefrielse mellan Europeiska gemenskapen och länderna i fråga har ingåtts. |
| --- | --- |

(3)

Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Mauritius, Saint Kitts och Nevis samt Seychellerna bör flyttas till bilaga II. Viseringsbefrielsen för medborgarna i dessa länder bör börja gälla först efter det att ett bilateralt avtal om viseringsbefrielse mellan Europeiska gemenskapen och länderna i fråga har ingåtts.

| (3) | Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Mauritius, Saint Kitts och Nevis samt Seychellerna bör flyttas till bilaga II. Viseringsbefrielsen för medborgarna i dessa länder bör börja gälla först efter det att ett bilateralt avtal om viseringsbefrielse mellan Europeiska gemenskapen och länderna i fråga har ingåtts.
  I samband med nästa översyn av förordning (EG) nr 539/2001 bör situationen för andra små östater granskas. |
| --- | --- |

(3)

Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Mauritius, Saint Kitts och Nevis samt Seychellerna bör flyttas till bilaga II. Viseringsbefrielsen för medborgarna i dessa länder bör börja gälla först efter det att ett bilateralt avtal om viseringsbefrielse mellan Europeiska gemenskapen och länderna i fråga har ingåtts.
  I samband med nästa översyn av förordning (EG) nr 539/2001 bör situationen för andra små östater granskas.

| (6) | Följande kategorier av personer kan beviljas undantag från viseringsskyldigheten av medlemsstaterna: konventionsflyktingar
  och
  statslösa personer
  som är bosatta i ett tredje land som anges i bilaga II
  samt skolelever som är bosatta i ett av
  dessa länder
  , när sådana elever deltar i en skolresa. En automatisk viseringsbefrielse
  bör införas
  för dessa
  två
   kategorier av personer när de bor i
  en medlemsstat
  . |
| --- | --- |

(6)

Följande kategorier av personer kan beviljas undantag från viseringsskyldigheten av medlemsstaterna: konventionsflyktingar
  och
  statslösa personer
  som är bosatta i ett tredje land som anges i bilaga II
  samt skolelever som är bosatta i ett av
  dessa länder
  , när sådana elever deltar i en skolresa. En automatisk viseringsbefrielse
  bör införas
  för dessa
  två
   kategorier av personer när de bor i
  en medlemsstat
  .

| (6) | Följande kategorier av personer kan beviljas undantag från viseringsskyldigheten av medlemsstaterna: konventionsflyktingar
  , samtliga
  statslösa personer
  , både de som omfattas av 1954 års konvention om statslösa personers rättsliga ställning och de som inte omfattas av denna,
  samt skolelever som är bosatta i ett av
  tredjeländerna i bilaga II
  , när sådana elever deltar i en skolresa. En automatisk viseringsbefrielse
  finns redan
  för dessa
  tre
  kategorier av personer när de bor i
  Schengenområdet och reser tillbaka till detta område. Det bör införas ett allmänt undantag för personer i dessa kategorier som bor i en medlemsstat som inte eller ännu inte anslutit sig till Schengenområdet, när det gäller deras återinresa till en annans medlemsstats territorium när denna stat är bunden av Schengenregelverket
  . |
| --- | --- |

(6)

Följande kategorier av personer kan beviljas undantag från viseringsskyldigheten av medlemsstaterna: konventionsflyktingar
  , samtliga
  statslösa personer
  , både de som omfattas av 1954 års konvention om statslösa personers rättsliga ställning och de som inte omfattas av denna,
  samt skolelever som är bosatta i ett av
  tredjeländerna i bilaga II
  , när sådana elever deltar i en skolresa. En automatisk viseringsbefrielse
  finns redan
  för dessa
  tre
  kategorier av personer när de bor i
  Schengenområdet och reser tillbaka till detta område. Det bör införas ett allmänt undantag för personer i dessa kategorier som bor i en medlemsstat som inte eller ännu inte anslutit sig till Schengenområdet, när det gäller deras återinresa till en annans medlemsstats territorium när denna stat är bunden av Schengenregelverket
  .

| — | statslösa
  och
  konventionsflyktingar som är bosatta i en medlemsstat och är innehavare av ett resedokument som har utfärdats av denna medlemsstat |
| --- | --- |

—

statslösa
  och
  konventionsflyktingar som är bosatta i en medlemsstat och är innehavare av ett resedokument som har utfärdats av denna medlemsstat

| — | statslösa, konventionsflyktingar
  och övriga personer utan medborgarskap i något land,
  som är bosatta i en medlemsstat och är innehavare av ett resedokument som har utfärdats av denna medlemsstat
  , |
| --- | --- |

—

statslösa, konventionsflyktingar
  och övriga personer utan medborgarskap i något land,
  som är bosatta i en medlemsstat och är innehavare av ett resedokument som har utfärdats av denna medlemsstat
  ,

| — | tredjelandsmedborgare som har varaktigt uppehållstillstånd i enlighet med artikel 8 i rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (2). |
| --- | --- |

—

tredjelandsmedborgare som har varaktigt uppehållstillstånd i enlighet med artikel 8 i rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (2).

| a) | innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass
  eller särskilda pass
  i enlighet med något av de förfaranden som avses i artikel 1.1 och artikel 2.1 i förordning (EG) nr 789/2001. |
| --- | --- |

a)

innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass
  eller särskilda pass
  i enlighet med något av de förfaranden som avses i artikel 1.1 och artikel 2.1 i förordning (EG) nr 789/2001.

| a) | innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass i enlighet med något av de förfaranden som avses i artikel 1.1 och artikel 2.1 i förordning (EG) nr 789/2001. |
| --- | --- |

a)

innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass i enlighet med något av de förfaranden som avses i artikel 1.1 och artikel 2.1 i förordning (EG) nr 789/2001.

| 3) | BRITTISKA MEDBORGARE SOM INTE ÄR MEDBORGARE I FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND I DEN MENING SOM AVSES I GEMENSKAPSRÄTTEN:
  British Overseas Territories Citizens
  British Overseas Citizens
  British Subjects
  British Protected Persons |
| --- | --- |

3)

BRITTISKA MEDBORGARE SOM INTE ÄR MEDBORGARE I FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND I DEN MENING SOM AVSES I GEMENSKAPSRÄTTEN:

British Overseas Territories Citizens

British Overseas Citizens

British Subjects

British Protected Persons

| 3) | BRITTISKA MEDBORGARE SOM INTE ÄR MEDBORGARE I FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND I DEN MENING SOM AVSES I GEMENSKAPSRÄTTEN:
  British Overseas Territories Citizens
  utan rätt till hemvist i Förenade kungariket


  British Overseas Citizens
  British Subjects
  utan rätt till hemvist i Förenade kungariket


  British Protected Persons |
| --- | --- |

3)

BRITTISKA MEDBORGARE SOM INTE ÄR MEDBORGARE I FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND I DEN MENING SOM AVSES I GEMENSKAPSRÄTTEN:

British Overseas Territories Citizens
  utan rätt till hemvist i Förenade kungariket

British Overseas Citizens

British Subjects
  utan rätt till hemvist i Förenade kungariket

British Protected Persons

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

P6_TA(2006)0601

Uppföljning av Sakharovpriset

Europaparlamentets resolution om uppföljning av Sacharovpriset

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sacharovpriset för tankefrihet inrättades 1988 och utgör sedan dess ett av Europaparlamentets många stöd för de mänskliga rättigheterna och demokratin, och är en form av erkännande för dem som kämpar mot förtryck, intolerans och orättvisa i världen, |
| --- | --- |

A.

Sacharovpriset för tankefrihet inrättades 1988 och utgör sedan dess ett av Europaparlamentets många stöd för de mänskliga rättigheterna och demokratin, och är en form av erkännande för dem som kämpar mot förtryck, intolerans och orättvisa i världen,

| B. | Bland annat följande personer och organisationer har tilldelats priset: Anatoli Marchenko (1988), Aung San Suu Kyi (1990), Adem Demaçi (1991), Las Madres de la Plaza de Mayo (1992), Oslobodjenje (1993), Taslima Nasrin (1994), Leyla Zana (1995), Wei Jingsheng (1996), Salima Ghezali (1997), Ibrahim Rugova (1998), Xanana Gusmão (1999), ¡Basta Ya! (2000), Nurit Peled-Elhanan, Izzat Ghazzawi och Dom Zacarias Kamwenho (2001), Oswaldo José Payá Sardiñas (2002), Kofi Annan och Förenta nationerna (2003), Vitryska journalistförbundet (2004), Madres de Blanco (Kuba), Reportrar utan gränser och Huawa Ibrahim (delade pristagare 2005) samt Alexander Milinkievic (2006), |
| --- | --- |

B.

Bland annat följande personer och organisationer har tilldelats priset: Anatoli Marchenko (1988), Aung San Suu Kyi (1990), Adem Demaçi (1991), Las Madres de la Plaza de Mayo (1992), Oslobodjenje (1993), Taslima Nasrin (1994), Leyla Zana (1995), Wei Jingsheng (1996), Salima Ghezali (1997), Ibrahim Rugova (1998), Xanana Gusmão (1999), ¡Basta Ya! (2000), Nurit Peled-Elhanan, Izzat Ghazzawi och Dom Zacarias Kamwenho (2001), Oswaldo José Payá Sardiñas (2002), Kofi Annan och Förenta nationerna (2003), Vitryska journalistförbundet (2004), Madres de Blanco (Kuba), Reportrar utan gränser och Huawa Ibrahim (delade pristagare 2005) samt Alexander Milinkievic (2006),

| C. | 1990 års pristagare, dissidenten Aung San Suu Kyi från Myanmar som sitter i husarrest, och 2005 års pristagare, den kubanska rörelsen Damas de Blanco, har fortfarande inte fått tillstånd att resa för att ta emot priset, |
| --- | --- |

C.

1990 års pristagare, dissidenten Aung San Suu Kyi från Myanmar som sitter i husarrest, och 2005 års pristagare, den kubanska rörelsen Damas de Blanco, har fortfarande inte fått tillstånd att resa för att ta emot priset,

| D. | Talmanskonferensen har beslutat att skicka två delegationer till Kuba respektive Myanmar för att ta kontakt med pristagarna och kontrollera deras personliga situation, |
| --- | --- |

D.

Talmanskonferensen har beslutat att skicka två delegationer till Kuba respektive Myanmar för att ta kontakt med pristagarna och kontrollera deras personliga situation,

| E. | 1996 års Sacharovpristagare, Wei Jingsheng, som fortfarande sitter häktad, har ännu inte haft möjlighet att tala inför Europaparlamentet och ta emot den belöning som pristagarna erhåller, |
| --- | --- |

E.

1996 års Sacharovpristagare, Wei Jingsheng, som fortfarande sitter häktad, har ännu inte haft möjlighet att tala inför Europaparlamentet och ta emot den belöning som pristagarna erhåller,

| 1. | Europaparlamentet beklagar att dessa pristagare fortfarande inte har fått tillstånd att själva åka och ta emot sitt pris, vilket i sig utgör en kränkning av en av människans grundläggande rättigheter, nämligen friheten att resa in i och ut ur sitt eget land, som är en rätt som uttryckligen tas upp i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att dessa pristagare fortfarande inte har fått tillstånd att själva åka och ta emot sitt pris, vilket i sig utgör en kränkning av en av människans grundläggande rättigheter, nämligen friheten att resa in i och ut ur sitt eget land, som är en rätt som uttryckligen tas upp i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna;

| 2. | Europaparlamentet begär, mot bakgrund av talmanskonferensens beslut om att skicka två delegationer till Myanmar och Kuba, att myndigheterna i respektive land underlättar delegationernas resa till och i landet; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär, mot bakgrund av talmanskonferensens beslut om att skicka två delegationer till Myanmar och Kuba, att myndigheterna i respektive land underlättar delegationernas resa till och i landet;

| 3. | Europaparlamentet välkomnar talmanskonferensens beslut av den 16 november 2006 om att skapa en uppföljningsmekanism för Sacharovprisets mottagare och att alltid skicka en delegation från Europaparlamentet för att träffa de pristagare som inte har fått tillstånd av myndigheterna i sina länder att själva närvara vid prisutdelningen; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar talmanskonferensens beslut av den 16 november 2006 om att skapa en uppföljningsmekanism för Sacharovprisets mottagare och att alltid skicka en delegation från Europaparlamentet för att träffa de pristagare som inte har fått tillstånd av myndigheterna i sina länder att själva närvara vid prisutdelningen;

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att samtliga Sacharovpristagare, och i synnerhet Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas och den kubanska rörelsen Damas de Blanco, måste få komma till EU-institutionerna; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att samtliga Sacharovpristagare, och i synnerhet Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas och den kubanska rörelsen Damas de Blanco, måste få komma till EU-institutionerna;

| 5. | Europaparlamentet uppmanar sin talman att vidta de åtgärder som krävs för att dessa beslut skall kunna genomföras; |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar sin talman att vidta de åtgärder som krävs för att dessa beslut skall kunna genomföras;

| 6. | Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att vid sitt nästa sammanträde ta upp organiseringen av överlämnandet av Sacharovpriset till Wei Jingsheng; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar talmanskonferensen att vid sitt nästa sammanträde ta upp organiseringen av överlämnandet av Sacharovpriset till Wei Jingsheng;

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i Myanmar, Kina och Kuba, folkkongressen i Kina, parlamentet i Myanmar, nationalförsamlingen i Republiken Kuba och till FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i Myanmar, Kina och Kuba, folkkongressen i Kina, parlamentet i Myanmar, nationalförsamlingen i Republiken Kuba och till FN:s råd för mänskliga rättigheter.

P6_TA(2006)0602

Skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete

Europaparlamentets rekommendation till rådet om utvecklingen i förhandlingarna rörande rambeslutet om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2006/2286(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation,

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Martine Roure för PSE-gruppen om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (B6-0618/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Martine Roure för PSE-gruppen om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (B6-0618/2006),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 september 2006 om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (1) (nedan kallat ”förslaget till rambeslut”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 september 2006 om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (1) (nedan kallat ”förslaget till rambeslut”),

| — | med beaktande av yttrandena från den Europeiska datatillsynsmannen i detta avseende av den 19 december 2005 (2) och den 29 november 2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från den Europeiska datatillsynsmannen i detta avseende av den 19 december 2005 (2) och den 29 november 2006 (3),

| — | med beaktande av Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention 108 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter,

| — | med beaktande av tillämpningskonventionen till Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillämpningskonventionen till Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (4),

| — | med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0456/2006), och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0456/2006), och av följande skäl,

| A. | Rådet har respekterat det åtagande som gjordes den 27 september 2006 inför Europaparlamentet och ökat takten i diskussionerna om förslaget till rambeslut och är nu nära att nå en överenskommelse om denna text, |
| --- | --- |

A.

Rådet har respekterat det åtagande som gjordes den 27 september 2006 inför Europaparlamentet och ökat takten i diskussionerna om förslaget till rambeslut och är nu nära att nå en överenskommelse om denna text,

| B. | Trots det åtagande som rådet gjorde inför Europaparlamentet den 27 september 2006 verkar inte parlamentets ovannämnda ståndpunkt, som antogs enhälligt, ha beaktats under rådets förhandlingar, |
| --- | --- |

B.

Trots det åtagande som rådet gjorde inför Europaparlamentet den 27 september 2006 verkar inte parlamentets ovannämnda ståndpunkt, som antogs enhälligt, ha beaktats under rådets förhandlingar,

| C. | Europaparlamentet och de nationella parlamenten har inte hållits underrättade om förhandlingsläget i rådet, |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet och de nationella parlamenten har inte hållits underrättade om förhandlingsläget i rådet,

| D. | I yttrandena från konferensen för de nationella myndigheterna för uppgiftsskydd av den 24 januari 2006 och i deras uttalande i London den 2 november 2006 om en hög nivå av uppgiftsskydd inom ramen för tredje pelaren begär de att det upprättas en enhetlig ram för skydd av personuppgifter oavsett om sådana uppgifter utbyts inom och mellan medlemsstaterna eller med tredje länder, |
| --- | --- |

D.

I yttrandena från konferensen för de nationella myndigheterna för uppgiftsskydd av den 24 januari 2006 och i deras uttalande i London den 2 november 2006 om en hög nivå av uppgiftsskydd inom ramen för tredje pelaren begär de att det upprättas en enhetlig ram för skydd av personuppgifter oavsett om sådana uppgifter utbyts inom och mellan medlemsstaterna eller med tredje länder,

| E. | Yttrandena från Europeiska datatillsynsmannen och från konferensen för de nationella myndigheterna för uppgiftsskydd verkar inte ha beaktats under rådets förhandlingar, |
| --- | --- |

E.

Yttrandena från Europeiska datatillsynsmannen och från konferensen för de nationella myndigheterna för uppgiftsskydd verkar inte ha beaktats under rådets förhandlingar,

| F. | Den vändning som diskussionerna i rådet har tagit är högst oroväckande liksom det faktum att medlemsstaterna uppenbarligen inriktar sig på en överenskommelse som bygger på minsta gemensamma nämnare när det gäller skydd av personuppgifter. Risken är istället att skyddsnivån för personuppgifter kommer att vara sämre än det som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådan uppgifter (5) och Europarådets konvention 108, och att genomförandet av en sådan överenskommelse får negativa effekter för den allmänna principen om skydd av personuppgifter i EU:s olika medlemsstater, och inte kommer att innebära ett tillräckligt skydd på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

F.

Den vändning som diskussionerna i rådet har tagit är högst oroväckande liksom det faktum att medlemsstaterna uppenbarligen inriktar sig på en överenskommelse som bygger på minsta gemensamma nämnare när det gäller skydd av personuppgifter. Risken är istället att skyddsnivån för personuppgifter kommer att vara sämre än det som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådan uppgifter (5) och Europarådets konvention 108, och att genomförandet av en sådan överenskommelse får negativa effekter för den allmänna principen om skydd av personuppgifter i EU:s olika medlemsstater, och inte kommer att innebära ett tillräckligt skydd på gemenskapsnivå,

| G. | Det förslag till rambeslut som rådet nu förhandlar om skulle innebära att olika bestämmelser införs i fråga om skydd av personuppgifter: Å ena sidan de bestämmelser som skulle tillämpas i de länder som undertecknat tillämpningskonventionen till Schengenavtalet, och å andra sidan de bestämmelser som skulle tillämpas av de medlemsstater som inte deltar i Schengensamarbetet. Detta skulle leda till motsägelser i fråga om normerna för skyddet av personuppgifter inom Europeiska unionen, |
| --- | --- |

G.

Det förslag till rambeslut som rådet nu förhandlar om skulle innebära att olika bestämmelser införs i fråga om skydd av personuppgifter: Å ena sidan de bestämmelser som skulle tillämpas i de länder som undertecknat tillämpningskonventionen till Schengenavtalet, och å andra sidan de bestämmelser som skulle tillämpas av de medlemsstater som inte deltar i Schengensamarbetet. Detta skulle leda till motsägelser i fråga om normerna för skyddet av personuppgifter inom Europeiska unionen,

| H. | Detta förslag till rambeslut är nära kopplat till införandet av principen om tillgänglighet, som är en prioriterad punkt i Haagprogrammet, |
| --- | --- |

H.

Detta förslag till rambeslut är nära kopplat till införandet av principen om tillgänglighet, som är en prioriterad punkt i Haagprogrammet,

| I. | På sikt bör detta förslag till rambeslut ersätta Europarådets ovannämnda konvention 108 och förse EU med ett särskilt instrument för skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete; |
| --- | --- |

I.

På sikt bör detta förslag till rambeslut ersätta Europarådets ovannämnda konvention 108 och förse EU med ett särskilt instrument för skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete;

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:


  Allmänna principer








  a) | Säkerställ ett omfattande skydd för gemenskapsmedborgarnas grundläggande rättigheter genom att skapa en rättslig ram för skyddet av personuppgifter på de områden som omfattas av avdelning VI i EU-fördraget, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

Allmänna principer

a)

Säkerställ ett omfattande skydd för gemenskapsmedborgarnas grundläggande rättigheter genom att skapa en rättslig ram för skyddet av personuppgifter på de områden som omfattas av avdelning VI i EU-fördraget,

| b) | Bidra till ett bättre polissamarbete och straffrättsligt samarbete inom gemenskapen och stärk det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter genom att säkerställa en viss, harmoniserad nivå när det gäller skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

b)

Bidra till ett bättre polissamarbete och straffrättsligt samarbete inom gemenskapen och stärk det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter genom att säkerställa en viss, harmoniserad nivå när det gäller skydd av personuppgifter,

| c) | Se till att det kommande rambeslutet tillför ett europeiskt mervärde genom att garantera en hög skyddsnivå för personuppgifter i samtliga medlemsstater, |
| --- | --- |

c)

Se till att det kommande rambeslutet tillför ett europeiskt mervärde genom att garantera en hög skyddsnivå för personuppgifter i samtliga medlemsstater,

| d) | Fastställ allmänna principer för skyddet av personuppgifter under den tredje pelaren genom att tillämpa gemenskapsdirektivens principer på detta område, och fastställ därvid kompletterande uppgiftsskyddsregler som tar hänsyn till polissamarbetets och det straffrättsliga samarbetets särskilda karaktär, |
| --- | --- |

d)

Fastställ allmänna principer för skyddet av personuppgifter under den tredje pelaren genom att tillämpa gemenskapsdirektivens principer på detta område, och fastställ därvid kompletterande uppgiftsskyddsregler som tar hänsyn till polissamarbetets och det straffrättsliga samarbetets särskilda karaktär,

| e) | Se till att syftes- och proportionalitetsprinciperna beaktas, enligt vilka varje inblandning i medborgarnas privatliv måste vara nödvändig och motiverad, och varje ytterligare behandling av personuppgifterna måste stämma överens med det primära syftet till att uppgifterna samlades in, detta i enlighet med den rättspraxis som Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fastställt, |
| --- | --- |

e)

Se till att syftes- och proportionalitetsprinciperna beaktas, enligt vilka varje inblandning i medborgarnas privatliv måste vara nödvändig och motiverad, och varje ytterligare behandling av personuppgifterna måste stämma överens med det primära syftet till att uppgifterna samlades in, detta i enlighet med den rättspraxis som Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fastställt,

| f) | Se till att rambeslutet får ett brett tillämpningsområde som också omfattar skydd av personuppgifter som behandlas i samband med hemmabruk, eftersom beslutet har samma syfte som direktiv 95/46/EG, nämligen att erbjuda medborgarna ett omfattande skydd inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och undanröj skillnaderna mellan skyddsnormerna för enskildas rättigheter och säkerhetsnormerna för register och datasystem, eftersom sådana skillnader hindrar överföring och utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

f)

Se till att rambeslutet får ett brett tillämpningsområde som också omfattar skydd av personuppgifter som behandlas i samband med hemmabruk, eftersom beslutet har samma syfte som direktiv 95/46/EG, nämligen att erbjuda medborgarna ett omfattande skydd inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, och undanröj skillnaderna mellan skyddsnormerna för enskildas rättigheter och säkerhetsnormerna för register och datasystem, eftersom sådana skillnader hindrar överföring och utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna.

Miniminormer för skyddet av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete

| g) | Försämra inte de befintliga normerna i fråga om skyddet av personuppgifter genom att anta en text som skulle innebära ett steg tillbaka från direktiv 95/46/EG och Europarådets konvention 108 som är rättsligt bindande för medlemsstaterna, och se i synnerhet till att:






  — | upprätthålla berörda personers rätt till information och tillgång till personuppgifter, samt rätten att överklaga i enlighet med artikel 5 a och artikel 8 i konvention 108, |
| --- | --- | --- |

g)

Försämra inte de befintliga normerna i fråga om skyddet av personuppgifter genom att anta en text som skulle innebära ett steg tillbaka från direktiv 95/46/EG och Europarådets konvention 108 som är rättsligt bindande för medlemsstaterna, och se i synnerhet till att:

—

upprätthålla berörda personers rätt till information och tillgång till personuppgifter, samt rätten att överklaga i enlighet med artikel 5 a och artikel 8 i konvention 108,

| — | upprätthålla en hög skyddsnivå när det gäller känsliga uppgifter, i enlighet med befintliga normer under den första pelaren, för att på så sätt bevara det principiella förbudet mot användning av särskilda kategorier av personuppgifter som omfattas av vissa undantag, samt att säkerställa en mycket hög, det vill säga högre, skyddsnivå för skyddet av personuppgifter när det gäller behandling av biometriska uppgifter och DNA-uppgifter, |
| --- | --- |

—

upprätthålla en hög skyddsnivå när det gäller känsliga uppgifter, i enlighet med befintliga normer under den första pelaren, för att på så sätt bevara det principiella förbudet mot användning av särskilda kategorier av personuppgifter som omfattas av vissa undantag, samt att säkerställa en mycket hög, det vill säga högre, skyddsnivå för skyddet av personuppgifter när det gäller behandling av biometriska uppgifter och DNA-uppgifter,

| — | även fortsättningsvis göra skillnad mellan de olika typerna av personuppgifter (uppgifter om brottsoffer, brottsmisstänkta, vittnen etc.) för att tillämpa olika behandlingsmetoder och garantier beroende på vilken typ av uppgifter det rör sig om, i synnerhet när det gäller icke misstänkta personer, |
| --- | --- |

—

även fortsättningsvis göra skillnad mellan de olika typerna av personuppgifter (uppgifter om brottsoffer, brottsmisstänkta, vittnen etc.) för att tillämpa olika behandlingsmetoder och garantier beroende på vilken typ av uppgifter det rör sig om, i synnerhet när det gäller icke misstänkta personer,

| h) | Beakta det faktum att alltför stora skillnader mellan skyddsnivån för personuppgifter under den första respektive den tredje pelaren skulle inverka negativt på dels medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter dels det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna och polisarbetets effektivitet, |
| --- | --- |

h)

Beakta det faktum att alltför stora skillnader mellan skyddsnivån för personuppgifter under den första respektive den tredje pelaren skulle inverka negativt på dels medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter dels det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna och polisarbetets effektivitet,

| i) | Garantera personuppgifternas kvalitet och överför endast uppgifter som konstaterats vara korrekta, om den behöriga myndigheten i förväg begär detta och lämnar en motivering för sin begäran, |
| --- | --- |

i)

Garantera personuppgifternas kvalitet och överför endast uppgifter som konstaterats vara korrekta, om den behöriga myndigheten i förväg begär detta och lämnar en motivering för sin begäran,

| j) | Säkerställ genomförandet av gemenskapsnormer för uppgifternas konfidentialitet. |
| --- | --- |

j)

Säkerställ genomförandet av gemenskapsnormer för uppgifternas konfidentialitet.

Ytterligare behandling och vidareöverföring av personuppgifter

| k) | Fastställ särskilda gränser och garantier i fråga om ytterligare behandling och överföring av personuppgifter till andra myndigheter än de behöriga myndigheterna, och bevara samtidigt syftesprincipen, |
| --- | --- |

k)

Fastställ särskilda gränser och garantier i fråga om ytterligare behandling och överföring av personuppgifter till andra myndigheter än de behöriga myndigheterna, och bevara samtidigt syftesprincipen,

| l) | Kräv att utbyte av uppgifter med behöriga myndigheter i tredjeländer ingår i rambeslutets tillämpningsområde för att, vid behov genom förhandlingar om internationella avtal, garantera en lämplig skyddsnivå för personuppgifter, och begär att kvaliteten på de uppgifter som tillhandahålls av tredjeländer utvärderas, bland annat med hänsyn till skyddet för de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

l)

Kräv att utbyte av uppgifter med behöriga myndigheter i tredjeländer ingår i rambeslutets tillämpningsområde för att, vid behov genom förhandlingar om internationella avtal, garantera en lämplig skyddsnivå för personuppgifter, och begär att kvaliteten på de uppgifter som tillhandahålls av tredjeländer utvärderas, bland annat med hänsyn till skyddet för de grundläggande rättigheterna,

| m) | Inför särskilda garantier beträffande överföring och användning av personuppgifter som samlats in av privata aktörer och som behandlas inom den offentliga sektorn, och inför påföljder, även straffrättsliga sådana, för otillbörlig användning av uppgifter som behandlas inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

m)

Inför särskilda garantier beträffande överföring och användning av personuppgifter som samlats in av privata aktörer och som behandlas inom den offentliga sektorn, och inför påföljder, även straffrättsliga sådana, för otillbörlig användning av uppgifter som behandlas inom den offentliga sektorn.

Särskilda kommentarer

| n) | I den ovanligt känsliga och ojämna relationen mellan offentliga myndigheter och den enskilde medborgaren får inte personens samtycke enbart i sig betraktas som en tillräcklig rättslig grund för att godkänna ytterligare behandling av personuppgifter som utförs av säkerhetsskäl, förutom i vissa, förutbestämda undantagsfall som regleras genom nationell lagstiftning. Parlamentet påminner om att direktiv 95/46/EG skall fortsätta att tillämpas i samband med ytterligare behandling som utgår från första pelaren, |
| --- | --- |

n)

I den ovanligt känsliga och ojämna relationen mellan offentliga myndigheter och den enskilde medborgaren får inte personens samtycke enbart i sig betraktas som en tillräcklig rättslig grund för att godkänna ytterligare behandling av personuppgifter som utförs av säkerhetsskäl, förutom i vissa, förutbestämda undantagsfall som regleras genom nationell lagstiftning. Parlamentet påminner om att direktiv 95/46/EG skall fortsätta att tillämpas i samband med ytterligare behandling som utgår från första pelaren,

| o) | Man måste införa ett obligatoriskt samråd med de nationella myndigheterna för uppgiftsskydd (i enlighet med direktiv 95/46/EG) och med deras institutionella nätverk i Europa, ”artikel 29-arbetsgruppen”, i samband med utarbetandet av lagstiftningsåtgärder eller administrativa åtgärder beträffande skyddet av personuppgifter, |
| --- | --- |

o)

Man måste införa ett obligatoriskt samråd med de nationella myndigheterna för uppgiftsskydd (i enlighet med direktiv 95/46/EG) och med deras institutionella nätverk i Europa, ”artikel 29-arbetsgruppen”, i samband med utarbetandet av lagstiftningsåtgärder eller administrativa åtgärder beträffande skyddet av personuppgifter,

| p) | Europaparlamentet och de nationella parlamenten måste få delta fullt ut i de pågående diskussionerna i rådet, och att det yttrande som parlamentet antagit enhälligt måste beaktas, |
| --- | --- |

p)

Europaparlamentet och de nationella parlamenten måste få delta fullt ut i de pågående diskussionerna i rådet, och att det yttrande som parlamentet antagit enhälligt måste beaktas,

| q) | Rådet uppmanas att anta rambeslutet om skydd av personuppgifter och därvid ta hänsyn till ovannämnda ståndpunkt som antogs enhälligt. Ett adekvat rambeslut om skydd av personuppgifter under den tredje pelaren måste antas för att förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) (KOM(2005)0600) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) (KOM(2004)0835) skall kunna antas. Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt anta rambeslutet om skydd av personuppgifter, med beaktande av den ståndpunkt som enhälligt har antagits av Europaparlamentet. Europaparlamentet bekräftar sin synpunkt att det är högst önskvärt att det antas ett lämpligt ramverk om skydd av uppgifter under den tredje pelaren före antagandet av beslutet om informationssystemet för viseringar (VIS) och förordningen om informationssystemet för viseringar (VIS), |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att anta rambeslutet om skydd av personuppgifter och därvid ta hänsyn till ovannämnda ståndpunkt som antogs enhälligt. Ett adekvat rambeslut om skydd av personuppgifter under den tredje pelaren måste antas för att förslaget till rådets beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) (KOM(2005)0600) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om informationssystemet för viseringar (VIS) (KOM(2004)0835) skall kunna antas. Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt anta rambeslutet om skydd av personuppgifter, med beaktande av den ståndpunkt som enhälligt har antagits av Europaparlamentet. Europaparlamentet bekräftar sin synpunkt att det är högst önskvärt att det antas ett lämpligt ramverk om skydd av uppgifter under den tredje pelaren före antagandet av beslutet om informationssystemet för viseringar (VIS) och förordningen om informationssystemet för viseringar (VIS),

| r) | I rambeslutet bör bibehållas ingående bestämmelser om datasäkerhet, i likhet med bestämmelserna i Europolkonventionen, |
| --- | --- |

r)

I rambeslutet bör bibehållas ingående bestämmelser om datasäkerhet, i likhet med bestämmelserna i Europolkonventionen,

| s) | Förslaget till rambeslut bör antas inom kort men snabba beslut får inte leda till att skyddsnivån för personuppgifter sänks, och de problematiska artiklarna får inte bara strykas eller förenklas; |
| --- | --- |

s)

Förslaget till rambeslut bör antas inom kort men snabba beslut får inte leda till att skyddsnivån för personuppgifter sänks, och de problematiska artiklarna får inte bara strykas eller förenklas;

| 2. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att föra en diskussion med de nationella parlamenten om sin framtida ståndpunkt beträffande förslaget till rambeslut, efter det att rådet har bestämt vilken linje den kommer att driva i frågan; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att föra en diskussion med de nationella parlamenten om sin framtida ståndpunkt beträffande förslaget till rambeslut, efter det att rådet har bestämt vilken linje den kommer att driva i frågan;

*

- *

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar samt Europarådet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar samt Europarådet.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0370.

(2)  EUT C 47, 25.2.2006, s. 27.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(4)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.

(5)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

P6_TA(2006)0603

Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning

Europaparlamentets resolution om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens grönbok – en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM(2006)0105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok – en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (KOM(2006)0105),

| — | med beaktande av det gemensamma dokumentet från kommissionen och den höge representanten om energipolitikens externa aspekter, som lades fram vid Europeiska rådet den 15–16 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma dokumentet från kommissionen och den höge representanten om energipolitikens externa aspekter, som lades fram vid Europeiska rådet den 15–16 juni 2006,

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 8 mars 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om villkoren för tillträde till naturgasöverföringsnät (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 8 mars 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om villkoren för tillträde till naturgasöverföringsnät (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 26 oktober 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 26 oktober 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (2),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 13 december 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 13 december 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (3),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 4 april 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 4 april 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om riktlinjer för transeuropeiska energinät (4),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (5),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 16 november 2005 om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 16 november 2005 om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (8),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 14 december 2004 om förslaget till rådets direktiv om en skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter (kodifierad version) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 14 december 2004 om förslaget till rådets direktiv om en skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter (kodifierad version) (9),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 5 juli 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 5 juli 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (10),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 5 juli 2006 om förslaget till rådets direktiv om övervakning och kontroll av transporter av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 5 juli 2006 om förslaget till rådets direktiv om övervakning och kontroll av transporter av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om användning av förnybara energikällor för uppvärmning och nedkylning (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om användning av förnybara energikällor för uppvärmning och nedkylning (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om andelen förnybar energi i EU och förslag på konkreta åtgärder (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om tryggad energiförsörjning i Europeiska unionen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om tryggad energiförsörjning i Europeiska unionen (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre – grönbok (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre – grönbok (15),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 23-24 mars 2006 om Europeiska rådets stöd för grönboken om en energipolitik för Europa och den 15–16 juni 2006 om det gemensamma dokumentet från kommissionen och den höge representanten om energiförsörjningens externa aspekter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 23-24 mars 2006 om Europeiska rådets stöd för grönboken om en energipolitik för Europa och den 15–16 juni 2006 om det gemensamma dokumentet från kommissionen och den höge representanten om energiförsörjningens externa aspekter,

| — | med beaktande av övervägandena vid den offentliga utfrågning som utskottet för industrifrågor, forskning och energi genomförde den 12 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av övervägandena vid den offentliga utfrågning som utskottet för industrifrågor, forskning och energi genomförde den 12 september 2006,

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, enligt vilket energi är ett område där behörigheten delas med medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, enligt vilket energi är ett område där behörigheten delas med medlemsstaterna,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0426/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0426/2006),

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrensutsatt och trygg energiförsörjning, men betonar behovet att anpassa sig till de ständigt förändrande förutsättningarna i en större global energimarknad och framhåller vikten av att utöka producentperspektivet till ett systematiskt tillvägagångssätt som beaktar produktion, distribution och förbrukning för att utveckla en europeisk energipolitik som i möjligaste mån tillhandahåller ekonomiskt överkomlig energi från bränslen med låg kolhalt på kort sikt och från kolfria källor på medellång sikt samt inhemska resurser med respekt för marknadsmekanismer, samtidigt som man skyddar miljön, bekämpar klimatförändringen och främjar energieffektivitet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrensutsatt och trygg energiförsörjning, men betonar behovet att anpassa sig till de ständigt förändrande förutsättningarna i en större global energimarknad och framhåller vikten av att utöka producentperspektivet till ett systematiskt tillvägagångssätt som beaktar produktion, distribution och förbrukning för att utveckla en europeisk energipolitik som i möjligaste mån tillhandahåller ekonomiskt överkomlig energi från bränslen med låg kolhalt på kort sikt och från kolfria källor på medellång sikt samt inhemska resurser med respekt för marknadsmekanismer, samtidigt som man skyddar miljön, bekämpar klimatförändringen och främjar energieffektivitet;

| 2. | Europaparlamentet betonar att kommissionen i sin grönbok har konstaterat att 1 biljon euro måste investeras i den europeiska energimarknaden om Europas energiförsörjning skall kunna tryggas på lång sikt. Europaparlamentet konstaterar också att man inte kan ta för givet att dessa investeringar kan finansieras med offentliga medel och att det därför är viktigt att företagen i EU:s energiindustri deltar i de fortsatta ansträngningarna för att uppnå en energipolitisk samsyn; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att kommissionen i sin grönbok har konstaterat att 1 biljon euro måste investeras i den europeiska energimarknaden om Europas energiförsörjning skall kunna tryggas på lång sikt. Europaparlamentet konstaterar också att man inte kan ta för givet att dessa investeringar kan finansieras med offentliga medel och att det därför är viktigt att företagen i EU:s energiindustri deltar i de fortsatta ansträngningarna för att uppnå en energipolitisk samsyn;

| 3. | Europaparlamentet uppmanar enträget Europeiska rådet att vid sitt vårsammanträde 2007 anta en handlingsplan vilken som ett minimum innehåller följande: Konsumenterna sätts i centrum för energipolitiken. En radikal reform av EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) genomförs för att lotsa marknaden mot investeringar i en ekonomi med låga koldioxidutsläpp, vilken skall främjas genom ett bestämt mål för EU:s koldioxidutsläpp 2020 inklusive ett mål på 25 procent av energin från förnybara energikällor 2002 och ett bindande mål för bilavgaser. Ett avgörande steg tas avseende energieffektiviteten. Kraftfullare insatser sätts in för att genomföra åtskillnad när det gäller ägandet av energinäten om andra åtgärder inte visar sig effektiva. Obligatoriska minimikrav fastställs avseende riktlinjer för tillsynsmyndigheter, inklusive ett förfarande för att utse tillsynsmyndigheter, oberoende, transparens och ansvar. En ambitiös F o U-strategi för ren teknik och en gemensam utrikespolitik för energifrågor införs. All gällande gemenskapslagstiftning inom energiområdet genomförs fullt ut; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar enträget Europeiska rådet att vid sitt vårsammanträde 2007 anta en handlingsplan vilken som ett minimum innehåller följande: Konsumenterna sätts i centrum för energipolitiken. En radikal reform av EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) genomförs för att lotsa marknaden mot investeringar i en ekonomi med låga koldioxidutsläpp, vilken skall främjas genom ett bestämt mål för EU:s koldioxidutsläpp 2020 inklusive ett mål på 25 procent av energin från förnybara energikällor 2002 och ett bindande mål för bilavgaser. Ett avgörande steg tas avseende energieffektiviteten. Kraftfullare insatser sätts in för att genomföra åtskillnad när det gäller ägandet av energinäten om andra åtgärder inte visar sig effektiva. Obligatoriska minimikrav fastställs avseende riktlinjer för tillsynsmyndigheter, inklusive ett förfarande för att utse tillsynsmyndigheter, oberoende, transparens och ansvar. En ambitiös F o U-strategi för ren teknik och en gemensam utrikespolitik för energifrågor införs. All gällande gemenskapslagstiftning inom energiområdet genomförs fullt ut;

Hållbarhet

Klimatförändringar

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringarna orsakar allvarliga miljöproblem som kräver omedelbara åtgärder från EU och internationellt håll. Parlamentet anser att huvudparten av EU:s energi senast år 2050 måste komma från kolfria resurser eller produceras med teknik som förhindrar utsläpp av växthusgaser och där tonvikten ligger på energibesparingar, effektivitet och förnybara energikällor och att det därför finns ett behov av att utarbeta en tydlig färdplan för att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar EU:s ledare att före slutet av nästa år enas om ett bindande koldioxidmål för 2020 och ett vägledande koldioxidmål för 2050 och har följande synpunkter:






  a) | Kommissionen bör föreslå en översyn av ETS, inbegripet en ekonomiskt acceptabel förvaltning av ETS-krediter såsom en progressiv rörelse mot auktionering eller riktmärkning baserad på resultat. ETS-systemet bör baseras på en försiktig utvärdering av ekonomiska effekter och miljöeffekter, en övergripande bedömning av olika former av tilldelningsmetoder, och en översyn av påföljdsinstrumentet, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringarna orsakar allvarliga miljöproblem som kräver omedelbara åtgärder från EU och internationellt håll. Parlamentet anser att huvudparten av EU:s energi senast år 2050 måste komma från kolfria resurser eller produceras med teknik som förhindrar utsläpp av växthusgaser och där tonvikten ligger på energibesparingar, effektivitet och förnybara energikällor och att det därför finns ett behov av att utarbeta en tydlig färdplan för att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar EU:s ledare att före slutet av nästa år enas om ett bindande koldioxidmål för 2020 och ett vägledande koldioxidmål för 2050 och har följande synpunkter:

a)

Kommissionen bör föreslå en översyn av ETS, inbegripet en ekonomiskt acceptabel förvaltning av ETS-krediter såsom en progressiv rörelse mot auktionering eller riktmärkning baserad på resultat. ETS-systemet bör baseras på en försiktig utvärdering av ekonomiska effekter och miljöeffekter, en övergripande bedömning av olika former av tilldelningsmetoder, och en översyn av påföljdsinstrumentet,

| b) | Under ETS andra finansieringsperiod (2008–2012) bör finansiella resurser fördelas på ett sätt som leder till att åtgärder vidtas för att minska koldioxidutsläpp och energiförbrukning, |
| --- | --- |

b)

Under ETS andra finansieringsperiod (2008–2012) bör finansiella resurser fördelas på ett sätt som leder till att åtgärder vidtas för att minska koldioxidutsläpp och energiförbrukning,

| c) | Ett system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter (cap and trade) bör utökas på ett internationellt plan och pågå under en längre period än i dag, |
| --- | --- |

c)

Ett system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter (cap and trade) bör utökas på ett internationellt plan och pågå under en längre period än i dag,

| d) | ETS bör omfatta ytterligare stora utsläppssektorer, såsom alla former av godstransporter. En strategi för att minska utsläppen från fartyg bör utvecklas på basis av en konsekvensbedömning och ett separat system för flyget bör etableras så snabbt som möjligt, |
| --- | --- |

d)

ETS bör omfatta ytterligare stora utsläppssektorer, såsom alla former av godstransporter. En strategi för att minska utsläppen från fartyg bör utvecklas på basis av en konsekvensbedömning och ett separat system för flyget bör etableras så snabbt som möjligt,

| e) | Mot bakgrund av svängningarna i priserna på utsläppscertifikat bör kommissionen överväga möjligheterna att mildra effekten av dessa svängningar. Sådana möjligheter bör inbegripa främjandet av tilltron till marknaden genom ökad öppenhet på marknaden, t.ex. genom lägligt och enhetligt offentliggörande av uppgifter om utsläpp i hela EU och ökad användning av Kyotoprotokollets flexibilitetsmekanism (gemensamt genomförande och ren utveckling) för att öka likviditeten på marknaden, |
| --- | --- |

e)

Mot bakgrund av svängningarna i priserna på utsläppscertifikat bör kommissionen överväga möjligheterna att mildra effekten av dessa svängningar. Sådana möjligheter bör inbegripa främjandet av tilltron till marknaden genom ökad öppenhet på marknaden, t.ex. genom lägligt och enhetligt offentliggörande av uppgifter om utsläpp i hela EU och ökad användning av Kyotoprotokollets flexibilitetsmekanism (gemensamt genomförande och ren utveckling) för att öka likviditeten på marknaden,

| f) | Kommissionen bör före 2007 undersöka på vilket sätt nationella tilldelningsmetoder skulle kunna harmoniseras ytterligare och hur metoden för ETS skulle kunna förenklas och blir mer öppen, i likhet med reglerna för aktiemarknaden, |
| --- | --- |

f)

Kommissionen bör före 2007 undersöka på vilket sätt nationella tilldelningsmetoder skulle kunna harmoniseras ytterligare och hur metoden för ETS skulle kunna förenklas och blir mer öppen, i likhet med reglerna för aktiemarknaden,

| g) | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en rapport om det eventuella behovet av reglering av marknaden för handeln med koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

g)

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en rapport om det eventuella behovet av reglering av marknaden för handeln med koldioxidutsläpp.

Forskning, utveckling och innovation

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets vårmöte i 2007 att se till att Europas framtida energipolitik grundas på en ambitiös F o U-strategi på energiområdet, med lämpligare offentlig finansiering och starka incitament för ökad privat finansiering för att på så sätt uppfylla skyldigheterna när det gäller näringslivets sociala ansvar. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att upprätta en strategi för att öka budgeten för energiforskning, särskilt då det är en halvtidsöversyn av EG-budgeten för sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och i det särskilda programmet Intelligent energi-Europa. Parlamentet efterlyser en europeisk strategisk energiteknikplan och hoppas att dess innehåll kommer att omfatta forskningsområden med fokus på ny energiteknik på medellång och lång sikt, där framför allt energilagring ingår; |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets vårmöte i 2007 att se till att Europas framtida energipolitik grundas på en ambitiös F o U-strategi på energiområdet, med lämpligare offentlig finansiering och starka incitament för ökad privat finansiering för att på så sätt uppfylla skyldigheterna när det gäller näringslivets sociala ansvar. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att upprätta en strategi för att öka budgeten för energiforskning, särskilt då det är en halvtidsöversyn av EG-budgeten för sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och i det särskilda programmet Intelligent energi-Europa. Parlamentet efterlyser en europeisk strategisk energiteknikplan och hoppas att dess innehåll kommer att omfatta forskningsområden med fokus på ny energiteknik på medellång och lång sikt, där framför allt energilagring ingår;

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att bidraget i form av väte- och bränslecellstillämpningar, för att påskynda övergången från fossila bränslen till ett system som är effektivt och har låga koldioxidutsläpp, återspeglas i EU:s kortfristiga åtgärder inom energi- och transportpolitiken och av stödjande organ; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att bidraget i form av väte- och bränslecellstillämpningar, för att påskynda övergången från fossila bränslen till ett system som är effektivt och har låga koldioxidutsläpp, återspeglas i EU:s kortfristiga åtgärder inom energi- och transportpolitiken och av stödjande organ;

| 7. | Europaparlamentet påminner om att EU måste förbli en viktig aktör i initiativ såsom det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE) (16) eller internationella termonukleära experimentreaktorn (ITER) (17); |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att EU måste förbli en viktig aktör i initiativ såsom det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE) (16) eller internationella termonukleära experimentreaktorn (ITER) (17);

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta en färdplan för klimat- och miljövänlig innovation som inte enbart är baserad på tekniska innovationer utan också på att utveckla strategier för att öka genomslaget på marknaderna av bästa tillgängliga teknik och organisatoriska förbättringar, t.ex. inom logistikområdet; |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta en färdplan för klimat- och miljövänlig innovation som inte enbart är baserad på tekniska innovationer utan också på att utveckla strategier för att öka genomslaget på marknaderna av bästa tillgängliga teknik och organisatoriska förbättringar, t.ex. inom logistikområdet;

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en energibesiktning av befintliga teknikplattformar i syfte att förbättra samordning och utbytet av sakkunskap; |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en energibesiktning av befintliga teknikplattformar i syfte att förbättra samordning och utbytet av sakkunskap;

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att energiteknisk forskning är ett viktigt steg för att öppna exportmarknader. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsätta ge stöd till forskning om samtliga energikällor (konventionella, kärntekniska och förnybara) för att göra det möjligt för Europa att, vid sidan av att bedriva sådan forskning för egna syften i EU:s medlemsstater, även öppna nya exportmarknader. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att energiteknisk forskning är ett viktigt steg för att öppna exportmarknader. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsätta ge stöd till forskning om samtliga energikällor (konventionella, kärntekniska och förnybara) för att göra det möjligt för Europa att, vid sidan av att bedriva sådan forskning för egna syften i EU:s medlemsstater, även öppna nya exportmarknader.

Investeringar

| 11. | Europaparlamentet påminner om behovet av betydande investeringar i infrastrukturer för elektricitet och gas i syfte att säkra en trygg energiförsörjning för Europa. Parlamentet begär att kommissionen skall:






  a) | medverka till att det utvecklas ett positivt investeringsklimat, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om behovet av betydande investeringar i infrastrukturer för elektricitet och gas i syfte att säkra en trygg energiförsörjning för Europa. Parlamentet begär att kommissionen skall:

a)

medverka till att det utvecklas ett positivt investeringsklimat,

| b) | se till att marknaderna har möjlighet att sända de rätta investeringssignalerna till investerarna. |
| --- | --- |

b)

se till att marknaderna har möjlighet att sända de rätta investeringssignalerna till investerarna.

| 12. | Eftersom elnäten måste anpassas till den växande andelen förnybara energikällor och decentraliserad elproduktion, uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja forskning i nödvändig informations- och kommunikationsteknik; |
| --- | --- |

12.

Eftersom elnäten måste anpassas till den växande andelen förnybara energikällor och decentraliserad elproduktion, uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja forskning i nödvändig informations- och kommunikationsteknik;

| 13. | Eftersom många problem kan lösas genom investeringar på regional nivå och tätortsnivå, uppmuntrar Europaparlamentet till medverkan av lokala aktörer när det gäller energifrågor, i synnerhet lösningar som främjar användningen av olika och förnybara energikällor. Parlamentet betonar möjligheterna för företagarandan inom de små och medelstora företagen vid energiinvesteringar och den roll som investeringar i hållbar energi (dvs. biomassa, biobränsle och fjärrvärme) kan spela i utvecklingen av regioner och tätorter. Medlemsstaterna och kommissionen ombeds därför att inkludera regionala och lokala myndigheter i dessa frågor när det gäller åtagandet för att ytterligare främja förnybara energikällor i den sammanlagda energimixen; |
| --- | --- |

13.

Eftersom många problem kan lösas genom investeringar på regional nivå och tätortsnivå, uppmuntrar Europaparlamentet till medverkan av lokala aktörer när det gäller energifrågor, i synnerhet lösningar som främjar användningen av olika och förnybara energikällor. Parlamentet betonar möjligheterna för företagarandan inom de små och medelstora företagen vid energiinvesteringar och den roll som investeringar i hållbar energi (dvs. biomassa, biobränsle och fjärrvärme) kan spela i utvecklingen av regioner och tätorter. Medlemsstaterna och kommissionen ombeds därför att inkludera regionala och lokala myndigheter i dessa frågor när det gäller åtagandet för att ytterligare främja förnybara energikällor i den sammanlagda energimixen;

| 14. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på de problem som gränsregioner möter till följd av skillnaderna i nationell energipolitik, bristen på informationsutbyte mellan medlemsstaternas energileverantörer och avsaknaden av en harmoniserad energipolitik för EU; |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på de problem som gränsregioner möter till följd av skillnaderna i nationell energipolitik, bristen på informationsutbyte mellan medlemsstaternas energileverantörer och avsaknaden av en harmoniserad energipolitik för EU;

| 15. | Europaparlamentet betonar att främjande och utbyggnad av förnybar energiteknik bidrar till att skapa nya bestående och kvalificerade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att främjande och utbyggnad av förnybar energiteknik bidrar till att skapa nya bestående och kvalificerade arbetstillfällen.

Försörjningstrygghet

Energieffektivitet och energisparande

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att före 2020 vidta åtgärder för att göra EU till världens mest energieffektiva ekonomi och att göra energieffektiva åtgärder till en övergripande prioritet för alla politikområden i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EG-direktiven inom dessa områden genomförs i tid och uppmanar rådet att anta förslagen i handlingsplanen för energieffektivitet och medlemsstaterna att använda bästa praxis som utgångspunkt för de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet som skall läggas fram senast juni 2007. Parlamentet uppmanar kommissionen att avsätta tillräcklig personal på alla nivåer för att förverkliga de åtgärder som föreslås i handlingsplanen. Parlamentet understryker att om medlemsstaterna fullt ut skulle genomföra den EU-lagstiftning som finns, skulle 50 procent av EU-målet att minska energin med 20 procent redan ha uppfyllts. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att främja ett globalt avtal om energieffektivitet; |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att före 2020 vidta åtgärder för att göra EU till världens mest energieffektiva ekonomi och att göra energieffektiva åtgärder till en övergripande prioritet för alla politikområden i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EG-direktiven inom dessa områden genomförs i tid och uppmanar rådet att anta förslagen i handlingsplanen för energieffektivitet och medlemsstaterna att använda bästa praxis som utgångspunkt för de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet som skall läggas fram senast juni 2007. Parlamentet uppmanar kommissionen att avsätta tillräcklig personal på alla nivåer för att förverkliga de åtgärder som föreslås i handlingsplanen. Parlamentet understryker att om medlemsstaterna fullt ut skulle genomföra den EU-lagstiftning som finns, skulle 50 procent av EU-målet att minska energin med 20 procent redan ha uppfyllts. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att främja ett globalt avtal om energieffektivitet;

| 17. | Europaparlamentet påpekar att det finns mycket lovande teknik tillgänglig som kan användas i kombinerade kraft- värme- och kylprocesser och att fjärrvärme också kan erbjuda en infrastruktur för framtida förnybara energikällor. Medlemsstaternas regeringar uppmanas därför att fullt ut genomföra de befintliga direktiven om kraftvärme och skapa de juridiska och ekonomiska förutsättningar som krävs för att fullt ut utnyttja kraftvärmens potential enligt nationella potentialstudier; |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att det finns mycket lovande teknik tillgänglig som kan användas i kombinerade kraft- värme- och kylprocesser och att fjärrvärme också kan erbjuda en infrastruktur för framtida förnybara energikällor. Medlemsstaternas regeringar uppmanas därför att fullt ut genomföra de befintliga direktiven om kraftvärme och skapa de juridiska och ekonomiska förutsättningar som krävs för att fullt ut utnyttja kraftvärmens potential enligt nationella potentialstudier;

| 18. | Europaparlamentet påminner om att 40 procent av all EU-energi används i byggnader och det finns en enorm potential för att minska denna förbrukning när man planerar nya byggnader och moderniserar befintliga byggnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över de befintliga byggnadsdirektiven för att inkludera byggnader under gränsen på 1000 kvadratmeter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla EU-institutionernas byggnader föregår med gott exempel genom att före 2012 uppnå koldioxidneutral status. Parlamentet anser att medlemsstaterna borde åta sig att garantera att det samma skall gälla för nationella regeringars byggnader och att detta mål bör utökas till att före 2015 omfatta lokala och regionala byggnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ett program inriktat på en storskalig utveckling av energihus och byggnader i EU som inte förbrukar någon energi eller ger överskottsenergi; |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att 40 procent av all EU-energi används i byggnader och det finns en enorm potential för att minska denna förbrukning när man planerar nya byggnader och moderniserar befintliga byggnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över de befintliga byggnadsdirektiven för att inkludera byggnader under gränsen på 1000 kvadratmeter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla EU-institutionernas byggnader föregår med gott exempel genom att före 2012 uppnå koldioxidneutral status. Parlamentet anser att medlemsstaterna borde åta sig att garantera att det samma skall gälla för nationella regeringars byggnader och att detta mål bör utökas till att före 2015 omfatta lokala och regionala byggnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ett program inriktat på en storskalig utveckling av energihus och byggnader i EU som inte förbrukar någon energi eller ger överskottsenergi;

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande att bjuda in medlemsstaternas största städer till ett möte för att de skall kunna utbyta erfarenheter av lokala energiminskningsprojekt i ett försök att minska och effektivisera städernas energiförbrukning. Parlamentet anser att allvarliga ansträngningar bör göras för att öka kraften från kombinerad värme-, kraft- och kylproduktion samt fjärrvärme. Parlamentet tillägger att denna teknik är mycket lovande vad gäller ökad användning av biomassa och biobränslen och betonar att fjärrvärme är en infrastruktur också för framtidens förnybara energikällor. Parlamentet anser att kommissionen bör ha ett nära samarbete med Regionkommittén i denna fråga; |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande att bjuda in medlemsstaternas största städer till ett möte för att de skall kunna utbyta erfarenheter av lokala energiminskningsprojekt i ett försök att minska och effektivisera städernas energiförbrukning. Parlamentet anser att allvarliga ansträngningar bör göras för att öka kraften från kombinerad värme-, kraft- och kylproduktion samt fjärrvärme. Parlamentet tillägger att denna teknik är mycket lovande vad gäller ökad användning av biomassa och biobränslen och betonar att fjärrvärme är en infrastruktur också för framtidens förnybara energikällor. Parlamentet anser att kommissionen bör ha ett nära samarbete med Regionkommittén i denna fråga;

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2007 lägga fram genomförandebestämmelser för energieffektiva produkter enligt Europaparlamentet och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (EUP-direktivet) (18); |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2007 lägga fram genomförandebestämmelser för energieffektiva produkter enligt Europaparlamentet och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (EUP-direktivet) (18);

| 21. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall hjälpa industrin att utveckla och införa smart mätning och smarta avgifter, eventuellt via intelligent mätning som kontrolleras genom fjärrstyrda mätsystem. Kommissionen uppmanas att genomföra en noggrann kostnadsnyttoanalys av dessa åtgärder med beaktande av förändringar av konsumtionsmönstret; |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall hjälpa industrin att utveckla och införa smart mätning och smarta avgifter, eventuellt via intelligent mätning som kontrolleras genom fjärrstyrda mätsystem. Kommissionen uppmanas att genomföra en noggrann kostnadsnyttoanalys av dessa åtgärder med beaktande av förändringar av konsumtionsmönstret;

| 22. | Europaparlamentet anser att beskattning spelar en framträdande roll för att främja energieffektivitet. Parlamentet anser att insatserna bör göras så att medlemsstaternas nationella skattesystem diskriminerar till förmån för energieffektiva förfaranden; |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att beskattning spelar en framträdande roll för att främja energieffektivitet. Parlamentet anser att insatserna bör göras så att medlemsstaternas nationella skattesystem diskriminerar till förmån för energieffektiva förfaranden;

| 23. | Europaparlamentet gör kommissionen uppmärksam på att EU:s strukturmedel bör användas särskilt i de nya medlemsstaterna för en omfattande modernisering av värmeisoleringen i bostäder, vilket avsevärt kommer att minska energiförbrukningen och koldioxidutsläppen; |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet gör kommissionen uppmärksam på att EU:s strukturmedel bör användas särskilt i de nya medlemsstaterna för en omfattande modernisering av värmeisoleringen i bostäder, vilket avsevärt kommer att minska energiförbrukningen och koldioxidutsläppen;

| 24. | Europaparlamentet kräver en omfattande EU-strategi inom transportsektorn som syftar till en utfasning av användningen av fossila bränslen och ett minskat oljeberoende i EU och en gradvis övergång till ren energi för transporter. Parlamentet är för en övergång till de mest energieffektiva och renaste transportsätten vilket främst skall uppnås genom lagstiftning som omfattar bilindustrin och som förbättrar marknadspenetration för hybridbilar som kan laddas från elnätet (plug-in) och helt elektriska fordon; |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver en omfattande EU-strategi inom transportsektorn som syftar till en utfasning av användningen av fossila bränslen och ett minskat oljeberoende i EU och en gradvis övergång till ren energi för transporter. Parlamentet är för en övergång till de mest energieffektiva och renaste transportsätten vilket främst skall uppnås genom lagstiftning som omfattar bilindustrin och som förbättrar marknadspenetration för hybridbilar som kan laddas från elnätet (plug-in) och helt elektriska fordon;

| 25. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen har enorma problem att koppla transportfrågan till energifrågan. Parlamentet påminner om att transportsektorn är orsaken till Europas största problem med försörjningstryggheten och intensivt oljeberoende samt att klimatförändringsutsläppen i transportsektorn, särskilt från flyget, ökar kraftigt; |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen har enorma problem att koppla transportfrågan till energifrågan. Parlamentet påminner om att transportsektorn är orsaken till Europas största problem med försörjningstryggheten och intensivt oljeberoende samt att klimatförändringsutsläppen i transportsektorn, särskilt från flyget, ökar kraftigt;

| 26. | Europaparlamentet understryker att många av de perifera regionerna och de yttersta randområdena har en stor potential när det gäller förnybara energikällor på grund av deras geografiska eller klimatmässiga särdrag (sol, vind, biomassa, vågenergi). Parlamentet önskar att denna speciella situation bättre utnyttjas, särskilt för att aktivt bidra till genomförandet av Kyotomålen; |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att många av de perifera regionerna och de yttersta randområdena har en stor potential när det gäller förnybara energikällor på grund av deras geografiska eller klimatmässiga särdrag (sol, vind, biomassa, vågenergi). Parlamentet önskar att denna speciella situation bättre utnyttjas, särskilt för att aktivt bidra till genomförandet av Kyotomålen;

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att förbättra energieffektiviteten på små och medelstora företag, vilka enligt parlamentet särskilt bör omfatta medvetandehöjande åtgärder och åtgärder för att förenkla tillgången på ekonomiska resurser, bland annat från strukturfonderna, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, för att möjliggöra investeringar som kan minska energiförbrukningen; |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att förbättra energieffektiviteten på små och medelstora företag, vilka enligt parlamentet särskilt bör omfatta medvetandehöjande åtgärder och åtgärder för att förenkla tillgången på ekonomiska resurser, bland annat från strukturfonderna, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken, för att möjliggöra investeringar som kan minska energiförbrukningen;

| 28. | Europaparlamentet vill se ett främjande av bättre energieffektivitet i tredjeländer och ställer sig bakom kommissionens förslag om att stödja ett internationellt avtal om energieffektivitet; |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vill se ett främjande av bättre energieffektivitet i tredjeländer och ställer sig bakom kommissionens förslag om att stödja ett internationellt avtal om energieffektivitet;

| 29. | Europaparlamentet anser att det system med riktmärken som man enats om i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (19) för att uppnå slutlig energieffektivitet är ett ekonomiskt förnuftigt, obyråkratiskt och effektivt sätt att öka energieffektiviteten och föreslår att detta system skall användas i större omfattning inom andra energisektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att påskynda införandet att gemensamma riktmärken som skall gälla inom hela EU inom alla de relevanta områdena baserade på sektorsvisa indikatorer på energieffektivitet i enlighet med artikel 16 i det direktivet; |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det system med riktmärken som man enats om i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (19) för att uppnå slutlig energieffektivitet är ett ekonomiskt förnuftigt, obyråkratiskt och effektivt sätt att öka energieffektiviteten och föreslår att detta system skall användas i större omfattning inom andra energisektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att påskynda införandet att gemensamma riktmärken som skall gälla inom hela EU inom alla de relevanta områdena baserade på sektorsvisa indikatorer på energieffektivitet i enlighet med artikel 16 i det direktivet;

Energimix

| 30. | Europaparlamentet anser att en diversifiering av energikällorna parallellt med en ökad användning av inhemska energikällor och en decentraliserad energiproduktion kommer att bidra till en förbättring av försörjningstryggheten, men konstaterar att beslut om energimix i en medlemsstat kan påverka försörjningstryggheten i en annan medlemsstat. Parlamentet betraktar EU:s beroende av ett begränsat antal energiproducenter och försörjningsvägar som ett hot mot EU:s stabilitet och välstånd. Parlamentet välkomnar införandet av en mekanism som kan säkerställa snabba solidaritets- och stödåtgärder gentemot medlemsstater som har drabbats av svårigheter till följd av att deras infrastruktur har skadats; |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att en diversifiering av energikällorna parallellt med en ökad användning av inhemska energikällor och en decentraliserad energiproduktion kommer att bidra till en förbättring av försörjningstryggheten, men konstaterar att beslut om energimix i en medlemsstat kan påverka försörjningstryggheten i en annan medlemsstat. Parlamentet betraktar EU:s beroende av ett begränsat antal energiproducenter och försörjningsvägar som ett hot mot EU:s stabilitet och välstånd. Parlamentet välkomnar införandet av en mekanism som kan säkerställa snabba solidaritets- och stödåtgärder gentemot medlemsstater som har drabbats av svårigheter till följd av att deras infrastruktur har skadats;

| 31. | Europaparlamentet anser det vara av största vikt att den europeiska energistrategin i så hög grad som möjligt tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen och att beslutanderätten om energimix även i fortsättningen tillfaller medlemsstaterna; |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser det vara av största vikt att den europeiska energistrategin i så hög grad som möjligt tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen och att beslutanderätten om energimix även i fortsättningen tillfaller medlemsstaterna;

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den officiella plan för effektiv och omfattande användning av förnybara energikällor som kommissionens generaldirektorat för energi och transport lade fram i juli 2006 och den studie om försörjningstrygghet som genomfördes på beställning av utskottet för industrifrågor, forskning och energi och som lades fram inför utskottet den 9 oktober 2006. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utgå från båda dessa planer vid den planerade energiöversynen för januari 2007; |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den officiella plan för effektiv och omfattande användning av förnybara energikällor som kommissionens generaldirektorat för energi och transport lade fram i juli 2006 och den studie om försörjningstrygghet som genomfördes på beställning av utskottet för industrifrågor, forskning och energi och som lades fram inför utskottet den 9 oktober 2006. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utgå från båda dessa planer vid den planerade energiöversynen för januari 2007;

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, utan att bortse från kostnaderna på kort och medellång sikt, prioritera de energiformer som minskar importberoendet – i synnerhet importen av fossila bränslen som stödjer miljön, är hållbara och minskar försörjningsrisken inte minst på grund av den decentraliserade produktionen; |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, utan att bortse från kostnaderna på kort och medellång sikt, prioritera de energiformer som minskar importberoendet – i synnerhet importen av fossila bränslen som stödjer miljön, är hållbara och minskar försörjningsrisken inte minst på grund av den decentraliserade produktionen;

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande att genomföra projektet med att varje månad offentliggöra de europeiska lagren av olja och oljeprodukter samt importen och exporten per produktslag (råolja, bensin, gas, eldningsbränsle eller annat slag). Dessa uppgifter (offentliga precis som i Förenta staterna) skulle underlätta bedömningarna av de spänningar som finns på den globala marknaden, få fram den synliga europeiska förbrukningen, minska marknadsaktörers rörelser mot de amerikanska lagren och på så sätt bidra till att minska de instabila oljepriserna; |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande att genomföra projektet med att varje månad offentliggöra de europeiska lagren av olja och oljeprodukter samt importen och exporten per produktslag (råolja, bensin, gas, eldningsbränsle eller annat slag). Dessa uppgifter (offentliga precis som i Förenta staterna) skulle underlätta bedömningarna av de spänningar som finns på den globala marknaden, få fram den synliga europeiska förbrukningen, minska marknadsaktörers rörelser mot de amerikanska lagren och på så sätt bidra till att minska de instabila oljepriserna;

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en öppen och objektiv diskussion om framtidens energimix, där varje energislags för- och nackdelar beaktas, inbegripet ekonomiska och miljömässiga kostnader och konsekvenser; |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra en öppen och objektiv diskussion om framtidens energimix, där varje energislags för- och nackdelar beaktas, inbegripet ekonomiska och miljömässiga kostnader och konsekvenser;

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2008 ha utarbetat ett nytt verktyg för att ta fram energi- och transportmodeller för EU. Parlamentet anser att en sådan bottom-up-modell bör utarbetas i nära samarbete mellan kommissionens avdelningar, Internationella energiorganet och nationella regeringar och bör syfta till att rationalisera alla statistiska energi- och transportdata i Europa. Modellen bör sedan ersätta de många olika modeller som idag finns inom kommissionens olika avdelningar och även harmonisera statistiska energidata i hela Europa. Parlamentet anser vidare att modellen bör förvaltas i den offentliga sektorn och bör, liksom redan är fallet i Förenta staterna, kunna användas på begäran av de olika intressenterna för att utarbeta olika planer för EU:s framtida energiförsörjning; |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2008 ha utarbetat ett nytt verktyg för att ta fram energi- och transportmodeller för EU. Parlamentet anser att en sådan bottom-up-modell bör utarbetas i nära samarbete mellan kommissionens avdelningar, Internationella energiorganet och nationella regeringar och bör syfta till att rationalisera alla statistiska energi- och transportdata i Europa. Modellen bör sedan ersätta de många olika modeller som idag finns inom kommissionens olika avdelningar och även harmonisera statistiska energidata i hela Europa. Parlamentet anser vidare att modellen bör förvaltas i den offentliga sektorn och bör, liksom redan är fallet i Förenta staterna, kunna användas på begäran av de olika intressenterna för att utarbeta olika planer för EU:s framtida energiförsörjning;

| 37. | Europaparlamentet föreslår, för att stärka diversifieringen av energikällor, att en långsiktig och stabil politisk ram fastställs i syfte att skapa det investeringsklimat som krävs. Parlamentet anser att en sådan ram bör innehålla ett EU-mål för energieffektivitetsförbättringar på minst 20 procent för 2020, och ber kommissionen att föreslå en ram för alternativa harmoniserade stödprogram för förnybar energi som en del av färdplanen för förnybar energi och att fastställa bindande sektoriella mål för förnybara energikällor för att komma upp i 25 procent förnybara energikällor inom primärenergin till 2020 och fastställa en färdplan på råds- och kommissionsnivå för att nå ett mål på 50 procent förnybar energi till 2040, en 30-procentig koldioxidminskning inom EU till 2020 och en 60–80-procentig minskning till 2050; |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet föreslår, för att stärka diversifieringen av energikällor, att en långsiktig och stabil politisk ram fastställs i syfte att skapa det investeringsklimat som krävs. Parlamentet anser att en sådan ram bör innehålla ett EU-mål för energieffektivitetsförbättringar på minst 20 procent för 2020, och ber kommissionen att föreslå en ram för alternativa harmoniserade stödprogram för förnybar energi som en del av färdplanen för förnybar energi och att fastställa bindande sektoriella mål för förnybara energikällor för att komma upp i 25 procent förnybara energikällor inom primärenergin till 2020 och fastställa en färdplan på råds- och kommissionsnivå för att nå ett mål på 50 procent förnybar energi till 2040, en 30-procentig koldioxidminskning inom EU till 2020 och en 60–80-procentig minskning till 2050;

| 38. | Europaparlamentet betonar att behovet av att förändra den nuvarande energiproduktionsmixen inte utgör en börda utan en möjlighet. Användningen av sol- och vindkraft, biomassa, vattenkraft och jordvärme samt den ökade användningen av energieffektiv teknik kommer att bidra till uppfyllandet av de åtaganden som gjorts i Kyoto och i FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och till ökad innovation, sysselsättning och konkurrenskraft i Europa; |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att behovet av att förändra den nuvarande energiproduktionsmixen inte utgör en börda utan en möjlighet. Användningen av sol- och vindkraft, biomassa, vattenkraft och jordvärme samt den ökade användningen av energieffektiv teknik kommer att bidra till uppfyllandet av de åtaganden som gjorts i Kyoto och i FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och till ökad innovation, sysselsättning och konkurrenskraft i Europa;

| 39. | Europaparlamentet anser att den föreslagna strategiska översynen av energipolitiken bör inbegripa arbetet i det föreslagna energiförsörjningsobservatoriet, som inte bör vara ett oberoende organ, och att en analys av energiförsörjningen bör göras regelbundet. Översynen bör omfatta en strategisk analys av de problem EU står inför på energiområdet, även de externa aspekterna. Kommissionen uppmanas att använda översynen för att utveckla formler för att medlemsstaterna skall kunna analysera avvägningarna mellan olika politiska alternativ när det gäller miljö, försörjningstrygghet, konkurrenskraft och sysselsättning och på så sätt bidra till att minimera riskerna. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att genomföra en detaljerad studie av subventioner och kostnader för alla energikällor, inbegripet internalisering av externa effekter inom översynen, med tillämpning av begreppen livscykel och systemverkningsgrad (well-to-wheel). Parlamentet begär att studien offentliggörs för att göra allmänheten mer medveten. En Europaomfattande framtidsstudie av utbud och efterfrågan på medellång och lång sikt bör göras för att ringa in investeringsbehov, framför allt på produktionssidan, och ta upp operatörernas profil. Vidare föreslår parlamentet en kostnadsnyttoanalys som bör riktas in på hur varje energikälla bidrar till EU:s tre mål på energiområdet, nämligen försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljömässig hållbarhet; |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att den föreslagna strategiska översynen av energipolitiken bör inbegripa arbetet i det föreslagna energiförsörjningsobservatoriet, som inte bör vara ett oberoende organ, och att en analys av energiförsörjningen bör göras regelbundet. Översynen bör omfatta en strategisk analys av de problem EU står inför på energiområdet, även de externa aspekterna. Kommissionen uppmanas att använda översynen för att utveckla formler för att medlemsstaterna skall kunna analysera avvägningarna mellan olika politiska alternativ när det gäller miljö, försörjningstrygghet, konkurrenskraft och sysselsättning och på så sätt bidra till att minimera riskerna. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att genomföra en detaljerad studie av subventioner och kostnader för alla energikällor, inbegripet internalisering av externa effekter inom översynen, med tillämpning av begreppen livscykel och systemverkningsgrad (well-to-wheel). Parlamentet begär att studien offentliggörs för att göra allmänheten mer medveten. En Europaomfattande framtidsstudie av utbud och efterfrågan på medellång och lång sikt bör göras för att ringa in investeringsbehov, framför allt på produktionssidan, och ta upp operatörernas profil. Vidare föreslår parlamentet en kostnadsnyttoanalys som bör riktas in på hur varje energikälla bidrar till EU:s tre mål på energiområdet, nämligen försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljömässig hållbarhet;

| 40. | Europaparlamentet anser att den strategiska översynen av energipolitiken även bör omfatta handelsfrågor, vilket innebär att man i samband med den bör analysera effekten av internationellt samarbete och långsiktiga avtal som redan tecknats eller som kommer att tecknas samt bedöma i vilken utsträckning företagen policy överensstämmer med nationell politik och gemenskapspolitik; |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att den strategiska översynen av energipolitiken även bör omfatta handelsfrågor, vilket innebär att man i samband med den bör analysera effekten av internationellt samarbete och långsiktiga avtal som redan tecknats eller som kommer att tecknas samt bedöma i vilken utsträckning företagen policy överensstämmer med nationell politik och gemenskapspolitik;

| 41. | Europaparlamentet påminner om att olja fortfarande är EU:s viktigaste energikälla, som EU nästan är fullständigt importberoende av. Parlamentet beklagar att kommissionen inte tar upp detta faktum i sin grönbok. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till behovet av att minska oljeanvändningen, minska importberoendet och bidra till att minska koldioxidutsläppen; |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påminner om att olja fortfarande är EU:s viktigaste energikälla, som EU nästan är fullständigt importberoende av. Parlamentet beklagar att kommissionen inte tar upp detta faktum i sin grönbok. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till behovet av att minska oljeanvändningen, minska importberoendet och bidra till att minska koldioxidutsläppen;

| 42. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna utarbetar en systematisk metod, som omfattar ekonomiska, ekologiska och tekniska aspekter av produktion, distribution, förbrukning och marknadspenetrering av flytande och gasformiga biobränslen, särskilt sådana som används för transporter, för att förbättra tillgången på och stimulera handeln med biobränslen. Den nuvarande bindande lagstiftningen måste genomföras fullt ut. Parlamentet kräver att kommissionen avlägsnar tekniska och administrativa hinder för blandningsnivåer och skapar konsekvens mellan olika politikområden, t.ex. transport, jordbruk och handel, samt medger att såväl flytande som gasformade biobränslen kan användas inte bara för att elproduktion utan även inom transportsektorn. Medlemsstaterna uppmanas att beakta det obligatoriska och heltäckande certifieringssystem som kommissionen inför för att möjliggöra hållbar produktion av biobränslen på alla stadier samt för den totala växthusgasbalansen under hela livscykeln både för biobränslen som har producerats i EU och importerade biobränslen; |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna utarbetar en systematisk metod, som omfattar ekonomiska, ekologiska och tekniska aspekter av produktion, distribution, förbrukning och marknadspenetrering av flytande och gasformiga biobränslen, särskilt sådana som används för transporter, för att förbättra tillgången på och stimulera handeln med biobränslen. Den nuvarande bindande lagstiftningen måste genomföras fullt ut. Parlamentet kräver att kommissionen avlägsnar tekniska och administrativa hinder för blandningsnivåer och skapar konsekvens mellan olika politikområden, t.ex. transport, jordbruk och handel, samt medger att såväl flytande som gasformade biobränslen kan användas inte bara för att elproduktion utan även inom transportsektorn. Medlemsstaterna uppmanas att beakta det obligatoriska och heltäckande certifieringssystem som kommissionen inför för att möjliggöra hållbar produktion av biobränslen på alla stadier samt för den totala växthusgasbalansen under hela livscykeln både för biobränslen som har producerats i EU och importerade biobränslen;

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning med hjälp av förnybar energi och påminner om sin resolution av den 14 februari 2006 innehållande rekommendationer till kommissionen och rådet i fråga om uppvärmning och kylning med hjälp av förnybar energi; |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning med hjälp av förnybar energi och påminner om sin resolution av den 14 februari 2006 innehållande rekommendationer till kommissionen och rådet i fråga om uppvärmning och kylning med hjälp av förnybar energi;

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den viktiga roll fossila bränslen spelar på medellång sikt och möjligheten att genomföra fler studier för att minska kolintensiteten i överensstämmelse med koldioxidminskningsmålet om 2 grader. Detta bör innefatta kontinuerlig modernisering och ökad effektivitet, utveckling av nya generationens anläggningar som bygger på förgasning och parallell elektrisk och kemisk produktion, vidareutveckling av en ekonomisk metod för avskiljning och lagring av koldioxid när det gäller kol, gas och olja, i enlighet med de beslut som fattats av den europeiska teknikplattformen för kraftverk för fossila bränslen med nollutsläpp samt undanröjande av hinder i som föreligger på grund av gemenskapslagstiftning; |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna den viktiga roll fossila bränslen spelar på medellång sikt och möjligheten att genomföra fler studier för att minska kolintensiteten i överensstämmelse med koldioxidminskningsmålet om 2 grader. Detta bör innefatta kontinuerlig modernisering och ökad effektivitet, utveckling av nya generationens anläggningar som bygger på förgasning och parallell elektrisk och kemisk produktion, vidareutveckling av en ekonomisk metod för avskiljning och lagring av koldioxid när det gäller kol, gas och olja, i enlighet med de beslut som fattats av den europeiska teknikplattformen för kraftverk för fossila bränslen med nollutsläpp samt undanröjande av hinder i som föreligger på grund av gemenskapslagstiftning;

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lyfta fram vikten av lokala och inhemska energikällor i EU samt att uppmuntra till utvecklingen av dessa som ett sätt att bidra till energiförsörjningstryggheten i Europa; |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lyfta fram vikten av lokala och inhemska energikällor i EU samt att uppmuntra till utvecklingen av dessa som ett sätt att bidra till energiförsörjningstryggheten i Europa;

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra de transeuropeiska energinäten och utarbeta en prioriterad sammankopplingsplan, med tanke på det nyligen ändrade beslutet om riktlinjerna vad gäller de transeuropeiska näten för energitransport utan att glömma infrastrukturen för mottagning/återförgasning av flytande naturgas och lagringsutrymmen. Dessutom menar parlamentet att alla energikällor, även förnybara, bör få rättvis och icke-diskriminerande tillträde till kraftnätet så att marknaderna integreras ytterligare och försörjningen tryggas. Parlamentet anser att havsbaserade vindkraftverk först bör integreras i ett lokalt nät och så småningom i det transeuropeiska energinätet; |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra de transeuropeiska energinäten och utarbeta en prioriterad sammankopplingsplan, med tanke på det nyligen ändrade beslutet om riktlinjerna vad gäller de transeuropeiska näten för energitransport utan att glömma infrastrukturen för mottagning/återförgasning av flytande naturgas och lagringsutrymmen. Dessutom menar parlamentet att alla energikällor, även förnybara, bör få rättvis och icke-diskriminerande tillträde till kraftnätet så att marknaderna integreras ytterligare och försörjningen tryggas. Parlamentet anser att havsbaserade vindkraftverk först bör integreras i ett lokalt nät och så småningom i det transeuropeiska energinätet;

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt överväga att utveckla havsbaserade förnybara energikällor (kustnära vindkraftverk, vågkraft, tidvatten), i synnerhet i Nordsjön, Östersjön, Irländska sjön och Medelhavet, samt solbaserade förnybara energikällor, i synnerhet i Medelhavsområdet, samt att se till att dessa energikällor ingår i 2007 års färdplan för förnybara energikällor och utvecklas snabbt; |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt överväga att utveckla havsbaserade förnybara energikällor (kustnära vindkraftverk, vågkraft, tidvatten), i synnerhet i Nordsjön, Östersjön, Irländska sjön och Medelhavet, samt solbaserade förnybara energikällor, i synnerhet i Medelhavsområdet, samt att se till att dessa energikällor ingår i 2007 års färdplan för förnybara energikällor och utvecklas snabbt;

| 48. | Europaparlamentet kräver en översyn av nuvarande EU-lagstiftning som hindrar utarbetandet av de energipolitiska prioriteringar som fastställs i detta betänkande, t.ex. framtida utveckling av storskaliga tidvattensprojekt; |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet kräver en översyn av nuvarande EU-lagstiftning som hindrar utarbetandet av de energipolitiska prioriteringar som fastställs i detta betänkande, t.ex. framtida utveckling av storskaliga tidvattensprojekt;

| 49. | Europaparlamentet anser att kärnenergi bör inkluderas i den europeiska politiska debatten om energimix. Parlamentet erkänner kärnkraftens aktuella betydelse i vissa medlemsstater för en trygg elförsörjning samt konstaterar att den utgör en del av energimixen och kan bidra till att undvika koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att om kärnenergin också i fortsättningen kommer att spela en viktig roll i vissa medlemsstater kan beslut i detta sammanhang endast fattas på medlemsstatsnivå inom ramen för subsidiaritetsprincipen; |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att kärnenergi bör inkluderas i den europeiska politiska debatten om energimix. Parlamentet erkänner kärnkraftens aktuella betydelse i vissa medlemsstater för en trygg elförsörjning samt konstaterar att den utgör en del av energimixen och kan bidra till att undvika koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att om kärnenergin också i fortsättningen kommer att spela en viktig roll i vissa medlemsstater kan beslut i detta sammanhang endast fattas på medlemsstatsnivå inom ramen för subsidiaritetsprincipen;

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla frågan om utveckling av kärnenergi i medlemsstaterna, med beaktande av både fördelarna med denna teknik (stabila produktionskostnader och inga koldioxidutsläpp) och de risker som är förbundna med kärnkraftverk (driftavbrott och avfallshantering); |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla frågan om utveckling av kärnenergi i medlemsstaterna, med beaktande av både fördelarna med denna teknik (stabila produktionskostnader och inga koldioxidutsläpp) och de risker som är förbundna med kärnkraftverk (driftavbrott och avfallshantering);

| 51. | Europaparlamentet vill uppmärksamma att eftersom EU i så hög grad är beroende av import är det viktigt med fler ursprungsländer och transitvägar; |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet vill uppmärksamma att eftersom EU i så hög grad är beroende av import är det viktigt med fler ursprungsländer och transitvägar;

| 52. | Europaparlamentet inser att energimixens sammansättning måste bestämmas med hänsyn till särskilda nationella och regionala omständigheter. Parlamentet anser därför att främjandet av förnybara energikällor måste anpassas till rådande geografiska, klimatmässiga och ekonomiska villkor; |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet inser att energimixens sammansättning måste bestämmas med hänsyn till särskilda nationella och regionala omständigheter. Parlamentet anser därför att främjandet av förnybara energikällor måste anpassas till rådande geografiska, klimatmässiga och ekonomiska villkor;

Infrastruktur och investeringar för trygg försörjning

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att infria de politiska löftena om att bygga ut de sammankopplingar av energinäten som saknas, med särskild uppmärksamhet riktad mot EU:s isolerade områden och gränsregioner, t.ex. de baltiska staterna. Parlamentet påminner om behovet av investeringar för att nå dessa mål och begär att kommissionen föreslår åtgärder för att skapa ett förmånligt investeringsklimat så att marknaderna sänder rätta signaler till investerarna. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att grundligt beakta miljöaspekterna innan man godkänner ytterligare större infrastrukturinvesteringar, som till exempel den planerade nordeuropeiska gasledningen – North Stream; |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att infria de politiska löftena om att bygga ut de sammankopplingar av energinäten som saknas, med särskild uppmärksamhet riktad mot EU:s isolerade områden och gränsregioner, t.ex. de baltiska staterna. Parlamentet påminner om behovet av investeringar för att nå dessa mål och begär att kommissionen föreslår åtgärder för att skapa ett förmånligt investeringsklimat så att marknaderna sänder rätta signaler till investerarna. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att grundligt beakta miljöaspekterna innan man godkänner ytterligare större infrastrukturinvesteringar, som till exempel den planerade nordeuropeiska gasledningen – North Stream;

| 54. | Europaparlamentet anser att man vid främjandet av förnybara energikällor vid sidan av miljönyttan också bör fästa stor vikt vid den ekonomiska effektiviteten, så att den ekonomiska bördan för slutanvändarna kan minimeras; |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att man vid främjandet av förnybara energikällor vid sidan av miljönyttan också bör fästa stor vikt vid den ekonomiska effektiviteten, så att den ekonomiska bördan för slutanvändarna kan minimeras;

Externa aspekter

| 55. | Europaparlamentet anser att EU:s möjligheter att förhandla med energiproducerande och energiförbrukande länder i dialogen med tredjeländer ökar om EU intar en gemensam ståndpunkt, och att den kommissionsledamot som ansvarar för energi bör följa det noggrant utarbetade mandat som fastställer en långsiktig europeisk energiplan; |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att EU:s möjligheter att förhandla med energiproducerande och energiförbrukande länder i dialogen med tredjeländer ökar om EU intar en gemensam ståndpunkt, och att den kommissionsledamot som ansvarar för energi bör följa det noggrant utarbetade mandat som fastställer en långsiktig europeisk energiplan;

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, för att förbättra samarbetet med EU-institutionerna, fastställa en förteckning över prioriterade områden inom vilka de har nått överenskommelser om den externa energipolitiken bl.a:






  a) | klimatförändringsmål, mål för energieffektivitet och energibesparande åtgärder, utveckling av ny teknik, |
| --- | --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, för att förbättra samarbetet med EU-institutionerna, fastställa en förteckning över prioriterade områden inom vilka de har nått överenskommelser om den externa energipolitiken bl.a:

a)

klimatförändringsmål, mål för energieffektivitet och energibesparande åtgärder, utveckling av ny teknik,

| b) | mänskliga rättigheter och social dialog för att försöka fastställa normer för företagens sociala ansvar på området, både på EU- och FN-nivå, |
| --- | --- |

b)

mänskliga rättigheter och social dialog för att försöka fastställa normer för företagens sociala ansvar på området, både på EU- och FN-nivå,

| c) | införande av en energidel i alla nya handelsavtal inom EU och internationellt, med erkännande av principen om ömsesidighet, insyn och rättssäkerhet, |
| --- | --- |

c)

införande av en energidel i alla nya handelsavtal inom EU och internationellt, med erkännande av principen om ömsesidighet, insyn och rättssäkerhet,

| d) | utbyte av information på EU-nivå om större gasavtal och försäljning av energi till tredjeländer, |
| --- | --- |

d)

utbyte av information på EU-nivå om större gasavtal och försäljning av energi till tredjeländer,

| e) | diversifiering av leveranser och transitvägar för olja och gas i överensstämmelse med EU:s grannskapspolitik. |
| --- | --- |

e)

diversifiering av leveranser och transitvägar för olja och gas i överensstämmelse med EU:s grannskapspolitik.

| 57. | Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att endast stödja företag från energiproducerande länder som vill investera och skaffa sig marknadsandelar i EU på villkor att det sker enligt principen om ömsesidighet, dvs. att investeringssäkerheten i dessa länder stöds på motsvarande sätt, med en strategi som kombinerar överföring av bästa tillgängliga teknik med skapandet av en internationellt reglerad stabil ram för investeringar, som bygger på WTO-avtal och bilaterala ekonomiska avtal; |
| --- | --- |

57.

Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att endast stödja företag från energiproducerande länder som vill investera och skaffa sig marknadsandelar i EU på villkor att det sker enligt principen om ömsesidighet, dvs. att investeringssäkerheten i dessa länder stöds på motsvarande sätt, med en strategi som kombinerar överföring av bästa tillgängliga teknik med skapandet av en internationellt reglerad stabil ram för investeringar, som bygger på WTO-avtal och bilaterala ekonomiska avtal;

| 58. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EU fortsätter att gå i bräschen för den globala kampen mot klimatförändringar och att man strävar efter att målen i Kyotoprotokollet uppnås. Parlamentet anser att det är nödvändigt att EU:s ansträngningar att utveckla förnybara och rena energiresurser och teknik för energibesparing och energieffektivitet integreras på alla nivåer av dess externa förbindelser, i överensstämmelse med den agenda för global hållbar utveckling som antogs i Johannesburg 2002; |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EU fortsätter att gå i bräschen för den globala kampen mot klimatförändringar och att man strävar efter att målen i Kyotoprotokollet uppnås. Parlamentet anser att det är nödvändigt att EU:s ansträngningar att utveckla förnybara och rena energiresurser och teknik för energibesparing och energieffektivitet integreras på alla nivåer av dess externa förbindelser, i överensstämmelse med den agenda för global hållbar utveckling som antogs i Johannesburg 2002;

| 59. | Europaparlamentet betonar att man behöver utarbeta en gemensam energipolitik för internationella marknadsregleringar och externa aspekter som tar hänsyn till alla medlemsstaters politiska och ekonomiska intressen; |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att man behöver utarbeta en gemensam energipolitik för internationella marknadsregleringar och externa aspekter som tar hänsyn till alla medlemsstaters politiska och ekonomiska intressen;

| 60. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att utveckla ett alleuropeiskt fördrag om en energigemenskap; |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att utveckla ett alleuropeiskt fördrag om en energigemenskap;

| 61. | Europaparlamentet välkomnar, i samband med grönboken, kommissionens nyligen tagna initiativ att genomföra en undersökning som behandlar sambanden mellan hantering av naturresurser och konflikter i kommissionens externa relationer, och betonar i synnerhet sambandet mellan trygg energiförsörjning och klimatsäkerhet; |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar, i samband med grönboken, kommissionens nyligen tagna initiativ att genomföra en undersökning som behandlar sambanden mellan hantering av naturresurser och konflikter i kommissionens externa relationer, och betonar i synnerhet sambandet mellan trygg energiförsörjning och klimatsäkerhet;

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som högsta mål för EU:s externa energipolitik fastställa ett minskat beroende av fossila bränslen som kommer från några få stora leverantörer samt en diversifiering av energikällorna. En långsiktig plan med vägledande datum bör i detta syfte läggas fram för parlamentet och rådet; |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som högsta mål för EU:s externa energipolitik fastställa ett minskat beroende av fossila bränslen som kommer från några få stora leverantörer samt en diversifiering av energikällorna. En långsiktig plan med vägledande datum bör i detta syfte läggas fram för parlamentet och rådet;

| 63. | Europaparlamentet betonar att det behövs en ny form av politisk dialog och samarbete mellan konsumentländerna, i synnerhet med Förenta staterna, Kina, Indien och Japan. Parlamentet noterar att det också behövs en liknande dialog mellan huvudsakliga konsument- och producentländer i syfte att utveckla en global energistrategi. Dessa nya former av globala energidialoger bör syfta till att göra de globala energimarknaderna stabila, säkra och transparenta och samtidigt fortsätta att främja rena energikällor och energieffektivitet; |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att det behövs en ny form av politisk dialog och samarbete mellan konsumentländerna, i synnerhet med Förenta staterna, Kina, Indien och Japan. Parlamentet noterar att det också behövs en liknande dialog mellan huvudsakliga konsument- och producentländer i syfte att utveckla en global energistrategi. Dessa nya former av globala energidialoger bör syfta till att göra de globala energimarknaderna stabila, säkra och transparenta och samtidigt fortsätta att främja rena energikällor och energieffektivitet;

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utveckla ett strategiskt energipartnerskap med länder såsom Kina, Indien, Sydafrika, Brasilien och Mexiko, för att tekniskt hjälpa dem att utveckla strategier för hållbar energi och därigenom säkra deras medverkan i arbetet med att försöka begränsa klimatförändringarna; |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utveckla ett strategiskt energipartnerskap med länder såsom Kina, Indien, Sydafrika, Brasilien och Mexiko, för att tekniskt hjälpa dem att utveckla strategier för hållbar energi och därigenom säkra deras medverkan i arbetet med att försöka begränsa klimatförändringarna;

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte endast fokusera på ett närmare samarbete med Ryssland utan också med andra energiexportörer OSS- och i synnerhet OPEC-länderna. Parlamentet välkomnar den planerade utvecklingen av en Europaövergripande energigemenskap; |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte endast fokusera på ett närmare samarbete med Ryssland utan också med andra energiexportörer OSS- och i synnerhet OPEC-länderna. Parlamentet välkomnar den planerade utvecklingen av en Europaövergripande energigemenskap;

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta mycket allvarligt på den reella risken för ett underskott i gasleveranserna från Ryssland efter 2010 beroende på bristande investeringar, alltför stort svinn och energislöseri på den ryska inhemska marknaden. Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna gör klart att de investeringar som krävs knappast kommer att bli verklighet utan större investeringssäkerhet eftersom dessa investeringar inte kommer att göras utan långtidskontrakt. Medlemsstaterna och EU måste i sina energidiskussioner med Ryssland kräva att energistadgefördraget och transiteringsprotokollet ratificeras, då dessa bidrar till att locka välbehövda utländska investeringar till den ryska energiinfrastrukturen och att garantera tillräckliga gasleveranser till EU i framtiden; |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta mycket allvarligt på den reella risken för ett underskott i gasleveranserna från Ryssland efter 2010 beroende på bristande investeringar, alltför stort svinn och energislöseri på den ryska inhemska marknaden. Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna gör klart att de investeringar som krävs knappast kommer att bli verklighet utan större investeringssäkerhet eftersom dessa investeringar inte kommer att göras utan långtidskontrakt. Medlemsstaterna och EU måste i sina energidiskussioner med Ryssland kräva att energistadgefördraget och transiteringsprotokollet ratificeras, då dessa bidrar till att locka välbehövda utländska investeringar till den ryska energiinfrastrukturen och att garantera tillräckliga gasleveranser till EU i framtiden;

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att det informella Europeiska rådet i Lahtis beslutade att principerna i energistadgan och G8-slutsatserna skall ingå i det kommande avtalet mellan EU och Ryssland som bland annat skall innehålla:






  a) | en mekanism, liknande WTO:s, för avgörande av tvister mellan EU och Ryssland eller enskilda investerare, |
| --- | --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att det informella Europeiska rådet i Lahtis beslutade att principerna i energistadgan och G8-slutsatserna skall ingå i det kommande avtalet mellan EU och Ryssland som bland annat skall innehålla:

a)

en mekanism, liknande WTO:s, för avgörande av tvister mellan EU och Ryssland eller enskilda investerare,

| b) | en bestämmelse om ömsesidigt tillträde till infrastruktur, |
| --- | --- |

b)

en bestämmelse om ömsesidigt tillträde till infrastruktur,

| c) | konkurrensregler som begränsar makten för kvasimonopolistiska företag där bestämmelserna om åtskillnad inte genomförts och som har tillträde till respektive energimarknader, |
| --- | --- |

c)

konkurrensregler som begränsar makten för kvasimonopolistiska företag där bestämmelserna om åtskillnad inte genomförts och som har tillträde till respektive energimarknader,

| d) | ett avtal för att lösa de tekniska problem i tredjeländer som påverkar gränsöverskridande leveranser till medlemsstater i EU. |
| --- | --- |

d)

ett avtal för att lösa de tekniska problem i tredjeländer som påverkar gränsöverskridande leveranser till medlemsstater i EU.

| 68. | Europaparlamentet betonar att den prekära frågan om energi- och klimatsäkerhet ofta utlöser internationella kriser och konflikter som inverkar på demokratin, de mänskliga rättigheterna och fattigdomen; |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att den prekära frågan om energi- och klimatsäkerhet ofta utlöser internationella kriser och konflikter som inverkar på demokratin, de mänskliga rättigheterna och fattigdomen;

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att förra vinterns allvarliga störningar på gasmarknaden i många medlemsstater redan har lett till att företag i energiintensiva branscher har omlokaliserats. Parlamentet anser att man i detta sammanhang måste utreda möjligheterna att främja solidaritet mellan medlemsstaterna och överväga hur denna fråga kan lösas så snabbt som möjligt för att se till att både befintliga och kommande sammankopplingar fungerar väl; |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att förra vinterns allvarliga störningar på gasmarknaden i många medlemsstater redan har lett till att företag i energiintensiva branscher har omlokaliserats. Parlamentet anser att man i detta sammanhang måste utreda möjligheterna att främja solidaritet mellan medlemsstaterna och överväga hur denna fråga kan lösas så snabbt som möjligt för att se till att både befintliga och kommande sammankopplingar fungerar väl;

| 70. | EU uppmanas att försöka ta med energihandelsbestämmelser i WTO-reglerna, så att det blir möjligt för den organisationen att bli en internationell medlare som kan lösa tvister om leveranser och distribution av energi; |
| --- | --- |

70.

EU uppmanas att försöka ta med energihandelsbestämmelser i WTO-reglerna, så att det blir möjligt för den organisationen att bli en internationell medlare som kan lösa tvister om leveranser och distribution av energi;

| 71. | Europaparlamentet anser att EU har ett ansvar att med de berörda länderna ta fram decentraliserade energilösningar som är anpassade till landsbygdsområden; |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att EU har ett ansvar att med de berörda länderna ta fram decentraliserade energilösningar som är anpassade till landsbygdsområden;

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera och lösa problemet med tekniska brister i tredje länder, som påverkar gränsöverskridande leveranser till medlemsstater, såsom i fallet med störningar i oljeleveransen från rörledningen i Druzhba; |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera och lösa problemet med tekniska brister i tredje länder, som påverkar gränsöverskridande leveranser till medlemsstater, såsom i fallet med störningar i oljeleveransen från rörledningen i Druzhba;

| 73. | Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare diversifiera EU:s gasmarknad genom att garantera fler energileveranser direkt från producenterna i Centralasien, dvs. Kazakstan, Azerbajdzjan, Turkmenistan och Uzbekistan; |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare diversifiera EU:s gasmarknad genom att garantera fler energileveranser direkt från producenterna i Centralasien, dvs. Kazakstan, Azerbajdzjan, Turkmenistan och Uzbekistan;

| 74. | Europaparlamentet begär att det skall vidtas åtgärder för att garantera att den alleuropeiska energigemenskapen utvecklas ytterligare genom att utvidga energigemenskapsfördraget till Turkiet och genom att undersöka möjligheten för Mashrek- och Maghrebstaterna att ansluta sig till den alleuropeiska energigemenskapen; |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet begär att det skall vidtas åtgärder för att garantera att den alleuropeiska energigemenskapen utvecklas ytterligare genom att utvidga energigemenskapsfördraget till Turkiet och genom att undersöka möjligheten för Mashrek- och Maghrebstaterna att ansluta sig till den alleuropeiska energigemenskapen;

Inre marknad för energi och konkurrenskraft

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att EU:s energimarknad fortfarande inte är helt avreglerad och att ett fulltständigt genomförande är absolut nödvändigt. Tydliga och stabila politiska förutsättningar och en konkurrensutsatt och rättvis energimarknad behövs för att skapa en hög grad av energioberoende, långsiktig stabilitet, effektivitet, miljökänslighet och försörjningstrygghet. Därför uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att mot denna bakgrund noggrant bedöma behovet av reglering; |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att EU:s energimarknad fortfarande inte är helt avreglerad och att ett fulltständigt genomförande är absolut nödvändigt. Tydliga och stabila politiska förutsättningar och en konkurrensutsatt och rättvis energimarknad behövs för att skapa en hög grad av energioberoende, långsiktig stabilitet, effektivitet, miljökänslighet och försörjningstrygghet. Därför uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att mot denna bakgrund noggrant bedöma behovet av reglering;

| 76. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har uppmuntrat till avreglering av energimarknaden på olika sätt och att det i detta sammanhang även förekommer skillnader mellan medlemsstaternas regelverk; |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har uppmuntrat till avreglering av energimarknaden på olika sätt och att det i detta sammanhang även förekommer skillnader mellan medlemsstaternas regelverk;

| 77. | Europaparlamentet uppmanar europeiska rådet att vid sitt vårmöte 2007 redovisa en bredare vision för Europas gemensamma intressen på energiområdet för att placera fullbordandet av den inre marknaden i ett tydligt politiskt sammanhang, något som saknas för närvarande; |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar europeiska rådet att vid sitt vårmöte 2007 redovisa en bredare vision för Europas gemensamma intressen på energiområdet för att placera fullbordandet av den inre marknaden i ett tydligt politiskt sammanhang, något som saknas för närvarande;

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sin befogenhet enligt artikel 86.3 för att öka ansträngningarna för att genomföra åtskillnaden av gasinfrastruktur i syfte att öka konkurrensen bland näten för gastransitering, och ge operatörerna incitament att öppna marknader för andra operatörer än de traditionella gasleverantörerna; |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sin befogenhet enligt artikel 86.3 för att öka ansträngningarna för att genomföra åtskillnaden av gasinfrastruktur i syfte att öka konkurrensen bland näten för gastransitering, och ge operatörerna incitament att öppna marknader för andra operatörer än de traditionella gasleverantörerna;

| 79. | Europaparlamentet lyckönskar kommissionen till genomgången av energisektorn. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att se till att lagstiftningen efterlevs, bland annat genom böter för företag som bryter mot konkurrensreglerna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att vidta åtgärder mot medlemsstater som otillbörligen skyddar stora statliga energiföretag och försöker återreglera slutpriser på en nivå som är lägre än marknadspriset eller försöker förhindra fusioner och uppköp, eftersom sådant beteende skulle skada utvecklingen av den inre marknaden. Parlamentet kräver att kommissionen ger vägledning om den lämpliga formen för långvariga kontrakt och under vilka omständigheter sådana avtal är acceptabla; |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet lyckönskar kommissionen till genomgången av energisektorn. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att se till att lagstiftningen efterlevs, bland annat genom böter för företag som bryter mot konkurrensreglerna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att vidta åtgärder mot medlemsstater som otillbörligen skyddar stora statliga energiföretag och försöker återreglera slutpriser på en nivå som är lägre än marknadspriset eller försöker förhindra fusioner och uppköp, eftersom sådant beteende skulle skada utvecklingen av den inre marknaden. Parlamentet kräver att kommissionen ger vägledning om den lämpliga formen för långvariga kontrakt och under vilka omständigheter sådana avtal är acceptabla;

| 80. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och regionerna bör se till att såväl små och medelstora energiföretag som stora energiproducenter behandlas lika på marknaden, för att energikonsumenterna skall skyddas mot de konsekvenser som monopol på marknaden för med sig; |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och regionerna bör se till att såväl små och medelstora energiföretag som stora energiproducenter behandlas lika på marknaden, för att energikonsumenterna skall skyddas mot de konsekvenser som monopol på marknaden för med sig;

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin utvärdering av nationella tilldelningsplaner avvisa de snedvridningar av marknaden som kan uppstå genom dessa planer, och kräver en harmonisering av planerna, varav många undergräver principen om att förorenaren skall betala; |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin utvärdering av nationella tilldelningsplaner avvisa de snedvridningar av marknaden som kan uppstå genom dessa planer, och kräver en harmonisering av planerna, varav många undergräver principen om att förorenaren skall betala;

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de reglerade energipriserna avskaffas, eftersom de undergräver själva avsikten med öppna energimarknader. Framför allt bör kommissionen ta itu med de reglerade prissystemen för energiintensiv industri, eftersom de undergräver inte bara EU:s energimarknad utan även den inre marknaden på andra råvaruområden. Parlamentet accepterar att särskilda åtgärder kan krävas för energiintensiv industri i EU som är utsatt för global konkurrens, men där åtgärderna måste vidtas över hela EU på ett samordnat sätt. Därför uppmanas GD Konkurrens att föreslå en rad tydliga kriterier som definierar energiintensiv industri som är utsatt för global konkurrens och att använda dessa kriterier för att bedöma om särskilda nationella energisystem för energiintensiv industri är lagliga; |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de reglerade energipriserna avskaffas, eftersom de undergräver själva avsikten med öppna energimarknader. Framför allt bör kommissionen ta itu med de reglerade prissystemen för energiintensiv industri, eftersom de undergräver inte bara EU:s energimarknad utan även den inre marknaden på andra råvaruområden. Parlamentet accepterar att särskilda åtgärder kan krävas för energiintensiv industri i EU som är utsatt för global konkurrens, men där åtgärderna måste vidtas över hela EU på ett samordnat sätt. Därför uppmanas GD Konkurrens att föreslå en rad tydliga kriterier som definierar energiintensiv industri som är utsatt för global konkurrens och att använda dessa kriterier för att bedöma om särskilda nationella energisystem för energiintensiv industri är lagliga;

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder mot koncentrationer på energimarknaden vid missbruk av marknadsdominans; |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder mot koncentrationer på energimarknaden vid missbruk av marknadsdominans;

| 84. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, som bör vara helt fristående från stat och industri, ges avsevärt större befogenheter och att deras befogenheter harmoniseras vilket kan göras genom införande av gemensamma regler för insyn, öppenhet och ansvarsutkrävande, som skall övervakas av kommissionen och årligen av Europaparlamentet, och fastställande av bindande minimiriktlinjer om förfaranden för tillsättning av tillsynsmyndigheter. Parlamentet anser att nationella energitillsynsmyndigheter bör få en rådgivande roll gentemot konkurrensmyndigheterna i medlemsstaterna och se till att energiföretag har en lagstadgad skyldighet att ge råd om energisparande till konsumenterna; |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaternas tillsynsmyndigheter, som bör vara helt fristående från stat och industri, ges avsevärt större befogenheter och att deras befogenheter harmoniseras vilket kan göras genom införande av gemensamma regler för insyn, öppenhet och ansvarsutkrävande, som skall övervakas av kommissionen och årligen av Europaparlamentet, och fastställande av bindande minimiriktlinjer om förfaranden för tillsättning av tillsynsmyndigheter. Parlamentet anser att nationella energitillsynsmyndigheter bör få en rådgivande roll gentemot konkurrensmyndigheterna i medlemsstaterna och se till att energiföretag har en lagstadgad skyldighet att ge råd om energisparande till konsumenterna;

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en översyn av de nationella tillsynsmyndigheternas inflytande och oberoende. Först efter denna översyn bör kommissionen utarbeta en rekommendation om en harmonisering av regleringen på den inre marknaden; |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbereda en översyn av de nationella tillsynsmyndigheternas inflytande och oberoende. Först efter denna översyn bör kommissionen utarbeta en rekommendation om en harmonisering av regleringen på den inre marknaden;

| 86. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja sina nationella tillsynsmyndigheter befogenheter, som beslutats på EU-nivå, för att kunna åstadkomma resultat i fråga om gränsöverskridande el- och gasöverföring, bland annat genom icke-diskriminerande nättillträde, överföringsavgifter, kapacitetstilldelning, hantering av kapacitetsbegränsningar, upphandling och nätdrift samt en tydlig tidtabell för anbud på energimarknaden. De nationella tillsynsmyndigheterna bör även uppmärksamma att nätoperatörerna måste agera i de europeiska konsumenternas intresse. Parlamentet anser att befogenheterna för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter bör harmoniseras, innan en europeisk tillsynsmyndighet bildas, för att enhetliga åtgärder skall vidtas för att marknaden skall fungera bättre; |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja sina nationella tillsynsmyndigheter befogenheter, som beslutats på EU-nivå, för att kunna åstadkomma resultat i fråga om gränsöverskridande el- och gasöverföring, bland annat genom icke-diskriminerande nättillträde, överföringsavgifter, kapacitetstilldelning, hantering av kapacitetsbegränsningar, upphandling och nätdrift samt en tydlig tidtabell för anbud på energimarknaden. De nationella tillsynsmyndigheterna bör även uppmärksamma att nätoperatörerna måste agera i de europeiska konsumenternas intresse. Parlamentet anser att befogenheterna för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter bör harmoniseras, innan en europeisk tillsynsmyndighet bildas, för att enhetliga åtgärder skall vidtas för att marknaden skall fungera bättre;

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja bättre samordning mellan systemansvariga för överföringssystem, särskilt på områden som kapacitetstilldelning, insyn, daghandel, nätplanering och investeringar för att regionala marknader skall utvecklas. Kommissionen uppmanas att tillsammans med de systemansvariga utarbeta en europeisk nätkodex; |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja bättre samordning mellan systemansvariga för överföringssystem, särskilt på områden som kapacitetstilldelning, insyn, daghandel, nätplanering och investeringar för att regionala marknader skall utvecklas. Kommissionen uppmanas att tillsammans med de systemansvariga utarbeta en europeisk nätkodex;

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en lösning på problemen när det gäller de systemansvarigas oberoende, intressekonflikter och öppenhet, lägga fram förslag som ger de systemansvariga ansvar som marknadsförmedlare och harmonisera de internationella bestämmelserna för systemansvariga så att gränsöverskridande transporter underlättas; |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en lösning på problemen när det gäller de systemansvarigas oberoende, intressekonflikter och öppenhet, lägga fram förslag som ger de systemansvariga ansvar som marknadsförmedlare och harmonisera de internationella bestämmelserna för systemansvariga så att gränsöverskridande transporter underlättas;

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna strikt följer bestämmelserna i artikel 7.6 i direktiv 2001/77/EG, nämligen att uttag av överförings- och distributionsavgifter inte diskriminerar el från förnybara energikällor, särskilt el från förnybara energikällor som producerats i randområden såsom öregioner och regioner med låg befolkningstäthet. Kommissionen uppmanas att vidta vidare åtgärder för att se till att diskriminering inom medlemsstaterna upphör; |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna strikt följer bestämmelserna i artikel 7.6 i direktiv 2001/77/EG, nämligen att uttag av överförings- och distributionsavgifter inte diskriminerar el från förnybara energikällor, särskilt el från förnybara energikällor som producerats i randområden såsom öregioner och regioner med låg befolkningstäthet. Kommissionen uppmanas att vidta vidare åtgärder för att se till att diskriminering inom medlemsstaterna upphör;

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant utvärdera om det finns ett behov av nya institutioner som ett europeiskt centrum för energinät för att skapa lika konkurrensvillkor, med tanke på de många institutioner som redan finns och som skulle kunna byggas vidare på; |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant utvärdera om det finns ett behov av nya institutioner som ett europeiskt centrum för energinät för att skapa lika konkurrensvillkor, med tanke på de många institutioner som redan finns och som skulle kunna byggas vidare på;

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge mer stöd för sammankopplingar i alla medlemsstater och särskilt inom medlemsstaterna och därigenom ge energileverantörer på öar och avlägsna områden bättre tillgång till nätet på fastlandet; |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge mer stöd för sammankopplingar i alla medlemsstater och särskilt inom medlemsstaterna och därigenom ge energileverantörer på öar och avlägsna områden bättre tillgång till nätet på fastlandet;

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera de befintliga problemen med beviljande av anläggningstillstånd vid gränserna och att lägga fram en rapport till Europaparlamentet. Medlemsstaterna uppmanas att bevilja anläggningstillstånd vid gränser senast fyra år efter det att en ansökan gjorts. Ett möjligt sätt att genomföra detta är lagstiftning, om det visar sig nödvändigt; |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera de befintliga problemen med beviljande av anläggningstillstånd vid gränserna och att lägga fram en rapport till Europaparlamentet. Medlemsstaterna uppmanas att bevilja anläggningstillstånd vid gränser senast fyra år efter det att en ansökan gjorts. Ett möjligt sätt att genomföra detta är lagstiftning, om det visar sig nödvändigt;

| 93. | Europaparlamentet anser att införandet av regionala energimarknader bör bidra till en snabbare integration på EU:s energimarknader, och under inga omständigheter får nya hinder för integrationen mellan alla energimarknader skapas; |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet anser att införandet av regionala energimarknader bör bidra till en snabbare integration på EU:s energimarknader, och under inga omständigheter får nya hinder för integrationen mellan alla energimarknader skapas;

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att marknadsbaserade fördelningsmekanismer i högre grad kommer till bruk i de fall där kapaciteten för gränsöverskridande överföring är begränsad; |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att marknadsbaserade fördelningsmekanismer i högre grad kommer till bruk i de fall där kapaciteten för gränsöverskridande överföring är begränsad;

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera inrättandet av välfungerande regionala elmarknader senast 2009, i syfte att integrera marknaderna med den största utvecklingspotentialen på europeisk nivå 2012, och att påskynda inrättandet av en inre europeisk energimarknad och ett gemensamt nät; |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera inrättandet av välfungerande regionala elmarknader senast 2009, i syfte att integrera marknaderna med den största utvecklingspotentialen på europeisk nivå 2012, och att påskynda inrättandet av en inre europeisk energimarknad och ett gemensamt nät;

| 96. | Europaparlamentet konstaterar att gränsöverskridande sammankopplingar kommer att kräva särskilda åtgärder t.ex. förmånsbehandling vid finansiering eller skatteundantag. EU uppmanas att snabbt gå vidare med de transeuropeiska energinätsprojekten. Parlamentet konstaterar att försörjningstryggheten kommer att förbättras om man kompletterar med de felande länkarna i de transeuropeiska energinäten vilket även bidrar till genomförandet av den inre marknaden; |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet konstaterar att gränsöverskridande sammankopplingar kommer att kräva särskilda åtgärder t.ex. förmånsbehandling vid finansiering eller skatteundantag. EU uppmanas att snabbt gå vidare med de transeuropeiska energinätsprojekten. Parlamentet konstaterar att försörjningstryggheten kommer att förbättras om man kompletterar med de felande länkarna i de transeuropeiska energinäten vilket även bidrar till genomförandet av den inre marknaden;

| 97. | Europaparlamentet anser att man måste vänta med en eventuell utvidgning av den rättsliga ramen och i stället påskynda genomförandet av befintliga gemenskapsbestämmelser i medlemsstaterna. Parlamentet anser att man bör överväga ytterligare regleringsåtgärder, t.ex. fullständig åtskillnad när det gäller ägande, bara om det visar sig att de mekanismer som föreskrivs i befintlig lagstiftning om den inre marknaden inte är effektiva i praktiken. Det är mycket viktigt att regelverket fungerar bättre och att de nuvarande direktivens föreskrifter om åtskillnad av verksamheterna genomförs korrekt och harmoniserat; |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet anser att man måste vänta med en eventuell utvidgning av den rättsliga ramen och i stället påskynda genomförandet av befintliga gemenskapsbestämmelser i medlemsstaterna. Parlamentet anser att man bör överväga ytterligare regleringsåtgärder, t.ex. fullständig åtskillnad när det gäller ägande, bara om det visar sig att de mekanismer som föreskrivs i befintlig lagstiftning om den inre marknaden inte är effektiva i praktiken. Det är mycket viktigt att regelverket fungerar bättre och att de nuvarande direktivens föreskrifter om åtskillnad av verksamheterna genomförs korrekt och harmoniserat;

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de rapporter som samarbetsorganisationen mellan de systemansvariga företagen i det sammankopplade europeiska elnätet (UCTE) och Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (ERGEG) gav ut om det elavbrott som uppstod i Tyskland i november 2005, när den fastställer sin ståndpunkt om framtida förvaltning och ägande av kraftnät och behovet av nya initiativ till rättsakter för att bättre reglera kraftsektorn i EU; |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de rapporter som samarbetsorganisationen mellan de systemansvariga företagen i det sammankopplade europeiska elnätet (UCTE) och Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för el och gas (ERGEG) gav ut om det elavbrott som uppstod i Tyskland i november 2005, när den fastställer sin ståndpunkt om framtida förvaltning och ägande av kraftnät och behovet av nya initiativ till rättsakter för att bättre reglera kraftsektorn i EU;

| 99. | Europaparlamentet framhåller att överföringssystemen i energisektorn borde genomgå åtskillnad när det gäller ägande så snart som kommissionen konstaterar att den befintliga lagstiftningen inte fungerar, eftersom detta skulle hindra att intressekonflikter uppstår mellan konkurrerande energiföretag; |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet framhåller att överföringssystemen i energisektorn borde genomgå åtskillnad när det gäller ägande så snart som kommissionen konstaterar att den befintliga lagstiftningen inte fungerar, eftersom detta skulle hindra att intressekonflikter uppstår mellan konkurrerande energiföretag;

| 100. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör lägga fram en övergripande gasstrategi som tar upp behovet av att minska gasförbrukningen, tredje parts tillträde för att gasen skall kunna användas ekonomiskt och effektivt, diversifiering av leveranser och transitvägar och en förbättrad gasinfrastruktur (t.ex. gaslagring, anläggningar för flytande naturgas och gasnav som fortfarande saknas) – och på så sätt även förbereda för införande av biogas – samt vissa medlemsstaters behov av att vända gasflödena och som dessutom behandlar frågan om lagring efter en noggrann kostnadsnyttoanalys där hänsyn tas till de fysiska och ekonomiska omständigheter som kännetecknar gassektorn; |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör lägga fram en övergripande gasstrategi som tar upp behovet av att minska gasförbrukningen, tredje parts tillträde för att gasen skall kunna användas ekonomiskt och effektivt, diversifiering av leveranser och transitvägar och en förbättrad gasinfrastruktur (t.ex. gaslagring, anläggningar för flytande naturgas och gasnav som fortfarande saknas) – och på så sätt även förbereda för införande av biogas – samt vissa medlemsstaters behov av att vända gasflödena och som dessutom behandlar frågan om lagring efter en noggrann kostnadsnyttoanalys där hänsyn tas till de fysiska och ekonomiska omständigheter som kännetecknar gassektorn;

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag för ett direktiv om naturgas som motvikt till direktiven om biobränsle och väte; |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag för ett direktiv om naturgas som motvikt till direktiven om biobränsle och väte;

| 102. | Europaparlamentet kräver att kommissionen föreslår en definition av storförbrukare av energi. Kommissionen bör särskilt beakta de storförbrukare av energi i EU som konkurrerar i den globala ekonomin; |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet kräver att kommissionen föreslår en definition av storförbrukare av energi. Kommissionen bör särskilt beakta de storförbrukare av energi i EU som konkurrerar i den globala ekonomin;

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befogenheter på konkurrensområdet för att ta itu med marknadsuppdelande klausuler i avtal mellan gasproducenter och nationella energibolag i EU, som förbjuder nationella energibolag att sälja vidare överskjutande gas från gasproducenterna på andra EU-marknader, och för att undersöka om dessa långsiktiga leveransavtal som utestänger andra leverantörer från marknaden är lagliga; |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befogenheter på konkurrensområdet för att ta itu med marknadsuppdelande klausuler i avtal mellan gasproducenter och nationella energibolag i EU, som förbjuder nationella energibolag att sälja vidare överskjutande gas från gasproducenterna på andra EU-marknader, och för att undersöka om dessa långsiktiga leveransavtal som utestänger andra leverantörer från marknaden är lagliga;

Energifattigdom och konsumenträttigheter

| 104. | Europaparlamentet anser att konsumenterna måste stå i centrum för all framtida energipolitik och att energifattigdom bör uppmärksammas mer i kommissionens förslag. Konsumenterna, särskilt offentliga myndigheter, som måste föregå med gott exempel på det här området, har även skyldigheter när det gäller att spara energi. Smart mätning och fakturering kan spela en avgörande roll för att göra konsumenterna mer medvetna om hur och varför energi förbrukas och på så sätt påverka deras konsumtionsmönster. Rådet och kommissionen uppmanas att föreslå åtgärder för att hjälpa låginkomsthushåll att spara energi i hemmet och därigenom minska energikostnaderna och bli mindre utsatta för framtida prisökningar; |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet anser att konsumenterna måste stå i centrum för all framtida energipolitik och att energifattigdom bör uppmärksammas mer i kommissionens förslag. Konsumenterna, särskilt offentliga myndigheter, som måste föregå med gott exempel på det här området, har även skyldigheter när det gäller att spara energi. Smart mätning och fakturering kan spela en avgörande roll för att göra konsumenterna mer medvetna om hur och varför energi förbrukas och på så sätt påverka deras konsumtionsmönster. Rådet och kommissionen uppmanas att föreslå åtgärder för att hjälpa låginkomsthushåll att spara energi i hemmet och därigenom minska energikostnaderna och bli mindre utsatta för framtida prisökningar;

| 105. | Europaparlamentet understryker behovet av att anordna kampanjer för att upplysa medborgarna och uppmuntra till nya vanor till fördel för en mer hållbar rörlighet för de europeiska medborgarna; |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet understryker behovet av att anordna kampanjer för att upplysa medborgarna och uppmuntra till nya vanor till fördel för en mer hållbar rörlighet för de europeiska medborgarna;

| 106. | Europaparlamentet begär att man inom ramen för samtliga europeiska finansieringssystem, särskilt strukturfonderna, sjunde ramprogrammet, programmet Intelligent energi – Europa, och generellt inom ramen för all regionalpolitik och alla finansieringstekniska åtgärder som omfattas av sammanhållningspolitiken under perioden 2007–2013, samt i samband med Europeiska investeringsbankens verksamhet, beviljar lokala och regionala myndigheter ett integrerat och kontinuerligt stöd till åtgärder som främjar energieffektivitet och hållbarhet; |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet begär att man inom ramen för samtliga europeiska finansieringssystem, särskilt strukturfonderna, sjunde ramprogrammet, programmet Intelligent energi – Europa, och generellt inom ramen för all regionalpolitik och alla finansieringstekniska åtgärder som omfattas av sammanhållningspolitiken under perioden 2007–2013, samt i samband med Europeiska investeringsbankens verksamhet, beviljar lokala och regionala myndigheter ett integrerat och kontinuerligt stöd till åtgärder som främjar energieffektivitet och hållbarhet;

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa sitt intresse för både förnybara energikällor och energisparande genom att prioritera en sådan politik i alla åtgärder som finansieras via strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (mainstreaming) och, i synnerhet, åtgärder inom Europeiska regionala utvecklingsfonden, till förmån för alla unionens regioner under nästa programperiod 2007–2013, och att utarbeta ett förslag för hur man kan få bort de begränsningar för vidare energisparande som treprocentsgränsen för energieffektivitetsstöd från dessa fonder skapar och överväga att denna gräns tas bort efter 2013; |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa sitt intresse för både förnybara energikällor och energisparande genom att prioritera en sådan politik i alla åtgärder som finansieras via strukturfonderna och Sammanhållningsfonden (mainstreaming) och, i synnerhet, åtgärder inom Europeiska regionala utvecklingsfonden, till förmån för alla unionens regioner under nästa programperiod 2007–2013, och att utarbeta ett förslag för hur man kan få bort de begränsningar för vidare energisparande som treprocentsgränsen för energieffektivitetsstöd från dessa fonder skapar och överväga att denna gräns tas bort efter 2013;

| 108. | Parlamentet bekräftar sin uppfattning om att befolkningen ovillkorligen måste ha energi för att kunna tillgodose sina grundläggande behov och att energiförsörjningen därför måste garanteras, och kräver att energitillsynsmyndigheterna i medlemsstaterna ser till att skyldigheterna att tillhandahålla universella tjänster respekteras och att utsatta och fattiga konsumenter ges tillräckligt skydd; |
| --- | --- |

108.

Parlamentet bekräftar sin uppfattning om att befolkningen ovillkorligen måste ha energi för att kunna tillgodose sina grundläggande behov och att energiförsörjningen därför måste garanteras, och kräver att energitillsynsmyndigheterna i medlemsstaterna ser till att skyldigheterna att tillhandahålla universella tjänster respekteras och att utsatta och fattiga konsumenter ges tillräckligt skydd;

| 109. | Europaparlamentet stöder inbegripandet av energipolitiska mål i formuleringen av kriterier för offentlig upphandling, om det är genomförbart för den upphandlande myndigheten och rimligt med tanke på den aktuella upphandlingen och om det inte innebär ett otillbörligt ingripande i konkurrensförhållandena; |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet stöder inbegripandet av energipolitiska mål i formuleringen av kriterier för offentlig upphandling, om det är genomförbart för den upphandlande myndigheten och rimligt med tanke på den aktuella upphandlingen och om det inte innebär ett otillbörligt ingripande i konkurrensförhållandena;

| 110. | Europaparlamentet framhåller vikten av att konsumenterna har obehindrad tillgång till uppgifter om pris och valmöjligheter, lätt kan byta energileverantör och har rätt att höras av tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat; |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet framhåller vikten av att konsumenterna har obehindrad tillgång till uppgifter om pris och valmöjligheter, lätt kan byta energileverantör och har rätt att höras av tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat;

Utveckling

| 111. | Europaparlamentet kräver att kommissionen och rådet skall erkänna att det finns två miljarder människor i världen som saknar tillgång till grundläggande energitjänster och att EU bör fastställa en vägledande politik för att förbättra denna situation och uppfylla millennieutvecklingsmålen; |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet kräver att kommissionen och rådet skall erkänna att det finns två miljarder människor i världen som saknar tillgång till grundläggande energitjänster och att EU bör fastställa en vägledande politik för att förbättra denna situation och uppfylla millennieutvecklingsmålen;

| 112. | Europaparlamentet välkomnar initiativet till en global fond för energieffektivitet och förnybar energi, som en del i ett globalt politiskt ansvar för att stimulera utveckling; |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet välkomnar initiativet till en global fond för energieffektivitet och förnybar energi, som en del i ett globalt politiskt ansvar för att stimulera utveckling;

| 113. | Europaparlamentet framhåller att EU och medlemsstaterna måste använda sina diplomatiska relationer och bistånds- och handelsförbindelser gentemot energiproducerande länder för att främja insyn i de offentliga finanserna. Kommissionen bör formellt stödja och främja initiativet för insyn i utvinningsindustrin och utarbeta en strategi för att inbegripa principerna om insyn i utvinningsindustrin och företagens sociala ansvar i alla avtal med tredjeland. Dessutom bör dessa stödja det civila samhällets roll som en oberoende övervakare av förvaltningen av energiintäkterna i dessa länder; |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet framhåller att EU och medlemsstaterna måste använda sina diplomatiska relationer och bistånds- och handelsförbindelser gentemot energiproducerande länder för att främja insyn i de offentliga finanserna. Kommissionen bör formellt stödja och främja initiativet för insyn i utvinningsindustrin och utarbeta en strategi för att inbegripa principerna om insyn i utvinningsindustrin och företagens sociala ansvar i alla avtal med tredjeland. Dessutom bör dessa stödja det civila samhällets roll som en oberoende övervakare av förvaltningen av energiintäkterna i dessa länder;

| 114. | Europaparlamentet anser att effekterna av EU-insatserna skulle stärkas avsevärt genom en stark utrikespolitik i syfte att övertyga alla industriländer om att de bör delta i kampen mot klimatförändringen och genom att man i EU:s utvecklingspolitik införlivar ett större antal program som syftar till att främja ren och effektiv energi; |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser att effekterna av EU-insatserna skulle stärkas avsevärt genom en stark utrikespolitik i syfte att övertyga alla industriländer om att de bör delta i kampen mot klimatförändringen och genom att man i EU:s utvecklingspolitik införlivar ett större antal program som syftar till att främja ren och effektiv energi;

| 115. | Europaparlamentet anser dessutom att EU tillsammans med de mest utvecklade utvecklingsländerna bör undersöka hur dessa länder i större utsträckning kan delta i den internationella kampen mot och anpassningen till den globala uppvärmningen. EU bör också undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka den globala solidariteten och komma till rätta med klimatförändringarnas effekt, särskilt för de fattigaste länderna; |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet anser dessutom att EU tillsammans med de mest utvecklade utvecklingsländerna bör undersöka hur dessa länder i större utsträckning kan delta i den internationella kampen mot och anpassningen till den globala uppvärmningen. EU bör också undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka den globala solidariteten och komma till rätta med klimatförändringarnas effekt, särskilt för de fattigaste länderna;

| 116. | Europaparlamentet betonar att ekonomisk utveckling är en rättighet för alla utvecklingsländer, men understryker ändå att utvecklingsländerna inte bör upprepa de industrialiserade ländernas föroreningsvanor, och önskar därför att man skall ägna ökad uppmärksamhet åt tekniskt samarbete och kapacitetsuppbyggnad på området hållbar energi och åt globala effektivitetsnormer för energiförbrukande produkter; |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet betonar att ekonomisk utveckling är en rättighet för alla utvecklingsländer, men understryker ändå att utvecklingsländerna inte bör upprepa de industrialiserade ländernas föroreningsvanor, och önskar därför att man skall ägna ökad uppmärksamhet åt tekniskt samarbete och kapacitetsuppbyggnad på området hållbar energi och åt globala effektivitetsnormer för energiförbrukande produkter;

| 117. | Europaparlamentet kräver att det, till exempel genom kunskaps- och tekniköverföring, ges mer stöd för användning av hållbara, lokalt tillgängliga energiformer och decentraliserade energinät, framför allt i utvecklingsländerna, för att trygga tillgången på energi, spara resurser, skapa arbetstillfällen, minska beroendet och bidra till att väl fungerande marknadsekonomier utvecklas; |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet kräver att det, till exempel genom kunskaps- och tekniköverföring, ges mer stöd för användning av hållbara, lokalt tillgängliga energiformer och decentraliserade energinät, framför allt i utvecklingsländerna, för att trygga tillgången på energi, spara resurser, skapa arbetstillfällen, minska beroendet och bidra till att väl fungerande marknadsekonomier utvecklas;

*

- *

| 118. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 36.

(2)  EUT C 272 E, 9.11.2006, s. 404.

(3)  EUT C 286 E, 23.11.2006, s. 172.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0118.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0219.

(6)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 108.

(7)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 117.

(8)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 120.

(9)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 44.

(10)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 61.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2006)0300.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2006)0058.

(13)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 599.

(14)  Antagna texter, P6_TA(2006)0110.

(15)  Antagna texter, P6_TA(2006)0243.

(16)  www.iphe.net

(17)  www.iter.org

(18)  ΕUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

(19)  ΕUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

P6_TA(2006)0604

Biomassa och biobränsle

Europaparlamentets resolution om en strategi för biomassa och biobränsle (2006/2082(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för biomassa” (KOM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för biomassa” (KOM(2005)0628),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En EU-strategi för biodrivmedel” (KOM(2006)0034), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En EU-strategi för biodrivmedel” (KOM(2006)0034),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om förnybara energikällor för uppvärmning och kylning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om förnybara energikällor för uppvärmning och kylning (3),

| — | med beaktande av kommissionens mandat i WTO-förhandlingarna på jordbruksområdet, såsom detta definieras i förslaget till former för WTO:s jordbruksförhandlingar (ref. 625/02, januari 2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens mandat i WTO-förhandlingarna på jordbruksområdet, såsom detta definieras i förslaget till former för WTO:s jordbruksförhandlingar (ref. 625/02, januari 2003),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för internationell handel samt utskottet för transport och turism (A6-0347/2006), och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för internationell handel samt utskottet för transport och turism (A6-0347/2006), och av följande skäl,

| A. | På lång sikt bör användningen av bland annat biomassa som energikälla öka och biomassans energiinnehåll bör utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt, i synnerhet inom skogsbruk, jordbruk och avfallshantering, |
| --- | --- |

A.

På lång sikt bör användningen av bland annat biomassa som energikälla öka och biomassans energiinnehåll bör utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt, i synnerhet inom skogsbruk, jordbruk och avfallshantering,

| B. | Utmaningarna på energiområdet bör ges hållbara lösningar genom ansenliga och nödvändiga förbättringar av energieffektiviteten, genom energibesparing och genom att fler förnybara energikällor samtidigt används, |
| --- | --- |

B.

Utmaningarna på energiområdet bör ges hållbara lösningar genom ansenliga och nödvändiga förbättringar av energieffektiviteten, genom energibesparing och genom att fler förnybara energikällor samtidigt används,

| C. | De huvudsakliga användningsområdena för biomassa är elproduktion, uppvärmning och kylning, produktion av väte och metangas, framställning av drivmedel samt inom den kemiska industrin och livsmedels-, pappers- och träindustrin, |
| --- | --- |

C.

De huvudsakliga användningsområdena för biomassa är elproduktion, uppvärmning och kylning, produktion av väte och metangas, framställning av drivmedel samt inom den kemiska industrin och livsmedels-, pappers- och träindustrin,

| D. | Biomassa är den enda förnybara energikälla som innehåller kol och därför kan användas både som energikälla och till framställning av kolhaltiga produkter, |
| --- | --- |

D.

Biomassa är den enda förnybara energikälla som innehåller kol och därför kan användas både som energikälla och till framställning av kolhaltiga produkter,

| E. | En ökad användning av biomassa kan bidra till minskade utsläpp av växthusgaser och till att uppnå energipolitikens tre huvudmål: försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet, |
| --- | --- |

E.

En ökad användning av biomassa kan bidra till minskade utsläpp av växthusgaser och till att uppnå energipolitikens tre huvudmål: försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet,

| F. | Vilken sorts bioenergi man använder, valet av gröda och egenskaperna hos det jordbrukssystem inom vilket grödan odlas avgör om användningen av bioenergi minskar utsläppen av växthusgaser, |
| --- | --- |

F.

Vilken sorts bioenergi man använder, valet av gröda och egenskaperna hos det jordbrukssystem inom vilket grödan odlas avgör om användningen av bioenergi minskar utsläppen av växthusgaser,

| G. | Transportsektorn står för mer än 20 procent av växthusgasutsläppen, även om denna sektor inte ingår i handeln med utsläppsrätter. Utsläppen förväntas fortsätta öka under kommande år och biodrivmedel är ett sätt att förbättra sektorns miljöpåverkan, |
| --- | --- |

G.

Transportsektorn står för mer än 20 procent av växthusgasutsläppen, även om denna sektor inte ingår i handeln med utsläppsrätter. Utsläppen förväntas fortsätta öka under kommande år och biodrivmedel är ett sätt att förbättra sektorns miljöpåverkan,

| H. | Användning av biomassa skulle kunna minska beroendet av yttre energikällor och skapa nya möjligheter till ekonomisk utveckling och sysselsättning i landsbygdsområden, |
| --- | --- |

H.

Användning av biomassa skulle kunna minska beroendet av yttre energikällor och skapa nya möjligheter till ekonomisk utveckling och sysselsättning i landsbygdsområden,

| I. | Vissa medlemsstater uppfyller inte kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG om biodrivmedel och har satt upp mycket låga mål, |
| --- | --- |

I.

Vissa medlemsstater uppfyller inte kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG om biodrivmedel och har satt upp mycket låga mål,

| J. | Användningen av biomassa är fortfarande förknippad med logistiska och tekniska hinder som beror på det förhållandevis låga energiinnehållet, den spridda förekomsten, mångfalden av råvaror och drivmedelssyntesen, |
| --- | --- |

J.

Användningen av biomassa är fortfarande förknippad med logistiska och tekniska hinder som beror på det förhållandevis låga energiinnehållet, den spridda förekomsten, mångfalden av råvaror och drivmedelssyntesen,

| K. | Andra generationens biodrivmedel (flytande biodrivmedel) har en högre energikapacitet än första generationens biodrivmedel (vegetabilisk olja, biodiesel, etanol), |
| --- | --- |

K.

Andra generationens biodrivmedel (flytande biodrivmedel) har en högre energikapacitet än första generationens biodrivmedel (vegetabilisk olja, biodiesel, etanol),

| L. | Gemenskapslagstiftningen om bensinkvalitet förbjuder användning av blandningar som innehåller mer än 5 procent bioetanol, |
| --- | --- |

L.

Gemenskapslagstiftningen om bensinkvalitet förbjuder användning av blandningar som innehåller mer än 5 procent bioetanol,

| M. | Tekniken för att framställa andra generationens biodrivmedel finns redan, efterfrågan på högvärdiga drivmedel ökar och lämplig infrastruktur och framdrivningsteknik finns också, |
| --- | --- |

M.

Tekniken för att framställa andra generationens biodrivmedel finns redan, efterfrågan på högvärdiga drivmedel ökar och lämplig infrastruktur och framdrivningsteknik finns också,

| N. | Över hela världen är det ekonomiskt möjligt att övergå till att producera kolhaltiga produkter med hjälp av syntetiska drivmedel, vilket exempel från Sydafrika och Trinidad visar. Denna framställning av andra generationens biodrivmedel får emellertid inte hindra den framställning av första generationens drivmedel som medlemsstaterna inlett i enlighet med direktiv 2003/30/EG, |
| --- | --- |

N.

Över hela världen är det ekonomiskt möjligt att övergå till att producera kolhaltiga produkter med hjälp av syntetiska drivmedel, vilket exempel från Sydafrika och Trinidad visar. Denna framställning av andra generationens biodrivmedel får emellertid inte hindra den framställning av första generationens drivmedel som medlemsstaterna inlett i enlighet med direktiv 2003/30/EG,

| O. | Utformandet av en EU-omfattande politik för att främja biomassa kräver en integrerad strategi som öppnar alla användningsområden för konkurrens, |
| --- | --- |

O.

Utformandet av en EU-omfattande politik för att främja biomassa kräver en integrerad strategi som öppnar alla användningsområden för konkurrens,

| P. | Handlingsplanen för biomassa måste i enlighet med subsidiaritetsprincipen ge medlemsstaterna det beslutsutrymme och den flexibilitet som krävs för att de själva skall kunna fastställa egna mål och politiska åtgärder samt besluta om instrument för att främja bioenergi, förutsatt att dessa åtgärder inte snedvrider konkurrensen mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

P.

Handlingsplanen för biomassa måste i enlighet med subsidiaritetsprincipen ge medlemsstaterna det beslutsutrymme och den flexibilitet som krävs för att de själva skall kunna fastställa egna mål och politiska åtgärder samt besluta om instrument för att främja bioenergi, förutsatt att dessa åtgärder inte snedvrider konkurrensen mellan medlemsstaterna,

| Q. | Kostnadseffektivitet och hållbarhet är viktiga grundprinciper för ett ekologiskt rationellt främjande av bioenergi, med både hög miljöprestanda och en ekonomiskt hållbar, långsiktig finansiering, |
| --- | --- |

Q.

Kostnadseffektivitet och hållbarhet är viktiga grundprinciper för ett ekologiskt rationellt främjande av bioenergi, med både hög miljöprestanda och en ekonomiskt hållbar, långsiktig finansiering,

| R. | För att uppfylla målen om hållbar miljö och en minskning av växthusgaserna är det nödvändigt att se till att biodrivmedlen ger betydligt lägre koldioxidutsläpp än fossila bränslen under hela sin livscykel, från åker till bränsletank, inklusive alla transporter, |
| --- | --- |

R.

För att uppfylla målen om hållbar miljö och en minskning av växthusgaserna är det nödvändigt att se till att biodrivmedlen ger betydligt lägre koldioxidutsläpp än fossila bränslen under hela sin livscykel, från åker till bränsletank, inklusive alla transporter,

| S. | Frågan om inhemskt producerad kontra importerad biomassa måste avgöras med utgångspunkt i att en självständig biomassesektor i EU bör främjas, bland annat med hänsyn till de merinkomster denna kan innebära för jordbruket, |
| --- | --- |

S.

Frågan om inhemskt producerad kontra importerad biomassa måste avgöras med utgångspunkt i att en självständig biomassesektor i EU bör främjas, bland annat med hänsyn till de merinkomster denna kan innebära för jordbruket,

| T. | En framväxande europeisk biobränslesektor skapar möjlighet att överföra biobränsleteknik till utvecklingsländer som drabbas hårt av stigande oljepriser, |
| --- | --- |

T.

En framväxande europeisk biobränslesektor skapar möjlighet att överföra biobränsleteknik till utvecklingsländer som drabbas hårt av stigande oljepriser,

| U. | Avsaknad av tydliga miljönormer och skyddsåtgärder, särskilt när det gäller biobränslen, skulle kunna få påtagliga negativa effekter, såsom ökad avverkning av regnskog, samtidigt som utsläppen av växthusgaser inte skulle minska i någon högre grad, |
| --- | --- |

U.

Avsaknad av tydliga miljönormer och skyddsåtgärder, särskilt när det gäller biobränslen, skulle kunna få påtagliga negativa effekter, såsom ökad avverkning av regnskog, samtidigt som utsläppen av växthusgaser inte skulle minska i någon högre grad,

| V. | Den gällande lagstiftningen i EU bör ses över för att förbättra användningen av biomassa, |
| --- | --- |

V.

Den gällande lagstiftningen i EU bör ses över för att förbättra användningen av biomassa,

| W. | En balans mellan varuproduktion och energianvändning måste uppnås, och energianvändning är endast ett av flera användningsområden för biomassa, |
| --- | --- |

W.

En balans mellan varuproduktion och energianvändning måste uppnås, och energianvändning är endast ett av flera användningsområden för biomassa,

| X. | Den kemiska användningen av produkter tillverkade av animaliska fetter och vegetabiliska oljor är en konkurrenskraftig näringsgren som inte får äventyras, |
| --- | --- |

X.

Den kemiska användningen av produkter tillverkade av animaliska fetter och vegetabiliska oljor är en konkurrenskraftig näringsgren som inte får äventyras,

| Y. | Industriell användning av trä och träbiprodukter är en konkurrenskraftig bransch som skapar arbetstillfällen och tillväxt och som inte får äventyras, |
| --- | --- |

Y.

Industriell användning av trä och träbiprodukter är en konkurrenskraftig bransch som skapar arbetstillfällen och tillväxt och som inte får äventyras,

| Z. | Andra, utomeuropeiska länder har kommit långt när det gäller att främja biobränslen och har redan lyckats uppnå en hög marknadspenetrering för dessa; |
| --- | --- |

Z.

Andra, utomeuropeiska länder har kommit långt när det gäller att främja biobränslen och har redan lyckats uppnå en hög marknadspenetrering för dessa;

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens båda meddelanden om en handlingsplan för biomassa och en EU-strategi för biodrivmedel; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens båda meddelanden om en handlingsplan för biomassa och en EU-strategi för biodrivmedel;

| 2. | Europaparlamentet delar kommissionens syn på den nuvarande användningen av biomassa och de hinder som står i vägen för en ökad utbredning i energisektorn; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet delar kommissionens syn på den nuvarande användningen av biomassa och de hinder som står i vägen för en ökad utbredning i energisektorn;

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s strategi för främjande av biobränslen, i synnerhet mot bakgrund av Lissabonstrategin, måste inriktas på effektivitet och hållbarhet och att åtgärderna inte får leda till en orimligt tung administrativ börda; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att EU:s strategi för främjande av biobränslen, i synnerhet mot bakgrund av Lissabonstrategin, måste inriktas på effektivitet och hållbarhet och att åtgärderna inte får leda till en orimligt tung administrativ börda;

| 4. | Europaparlamentet anser att man bör skapa tydliga och öppna marknader för biomassa och biodrivmedel som uppfyller kraven på hållbar produktion på regional, nationell och europeisk nivå. Parlamentet anser att dessa marknader bör integreras i Världshandelsorganisationens (WTO) system och vara förenliga med en gemensam, öppen och konkurrenskraftig energimarknad; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att man bör skapa tydliga och öppna marknader för biomassa och biodrivmedel som uppfyller kraven på hållbar produktion på regional, nationell och europeisk nivå. Parlamentet anser att dessa marknader bör integreras i Världshandelsorganisationens (WTO) system och vara förenliga med en gemensam, öppen och konkurrenskraftig energimarknad;

| 5. | Europaparlamentet anser att det är viktigt för biobränsleproducenterna att investerings- och prispolitiken både på nationell nivå och EU-nivå är konsekvent på medellång sikt och gör det möjligt att få tillbaka gjorda investeringar inom rimlig tid; |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är viktigt för biobränsleproducenterna att investerings- och prispolitiken både på nationell nivå och EU-nivå är konsekvent på medellång sikt och gör det möjligt att få tillbaka gjorda investeringar inom rimlig tid;

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för en gemensam europeisk marknad för biomassa och ber medlemsstaterna att undanröja hinder på medlemsstatsnivå och mellan medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för en gemensam europeisk marknad för biomassa och ber medlemsstaterna att undanröja hinder på medlemsstatsnivå och mellan medlemsstater;

| 7. | Europaparlamentet utgår från att handlingsplanen för biomassa och meddelandet om strategin för biodrivmedel skall ligga till grund för konkreta och effektiva åtgärder; |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet utgår från att handlingsplanen för biomassa och meddelandet om strategin för biodrivmedel skall ligga till grund för konkreta och effektiva åtgärder;

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de mål som i handlingsplanen för biomassa har satts upp för värme-, el- och biodrivmedelsproduktionen med hänsyn till konkurrenskraft, effektivitet och energiavkastning i varje sektor; |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de mål som i handlingsplanen för biomassa har satts upp för värme-, el- och biodrivmedelsproduktionen med hänsyn till konkurrenskraft, effektivitet och energiavkastning i varje sektor;

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionen på nytt bör se över alla handlingsplaner och direktiv för att bioenergi och biodrivmedel skall kunna produceras och användas förnuftigt och att denna översyn framför allt bör omfatta områdena växtodling, skogsbruk och avfallshantering; |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kommissionen på nytt bör se över alla handlingsplaner och direktiv för att bioenergi och biodrivmedel skall kunna produceras och användas förnuftigt och att denna översyn framför allt bör omfatta områdena växtodling, skogsbruk och avfallshantering;

| 10. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att användningen av biomassa i fasta anläggningar för elproduktion, uppvärmning och kylning optimalt kan bidra till att nå EU:s uppsatta mål för att minska produktionen av växthusgaser. Parlamentet kräver därför stöd till en kostnadseffektiv och hållbar produktion och användning av biomassa inom områdena el-, metangasproduktion, transporter samt uppvärmning och kylning, om nödvändigt i form av lämpliga åtgärder som stämmer överens med Kyotomålen och det mer långsiktiga tvågradiga klimatmålet. Parlamentet kräver i detta sammanhang också att särskild uppmärksamhet riktas mot ombyggnaden av fjärrvärmenät; |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att användningen av biomassa i fasta anläggningar för elproduktion, uppvärmning och kylning optimalt kan bidra till att nå EU:s uppsatta mål för att minska produktionen av växthusgaser. Parlamentet kräver därför stöd till en kostnadseffektiv och hållbar produktion och användning av biomassa inom områdena el-, metangasproduktion, transporter samt uppvärmning och kylning, om nödvändigt i form av lämpliga åtgärder som stämmer överens med Kyotomålen och det mer långsiktiga tvågradiga klimatmålet. Parlamentet kräver i detta sammanhang också att särskild uppmärksamhet riktas mot ombyggnaden av fjärrvärmenät;

| 11. | Europaparlamentet anser att bistånd och stöd i samband med biomassebaserade förnybara energikällor inte på lång sikt får snedvrida konkurrensen på råvarumarknaderna; |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att bistånd och stöd i samband med biomassebaserade förnybara energikällor inte på lång sikt får snedvrida konkurrensen på råvarumarknaderna;

| 12. | Europaparlamentet utgår från att en snabbare utveckling och ökad användning av biomassa och biobränslen även kan åstadkommas genom frivilliga överenskommelser och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra användning av biomassa i energiproduktionen, bland annat genom att ställa miljökrav på utsläppen i stället för på valet av bränsle; |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet utgår från att en snabbare utveckling och ökad användning av biomassa och biobränslen även kan åstadkommas genom frivilliga överenskommelser och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att uppmuntra användning av biomassa i energiproduktionen, bland annat genom att ställa miljökrav på utsläppen i stället för på valet av bränsle;

| 13. | Europaparlamentet anser att framför allt träbiomassa, med tanke på marknadens storlek och de många tänkbara användningsområdena, ger goda förutsättningar för att bygga upp fungerande marknader över hela Europa, men noterar att det redan råder brist på marknaden och att priserna håller på att stiga. Parlamentet stöder därför kommissionens avsikt att så snart som möjligt lägga fram en handlingsplan för skogsbruket; |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att framför allt träbiomassa, med tanke på marknadens storlek och de många tänkbara användningsområdena, ger goda förutsättningar för att bygga upp fungerande marknader över hela Europa, men noterar att det redan råder brist på marknaden och att priserna håller på att stiga. Parlamentet stöder därför kommissionens avsikt att så snart som möjligt lägga fram en handlingsplan för skogsbruket;

| 14. | Europaparlamentet anser dock att användning av biomassa från skog inte får leda till ökad press på naturliga skogar, hindra återväxten för tidigare överexploaterade skogar eller leda till ökad ensidig odling eller odling av exotiska växter och att den alltid måste främjas på sätt som är förenliga med att förbättra skogarnas ekologiska kvalitet; |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser dock att användning av biomassa från skog inte får leda till ökad press på naturliga skogar, hindra återväxten för tidigare överexploaterade skogar eller leda till ökad ensidig odling eller odling av exotiska växter och att den alltid måste främjas på sätt som är förenliga med att förbättra skogarnas ekologiska kvalitet;

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte göra det ekonomiska stödet till biomassa avhängigt av anläggningens storlek utan av dess effektivitet, av en väsentligt positiv växthusgasbalans samt av påtagliga fördelar för miljön och försörjningstryggheten i enlighet med additionalitetsprincipen, och att ta hänsyn till vilken form och omfattning av stöd som behövs för att en viss typ av biomassa skall slå igenom på marknaden; |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte göra det ekonomiska stödet till biomassa avhängigt av anläggningens storlek utan av dess effektivitet, av en väsentligt positiv växthusgasbalans samt av påtagliga fördelar för miljön och försörjningstryggheten i enlighet med additionalitetsprincipen, och att ta hänsyn till vilken form och omfattning av stöd som behövs för att en viss typ av biomassa skall slå igenom på marknaden;

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett verktyg som gör det möjligt att bedöma hållbarheten hos produktionen och användningen av (bio-) bränslen. Parlamentet anser att man bör utveckla en gemensam metod som kan användas för att objektivt mäta hur mineraliska bränslen och biobränslen påverkar den miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarheten och som kan fungera som referens i samband med politiska incitament för att främja de mest hållbara (bio-) bränslena; |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett verktyg som gör det möjligt att bedöma hållbarheten hos produktionen och användningen av (bio-) bränslen. Parlamentet anser att man bör utveckla en gemensam metod som kan användas för att objektivt mäta hur mineraliska bränslen och biobränslen påverkar den miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarheten och som kan fungera som referens i samband med politiska incitament för att främja de mest hållbara (bio-) bränslena;

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera att skapa incitament för energiproduktion baserad på försörjningskedjekontrakt mellan jordbrukare och företag som använder biomassa som energikälla; |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera att skapa incitament för energiproduktion baserad på försörjningskedjekontrakt mellan jordbrukare och företag som använder biomassa som energikälla;

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att medlemsstaterna ger investeringsstöd till framställning och användning av biomassa och biobränslen som är de mest effektiva ur klimatsynpunkt och förenliga med de struktur- och jordbrukspolitiska bestämmelserna, med särskilt beaktande av miljövänliga, regionalt anpassade och traditionella varianter. Parlamentet anser att sådana stödsystem inte under några omständigheter får leda till att hållbar lokal livsmedelsproduktion överges; |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att medlemsstaterna ger investeringsstöd till framställning och användning av biomassa och biobränslen som är de mest effektiva ur klimatsynpunkt och förenliga med de struktur- och jordbrukspolitiska bestämmelserna, med särskilt beaktande av miljövänliga, regionalt anpassade och traditionella varianter. Parlamentet anser att sådana stödsystem inte under några omständigheter får leda till att hållbar lokal livsmedelsproduktion överges;

| 19. | Europaparlamentet förväntar sig att medlemsstaterna utvecklar nationella handlingsplaner för biomassa, på sikt kopplar dessa till de egna strukturpolitiska och jordbrukspolitiska åtgärderna och aktualiserar de nationella handlingsplanerna med fastställda mellanrum samt att de också gör allt de kan för att uppnå målen i direktiv 2003/30/EG; |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förväntar sig att medlemsstaterna utvecklar nationella handlingsplaner för biomassa, på sikt kopplar dessa till de egna strukturpolitiska och jordbrukspolitiska åtgärderna och aktualiserar de nationella handlingsplanerna med fastställda mellanrum samt att de också gör allt de kan för att uppnå målen i direktiv 2003/30/EG;

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka biomassans och biodrivmedlens hållbarhet inom alla användningsområden på grundval av vetenskapliga ”från ax till limpa”-jämförelser av olika sorters importerad och EU-producerad biomassa, och lägga fram en bedömning av förenligheten med gemenskapens regelverk samt översända en rapport till parlamentet och rådet före utgången av 2007; |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka biomassans och biodrivmedlens hållbarhet inom alla användningsområden på grundval av vetenskapliga ”från ax till limpa”-jämförelser av olika sorters importerad och EU-producerad biomassa, och lägga fram en bedömning av förenligheten med gemenskapens regelverk samt översända en rapport till parlamentet och rådet före utgången av 2007;

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med ökad användning av biomassa för energiändamål se till att naturvårdens, landsbygdens och skogsbrukets intressen och villkor respekteras; |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med ökad användning av biomassa för energiändamål se till att naturvårdens, landsbygdens och skogsbrukets intressen och villkor respekteras;

| 22. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen efter en strategisk miljöbedömning lägger fram förslag som syftar till att främja en kostnadseffektiv och hållbar användning av biomassa för uppvärmning och kylning inom både den offentliga och privata sektorn; |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen efter en strategisk miljöbedömning lägger fram förslag som syftar till att främja en kostnadseffektiv och hållbar användning av biomassa för uppvärmning och kylning inom både den offentliga och privata sektorn;

| 23. | Europaparlamentet anser att det mot bakgrund av de motstridiga kraven på biomassa från avfall är viktigt att bioenergi inte används som en ursäkt för att gynna avfallsförbränning på bekostnad av mer resursbesparande alternativ såsom återanvändning, materialåtervinning och kompostering; |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det mot bakgrund av de motstridiga kraven på biomassa från avfall är viktigt att bioenergi inte används som en ursäkt för att gynna avfallsförbränning på bekostnad av mer resursbesparande alternativ såsom återanvändning, materialåtervinning och kompostering;

| 24. | Europaparlamentet förväntar sig att det skall bli enklare att använda icke återvinningsbart avfall som bränsle, även biprodukter i jordbrukets livsmedelsproduktion med undantag för biprodukter som kommer från områden med ökenspridning, med hänsyn tagen till energieffektivitet, efter översynen av ramlagstiftningen på avfallsområdet. Parlamentet noterar dock att en förutsättning är att detta inte hindrar återanvändningen av återvinningsbara material; |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet förväntar sig att det skall bli enklare att använda icke återvinningsbart avfall som bränsle, även biprodukter i jordbrukets livsmedelsproduktion med undantag för biprodukter som kommer från områden med ökenspridning, med hänsyn tagen till energieffektivitet, efter översynen av ramlagstiftningen på avfallsområdet. Parlamentet noterar dock att en förutsättning är att detta inte hindrar återanvändningen av återvinningsbara material;

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägsna alla hinder som beror på gemenskapslagstiftningen i syfte att möjliggöra och främja fermentering av gödsel eller organiskt avfall för att producera biogas; |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägsna alla hinder som beror på gemenskapslagstiftningen i syfte att möjliggöra och främja fermentering av gödsel eller organiskt avfall för att producera biogas;

| 26. | Europaparlamentet kräver att gasnäten öppnas för att ta emot och transportera biogas på lika villkor där det är tekniskt möjligt att leda in gasen och transportera den på ett säkert sätt i gasnätet; |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att gasnäten öppnas för att ta emot och transportera biogas på lika villkor där det är tekniskt möjligt att leda in gasen och transportera den på ett säkert sätt i gasnätet;

| 27. | Europaparlamentet förväntar sig att de administrativa förfarandena för produktion och användning av bioenergi förenklas och utvidgas till alla medlemsstater; |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet förväntar sig att de administrativa förfarandena för produktion och användning av bioenergi förenklas och utvidgas till alla medlemsstater;

| 28. | Europaparlamentet betonar att stödet till främjande av energigrödor infördes som ett led i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken; |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att stödet till främjande av energigrödor infördes som ett led i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken;

| 29. | Europaparlamentet betonar att man för att garantera en hållbar utveckling bör främja exploatering av biomassa så nära den plats som jordbruksråvarorna kommer från som möjligt, för att på så vis undvika energislöseri i samband med transporter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att använda medel för landsbygdsutveckling till ombyggnad av offentliga inrättningar på landsbygden så att bioenergi kan användas till uppvärmningen; |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att man för att garantera en hållbar utveckling bör främja exploatering av biomassa så nära den plats som jordbruksråvarorna kommer från som möjligt, för att på så vis undvika energislöseri i samband med transporter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att använda medel för landsbygdsutveckling till ombyggnad av offentliga inrättningar på landsbygden så att bioenergi kan användas till uppvärmningen;

| 30. | Europaparlamentet kräver att förbränning av hela grödor, till exempel spannmål, accepteras och främjas; |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att förbränning av hela grödor, till exempel spannmål, accepteras och främjas;

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen betonar att gemenskapens interventionslager av spannmål bör användas för att producera bioenergi. Parlamentet framhåller att man på så sätt kan minska den mängd interventionsspannmål som exporteras och att EU därmed lättare kan uppfylla de åtaganden man gjort i WTO. Kommissionen uppmanas följaktligen att utarbeta lämpliga incitament för att se till att en så stor mängd interventionsspannmål som möjligt används i detta syfte; |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen betonar att gemenskapens interventionslager av spannmål bör användas för att producera bioenergi. Parlamentet framhåller att man på så sätt kan minska den mängd interventionsspannmål som exporteras och att EU därmed lättare kan uppfylla de åtaganden man gjort i WTO. Kommissionen uppmanas följaktligen att utarbeta lämpliga incitament för att se till att en så stor mängd interventionsspannmål som möjligt används i detta syfte;

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det mål som ligger till grund för kommissionens meddelande, dvs. att fortsätta främja användningen av förnybara energikällor, inbegripet biodrivmedel och deras användning för transporter, utan att det påverkar medlemsstaternas frihet att välja andra förnybara tekniker samt den sektor och användning där biomassa ger de högsta växthusgas- och energifördelarna; |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar det mål som ligger till grund för kommissionens meddelande, dvs. att fortsätta främja användningen av förnybara energikällor, inbegripet biodrivmedel och deras användning för transporter, utan att det påverkar medlemsstaternas frihet att välja andra förnybara tekniker samt den sektor och användning där biomassa ger de högsta växthusgas- och energifördelarna;

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av biobränslen genom skatte- och punktskattesystemet så att det blir mer attraktivt att framställa och använda dessa bränslen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i större utsträckning stödja en samordnad politik på detta område. Parlamentet stöder därför den föresats att föreslå biodrivmedelskrav som kommissionen tillkännager i EU-strategin för biodrivmedel (KOM(2006)0034). Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp nya och mer ambitiösa långsiktiga mål fram till 2020 för att skapa investeringssäkerhet; |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av biobränslen genom skatte- och punktskattesystemet så att det blir mer attraktivt att framställa och använda dessa bränslen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i större utsträckning stödja en samordnad politik på detta område. Parlamentet stöder därför den föresats att föreslå biodrivmedelskrav som kommissionen tillkännager i EU-strategin för biodrivmedel (KOM(2006)0034). Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp nya och mer ambitiösa långsiktiga mål fram till 2020 för att skapa investeringssäkerhet;

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom dialog med olje- och gasbolagen samt med biltillverkarna förbättra tillgången till miljöbilar samt distributionen av och konsumenternas tillgång till biodrivmedel; |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom dialog med olje- och gasbolagen samt med biltillverkarna förbättra tillgången till miljöbilar samt distributionen av och konsumenternas tillgång till biodrivmedel;

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undanröja omotiverade hinder på marknaden för biomassa och biobränslen, utan att göra avkall på de miljö- och hälsohänsyn som legat till grund för dessa; |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undanröja omotiverade hinder på marknaden för biomassa och biobränslen, utan att göra avkall på de miljö- och hälsohänsyn som legat till grund för dessa;

| 36. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att löpande främja forskning och utveckling, särskilt när det gäller andra generationens biodrivmedel, och att underlätta en storskalig övergång; |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att löpande främja forskning och utveckling, särskilt när det gäller andra generationens biodrivmedel, och att underlätta en storskalig övergång;

| 37. | Europaparlamentet anser att andra generationens biodrivmedel (flytande biodrivmedel) har en mycket högre energikapacitet än första generationens biodrivmedel; |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att andra generationens biodrivmedel (flytande biodrivmedel) har en mycket högre energikapacitet än första generationens biodrivmedel;

| 38. | Europaparlamentet anser det mycket viktigt att man så snart som möjligt fastställer tekniska normer för biodrivmedel och ser över Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och dess relation till användning av biodrivmedel, utan att äventyra de miljö- och hälsomässiga hänsyn som dessa åtgärder baserar sig på. Parlamentet understryker att justeringen av gällande normer och översynen av direktiv 98/70/EG inte bör göras förrän kommissionen har slutfört sin bedömning av hur användningen av högre halter av biodrivmedel i bensin och diesel påverkar luftkvaliteten; |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser det mycket viktigt att man så snart som möjligt fastställer tekniska normer för biodrivmedel och ser över Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och dess relation till användning av biodrivmedel, utan att äventyra de miljö- och hälsomässiga hänsyn som dessa åtgärder baserar sig på. Parlamentet understryker att justeringen av gällande normer och översynen av direktiv 98/70/EG inte bör göras förrän kommissionen har slutfört sin bedömning av hur användningen av högre halter av biodrivmedel i bensin och diesel påverkar luftkvaliteten;

| 39. | Europaparlamentet kräver att den nuvarande standarden EN 14214 omarbetas så att den omfattar flera former av biomassa; |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver att den nuvarande standarden EN 14214 omarbetas så att den omfattar flera former av biomassa;

| 40. | Europaparlamentet efterlyser en definition av olika typer av andra generationens biobränslen för att med hänsyn till miljökonsekvenserna göra åtskillnad mellan produkter från skogsbruk och den produktion som utnyttjar träcellulosa från avfall, organiskt avfall samt animaliskt och vegetabiliskt råmaterial; |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet efterlyser en definition av olika typer av andra generationens biobränslen för att med hänsyn till miljökonsekvenserna göra åtskillnad mellan produkter från skogsbruk och den produktion som utnyttjar träcellulosa från avfall, organiskt avfall samt animaliskt och vegetabiliskt råmaterial;

| 41. | Europaparlamentet ställer sig positivt till att inrätta en plattform för biobränsleteknik tillsammans med alla parter som tillhandahåller teknik för utveckling, produktion, bearbetning och slutanvändning av energigrödor; |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet ställer sig positivt till att inrätta en plattform för biobränsleteknik tillsammans med alla parter som tillhandahåller teknik för utveckling, produktion, bearbetning och slutanvändning av energigrödor;

| 42. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i den forskningsfrämjande verksamheten tar vederbörlig hänsyn till den önskade ökningen av användningen av biomassa i samband med fjärrkylnings- och fjärrvärmesystem, i enlighet med den ståndpunkt som parlamentet antog vid första behandlingen av sjunde ramprogrammet för forskning (4); |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen i den forskningsfrämjande verksamheten tar vederbörlig hänsyn till den önskade ökningen av användningen av biomassa i samband med fjärrkylnings- och fjärrvärmesystem, i enlighet med den ståndpunkt som parlamentet antog vid första behandlingen av sjunde ramprogrammet för forskning (4);

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snart som möjligt ange de nationella målen för bioenergi, som bör vara i linje med deras nationella Kyotomål samt det långsiktiga tvågradiga EU-målet; |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att så snart som möjligt ange de nationella målen för bioenergi, som bör vara i linje med deras nationella Kyotomål samt det långsiktiga tvågradiga EU-målet;

| 44. | Europaparlamentet kräver att kommissionen inför en obligatorisk och sammanhållen certifiering som möjliggör en hållbar produktion av biodrivmedel på alla stadier, inklusive standarder för odlings- och bearbetningsfaserna och för en växthusgasbalans under hela livscykeln, och som gäller både för biodrivmedel som har producerats i Europeiska unionen och importerade biodrivmedel; |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet kräver att kommissionen inför en obligatorisk och sammanhållen certifiering som möjliggör en hållbar produktion av biodrivmedel på alla stadier, inklusive standarder för odlings- och bearbetningsfaserna och för en växthusgasbalans under hela livscykeln, och som gäller både för biodrivmedel som har producerats i Europeiska unionen och importerade biodrivmedel;

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen och användningen av systemet för global övervakning av miljö och säkerhet (GMES) för att övervaka markanvändning vid produktionen av bioetanol i syfte att förhindra förstörelse av regnskog och andra negativa effekter på miljön; |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen och användningen av systemet för global övervakning av miljö och säkerhet (GMES) för att övervaka markanvändning vid produktionen av bioetanol i syfte att förhindra förstörelse av regnskog och andra negativa effekter på miljön;

| 46. | Europaparlamentet medger att en ytterligare ökning av palmoljeproduktionen kan påverka naturliga skogar och traditionell livsmedelsproduktion, förorsaka förlust av biologisk mångfald, skapa konflikter om mark och leda till betydande utsläpp av växthusgaser. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ställa krav på att palmoljebaserade produkter som importeras till EU skall uppfylla de kriterier för hållbar produktion som anges i ett övergripande certifieringssystem; |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet medger att en ytterligare ökning av palmoljeproduktionen kan påverka naturliga skogar och traditionell livsmedelsproduktion, förorsaka förlust av biologisk mångfald, skapa konflikter om mark och leda till betydande utsläpp av växthusgaser. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ställa krav på att palmoljebaserade produkter som importeras till EU skall uppfylla de kriterier för hållbar produktion som anges i ett övergripande certifieringssystem;

| 47. | Europaparlamentet förväntar sig att varje EU-täckande mål för biomassa fastställs i linje med det överenskomna EU-målet på 25 procent förnybara energikällor år 2020; |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet förväntar sig att varje EU-täckande mål för biomassa fastställs i linje med det överenskomna EU-målet på 25 procent förnybara energikällor år 2020;

| 48. | Europaparlamentet förespråkar strategier och åtgärder samt alternativ teknik inom transportsektorn som är i linje med EU:s klimatmål; |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet förespråkar strategier och åtgärder samt alternativ teknik inom transportsektorn som är i linje med EU:s klimatmål;

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att snarast uppnå en kompromiss om biobränslen mellan bilindustrin och petroleumindustrin, vilken är i linje med principen ”biobränslen för bilar, inte bilar för biobränsle”; |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att snarast uppnå en kompromiss om biobränslen mellan bilindustrin och petroleumindustrin, vilken är i linje med principen ”biobränslen för bilar, inte bilar för biobränsle”;

| 50. | Europaparlamentet begär att den åttonde rekommendationen från CARS 21-gruppen, enligt vilken andra generationens biobränslen är en särskilt lovande teknik för att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn, omsätts i praktiken; |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet begär att den åttonde rekommendationen från CARS 21-gruppen, enligt vilken andra generationens biobränslen är en särskilt lovande teknik för att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn, omsätts i praktiken;

| 51. | Europaparlamentet rekommenderar att det, inom ramen för främjandet av produkter och teknik, tas hänsyn till om biobränslen skulle kunna användas i alla transportmedel; |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet rekommenderar att det, inom ramen för främjandet av produkter och teknik, tas hänsyn till om biobränslen skulle kunna användas i alla transportmedel;

| 52. | Europaparlamentet anser att det är meningsfullt att uppmuntra användningen av biodrivmedel i vissa sektorer som jord- och skogsbruk, sjöfart och allmänna kommunikationer genom en långsiktig skattebefrielse för rena bränslen som baserar sig på ett lämpligt certifieringsprogram; |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det är meningsfullt att uppmuntra användningen av biodrivmedel i vissa sektorer som jord- och skogsbruk, sjöfart och allmänna kommunikationer genom en långsiktig skattebefrielse för rena bränslen som baserar sig på ett lämpligt certifieringsprogram;

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja blandandet av biobränslen i traditionella bränslen i samtliga medlemsstater genom att ändra gemenskapsbestämmelserna om punktskatt; |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja blandandet av biobränslen i traditionella bränslen i samtliga medlemsstater genom att ändra gemenskapsbestämmelserna om punktskatt;

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av att använda skatteåtgärder, som exempelvis skatteundantag, men uppmanar kommissionen att vara uppmärksam på snedvridningar av marknaden; |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar vikten av att använda skatteåtgärder, som exempelvis skatteundantag, men uppmanar kommissionen att vara uppmärksam på snedvridningar av marknaden;

| 55. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att inom ramen för WTO:s förhandlingar skapa tydliga bestämmelser som möjliggör en utveckling av en europeisk sektor för biobränslen, särskilt genom att upprätta en lämplig och enhetlig ram för handel och tullar; |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att inom ramen för WTO:s förhandlingar skapa tydliga bestämmelser som möjliggör en utveckling av en europeisk sektor för biobränslen, särskilt genom att upprätta en lämplig och enhetlig ram för handel och tullar;

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större vikt vid att få de icke-handelsrelaterade frågorna erkända inom ramen för ett framtida WTO-avtal. Parlamentet konstaterar att detta skulle göra det möjligt för EU att garantera att importerade biobränslen uppfyller vissa hållbarhetskrav, framför allt på miljöområdet; |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större vikt vid att få de icke-handelsrelaterade frågorna erkända inom ramen för ett framtida WTO-avtal. Parlamentet konstaterar att detta skulle göra det möjligt för EU att garantera att importerade biobränslen uppfyller vissa hållbarhetskrav, framför allt på miljöområdet;

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att biobränslen numera är en handelsvara på världsmarknaden och att EU ännu inte är självförsörjande på detta område. Parlamentet anser dock att gynnandet av en inhemsk biobränsleproduktion bör högprioriteras; |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet konstaterar att biobränslen numera är en handelsvara på världsmarknaden och att EU ännu inte är självförsörjande på detta område. Parlamentet anser dock att gynnandet av en inhemsk biobränsleproduktion bör högprioriteras;

| 58. | Europaparlamentet anser att en acceptabel volym på EU:s import av bioetanol bör fastställas för en tidsbestämd period, anpassad till gemenskapsproduktionens gradvisa utveckling i enlighet med den europeiska strategin för hållbar utveckling, i synnerhet för energisektorn; |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att en acceptabel volym på EU:s import av bioetanol bör fastställas för en tidsbestämd period, anpassad till gemenskapsproduktionens gradvisa utveckling i enlighet med den europeiska strategin för hållbar utveckling, i synnerhet för energisektorn;

| 59. | Europaparlamentet anser att kommissionen före utgången av 2007 bör lägga fram en rapport om produktions- och exportförhållandena för biobränslen i de viktigaste producentländerna; |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att kommissionen före utgången av 2007 bör lägga fram en rapport om produktions- och exportförhållandena för biobränslen i de viktigaste producentländerna;

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i handlingsplanen för biomassa främja ytterligare studier och forskning om biomassebaserade plaster för att få en bättre uppfattning om hur de under sin livscykel kan bidra till att spara fossila bränslen, minska utsläppen av växthusgaser och spara energi genom andra återvinningsmetoder än kompostering. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att göra användningen av vissa bioplaster obligatorisk om de skulle visa sig vara ett bra alternativ till dagens plaster; |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i handlingsplanen för biomassa främja ytterligare studier och forskning om biomassebaserade plaster för att få en bättre uppfattning om hur de under sin livscykel kan bidra till att spara fossila bränslen, minska utsläppen av växthusgaser och spara energi genom andra återvinningsmetoder än kompostering. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att göra användningen av vissa bioplaster obligatorisk om de skulle visa sig vara ett bra alternativ till dagens plaster;

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som ett pilotprojekt överväga inrättandet av parker för förnybar energi, där energibehov fylls av olika förnybara energikällor, t.ex. biomassa, vind och sol; |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som ett pilotprojekt överväga inrättandet av parker för förnybar energi, där energibehov fylls av olika förnybara energikällor, t.ex. biomassa, vind och sol;

| 62. | Europaparlamentet är övertygat om att allmänhetens stöd för biobränslen är viktigt och noterar den omfattande oron när det gäller grön genteknik. Parlamentet anser att energiintensiv biomassa måste utvecklas på ett miljövänligt sätt och inte får utgöra något vare sig reellt eller upplevt hot mot icke-genmodifierad livsmedelsproduktion. Europaparlamentet är övertygat om att användning av genetiska markörer vid förädling, som gör det möjligt att förbättra grödor genom att korsa växter från liknande familjer i stället för att förändra dem genetiskt genom införande av främmande gener, kommer att ge ett betydande bidrag till utvecklingen av energiintensiv och på samma gång miljövänlig biomassa; |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet är övertygat om att allmänhetens stöd för biobränslen är viktigt och noterar den omfattande oron när det gäller grön genteknik. Parlamentet anser att energiintensiv biomassa måste utvecklas på ett miljövänligt sätt och inte får utgöra något vare sig reellt eller upplevt hot mot icke-genmodifierad livsmedelsproduktion. Europaparlamentet är övertygat om att användning av genetiska markörer vid förädling, som gör det möjligt att förbättra grödor genom att korsa växter från liknande familjer i stället för att förändra dem genetiskt genom införande av främmande gener, kommer att ge ett betydande bidrag till utvecklingen av energiintensiv och på samma gång miljövänlig biomassa;

| 63. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att skapa lämpliga incitament för hållbar odling av energigrödor utan att äventyra livsmedelsproduktionen samt att underlätta en hållbar tillgång och öka produktionen av biomassa från jordbruket och skogsindustrin; |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att skapa lämpliga incitament för hållbar odling av energigrödor utan att äventyra livsmedelsproduktionen samt att underlätta en hållbar tillgång och öka produktionen av biomassa från jordbruket och skogsindustrin;

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma småskaliga projekt för biobränsle inom den primära jordbrukssektorn, såsom mobil destillering och fermentering, vilket skulle kunna få stor betydelse för framtida förädling av primära biprodukter; |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma småskaliga projekt för biobränsle inom den primära jordbrukssektorn, såsom mobil destillering och fermentering, vilket skulle kunna få stor betydelse för framtida förädling av primära biprodukter;

| 65. | Europaparlamentet anser att även medel avsatta i rubrik 2, pelare 1 i den gemensamma jordbrukspolitiken (§60) och från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling bör öronmärkas för användning av biomassa som energikälla; |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att även medel avsatta i rubrik 2, pelare 1 i den gemensamma jordbrukspolitiken (§60) och från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling bör öronmärkas för användning av biomassa som energikälla;

| 66. | Europaparlamentet anser att man bör främja biomassa i landsbygdsområden genom att prioritera forskning, utveckling och demonstration i fråga om sådan biomasseanvändning som visat sig svara för de största och mest kostnadseffektiva växthusgasminskningarna och energibesparingarna och att genom informationskampanjer skapa en marknad för dessa så att lönsamheten förbättras. Parlamentet föreslår att särskild vikt läggs vid att utveckla och främja lösningar som alla vinner på där produktion av biomassa kan kombineras med återställande av livsmiljöer, jordbruk med begränsad användning av bekämpningsmedel samt miljövänlig markanvändning; |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att man bör främja biomassa i landsbygdsområden genom att prioritera forskning, utveckling och demonstration i fråga om sådan biomasseanvändning som visat sig svara för de största och mest kostnadseffektiva växthusgasminskningarna och energibesparingarna och att genom informationskampanjer skapa en marknad för dessa så att lönsamheten förbättras. Parlamentet föreslår att särskild vikt läggs vid att utveckla och främja lösningar som alla vinner på där produktion av biomassa kan kombineras med återställande av livsmiljöer, jordbruk med begränsad användning av bekämpningsmedel samt miljövänlig markanvändning;

| 67. | Europaparlamentet kräver att den maximala garanterade arealen om 1,5 miljoner hektar i reglerna om stöd till energigrödor utökas avsevärt och att inga grödor undantas från dessa regler, även om särskild vikt bör läggas vid grödor med hög energieffektivitet; |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet kräver att den maximala garanterade arealen om 1,5 miljoner hektar i reglerna om stöd till energigrödor utökas avsevärt och att inga grödor undantas från dessa regler, även om särskild vikt bör läggas vid grödor med hög energieffektivitet;

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avskaffa systemet för arealuttag och utveckla nya incitament för energigrödor; |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avskaffa systemet för arealuttag och utveckla nya incitament för energigrödor;

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att odlingen av förnybara råmaterial också måste ske i enlighet med bästa praxis och att tvärvillkoren skall tillämpas på sådan odling; |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att odlingen av förnybara råmaterial också måste ske i enlighet med bästa praxis och att tvärvillkoren skall tillämpas på sådan odling;

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka förteckningen över grödor som berättigar till stöd för produktion av biobränsle, för att se till att de mest lämpliga energigrödorna väljs ut på lokal och regional nivå, och att främja fermenteringen av gödsel; |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka förteckningen över grödor som berättigar till stöd för produktion av biobränsle, för att se till att de mest lämpliga energigrödorna väljs ut på lokal och regional nivå, och att främja fermenteringen av gödsel;

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägsna hindren för utveckling av energigrödor i de nya medlemsstaterna, där ett förenklat system för enhetlig arealersättning används; |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägsna hindren för utveckling av energigrödor i de nya medlemsstaterna, där ett förenklat system för enhetlig arealersättning används;

| 72. | Europaparlamentet kräver en enhetlig ram på EU-nivå så att framställningen av biomassa för energiändamål även prioriteras i de länder där biomassa i dagsläget inte spelar någon viktig roll; |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet kräver en enhetlig ram på EU-nivå så att framställningen av biomassa för energiändamål även prioriteras i de länder där biomassa i dagsläget inte spelar någon viktig roll;

| 73. | Europaparlamentet är övertygat om att en hållbar produktion och användning av biomassa, som även bör omfatta småskalig odling och integreras i politiken för landsbygdens utveckling, erbjuder avsevärda fördelar för utvecklingsländer och för tekniköverföring med dessa tredjeländer, och att export av bioenergiteknik bör stödjas av Europeiska unionen. Parlamentet anser dock att denna politik bör vara balanserad och att ansträngningarna bör vara inriktade på ländernas möjligheter att tillgodose sina egna energibehov snarare än på att enbart bygga ut exportkapaciteten; |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet är övertygat om att en hållbar produktion och användning av biomassa, som även bör omfatta småskalig odling och integreras i politiken för landsbygdens utveckling, erbjuder avsevärda fördelar för utvecklingsländer och för tekniköverföring med dessa tredjeländer, och att export av bioenergiteknik bör stödjas av Europeiska unionen. Parlamentet anser dock att denna politik bör vara balanserad och att ansträngningarna bör vara inriktade på ländernas möjligheter att tillgodose sina egna energibehov snarare än på att enbart bygga ut exportkapaciteten;

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett särskilt initiativ för att informera och utbilda jordbrukare, medborgare och lokala myndigheter om användningen av biomassa och biobränsle samt öka deras kännedom om denna; |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett särskilt initiativ för att informera och utbilda jordbrukare, medborgare och lokala myndigheter om användningen av biomassa och biobränsle samt öka deras kännedom om denna;

| 75. | Europaparlamentet anser att produktionen av biomassa och biobränslen på ett betydande sätt kan bidra till uppnåendet av de europeiska målen för klimatkontroll; |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att produktionen av biomassa och biobränslen på ett betydande sätt kan bidra till uppnåendet av de europeiska målen för klimatkontroll;

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2007, som en del av energipaketet, snarast möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor och erinrar om sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor; |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att 2007, som en del av energipaketet, snarast möjligt lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor och erinrar om sin resolution av den 14 februari 2006 med rekommendationer till kommissionen om uppvärmning och kylning från förnybara energikällor;

| 77. | Europaparlamentet betonar behovet av en EU-omfattande informationspolitik för biomassa och biobränslen; |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar behovet av en EU-omfattande informationspolitik för biomassa och biobränslen;

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med beaktande av livscykelaspekten inkludera torv som en långsiktig förnybar energikälla för produktion av biomassa och bioenergi; |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med beaktande av livscykelaspekten inkludera torv som en långsiktig förnybar energikälla för produktion av biomassa och bioenergi;

| 79. | Europaparlamentet kräver med hänsyn till en långsiktigt upplagd strategi för främjande av en konkurrenskraftig marknad för biobränslen i Europeiska unionen att det skapas tillförlitliga ramvillkor för investerare och producenter, i synnerhet vad de skattemässiga incitamenten beträffar; |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet kräver med hänsyn till en långsiktigt upplagd strategi för främjande av en konkurrenskraftig marknad för biobränslen i Europeiska unionen att det skapas tillförlitliga ramvillkor för investerare och producenter, i synnerhet vad de skattemässiga incitamenten beträffar;

| 80. | Europaparlamentet kräver att ökad politisk och ekonomisk uppmärksamhet ägnas åt samordning och integration av marknaderna för biobränslen i EU och EU:s grannländer, framför allt inom ramen för avtalen om särskilda partnerskap; |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet kräver att ökad politisk och ekonomisk uppmärksamhet ägnas åt samordning och integration av marknaderna för biobränslen i EU och EU:s grannländer, framför allt inom ramen för avtalen om särskilda partnerskap;

| 81. | Europaparlamentet anser att programmet Intelligent energi för Europa kommer att bidra till att främja lokala projekt för energisparande och god användning av naturresurserna; |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att programmet Intelligent energi för Europa kommer att bidra till att främja lokala projekt för energisparande och god användning av naturresurserna;

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för biregionala och bilaterala förhandlingar inte erbjuda mer än vad som medgetts i WTO när det gäller förmånstillträde till gemenskapsmarknaden för bioetanol, och att införa bestämmelser för tillämpningen av Allmänna preferenssystemet och Allmänna preferenssystemet+ som gör det möjligt att inskränka eller upphäva den förmånsbehandling avseende bioetanol som vissa länder åtnjuter, när denna inte längre är motiverad; |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för biregionala och bilaterala förhandlingar inte erbjuda mer än vad som medgetts i WTO när det gäller förmånstillträde till gemenskapsmarknaden för bioetanol, och att införa bestämmelser för tillämpningen av Allmänna preferenssystemet och Allmänna preferenssystemet+ som gör det möjligt att inskränka eller upphäva den förmånsbehandling avseende bioetanol som vissa länder åtnjuter, när denna inte längre är motiverad;

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vara särskilt vaksamma när det gäller försök till bedrägeri eller kringgående av tullavgifter avseende bioetanol, särskilt när det gäller efterlevnaden av bestämmelserna om ursprung och tullstrukturer och att förebygga missbruk av vissa uppskjutna tullförfaranden; |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vara särskilt vaksamma när det gäller försök till bedrägeri eller kringgående av tullavgifter avseende bioetanol, särskilt när det gäller efterlevnaden av bestämmelserna om ursprung och tullstrukturer och att förebygga missbruk av vissa uppskjutna tullförfaranden;

| 84. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33.

(2)  EUT L 123, 17.5.2003, s. 42.

(3)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 115.

(4)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 401.

P6_TA(2006)0605

Fiji

Europaparlamentets resolution om situationen i Fiji

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 8 september 2000 om situationen i Fiji (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 8 september 2000 om situationen i Fiji (1),

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande den 5 december 2006 om militärkuppen i Fiji, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande den 5 december 2006 om militärkuppen i Fiji,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalande den 5 december 2006 om militärens maktövertagande i Fiji, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares uttalande den 5 december 2006 om militärens maktövertagande i Fiji,

| — | med beaktande av uttalandet den 6 december 2006 av FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 6 december 2006 av FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Överbefälhavare Bainimarama har störtat den demokratiskt valda regeringen i Fiji genom en statskupp den 5 december 2006 och därmed visat förakt för Fijis författning, rättstatsprincipen, för Fijis folk och landets traditionella institutioner, |
| --- | --- |

A.

Överbefälhavare Bainimarama har störtat den demokratiskt valda regeringen i Fiji genom en statskupp den 5 december 2006 och därmed visat förakt för Fijis författning, rättstatsprincipen, för Fijis folk och landets traditionella institutioner,

| B. | Två militärkupper genomfördes i maj och september 1987, iscensatta av överstelöjtnant Sitiveni Rabuka och etniska fijianer, |
| --- | --- |

B.

Två militärkupper genomfördes i maj och september 1987, iscensatta av överstelöjtnant Sitiveni Rabuka och etniska fijianer,

| C. | Den 19 maj 2000 höll en väpnad grupp den förste indisk-etniske statsministern, Mahendra Chaudhry, och flera andra parlamentsledamöter fångna under flera veckor, |
| --- | --- |

C.

Den 19 maj 2000 höll en väpnad grupp den förste indisk-etniske statsministern, Mahendra Chaudhry, och flera andra parlamentsledamöter fångna under flera veckor,

| D. | Krisen håller på att lamslå Fijis ekonomi och orsakar förseningar i sockerproduktionen, minskar kraftigt verksamheten inom turistsektorn och gör tusentals människor arbetslösa, |
| --- | --- |

D.

Krisen håller på att lamslå Fijis ekonomi och orsakar förseningar i sockerproduktionen, minskar kraftigt verksamheten inom turistsektorn och gör tusentals människor arbetslösa,

| E. | Biståndet till Fijiöarna, som uppgår till 23 miljoner euro inom ramen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden, återinrättades av EU 2004 med målsättningen att garantera samtliga etniska grupper tillgång till utbildning och fortbildning, |
| --- | --- |

E.

Biståndet till Fijiöarna, som uppgår till 23 miljoner euro inom ramen för den nionde Europeiska utvecklingsfonden, återinrättades av EU 2004 med målsättningen att garantera samtliga etniska grupper tillgång till utbildning och fortbildning,

| F. | Respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen utgör en viktig biståndsdel i Cotonouavtalet, som är vägledande för förbindelserna mellan AVS-länderna och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

F.

Respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen utgör en viktig biståndsdel i Cotonouavtalet, som är vägledande för förbindelserna mellan AVS-länderna och Europeiska unionen,

| G. | Utvecklingssamarbetet mellan Fiji och EU går tillbaka ända till 1975, |
| --- | --- |

G.

Utvecklingssamarbetet mellan Fiji och EU går tillbaka ända till 1975,

| H. | Brittiska samväldet har beslutat att utesluta Fiji från dess beslutsfattande möten, |
| --- | --- |

H.

Brittiska samväldet har beslutat att utesluta Fiji från dess beslutsfattande möten,

| 1. | Europaparlamentet fördömer eftertryckligen maktövertagandet av de militära styrkorna i Fiji från landets demokratiskt valda regering och förkastar på nytt med stort eftertryck sådana händelser som undergräver den demokratiska processen i Fiji; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer eftertryckligen maktövertagandet av de militära styrkorna i Fiji från landets demokratiskt valda regering och förkastar på nytt med stort eftertryck sådana händelser som undergräver den demokratiska processen i Fiji;

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de militära styrkorna att dra sig tillbaka och återlämna makten till den demokratiskt valda regeringen; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de militära styrkorna att dra sig tillbaka och återlämna makten till den demokratiskt valda regeringen;

| 3. | Europaparlamentet anser att en hållbar lösning av den aktuella politiska krisen enbart kan uppnås på fredlig väg med beaktande av alla befolkningsgruppers problem och intressen; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att en hållbar lösning av den aktuella politiska krisen enbart kan uppnås på fredlig väg med beaktande av alla befolkningsgruppers problem och intressen;

| 4. | Europaparlamentet understryker att ett fredligt motstånd till militärregimen håller på att ta form, efter det att den avsatte statsministern uppmanat till fredligt motstånd och att både stamhövdingarnas stora råd (Great Council of Chiefs) och inflytelserika kyrkogrupper förkastat statskuppen; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att ett fredligt motstånd till militärregimen håller på att ta form, efter det att den avsatte statsministern uppmanat till fredligt motstånd och att både stamhövdingarnas stora råd (Great Council of Chiefs) och inflytelserika kyrkogrupper förkastat statskuppen;

| 5. | Europaparlamentet påminner om att allmänna val hölls i Fiji i maj 2006, som betecknades som trovärdiga av internationella observatörer, däribland en större valobservatörsgrupp från EU; |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att allmänna val hölls i Fiji i maj 2006, som betecknades som trovärdiga av internationella observatörer, däribland en större valobservatörsgrupp från EU;

| 6. | Europaparlamentet betonar att den koalitionsregering som inrättats av premiärminister Qarase efter valet har full demokratisk legitimitet och en mycket stor majoritet i parlamentet; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att den koalitionsregering som inrättats av premiärminister Qarase efter valet har full demokratisk legitimitet och en mycket stor majoritet i parlamentet;

| 7. | Europaparlamentet understryker att framtiden för Fijis mångetniska samhälle är beroende av trovärdigheten och legitimiteten hos de demokratiska institutionerna, på grundval av principen om likställdhet mellan alla människor oavsett etnisk tillhörighet, och som stöds av alla befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att framtiden för Fijis mångetniska samhälle är beroende av trovärdigheten och legitimiteten hos de demokratiska institutionerna, på grundval av principen om likställdhet mellan alla människor oavsett etnisk tillhörighet, och som stöds av alla befolkningsgrupper;

| 8. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en sannings- och försoningskommission i Fiji som skall bidra till en fredlig samlevnad mellan landets två största befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas en sannings- och försoningskommission i Fiji som skall bidra till en fredlig samlevnad mellan landets två största befolkningsgrupper;

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart inställa allt icke-humanitärt stöd till Fiji i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet, med undantag för utbildningsprogrammen, förutsatt att dessa genomförs av icke-statliga organisationer; |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart inställa allt icke-humanitärt stöd till Fiji i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet, med undantag för utbildningsprogrammen, förutsatt att dessa genomförs av icke-statliga organisationer;

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att omedelbart införa reseförbud för att förhindra att medlemmar av de militära styrkorna, deras familjer eller någon annan person som är inblandad i statskuppen i Fiji ska ta sig in i medlemsstaterna; |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU att omedelbart införa reseförbud för att förhindra att medlemmar av de militära styrkorna, deras familjer eller någon annan person som är inblandad i statskuppen i Fiji ska ta sig in i medlemsstaterna;

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemmar av Stillahavsöarnas Forum och övriga regionala och internationella aktörer att utöva påtryckningar för att få en lösning på situationen och för att få till stånd bestående politisk, ekonomisk och social stabilitet i Fiji; |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemmar av Stillahavsöarnas Forum och övriga regionala och internationella aktörer att utöva påtryckningar för att få en lösning på situationen och för att få till stånd bestående politisk, ekonomisk och social stabilitet i Fiji;

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det brittiska samväldets generalsekreterare, de länders regeringar som ingår i Stillahavsöarnas Forum, däribland Australien och Nya Zeeland, samt regeringarna i de länder som hör till dialogparterna efter att forumet avslutats, däribland Förenta staterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det brittiska samväldets generalsekreterare, de länders regeringar som ingår i Stillahavsöarnas Forum, däribland Australien och Nya Zeeland, samt regeringarna i de länder som hör till dialogparterna efter att forumet avslutats, däribland Förenta staterna.

---

(1)  EUT C 135, 7.5.2001, s. 302.

P6_TA(2006)0606

FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

Europaparlamentets resolution om FN-styrkornas inblandning i sexuella övergrepp i Liberia och Haiti

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av FN:s högnivåkonferens i New York den 4 december 2006 om utrotande av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begås av personal från FN och icke-statliga organisationer, och generalsekreterarens uttalanden vid konferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s högnivåkonferens i New York den 4 december 2006 om utrotande av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begås av personal från FN och icke-statliga organisationer, och generalsekreterarens uttalanden vid konferensen,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid (1949) och tilläggsprotokollen från 1977 som fastställer att kvinnor måste skyddas mot våldtäkt och alla andra former av sexuellt våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid (1949) och tilläggsprotokollen från 1977 som fastställer att kvinnor måste skyddas mot våldtäkt och alla andra former av sexuellt våld,

| — | med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor och FN-konventionen av den 20 november 1989 om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor och FN-konventionen av den 20 november 1989 om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1265 (1999) av den 17 september 1999 om skydd av civilbefolkningen i väpnade konflikter, och särskilt artikel 14, där det fastställs att FN-personal som är involverad i fredsskapande, fredsbevarande och fredsbyggande verksamhet måste få lämplig utbildning, särskilt ifråga om mänskliga rättigheter, inklusive könsrelaterade bestämmelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1265 (1999) av den 17 september 1999 om skydd av civilbefolkningen i väpnade konflikter, och särskilt artikel 14, där det fastställs att FN-personal som är involverad i fredsskapande, fredsbevarande och fredsbyggande verksamhet måste få lämplig utbildning, särskilt ifråga om mänskliga rättigheter, inklusive könsrelaterade bestämmelser,

| — | med beaktande av Romstadgan om inrättande av den internationella brottmålsdomstolen och särskilt artiklarna 7 och 8, i vilka våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, tvångsgraviditet och tvångssterilisering och av alla andra former av sexuellt våld listas som brott mot mänskligheten och krigsbrott samt jämställs med en form av tortyr och ett allvarligt krigsbrott, vare sig dessa gärningar genomförs systematiskt eller inte under internationella eller interna konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan om inrättande av den internationella brottmålsdomstolen och särskilt artiklarna 7 och 8, i vilka våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, tvångsgraviditet och tvångssterilisering och av alla andra former av sexuellt våld listas som brott mot mänskligheten och krigsbrott samt jämställs med en form av tortyr och ett allvarligt krigsbrott, vare sig dessa gärningar genomförs systematiskt eller inte under internationella eller interna konflikter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1712 (2006) av den 29 september 2006 om Liberia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1712 (2006) av den 29 september 2006 om Liberia,

| — | med beaktande av rapporten av den 4 april 2005 av prins Zeid Ra'ad Al-Hussein, generalsekreterarens rådgivare i frågor som rör sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp i samband med FN:s fredsbevarande uppdrag, om en övergripande strategi för att förhindra framtida fall av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp i Förenta nationernas fredsbevarande uppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 4 april 2005 av prins Zeid Ra'ad Al-Hussein, generalsekreterarens rådgivare i frågor som rör sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp i samband med FN:s fredsbevarande uppdrag, om en övergripande strategi för att förhindra framtida fall av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp i Förenta nationernas fredsbevarande uppdrag,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s internrevision OIOS (The Office of Internal Oversight Services) av den 5 januari 2005 om internrevisionens undersökning av anklagelserna om sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp i samband med FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s internrevision OIOS (The Office of Internal Oversight Services) av den 5 januari 2005 om internrevisionens undersökning av anklagelserna om sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp i samband med FN:s uppdrag i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av resolutionen av den 1 juni 2006 från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 1 juni 2006 från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter (1),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl,

| A. | De uppgifter som framförts på senare tid om att barn i Haiti och Liberia utsatts för våldtäkt och tvingats till prostitution av FN:s fredspersonal utgör det senaste exemplet i en tragisk serie av liknande skandaler, som även omfattar pedofilhandlingar av FN-personal i Demokratiska republiken Kongo och människosmuggling i Kosovo, |
| --- | --- |

A.

De uppgifter som framförts på senare tid om att barn i Haiti och Liberia utsatts för våldtäkt och tvingats till prostitution av FN:s fredspersonal utgör det senaste exemplet i en tragisk serie av liknande skandaler, som även omfattar pedofilhandlingar av FN-personal i Demokratiska republiken Kongo och människosmuggling i Kosovo,

| B. | Det finns nästan 100 000 personer runtom i världen som arbetar för FN. De flesta av dem arbetar lojalt och hedervärt, men deras bidrag till fred och säkerhet undergrävs av de allvarliga sexuella övergrepp som begås av ett litet antal enskilda personer inom FN-personalen, |
| --- | --- |

B.

Det finns nästan 100 000 personer runtom i världen som arbetar för FN. De flesta av dem arbetar lojalt och hedervärt, men deras bidrag till fred och säkerhet undergrävs av de allvarliga sexuella övergrepp som begås av ett litet antal enskilda personer inom FN-personalen,

| C. | FN har gjort utredningar om 319 personer inom den fredsbevarande personalen som misstänks för sexuella övergrepp sedan 2004, och 179 soldater, civilpersoner och poliser har bestraffats, |
| --- | --- |

C.

FN har gjort utredningar om 319 personer inom den fredsbevarande personalen som misstänks för sexuella övergrepp sedan 2004, och 179 soldater, civilpersoner och poliser har bestraffats,

| D. | FN-personal som utestängts från organisationen för att de gjort sig skyldiga till sexuellt utnyttjande ställs sällan till svars i sina ursprungsländer, |
| --- | --- |

D.

FN-personal som utestängts från organisationen för att de gjort sig skyldiga till sexuellt utnyttjande ställs sällan till svars i sina ursprungsländer,

| E. | Hela syftet med fredsbevarande uppdrag är att hjälpa länder som härjas av inbördeskrig eller av internationella konflikter att på nytt skapa stabilitet, garantera allmänhetens säkerhet och instifta ett rättssamhälle, |
| --- | --- |

E.

Hela syftet med fredsbevarande uppdrag är att hjälpa länder som härjas av inbördeskrig eller av internationella konflikter att på nytt skapa stabilitet, garantera allmänhetens säkerhet och instifta ett rättssamhälle,

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin stora bestörtning över de avskyvärda brott som begåtts av FN-personal, däribland att mat getts i utbyte mot sextjänster; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin stora bestörtning över de avskyvärda brott som begåtts av FN-personal, däribland att mat getts i utbyte mot sextjänster;

| 2. | Europaparlamentet fördömer de handlingar som begåtts av FN:s fredsbevarande personal i Haiti och Liberia där barn utsatts för våldtäkter och prostitution; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer de handlingar som begåtts av FN:s fredsbevarande personal i Haiti och Liberia där barn utsatts för våldtäkter och prostitution;

| 3. | Europaparlamentet fördömer alla sexuella övergrepp och allt sexuellt utnyttjande samt alla andra former av brottsliga handlingar som utförts av FN-personal i strid med de mänskliga rättigheterna och i uppenbar motstridighet med och som ett svek mot den fredsbevarande styrkans uppdrag och FN:s egen humanitära insats; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer alla sexuella övergrepp och allt sexuellt utnyttjande samt alla andra former av brottsliga handlingar som utförts av FN-personal i strid med de mänskliga rättigheterna och i uppenbar motstridighet med och som ett svek mot den fredsbevarande styrkans uppdrag och FN:s egen humanitära insats;

| 4. | Europaparlamentet betonar den synnerligen avskyvärda aspekten av dessa handlingar, som riktats mot ytterst sårbar och svag lokal befolkning som skulle skyddas och inte utnyttjas av FN-personal; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar den synnerligen avskyvärda aspekten av dessa handlingar, som riktats mot ytterst sårbar och svag lokal befolkning som skulle skyddas och inte utnyttjas av FN-personal;

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla FN:s medlemsstater, som sänder fredsbevarande styrkor, att följa upp alla påståenden om sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, särskilt när det gäller minderåriga, och att ställa personer som begått sexuella övergrepp inför rätta så snart som möjligt; |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla FN:s medlemsstater, som sänder fredsbevarande styrkor, att följa upp alla påståenden om sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, särskilt när det gäller minderåriga, och att ställa personer som begått sexuella övergrepp inför rätta så snart som möjligt;

| 6. | Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att föranstalta om ytterligare utredningar beträffande den roll som FN:s fredsbevarande styrkor och biståndsarbetare spelat i samband med sexuellt utnyttjande av och sexuella övergrepp mot barn och utsatta personer för att kunna inrätta ett effektivt övervakningssystem och genomföra FN:s nolltoleranspolitik; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att föranstalta om ytterligare utredningar beträffande den roll som FN:s fredsbevarande styrkor och biståndsarbetare spelat i samband med sexuellt utnyttjande av och sexuella övergrepp mot barn och utsatta personer för att kunna inrätta ett effektivt övervakningssystem och genomföra FN:s nolltoleranspolitik;

| 7. | Europaparlamentet välkomnar FN:s nyligen genomförda högnivåkonferens (den 4 december 2006) som behandlade frågan om förebyggande av sexualbrott som utförs av fältpersonal och generalsekreterarens tillkännagivande av en framtida insats för att ge stöd till offer för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp och användningen av DNA-tester för att förebygga framtida övergrepp; |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar FN:s nyligen genomförda högnivåkonferens (den 4 december 2006) som behandlade frågan om förebyggande av sexualbrott som utförs av fältpersonal och generalsekreterarens tillkännagivande av en framtida insats för att ge stöd till offer för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp och användningen av DNA-tester för att förebygga framtida övergrepp;

| 8. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över rapporterna om att man inom vissa FN-uppdrag förtiger sanningen av rädsla för att bestraffas eller utsättas för repressalier. Parlamentet uppmanar FN att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa ett arbetsklimat som gör det möjligt för personalen att rapportera om övergrepp utan att frukta repressalier; |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över rapporterna om att man inom vissa FN-uppdrag förtiger sanningen av rädsla för att bestraffas eller utsättas för repressalier. Parlamentet uppmanar FN att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa ett arbetsklimat som gör det möjligt för personalen att rapportera om övergrepp utan att frukta repressalier;

| 9. | Europaparlamentet understryker att, trots de åtgärder som vidtagits och FN:s långvariga nolltolleranspolitik, påstås det att det fortfarande förekommer sexualbrott, som såvida FN inte snabbt kan få stopp på detta beteende, kommer att få menlig inverkan på hela FN-organisationens trovärdighet och moraliska auktoritet och att detta slutligen kommer att leda till att vissa medlemsstater kommer att dra ned på sina styrkor vid en tidpunkt då det finns ett stort behov av fredsbevarande insatser; |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att, trots de åtgärder som vidtagits och FN:s långvariga nolltolleranspolitik, påstås det att det fortfarande förekommer sexualbrott, som såvida FN inte snabbt kan få stopp på detta beteende, kommer att få menlig inverkan på hela FN-organisationens trovärdighet och moraliska auktoritet och att detta slutligen kommer att leda till att vissa medlemsstater kommer att dra ned på sina styrkor vid en tidpunkt då det finns ett stort behov av fredsbevarande insatser;

| 10. | Europaparlamentet betonar de svårigheter som FN brottas med när det gäller att ställa de trupper till svars som gjort sig skyldiga till sexualbrott, eftersom det yttersta ansvaret för utbildningen och för disciplinära åtgärder ligger hos medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar med kraft därför de berörda länderna att tillämpa disciplinära åtgärder när så är möjligt; |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar de svårigheter som FN brottas med när det gäller att ställa de trupper till svars som gjort sig skyldiga till sexualbrott, eftersom det yttersta ansvaret för utbildningen och för disciplinära åtgärder ligger hos medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar med kraft därför de berörda länderna att tillämpa disciplinära åtgärder när så är möjligt;

| 11. | Europaparlamentet välkomnar önskan om att upprätta ett bindande FN-fördrag om åtal av fredsbevarande personal som gör sig skyldig till sexuella övergrepp; |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar önskan om att upprätta ett bindande FN-fördrag om åtal av fredsbevarande personal som gör sig skyldig till sexuella övergrepp;

| 12. | Europaparlamentet betonar att ett sådant fördrag även bör omfatta åtgärder för att förhindra att FN-personal, som åtalats för sådana övergrepp, skall återanställs och att det inrättas en fond för brottsoffer samt att åtgärder vidtas för att förbättra utbildningen av FN-personal i frågor som gäller mänskliga rättigheter; |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att ett sådant fördrag även bör omfatta åtgärder för att förhindra att FN-personal, som åtalats för sådana övergrepp, skall återanställs och att det inrättas en fond för brottsoffer samt att åtgärder vidtas för att förbättra utbildningen av FN-personal i frågor som gäller mänskliga rättigheter;

| 13. | Europaparlament uppmanar FN att vidta åtgärder för att skydda utsatta personer, särskilt kvinnor, barn och flyktingar i områden där det finns FN-uppdrag och begär att FN och EU stödjer insatser för att ge kvinnor ökat medinflytande under omständigheter som kännetecknas av konflikt eller av en nyss avslutad konflikt så att de löper mindre risk för att bli sexuellt utnyttjande; |
| --- | --- |

13.

Europaparlament uppmanar FN att vidta åtgärder för att skydda utsatta personer, särskilt kvinnor, barn och flyktingar i områden där det finns FN-uppdrag och begär att FN och EU stödjer insatser för att ge kvinnor ökat medinflytande under omständigheter som kännetecknas av konflikt eller av en nyss avslutad konflikt så att de löper mindre risk för att bli sexuellt utnyttjande;

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den nationella kampanj för att bekämpa sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som lanserades av Liberias regering den 4 december 2006 tillsammans med FN och civila organisationer och president Ellen Johnson-Sirleafs uppmaning till det internationella samfundet att inte ”missbruka sitt välstånd och sin makt för att sexuellt utnyttja barn och kvinnor”; |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den nationella kampanj för att bekämpa sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som lanserades av Liberias regering den 4 december 2006 tillsammans med FN och civila organisationer och president Ellen Johnson-Sirleafs uppmaning till det internationella samfundet att inte ”missbruka sitt välstånd och sin makt för att sexuellt utnyttja barn och kvinnor”;

| 15. | Europaparlamentet erkänner det arbete som utförs av FN:s fredsbevarande styrkor för att främja freden och säkerheten i världen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner det arbete som utförs av FN:s fredsbevarande styrkor för att främja freden och säkerheten i världen.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och FN:s medlemsstaters regeringar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare och FN:s medlemsstaters regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0245.

P6_TA(2006)0607

Situationen i Burma

Europaparlamentets resolution om situationen i Burma

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av den särskilde FN-utredaren Paulo Sérgio Pinheiros rapport av den 21 september 2006 om de mänskliga rättigheterna i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilde FN-utredaren Paulo Sérgio Pinheiros rapport av den 21 september 2006 om de mänskliga rättigheterna i Myanmar,

| — | med beaktande av säkerhetsrådets beslut av den 15 september 2006 om att föra upp Myanmar på sin formella dagordning, det besök som den biträdande generalsekreteraren med ansvar för politiska frågor, Ibrahim Gambari, avlade i Burma den 9–12 november 2006 samt dennes efterföljande rapport till säkerhetsrådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av säkerhetsrådets beslut av den 15 september 2006 om att föra upp Myanmar på sin formella dagordning, det besök som den biträdande generalsekreteraren med ansvar för politiska frågor, Ibrahim Gambari, avlade i Burma den 9–12 november 2006 samt dennes efterföljande rapport till säkerhetsrådet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma, särskilt resolutionen av den 17 november 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma, särskilt resolutionen av den 17 november 2005 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 817/2006 av den 29 maj 2006 om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 817/2006 av den 29 maj 2006 om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot Burma/Myanmar (2),

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid det sjätte asiatisk-europeiska mötet (ASEM) i Helsingfors den 10–11 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid det sjätte asiatisk-europeiska mötet (ASEM) i Helsingfors den 10–11 september 2006,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl,

| A. | Statens råd för fred och utveckling (SPDC) utsätter alltjämt den burmesiska befolkningen för fruktansvärda brott mot de mänskliga rättigheterna, exempelvis tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, rekrytering av barnsoldater och tvångsförflyttning, |
| --- | --- |

A.

Statens råd för fred och utveckling (SPDC) utsätter alltjämt den burmesiska befolkningen för fruktansvärda brott mot de mänskliga rättigheterna, exempelvis tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, rekrytering av barnsoldater och tvångsförflyttning,

| B. | Nationalkonventet, som sammankallades första gången 1993 för att utarbeta en författning och som har upplösts flera gånger sedan dess, återupptog arbetet den 10 oktober 2006 men saknar fortfarande all trovärdighet på grund av frånvaron av demokratiskt valda företrädare, i synnerhet Nationella demokratiförbundet (NLD), samt etniska grupper, |
| --- | --- |

B.

Nationalkonventet, som sammankallades första gången 1993 för att utarbeta en författning och som har upplösts flera gånger sedan dess, återupptog arbetet den 10 oktober 2006 men saknar fortfarande all trovärdighet på grund av frånvaron av demokratiskt valda företrädare, i synnerhet Nationella demokratiförbundet (NLD), samt etniska grupper,

| C. | NLD:s ledare, Nobel- och Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi, har tillbringat tio av de senaste sexton åren i husarrest, en olaglig åtgärd som militärjuntan förlänger varje år, |
| --- | --- |

C.

NLD:s ledare, Nobel- och Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi, har tillbringat tio av de senaste sexton åren i husarrest, en olaglig åtgärd som militärjuntan förlänger varje år,

| D. | Burmas grannar måste agera kraftfullare mot militärregimens övergrepp i landet och kräva att Burma förbättrar sina resultat på människorättsområdet och ansluter sig till demokratins principer, |
| --- | --- |

D.

Burmas grannar måste agera kraftfullare mot militärregimens övergrepp i landet och kräva att Burma förbättrar sina resultat på människorättsområdet och ansluter sig till demokratins principer,

| E. | Över 30 procent av alla barn under fem år lider av undernäring, dödligheten i malaria och tuberkulos är alltjämt mycket hög, hiv/aids-epidemin har spridit sig till de breda folklagren, och nära hälften av alla barn i skolåldern börjar aldrig skolan, |
| --- | --- |

E.

Över 30 procent av alla barn under fem år lider av undernäring, dödligheten i malaria och tuberkulos är alltjämt mycket hög, hiv/aids-epidemin har spridit sig till de breda folklagren, och nära hälften av alla barn i skolåldern börjar aldrig skolan,

| F. | Burmas regering beordrade nyligen Internationella rödakorskommittén (ICRC) att stänga sina fem lokalkontor i landet, vilket i praktiken gör det omöjligt för organisationen att utföra merparten av sitt bistånds- och skyddsarbete till förmån för civila som lever under svåra förhållanden i gränsområdena, |
| --- | --- |

F.

Burmas regering beordrade nyligen Internationella rödakorskommittén (ICRC) att stänga sina fem lokalkontor i landet, vilket i praktiken gör det omöjligt för organisationen att utföra merparten av sitt bistånds- och skyddsarbete till förmån för civila som lever under svåra förhållanden i gränsområdena,

| G. | Enligt strategirapporten för internationell narkotikakontroll 2006 är Burma världens näst största producent av olagligt opium och svarar för över 90 procent av allt heroin i Sydostasien, |
| --- | --- |

G.

Enligt strategirapporten för internationell narkotikakontroll 2006 är Burma världens näst största producent av olagligt opium och svarar för över 90 procent av allt heroin i Sydostasien,

| 1. | Europaparlamentet fördömer SPDC för dess obarmhärtiga förtryck av det burmesiska folket under 40 års tid och för dess totala oförmåga att göra verkliga framsteg i riktning mot demokrati; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer SPDC för dess obarmhärtiga förtryck av det burmesiska folket under 40 års tid och för dess totala oförmåga att göra verkliga framsteg i riktning mot demokrati;

| 2. | Europaparlamentet kan inte erkänna legitimiteten i några konstitutionsförslag från nationalkonventet så länge NLD och andra politiska partier inte tillåts ta plats i detta. Parlamentet uppmanar med eftertryck nationalkonventet att lägga fram en färdplan för demokrati som verkligen återspeglar det burmesiska folkets önskemål i stället för att befästa militärens järngrepp om makten; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kan inte erkänna legitimiteten i några konstitutionsförslag från nationalkonventet så länge NLD och andra politiska partier inte tillåts ta plats i detta. Parlamentet uppmanar med eftertryck nationalkonventet att lägga fram en färdplan för demokrati som verkligen återspeglar det burmesiska folkets önskemål i stället för att befästa militärens järngrepp om makten;

| 3. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av Aung San Suu Kyi och alla andra politiska fångar – uppskattningsvis över 1 100 – som hålls fängslade av SPDC; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av Aung San Suu Kyi och alla andra politiska fångar – uppskattningsvis över 1 100 – som hålls fängslade av SPDC;

| 4. | Europaparlamentet beklagar att regeringen i Burma har stängt fem av ICRC:s kontor (i Mandalay, Mawlamyine, Hpa-an, Taunggyi och Kyaing Tong), vilket gör det praktiskt taget omöjligt för organisationen att utföra sitt humanitära arbete, liksom andra åtgärder som är avsedda att avskräcka icke-statliga humanitära biståndsorganisationer. Parlamentet uppmanar regeringen i Burma att låta dessa organisationer verka utan inblandning och restriktioner; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att regeringen i Burma har stängt fem av ICRC:s kontor (i Mandalay, Mawlamyine, Hpa-an, Taunggyi och Kyaing Tong), vilket gör det praktiskt taget omöjligt för organisationen att utföra sitt humanitära arbete, liksom andra åtgärder som är avsedda att avskräcka icke-statliga humanitära biståndsorganisationer. Parlamentet uppmanar regeringen i Burma att låta dessa organisationer verka utan inblandning och restriktioner;

| 5. | Europaparlamentet fördömer starkt regimens brutala angrepp mot flera större eniska grupper, bland annat karenerna i östra Burma, vilket orsakat omfattande lidande och intern fördrivning i och med att 82 000 människor tvingats lämna sina hem i östra Burma under 2006. Detta innebär att antalet internt fördrivna människor i Burma nu uppgår till minst 500 000; |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer starkt regimens brutala angrepp mot flera större eniska grupper, bland annat karenerna i östra Burma, vilket orsakat omfattande lidande och intern fördrivning i och med att 82 000 människor tvingats lämna sina hem i östra Burma under 2006. Detta innebär att antalet internt fördrivna människor i Burma nu uppgår till minst 500 000;

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den malaysiske utrikesministern Syed Hamid Albars informationsuppdrag till Burma 2006 till följd av den ståndpunkt som intogs vid det elfte toppmöte som hölls av Sydostasiatiska nationers förbund (ASEAN) förra året, och hoppas att detta skall resultera i att ASEAN-länderna nu vidtar tuffare åtgärder mot militärjuntan i Burma; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar den malaysiske utrikesministern Syed Hamid Albars informationsuppdrag till Burma 2006 till följd av den ståndpunkt som intogs vid det elfte toppmöte som hölls av Sydostasiatiska nationers förbund (ASEAN) förra året, och hoppas att detta skall resultera i att ASEAN-länderna nu vidtar tuffare åtgärder mot militärjuntan i Burma;

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Internationella arbetsorganisationens beslut att vända sig till FN:s säkerhetsråd och Internationella domstolen angående SPDC:s avskyvärda användning av tvångsarbete och hoppas att denna tuffare linje kommer att förmå SPDC att upphöra med dessa metoder; |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Internationella arbetsorganisationens beslut att vända sig till FN:s säkerhetsråd och Internationella domstolen angående SPDC:s avskyvärda användning av tvångsarbete och hoppas att denna tuffare linje kommer att förmå SPDC att upphöra med dessa metoder;

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s riktade åtgärder inte har fokuserats på ekonomiska områden som är mycket inkomstbringande för regimen och att de därför hittills inte fått de eftersträvade konsekvenserna för de direkt ansvariga för det burmesiska folkets lidande. Parlamentet uppmanar rådet att se till att alla medlemsstater strikt tillämpar befintliga restriktiva åtgärder; |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s riktade åtgärder inte har fokuserats på ekonomiska områden som är mycket inkomstbringande för regimen och att de därför hittills inte fått de eftersträvade konsekvenserna för de direkt ansvariga för det burmesiska folkets lidande. Parlamentet uppmanar rådet att se till att alla medlemsstater strikt tillämpar befintliga restriktiva åtgärder;

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utvidga sanktionerna och att utöka listan över eftersökta personer så att den innehåller såväl alla SPDC:s ministrar, ställföreträdare, medlemmar, anhängare och medarbetare som deras familjemedlemmar samt affärsmän och andra framstående personer som har anknytning till regimen; |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utvidga sanktionerna och att utöka listan över eftersökta personer så att den innehåller såväl alla SPDC:s ministrar, ställföreträdare, medlemmar, anhängare och medarbetare som deras familjemedlemmar samt affärsmän och andra framstående personer som har anknytning till regimen;

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Kina, Indien och andra länder som fortsätter med vapenleveranser och annat stöd till militärjuntan att upphöra med detta och att ansluta sig till det internationella samfundet i dess ansträngningar att få till stånd en förändring till det bättre i Burma; |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Kina, Indien och andra länder som fortsätter med vapenleveranser och annat stöd till militärjuntan att upphöra med detta och att ansluta sig till det internationella samfundet i dess ansträngningar att få till stånd en förändring till det bättre i Burma;

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att sydkoreanska åklagare beslutat att åtala 14 personer anställda vid sydkoreanska företag för att ha tillhandahållit teknik och utrustning för att hjälpa den burmesiska regimen att bygga en vapenfabrik i Pyay i centrala Burma; |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att sydkoreanska åklagare beslutat att åtala 14 personer anställda vid sydkoreanska företag för att ha tillhandahållit teknik och utrustning för att hjälpa den burmesiska regimen att bygga en vapenfabrik i Pyay i centrala Burma;

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att FN nyligen öppnade det första av sju centra för rättsligt bistånd i Ban Mae Nai Soi-lägret i nordvästra Thailand, som är avsett för burmesiska flyktingar som lever i grannlandet Thailand, och parlamentet förväntar sig att FN framgent tar ytterligare krafttag mot SPDC; |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att FN nyligen öppnade det första av sju centra för rättsligt bistånd i Ban Mae Nai Soi-lägret i nordvästra Thailand, som är avsett för burmesiska flyktingar som lever i grannlandet Thailand, och parlamentet förväntar sig att FN framgent tar ytterligare krafttag mot SPDC;

| 13. | Europaparlamentet vidhåller att allt bistånd till Burma måste ställas till förfogande via seriösa icke-statliga organisationer och nå fram till de människor det är avsett för, med minsta möjliga inblandning av SPDC; |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vidhåller att allt bistånd till Burma måste ställas till förfogande via seriösa icke-statliga organisationer och nå fram till de människor det är avsett för, med minsta möjliga inblandning av SPDC;

| 14. | Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att anta en bindande resolution med krav på att Burma återupprättar demokratin och friger alla politiska fångar, däribland Aung San Suu Kyi; |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att anta en bindande resolution med krav på att Burma återupprättar demokratin och friger alla politiska fångar, däribland Aung San Suu Kyi;

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, ASEAN-ländernas regeringar, Nationella demokratiförbundet, Statens råd för fred och utveckling samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, ASEAN-ländernas regeringar, Nationella demokratiförbundet, Statens råd för fred och utveckling samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 280E, 18.11.2006, s. 473.

(2)  EUT L 148, 2.6.2006, s. 1.

P6_TA(2006)0608

Haagkonventionen om värdepapper

Europaparlamentets resolution om konsekvenserna av undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av Haagkonventionen om tillämplig lag för finansiella instrument som förvaltas av en förmedlare (nedan kallad 'Haagkonventionen om värdepapper'), och av den förklarande rapporten till konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen om tillämplig lag för finansiella instrument som förvaltas av en förmedlare (nedan kallad 'Haagkonventionen om värdepapper'), och av den förklarande rapporten till konventionen,

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om undertecknande av Haagkonventionen om värdepapper (KOM (2003)0783), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om undertecknande av Haagkonventionen om värdepapper (KOM (2003)0783),

| — | med beaktande av kommissionens utredning om en rättslig bedömning av vissa aspekter av Haagkonventionen om värdepapper, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utredning om en rättslig bedömning av vissa aspekter av Haagkonventionen om värdepapper,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (1), och särskilt artikel 9 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (1), och särskilt artikel 9 i detta,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (2), och särskilt artikel 9.2 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (2), och särskilt artikel 9.2 i detta,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut (3), och särskilt artikel 24 och artikel 31 tredje strecksatsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut (3), och särskilt artikel 24 och artikel 31 tredje strecksatsen,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 17 mars 2005 om undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 17 mars 2005 om undertecknandet av Haagkonventionen om värdepapper (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om parlamentets deltagande i Haagkonferensens arbete med anledning av gemenskapens anslutning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om parlamentets deltagande i Haagkonferensens arbete med anledning av gemenskapens anslutning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mekanismer för clearing och avveckling i Europeiska unionen (huvudsakliga problem och framtida utmaningar) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om mekanismer för clearing och avveckling i Europeiska unionen (huvudsakliga problem och framtida utmaningar) (6),

| — | med beaktande av artikel 300.2 första stycket och artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.2 första stycket och artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Haagkonventionen om värdepapper är inte förenlig med de tre direktiven 2002/47/EG, 98/26/EG och 2001/24/EG, |
| --- | --- |

A.

Haagkonventionen om värdepapper är inte förenlig med de tre direktiven 2002/47/EG, 98/26/EG och 2001/24/EG,

| B. | Kommissionen avser därför att göra en översyn av dessa tre direktiv som antagits inom ramen för medbeslutandeförfarandet, |
| --- | --- |

B.

Kommissionen avser därför att göra en översyn av dessa tre direktiv som antagits inom ramen för medbeslutandeförfarandet,

| C. | I direktiven fastställs den s.k. Primaprincipen (Place of the Relevant Intermediary Approach), eller principen om kontoförarens säte, för att skapa rättslig säkerhet vid betalningar och en effektiv övervakning av finansiella förmedlare, |
| --- | --- |

C.

I direktiven fastställs den s.k. Primaprincipen (Place of the Relevant Intermediary Approach), eller principen om kontoförarens säte, för att skapa rättslig säkerhet vid betalningar och en effektiv övervakning av finansiella förmedlare,

| D. | Före Primaprincipen överges är det nödvändigt att verkligen höra Europaparlamentet, eftersom ingen harmonisering av bestämmelserna om värdepapperscentralernas materiella egendomsrättigheter, rösträtt samt rättigheter och skyldigheter gentemot kontoinnehavare, särskilt när det gäller skillnaden mellan tillgångar som centralerna förvaltar för egen räkning och tillgångar som förvaltas för kundens räkning, har ägt rum, och eftersom detta bör föregås av att parlamentets samtliga berörda utskott gör en djupgående utredning av ärendet, |
| --- | --- |

D.

Före Primaprincipen överges är det nödvändigt att verkligen höra Europaparlamentet, eftersom ingen harmonisering av bestämmelserna om värdepapperscentralernas materiella egendomsrättigheter, rösträtt samt rättigheter och skyldigheter gentemot kontoinnehavare, särskilt när det gäller skillnaden mellan tillgångar som centralerna förvaltar för egen räkning och tillgångar som förvaltas för kundens räkning, har ägt rum, och eftersom detta bör föregås av att parlamentets samtliga berörda utskott gör en djupgående utredning av ärendet,

| E. | Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ratificeringen av Haagkonventionen om värdepapper, |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet skall ge sitt samtycke till ratificeringen av Haagkonventionen om värdepapper,

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det behövs en demokratisk kontroll av de förhandlingar som förs vid Haagkonferensen om internationell privaträtt; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att det behövs en demokratisk kontroll av de förhandlingar som förs vid Haagkonferensen om internationell privaträtt;

| 2. | Europaparlamentet betonar att Europaparlamentet måste höras före ratificeringen, särskilt angående förslag till förhandlingsmandat och behovet av utträdesklausuler; |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att Europaparlamentet måste höras före ratificeringen, särskilt angående förslag till förhandlingsmandat och behovet av utträdesklausuler;

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det anser att Primaprincipen är viktig, att en gemensam ram för genomförande av clearing och avveckling bör fastställas, att penningtvätt bör bekämpas effektivt och att aktieägarnas avsikter bör respekteras; |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det anser att Primaprincipen är viktig, att en gemensam ram för genomförande av clearing och avveckling bör fastställas, att penningtvätt bör bekämpas effektivt och att aktieägarnas avsikter bör respekteras;

| 4. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att på förhand säkerställa rättssäkerhet i samband med den lag som tillämpas i vissa ärenden i förbindelse med innehav, giltighet och överföring av värdepapper införda på konton som förvaltas av förmedlare och de garantier som upprättats för sådana värdepapper, i en internationell kontext, och att minska systemrisker som kan uppstå till följd av osäkerhet i detta sammanhang; |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att på förhand säkerställa rättssäkerhet i samband med den lag som tillämpas i vissa ärenden i förbindelse med innehav, giltighet och överföring av värdepapper införda på konton som förvaltas av förmedlare och de garantier som upprättats för sådana värdepapper, i en internationell kontext, och att minska systemrisker som kan uppstå till följd av osäkerhet i detta sammanhang;

| 5. | Europaparlamentet uttrycker djup oro med anledning av Europeiska centralbankens upprepade reservationer beträffande systemrisker och risk för exponentiell ökning av rättstvister om verkställande av säkerheter där domstolar kommer att nödgas tillämpa utländsk lagstiftning för att avgöra säkerhetens förmånsställning, |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker djup oro med anledning av Europeiska centralbankens upprepade reservationer beträffande systemrisker och risk för exponentiell ökning av rättstvister om verkställande av säkerheter där domstolar kommer att nödgas tillämpa utländsk lagstiftning för att avgöra säkerhetens förmånsställning,

| 6. | Europaparlamentet anser att det bör vara ett enda gemensamt rättsligt system som styr de egendomsrättsliga aspekterna av alla värdepapper som finns på deltagarnas konton i systemet för avveckling. Parlamentet anser samtidigt att ett enda gemensamt rättsligt system bör styra de avtalsenliga aspekterna av hur systemet för avveckling och de enskilda deltagarna relaterar till varandra, detta för att skydda åtgärdernas oåterkallelighet, samt säkerhet och transparens i systemet för avveckling; |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det bör vara ett enda gemensamt rättsligt system som styr de egendomsrättsliga aspekterna av alla värdepapper som finns på deltagarnas konton i systemet för avveckling. Parlamentet anser samtidigt att ett enda gemensamt rättsligt system bör styra de avtalsenliga aspekterna av hur systemet för avveckling och de enskilda deltagarna relaterar till varandra, detta för att skydda åtgärdernas oåterkallelighet, samt säkerhet och transparens i systemet för avveckling;

| 7. | Europaparlamentet anser att säkerheten vid transaktioner inom Europa är viktigare än att underlätta transaktioner mellan Europeiska unionen och övriga världen; |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att säkerheten vid transaktioner inom Europa är viktigare än att underlätta transaktioner mellan Europeiska unionen och övriga världen;

| 8. | Europaparlamentet beklagar den otillräckliga karaktären hos realitetstestet (artikel 4.1 i Haagkonventionen om värdepapper) och undantagen i samband med polislagarna (artikel 11.3 i Haagkonventionen om värdepapper) eftersom det finns en risk för att man på detta sätt uppmuntrar till val av de lagar som är minst bindande till sin natur och skapar snedvridning på den inre marknaden för finansiella tjänster; |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar den otillräckliga karaktären hos realitetstestet (artikel 4.1 i Haagkonventionen om värdepapper) och undantagen i samband med polislagarna (artikel 11.3 i Haagkonventionen om värdepapper) eftersom det finns en risk för att man på detta sätt uppmuntrar till val av de lagar som är minst bindande till sin natur och skapar snedvridning på den inre marknaden för finansiella tjänster;

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en uttömmande studie om konsekvenserna för EU:s rättssystem och ekonomi av anslutningen till Haagkonventionen om värdepapper. Parlamentet anser att studien bör i synnerhet precisera vilka skatterättsliga konsekvenser en anslutning till denna konvention medför och fokusera på konsekvenser i anslutning till överförandet av risker mellan olika enheter (värdepapperscentraler, banker, insättare) som en följd av att Primaprincipen övergetts, konsekvenser för utövandet av rösträtten i förbindelse med värdepapper, konsekvenser avseende ersättning till den sista värdepappersägaren, bekämpning av marknadsmissbruk, penningtvätt och finansiering av terrorism, avvecklingssystemets effektivitet samt identifiering av risker för kreditinstituts insolvens; |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en uttömmande studie om konsekvenserna för EU:s rättssystem och ekonomi av anslutningen till Haagkonventionen om värdepapper. Parlamentet anser att studien bör i synnerhet precisera vilka skatterättsliga konsekvenser en anslutning till denna konvention medför och fokusera på konsekvenser i anslutning till överförandet av risker mellan olika enheter (värdepapperscentraler, banker, insättare) som en följd av att Primaprincipen övergetts, konsekvenser för utövandet av rösträtten i förbindelse med värdepapper, konsekvenser avseende ersättning till den sista värdepappersägaren, bekämpning av marknadsmissbruk, penningtvätt och finansiering av terrorism, avvecklingssystemets effektivitet samt identifiering av risker för kreditinstituts insolvens;

| 10. | Europaparlamentet kräver att denna studie om konsekvenserna godkänns av kommissionsledamöternas kollegium innan Haagkonventionen om värdepapper undertecknas på gemenskapens vägnar; |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att denna studie om konsekvenserna godkänns av kommissionsledamöternas kollegium innan Haagkonventionen om värdepapper undertecknas på gemenskapens vägnar;

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 168, 27.6.2002, s. 43.

(2)  EGT L 166, 11.6.1998, s. 45.

(3)  EGT L 125, 5.5.2001, s. 15.

(4)  EUT C 81, 2.4.2005, s. 10.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0353.

(6)  EUT C 38E, 12.2.2004, s. 265.

---

II Förberedande rättsakter

EUROPAPARLAMENTET

måndagen den 18 december 2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 317/906 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 317/906

---

PROTOKOLL

(2006/C 317 E/05)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 11.05.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

Talare:

| — | Jean-Marie Cavada (ordförande för utskottet LIBE) som tackade alla som bidragit till att de tio förslagen till beslut om finansiering av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa hade kunnat antas den 14 december 2006 (punkt 6.11 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.12 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.13 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.15 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.16 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.22 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.23 i protokollet av den 14.12.2005, punkt 6.26 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.27 i protokollet av den 14.12.2006 och punkt 6.28 i protokollet av den 14.12.2006) och som betonade att dessa texter nu återspeglade kammarens vilja. |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada (ordförande för utskottet LIBE) som tackade alla som bidragit till att de tio förslagen till beslut om finansiering av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa hade kunnat antas den 14 december 2006 (punkt 6.11 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.12 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.13 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.15 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.16 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.22 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.23 i protokollet av den 14.12.2005, punkt 6.26 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.27 i protokollet av den 14.12.2006 och punkt 6.28 i protokollet av den 14.12.2006) och som betonade att dessa texter nu återspeglade kammarens vilja.

punkt 6.11 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.12 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.13 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.15 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.16 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.22 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.23 i protokollet av den 14.12.2005, punkt 6.26 i protokollet av den 14.12.2006, punkt 6.27 i protokollet av den 14.12.2006 och punkt 6.28 i protokollet av den 14.12.2006

| — | Richard Corbett (föredragande för ändring av artikel 81 i arbetsordningen, som antogs den 14 december 2006 (punkt 6.20 i protokollet av den 14.12.2006)), begärde att de nya bestämmelserna skulle göras tillgängliga i januari 2007 (Talmannen svarade att en ny preliminär version av arbetsordningen skulle distribueras i januari 2007). |
| --- | --- |

—

Richard Corbett (föredragande för ändring av artikel 81 i arbetsordningen, som antogs den 14 december 2006 (punkt 6.20 i protokollet av den 14.12.2006)), begärde att de nya bestämmelserna skulle göras tillgängliga i januari 2007 (Talmannen svarade att en ny preliminär version av arbetsordningen skulle distribueras i januari 2007).

punkt 6.20 i protokollet av den 14.12.2006

3.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från kommissionen:

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om eftermontering av speglar på tunga fordon registrerade i gemenskapen (COM(2006)0570 — C6-0332/2006 — 2006/0183(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN

  rådgivande utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om eftermontering av speglar på tunga fordon registrerade i gemenskapen (COM(2006)0570 — C6-0332/2006 — 2006/0183(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

ansvarigt utskott

rådgivande utskott: ITRE

rådgivande utskott

4.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Panafrikanska parlamentet, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegationen leddes av dess ordförande, Gertrude Mongella.

5.   Undertecknande av REACH och sjunde ramprogrammet för forskning

Josep Borrell Fontelles (Europaparlamentets talman) och Matti Vanhanen (rådets tjänstgörande ordförande) uttalade sig kort om REACH-programmet och om sjunde ramprogrammet för forskning (punkt 8.1 i protokollet av den 13.12.2006, punkt 8.2 i protokollet av den 13.12.2006, punkt 8.10 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.11 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.14 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.15 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.16 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.17 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.18 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.19 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.20 i protokollet av den 30.11.2006 och punkt 8.21 i protokollet av den 30.11.2006).

punkt 8.1 i protokollet av den 13.12.2006, punkt 8.2 i protokollet av den 13.12.2006, punkt 8.10 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.11 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.14 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.15 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.16 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.17 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.18 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.19 i protokollet av den 30.11.2006, punkt 8.20 i protokollet av den 30.11.2006 och punkt 8.21 i protokollet av den 30.11.2006

Biträdda av José Manuel Barroso (kommissionens ordförande), Karl-Heinz Florenz (ordförande för utskottet ENVI), Guido Sacconi (föredragande för REACH-betänkandena), Miloslav Ransdorf (vice ordförande för utskottet ITRE) och de tre föredragandena för sjunde ramprogrammet för forskning, Jerzy Buzek, Philippe Busquin och Anne Laperrouze, övergick de därefter till att underteckna rättsakterna.

6.   Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2006 — Arbetet under det gångna halvåret under det finländska ordförandeskapet (debatt)

Rapport från Europeiska rådet och ett uttalande av kommissionen: Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2006

Uttalande av Europeiska rådets ordförandeland: Arbetet under det gångna halvåret under det finländska ordförandeskapet

Matti Vanhanen (rådets tjänstgörande ordförande) redogjorde för Europeiska rådets rapport och gjorde uttalandet om arbetet under det gångna halvåret under det finländska ordförandeskapet.

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde också ett uttalande om Europeiska rådets möte.

Talare: Hans-Gert Pöttering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, Nigel Farage för IND/DEM-gruppen, och Koenraad Dillen, grupplös.

Talare: enligt förfarandet att fånga talmannens uppmärksamhet ('catch the eye'): Alexander Stubb, Edite Estrela, Gérard Onesta, Gunnar Hökmark, Ville Itälä, Lasse Lehtinen, Józef Pinior, Margrietus van den Berg, Françoise Grossetête, Jan Mulder, Ryszard Czarnecki, Esko Seppänen, Piia-Noora Kauppi, Jacek Saryusz-Wolski, Marianne Mikko, Hannu Takkula, Zbigniew Zaleski, Richard Corbett, Kyriacos Triantaphyllides, Malcolm Harbour, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Simon Busuttil, Alojz Peterle, Tunne Kelam, Avril Doyle, Charles Tannock, Jacek Protasiewicz, Zita Pleštinská och Jerzy Buzek.

Talare: Matti Vanhanen och José Manuel Barroso besvarade frågor som ledamöterna tagit upp.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

7.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 15.01.2007–18.01.2007.

8.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 13.25.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Agnoletto, Albertini, Andersson, Andrejevs, Arif, Ashworth, Audy, Ayala Sender, Ayuso, Baco, Bauer, Beaupuy, Becsey, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berès, van den Berg, Berman, Blokland, Bonde, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bozkurt, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, van den Burg, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Caspary, Castex, Castiglione, Cavada, Christensen, Coelho, Corbett, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, Daul, De Blasio, De Keyser, Demetriou, Deprez, Descamps, Désir, De Veyrac, De Vits, Dillen, Doyle, Duff, Duka-Zólyomi, Elles, Estrela, Farage, Fernandes, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Florenz, Fourtou, Frassoni, Fruteau, Gahler, Gaľa, Gaubert, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Glattfelder, Gottardi, Gröner, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Hänsch, Harangozó, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Haug, Hegyi, Herczog, Hökmark, Holm, Horáček, Ibrisagic, Isler Béguin, Itälä, Jäätteenmäki, Janowski, Jeggle, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Kallenbach, Karas, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Klinz, Koch, Konrad, Krasts, Krupa, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lamassoure, Lambrinidis, Lang, Langen, Lax, Lehtinen, Libicki, Ludford, Lundgren, Maaten, McDonald, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Maňka, Erika Mann, Markov, Marques, David Martin, Martínez Martínez, Masiel, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Moreno Sánchez, Mulder, Muscat, Myller, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Novak, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pęk, Alojz Peterle, Pīks, Pinior, Pirilli, Pleštinská, Podestà, Pöttering, Prets, Protasiewicz, Ransdorf, Rapkay, Resetarits, Reul, Rivera, Roithová, Rothe, Rouček, Roure, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saryusz-Wolski, Schapira, Scheele, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schulz, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Sommer, Spautz, Speroni, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stubb, Sudre, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Tajani, Takkula, Tannock, Tomczak, Triantaphyllides, Tzampazi, Vaidere, Van Hecke, Vaugrenard, Veneto, Vlasák, Watson, Henri Weber, Weiler, Westlund, Wieland, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zappalà, Ždanoka, Zvěřina

Observatörer:

Bărbuleţiu, Cappone, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Martin Dimitrov, Kazak, Kirilov, Mihalache, Paparizov, Sofianski, Szabó, Vigenin

---

23.12.2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 317/s32 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 317/s32

---

Teckenförklaring

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Upplysningar angående omröstningar

Om inget annat anges har föredraganden till talmannen skriftligen tillkännagivit sin inställning till ändringsförslagen.

Förkortningar för utskottens namn

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Jordbruksutskottet |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Jordbruksutskottet

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

Förkortningar för de politiska grupperna

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Oberoende och demokrati |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Oberoende och demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

---