# Úradný vestník C 290/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 290 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4929. novembra 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 290

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4929. novembra 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Komisia |
| 2006/C 290/1 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2006/C 290/2 | Informačný postup — Technické pravidlá (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 290/3 | Štátna pomoc — Taliansko — Štátna pomoc č. C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane — BancoPosta — Úročenie bežných účtov uložených v štátnej pokladnici — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 290/4 | Zverejnenie žiadosti podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 20 |
| 2006/C 290/5 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 290/6 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 290/7 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 290/8 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2204/2002 z 12. decembra 2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 290/9 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4474 — BC Partners/Techem) — Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 290/0 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  ) | 32 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Komisia

2006/C 290/1

Výmenný kurz eura

1

2006/C 290/2

Informačný postup — Technické pravidlá (
  1
  )

1

2

2006/C 290/3

Štátna pomoc — Taliansko — Štátna pomoc č. C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane — BancoPosta — Úročenie bežných účtov uložených v štátnej pokladnici — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

8

2006/C 290/4

Zverejnenie žiadosti podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

20

2006/C 290/5

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov (
  1
  )

1

23

2006/C 290/6

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (
  1
  )

1

26

2006/C 290/7

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

27

2006/C 290/8

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2204/2002 z 12. decembra 2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť (
  1
  )

1

28

2006/C 290/9

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4474 — BC Partners/Techem) — Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

31

2006/C 290/0

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Komisia

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/1

---

Výmenný kurz eura (1)

28. novembra 2006

(2006/C 290/01)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3147 |
| JPY | Japonský jen | 152,99 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4545 |
| GBP | Britská libra | 0,67625 |
| SEK | Švédska koruna | 9,0683 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5866 |
| ISK | Islandská koruna | 91,71 |
| NOK | Nórska koruna | 8,2810 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5780 |
| CZK | Česká koruna | 28,060 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 258,59 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6978 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8368 |
| RON | Rumunský lei | 3,4695 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,67 |
| SKK | Slovenská koruna | 35,641 |
| TRY | Turecká líra | 1,9470 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6861 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4863 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,2217 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,9525 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0385 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 223,79 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,4510 |
| CNY | Čínsky juan | 10,3072 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3435 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 076,18 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7855 |
| PHP | Filipínske peso | 65,623 |
| RUB | Ruský rubeľ | 34,6370 |
| THB | Thajský baht | 47,772 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3147

JPY

Japonský jen

152,99

DKK

Dánska koruna

7,4545

GBP

Britská libra

0,67625

SEK

Švédska koruna

9,0683

CHF

Švajčiarsky frank

1,5866

ISK

Islandská koruna

91,71

NOK

Nórska koruna

8,2810

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5780

CZK

Česká koruna

28,060

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

258,59

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6978

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,8368

RON

Rumunský lei

3,4695

SIT

Slovinský toliar

239,67

SKK

Slovenská koruna

35,641

TRY

Turecká líra

1,9470

AUD

Austrálsky dolár

1,6861

CAD

Kanadský dolár

1,4863

HKD

Hongkongský dolár

10,2217

NZD

Novozélandský dolár

1,9525

SGD

Singapurský dolár

2,0385

KRW

Juhokórejský won

1 223,79

ZAR

Juhoafrický rand

9,4510

CNY

Čínsky juan

10,3072

HRK

Chorvátska kuna

7,3435

IDR

Indonézska rupia

12 076,18

MYR

Malajzijský ringgit

4,7855

PHP

Filipínske peso

65,623

RUB

Ruský rubeľ

34,6370

THB

Thajský baht

47,772

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/2

---

Informačný postup — Technické pravidlá

(2006/C 290/02)

(Text s významom pre EHP)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorá stanovuje postup pre poskytovanie informácií v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel pre služby informačnej spoločnosti. (Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37; Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18).

Oznámenia o navrhovaných národných technických pravidlách, ktoré obdržala Komisia

| Odkaz (1) | Názov | Koniec trojmesačnej lehoty na pripomienky (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0568/P | Návrh nariadenia vzťahujúceho sa k postupu pri monitorovaní a meraní úrovne intenzity elektromagnetických polí vznikajúcich v rádiokomunikačných staniciach | 26. 1. 2007 |
| 2006/0569/D | Návrh zákona o zavedení kvóty na biopalivá zmenou spolkového zákona na ochranu pred imisiami a o zmene právnych predpisov dane za energiu a elektrinu (zákon o kvóte na biopalivá – BioKraftQuG) | (4) |
| 2006/0570/E | Rádioelektrické rozhranie IR-68 vysielačov pre šírenie zvukového rádiového signálu s modulovanou frekvenciou vo frekvenčnom pásme 87,5-108 MHz | 29. 1. 2007 |
| 2006/0571/E | Návrh nariadenia čiastočne upravujúceho nariadenie z 27. júla 1999, ktoré určuje podmienky kladené na hasiace prístroje inštalované vo vozidlách prepravujúcich osoby alebo tovar | 29. 1. 2007 |
| 2006/0572/E | Rádioelektrické rozhranie IR-69 vysielačov pre šírenie digitálneho pozemného zvukového rádiosignálu (T-DAB) | 29. 1. 2007 |
| 2006/0573/E | RÁdioelektrické rozhranie IR-70 vysielačov pre šírenie rádiového signálu analógovej televízie | 29. 1. 2007 |
| 2006/0574/E | Návrh kráľovského dekrétu stanovujúceho bezpečnostné normy a normy na prevenciu znečistenia rybárskymi loďami s dĺžkou menšou ako 24 metrov | 29. 1. 2007 |
| 2006/0575/E | Rádioelektrické rozhranie IR-71 vysielačov pre šírenie pozemného rádiového signálu digitálnej televízie v UHF (TDT) | 29. 1. 2007 |
| 2006/0576/E | NÁvrh kráľovského dekrétu, ktorým sa pozmeňujú technické sanitárne predpisy pre jedlé rastlinné oleje, schválené kráľovským dekrétom 308/1983 z 25. januára, týkajúce sa fyzikálno-chemických vlastností rafinovaného slnečnicového oleja | 29. 1. 2007 |
| 2006/0577/E | Rádioelektrické rozhranie IR-95 pre zariadenia na identifikáciu prostredníctvom rádiovej frekvencie (RFID) v pásme 2,4 GHz | 29. 1. 2007 |
| 2006/0578/CZ | Vyhláška zo dňa ...... 2006, ktorou sa stanovujú podrobnosti označovania niektorých ďalších minerálnych olejov | 29. 1. 2007 |
| 2006/0579/PL | Návrh nariadenia Ministra poľnohospodárstva a rozvoja vidieka o podmienkach, priebehu a spôsobe vydávania povolení na zavedenie doposiaľ na území Poľskej republiky nepoužívanej technológie chovu zvierat | 29. 1. 2007 |

Odkaz (1)

Názov

Koniec trojmesačnej lehoty na pripomienky (2)

2006/0568/P

Návrh nariadenia vzťahujúceho sa k postupu pri monitorovaní a meraní úrovne intenzity elektromagnetických polí vznikajúcich v rádiokomunikačných staniciach

26. 1. 2007

2006/0569/D

Návrh zákona o zavedení kvóty na biopalivá zmenou spolkového zákona na ochranu pred imisiami a o zmene právnych predpisov dane za energiu a elektrinu (zákon o kvóte na biopalivá – BioKraftQuG)

(4)

2006/0570/E

Rádioelektrické rozhranie IR-68 vysielačov pre šírenie zvukového rádiového signálu s modulovanou frekvenciou vo frekvenčnom pásme 87,5-108 MHz

29. 1. 2007

2006/0571/E

Návrh nariadenia čiastočne upravujúceho nariadenie z 27. júla 1999, ktoré určuje podmienky kladené na hasiace prístroje inštalované vo vozidlách prepravujúcich osoby alebo tovar

29. 1. 2007

2006/0572/E

Rádioelektrické rozhranie IR-69 vysielačov pre šírenie digitálneho pozemného zvukového rádiosignálu (T-DAB)

29. 1. 2007

2006/0573/E

RÁdioelektrické rozhranie IR-70 vysielačov pre šírenie rádiového signálu analógovej televízie

29. 1. 2007

2006/0574/E

Návrh kráľovského dekrétu stanovujúceho bezpečnostné normy a normy na prevenciu znečistenia rybárskymi loďami s dĺžkou menšou ako 24 metrov

29. 1. 2007

2006/0575/E

Rádioelektrické rozhranie IR-71 vysielačov pre šírenie pozemného rádiového signálu digitálnej televízie v UHF (TDT)

29. 1. 2007

2006/0576/E

NÁvrh kráľovského dekrétu, ktorým sa pozmeňujú technické sanitárne predpisy pre jedlé rastlinné oleje, schválené kráľovským dekrétom 308/1983 z 25. januára, týkajúce sa fyzikálno-chemických vlastností rafinovaného slnečnicového oleja

29. 1. 2007

2006/0577/E

Rádioelektrické rozhranie IR-95 pre zariadenia na identifikáciu prostredníctvom rádiovej frekvencie (RFID) v pásme 2,4 GHz

29. 1. 2007

2006/0578/CZ

Vyhláška zo dňa ...... 2006, ktorou sa stanovujú podrobnosti označovania niektorých ďalších minerálnych olejov

29. 1. 2007

2006/0579/PL

Návrh nariadenia Ministra poľnohospodárstva a rozvoja vidieka o podmienkach, priebehu a spôsobe vydávania povolení na zavedenie doposiaľ na území Poľskej republiky nepoužívanej technológie chovu zvierat

29. 1. 2007

Komisia upozorňuje na rozsudok vynesený 30. apríla 1996 v prípade „CIA Security“ (C-194/94 – ECR I, s. 2201), v ktorom Súdny dvor rozhodol, že články 8 a 9 smernice 98/34/ES (pôvodne 83/189/EHS) sa majú interpretovať v tom zmysle, že jednotlivci sa na ne môžu odvolávať pred národnými súdmi a tie musia upustiť od uplatňovania národných technických predpisov, ktoré neboli oznámené v súlade s touto smernicou.

Tento rozsudok potvrdzuje oznámenie Komisie z 1. októbra 1986 (Ú. v. ES C 245, 1.10.1986, s. 4).

Rovnako nedodržanie oznamovacej povinnosti spôsobí, že príslušné technické predpisy budú neaplikovateľné, a teda nevynútiteľné voči jednotlivcom.

Ďalšie informácie ohľadom oznamovacieho postupu môžete získať na adresách:

| Európska komisia |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brusel, |
| e-mail: dir83-189-central@ec.europa.eu |

Európska komisia

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brusel,

e-mail: dir83-189-central@ec.europa.eu

alebo na webovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/.

V prípade, že potrebujete ďalšie informácie ohľadom oznamov, kontaktujte príslušné národné inštitúcie, zoznam ktorých uvádzame nižšie:

ZOZNAM NÁRODNÝCH INŠTITÚCIÍ, ZODPOVEDÝCH ZA VYKONÁVANIE SMERNICE 98/34/ES

BELGICKO

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pani Pascaline Descamps |
| Tel.: (32) 2 277 80 03 |
| Fax: (32) 2 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Spoločný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Webová stránka: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pani Pascaline Descamps

Tel.: (32) 2 277 80 03

Fax: (32) 2 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Spoločný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Webová stránka: http://www.mineco.fgov.be

ČESKÁ REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Pán Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Fax: (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Pani Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Fax: (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Spoločný e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Webová stránka: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Pán Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Fax: (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Pani Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 907 139

Fax: (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Spoločný e-mail: eu9834@unmz.cz

Webová stránka: http://www.unmz.cz

DÁNSKO

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (alebo DK-2100 Copenhagen OE) |
| Pán Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (priamy) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Pani Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (priamy) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Pani Pernille Hjort Engstrøm |
| Head of Section |
| Tel.: (45) 35 46 63 35 (priamy) |
| E-mail: phe@ebst.dk |
| Spoločná schránka pre oznamy – noti@ebst.dk |
| Webová stránka: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (alebo DK-2100 Copenhagen OE)

Pán Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (priamy)

E-mail: bbc@ebst.dk

Pani Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (priamy)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Pani Pernille Hjort Engstrøm

Head of Section

Tel.: (45) 35 46 63 35 (priamy)

E-mail: phe@ebst.dk

Spoločná schránka pre oznamy – noti@ebst.dk

Webová stránka: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NEMECKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34 – 37 |
| D-10115 Berlin |
| Pani Christina Jäckel |
| Tel.: (49) 30 20 14 63 53 |
| Fax: (49) 30 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Webová stránka: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34 – 37

D-10115 Berlin

Pani Christina Jäckel

Tel.: (49) 30 20 14 63 53

Fax: (49) 30 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Webová stránka: http://www.bmwa.bund.de

ESTÓNSKO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Pán Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Fax: (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Spoločný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Webová stránka: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Pán Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 6 256 405

Fax: (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Spoločný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Webová stránka: http://www.mkm.ee

GRÉCKO

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30) 210 696 98 63 |
| Fax: (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30) 210 696 98 63

Fax: (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Pani Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30) 210 212 03 01 |
| Fax: (30) 210 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Spoločný e-mail: 83189in@elot.gr |
| Webová stránka: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Pani Evangelia Alexandri

Tel.: (30) 210 212 03 01

Fax: (30) 210 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Spoločný e-mail: 83189in@elot.gr

Webová stránka: http://www.elot.gr

ŠPANIELSKO

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Pán Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| Pani Esther Pérez Peláez |
| Technický poradca |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Fax: (34) 91 379 84 01 |
| Spoločný e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Pán Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

Pani Esther Pérez Peláez

Technický poradca

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Fax: (34) 91 379 84 01

Spoločný e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCÚZSKO

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pani Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pani Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Spoločný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pani Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pani Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Spoločný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

ÍRSKO

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Pán Tony Losty |
| Tel.: (353) 1 807 38 80 |
| Fax: (353) 1 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Webová stránka: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Pán Tony Losty

Tel.: (353) 1 807 38 80

Fax: (353) 1 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Webová stránka: http://www.nsai.ie

TALIANSKO

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Pán Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Pán Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Spoločný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Webová stránka: http://www.attivitaproduttive.gov.it |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Pán Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Pán Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Spoločný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Webová stránka: http://www.attivitaproduttive.gov.it

CYPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 409 310 |
| Fax: (357) 22 754 103 |
| Pán Antonis Ioannou |
| Tel.: (357) 22 409 409 |
| Fax: (357) 22 754 103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Spoločný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Webová stránka: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357) 22 409 310

Fax: (357) 22 754 103

Pán Antonis Ioannou

Tel.: (357) 22 409 409

Fax: (357) 22 754 103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Spoločný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Webová stránka: http://www.cys.mcit.gov.cy

LOTYŠSKO

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Spoločný e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Spoločný e-mail: notification@em.gov.lv

LITVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pani Daiva Lesickiene |
| Tel.: (370) 5 270 93 47 |
| Fax: (370) 5 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Webová stránka: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pani Daiva Lesickiene

Tel.: (370) 5 270 93 47

Fax: (370) 5 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Webová stránka: http://www.lsd.lt

LUXEMBURSKO

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Pán J. P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Webová stránka: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Pán J. P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Webová stránka: http://www.see.lu

MAĎARSKO

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapešť |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Pán Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36) 1 374 287 3 |
| Fax: (36) 1 473 162 2 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Webová stránka: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapešť

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Pán Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36) 1 374 287 3

Fax: (36) 1 473 162 2

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Webová stránka: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Fax: (356) 21 24 24 06 |
| Pani Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Spoločný e-mail: notification@msa.org.mt |
| Webová stránka: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Fax: (356) 21 24 24 06

Pani Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Spoločný e-mail: notification@msa.org.mt

Webová stránka: http://www.msa.org.mt

HOLANDSKO

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Pán Ebel van der Heide |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 34 |
| Pani Hennie Boekema |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 35 |
| Pani Tineke Elzer |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 33 |
| Fax: (31) 50 5 23 21 59 |
| Spoločný e-mail |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Pán Ebel van der Heide

Tel.: (31) 50 5 23 21 34

Pani Hennie Boekema

Tel.: (31) 50 5 23 21 35

Pani Tineke Elzer

Tel.: (31) 50 5 23 21 33

Fax: (31) 50 5 23 21 59

Spoločný e-mail

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

RAKÚSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pani Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43) 1 711 00 58 96 |
| Fax: (43) 1 715 96 51 or (43) 1 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Webová stránka: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pani Brigitte Wikgolm

Tel.: (43) 1 711 00 58 96

Fax: (43) 1 715 96 51 or (43) 1 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Webová stránka: http://www.bmwa.gv.at

POĽSKO

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-570 Warszawa |
| Pani Barbara H. Kozłowska |
| Tel.: (48) 22 693 54 07 |
| Fax: (48) 22 693 40 25 |
| E-mail: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Pani Agata Gągor |
| Tel.: (48) 22 693 56 90 |
| Spoločný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-570 Warszawa

Pani Barbara H. Kozłowska

Tel.: (48) 22 693 54 07

Fax: (48) 22 693 40 25

E-mail: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Pani Agata Gągor

Tel.: (48) 22 693 56 90

Spoločný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALSKO

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pani Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Spoločný e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Webová stránka: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pani Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Spoločný e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Webová stránka: http://www.ipq.pt

SLOVINSKO

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Pani Vesna Stražišar |
| Tel.: (386) 1 478 30 41 |
| Fax: (386) 1 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Pani Vesna Stražišar

Tel.: (386) 1 478 30 41

Fax: (386) 1 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVENSKO

| Pani Kvetoslava Steinlová |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| (Riaditeľka Odboru európskej integrácie, |
| Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky) |
| Štefanovičova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421) 2 52 49 35 21 |
| Fax: (421) 2 52 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Pani Kvetoslava Steinlová

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

(Riaditeľka Odboru európskej integrácie,

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky)

Štefanovičova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421) 2 52 49 35 21

Fax: (421) 2 52 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FÍNSKO

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adresa pre návštevy: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| a |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Poštová adresa: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Pani Leila Orava |
| Tel.: (358) 9 16 06 46 86 |
| Fax: (358) 9 16 06 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Pani Katri Amper |
| Tel.: (358) 9 16 06 46 48 |
| Spoločný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Webová stránka: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adresa pre návštevy:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

a

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Poštová adresa:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Pani Leila Orava

Tel.: (358) 9 16 06 46 86

Fax: (358) 9 16 06 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Pani Katri Amper

Tel.: (358) 9 16 06 46 48

Spoločný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Webová stránka: http://www.ktm.fi

ŠVÉDSKO

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Pani Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00 |
| Fax: (46) 8 690 48 40 or (46) 83 06 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Spoločný e-mail: 9834@kommers.se |
| Webová stránka: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Pani Kerstin Carlsson

Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00

Fax: (46) 8 690 48 40 or (46) 83 06 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Spoločný e-mail: 9834@kommers.se

Webová stránka: http://www.kommers.se

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Pán Philip Plumb |
| Tel.: (44) 20 72 15 14 88 |
| Fax: (44) 20 72 15 13 40 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Spoločný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Webová stránka: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Pán Philip Plumb

Tel.: (44) 20 72 15 14 88

Fax: (44) 20 72 15 13 40

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Spoločný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Webová stránka: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pani Adinda Batsleer |
| Tel.: (32) 2 286 18 61 |
| Fax: (32) 2 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Pani Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32) 2 286 18 71 |
| Fax: (32) 2 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Webová stránka: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pani Adinda Batsleer

Tel.: (32) 2 286 18 61

Fax: (32) 2 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Pani Tuija Ristiluoma

Tel.: (32) 2 286 18 71

Fax: (32) 2 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Webová stránka: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pani Kathleen Byrne |
| Tel.: (32) 2 286 17 49 |
| Fax: (32) 2 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Webová stránka: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Pani Kathleen Byrne

Tel.: (32) 2 286 17 49

Fax: (32) 2 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Spoločný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Webová stránka: http://www.efta.int

TURECKO

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Pán Mehmet Comert |
| Tel.: (90) 312 212 58 98 |
| Fax: (90) 312 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Webová stránka: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Pán Mehmet Comert

Tel.: (90) 312 212 58 98

Fax: (90) 312 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Webová stránka: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Rok – registračné číslo – členský štát pôvodu.

(2)  Obdobie, počas ktorého návrh nesmie byť prijatý.

(3)  Žiadna lehota na pripomienky, keďže Komisia uznala dôvody oznamujúceho členského štátu na naliehavé prijatie.

(4)  Žiadna lehota na pripomienky, keďže opatrenie sa týka technickej špecifikácie alebo iných požiadaviek či pravidiel pre služby, ktoré súvisia s fiškálnymi alebo finančnými opatreniami v súlade s treťou zarážkou druhého odseku čl. 1 ods. 11 smernice 98/34/ES.

(5)  Informačný postup je uzavretý.

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/8

---

ŠTÁTNA POMOC — TALIANSKO

Štátna pomoc č. C 42/2006 (ex NN 52/2006)

Poste Italiane — BancoPosta

Úročenie bežných účtov uložených v štátnej pokladnici

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2006/C 290/03)

(Text s významom pre EHP)

Listom z dňa 26. septembra 2006, ktorý je uvedený v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí, Komisia oznámila Taliansku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci uvedeného opatrenia.

Komisia sa rozhodla, že nevznesie žiadne námietky voči niektorej ďalšej pomoci/opatreniu ako je to uvedené v liste, ktorý nasleduje po tomto zhrnutí.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu vo veci ktorého Komisia začína konanie v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid II |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid II

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tieto pripomienky sa oznámia Taliansku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné nakladanie s informáciami o ich totožnosti.

ZHRNUTIE

| (1) | Associazione Bancaria Italiana (ABI) dňa 30. decembra 2005 zaslala Komisii informáciu súvisiacu s rôznymi opatreniami, ktoré sú na prospech bankovým aktivitám Poste Italiane SpA (PI) (1). Tieto aktivity sú riadené plne integrovanou sekciou PI nazývanou BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Associazione Bancaria Italiana (ABI) dňa 30. decembra 2005 zaslala Komisii informáciu súvisiacu s rôznymi opatreniami, ktoré sú na prospech bankovým aktivitám Poste Italiane SpA (PI) (1). Tieto aktivity sú riadené plne integrovanou sekciou PI nazývanou BancoPosta.

| (2) | Finančné prostriedky sústredené na bežných zákazníckych účtoch sekcie BancoPosta by podľa ABI mohli byť uložené talianskym ministerstvom hospodárstva a financií. Tento vklad by znášal úrok pre PI okolo 4 %, zatiaľ čo bežné účty sú hradené z BancoPosta sadzbou okolo 1 %. Rozsah medzi podielom vklad/pôžička (2), takto stanovenej štátnej pomoci, by mohol byť vyšší ako prípadný „trhový“ rozsah, takto vytvárajúci štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(2)

Finančné prostriedky sústredené na bežných zákazníckych účtoch sekcie BancoPosta by podľa ABI mohli byť uložené talianskym ministerstvom hospodárstva a financií. Tento vklad by znášal úrok pre PI okolo 4 %, zatiaľ čo bežné účty sú hradené z BancoPosta sadzbou okolo 1 %. Rozsah medzi podielom vklad/pôžička (2), takto stanovenej štátnej pomoci, by mohol byť vyšší ako prípadný „trhový“ rozsah, takto vytvárajúci štátnu pomoc.

1.   HODNOTENIE

| (3) | Finančné prostriedky sústredené na bežných zákazníckych účtoch BancoPosta sú uložené ministerstvom hospodárstva a financií (pokladnica) a Cassa depositi e Prestiti (CDP). |
| --- | --- |

(3)

Finančné prostriedky sústredené na bežných zákazníckych účtoch BancoPosta sú uložené ministerstvom hospodárstva a financií (pokladnica) a Cassa depositi e Prestiti (CDP).

| (4) | Do konca roka 2004 boli služby bežných poštových zákazníckych účtov stanovené hlavne zákonom z roku 1917, upraveným vyhláškou 822 z 22. novembra 1945. Zákon pevne stanovuje, že finančné prostriedky sústredené na bežných zákazníckych účtoch PI/BancoPosta by mali byť uložené na účtoch s úrokovou sadzbou rovnakou ako sadzba, ktorú dostáva na jej finančné aktivity CDP, a ktorá je nižšia ako 15 stotín percentuálneho bodu. |
| --- | --- |

(4)

Do konca roka 2004 boli služby bežných poštových zákazníckych účtov stanovené hlavne zákonom z roku 1917, upraveným vyhláškou 822 z 22. novembra 1945. Zákon pevne stanovuje, že finančné prostriedky sústredené na bežných zákazníckych účtoch PI/BancoPosta by mali byť uložené na účtoch s úrokovou sadzbou rovnakou ako sadzba, ktorú dostáva na jej finančné aktivity CDP, a ktorá je nižšia ako 15 stotín percentuálneho bodu.

| (5) | Od roku 2005 je úročenie upravené zákonom č. 266 z 23. decembra 2005. Zákon zabezpečuje, že úroky, ktoré sú hradené do PI/BancoPosta sú medzi ministerstvom hospodárstva a financií a PI/BancoPosta stanovené v súlade s trhovými parametrami. Následne bol schválený dohovor medzi ministerstvom a PI/BancoPosta z 23. februára 2006, ktorý určuje konkrétne mechanizmy na stanovenie úrokových sadzieb v trojročnej lehote so začiatkom v roku 2005. |
| --- | --- |

(5)

Od roku 2005 je úročenie upravené zákonom č. 266 z 23. decembra 2005. Zákon zabezpečuje, že úroky, ktoré sú hradené do PI/BancoPosta sú medzi ministerstvom hospodárstva a financií a PI/BancoPosta stanovené v súlade s trhovými parametrami. Následne bol schválený dohovor medzi ministerstvom a PI/BancoPosta z 23. februára 2006, ktorý určuje konkrétne mechanizmy na stanovenie úrokových sadzieb v trojročnej lehote so začiatkom v roku 2005.

| (6) | Sadzba na rok 2005 je okolo 3,9 %. |
| --- | --- |

(6)

Sadzba na rok 2005 je okolo 3,9 %.

| (7) | Úroky hradené do PI/BancoPosta sú štátnym príjmom. Úrokové sadzby pôžičky ponúkané PI/BancoPosta sú selektívne. PI navyše súťaží s bankami a finančnými operátormi ponúkajúcimi produkty, ktoré môžu byť v značnej miere náhradou za produkty PI. V tom je trh medzi členskými štátmi v sektoroch poštových a finančných služieb. Úroková sadzba pôžičky posilňuje pozíciu PI vo vzťahu k poštovým a bankovým podnikom súťažiacim na vnútornom trhu Spoločenstva. Opatrenie je preto schopné ovplyvňovať príslušný trh a deformovať hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(7)

Úroky hradené do PI/BancoPosta sú štátnym príjmom. Úrokové sadzby pôžičky ponúkané PI/BancoPosta sú selektívne. PI navyše súťaží s bankami a finančnými operátormi ponúkajúcimi produkty, ktoré môžu byť v značnej miere náhradou za produkty PI. V tom je trh medzi členskými štátmi v sektoroch poštových a finančných služieb. Úroková sadzba pôžičky posilňuje pozíciu PI vo vzťahu k poštovým a bankovým podnikom súťažiacim na vnútornom trhu Spoločenstva. Opatrenie je preto schopné ovplyvňovať príslušný trh a deformovať hospodársku súťaž.

| (8) | Ustanovovať štátnu pomoc znamená, že opatrenie musí takisto prihliadať na prospech prijímateľov. V danom prípade by mohla byť výhoda tvorená iba úrokovou sadzbou pôžičky. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovovať štátnu pomoc znamená, že opatrenie musí takisto prihliadať na prospech prijímateľov. V danom prípade by mohla byť výhoda tvorená iba úrokovou sadzbou pôžičky.

| (9) | Úroková sadzba pôžičky hradená štátom poskytuje ekonomickú výhodu, ak je táto vyššia než sadzba, ktorá by bola uhradená do PI/BancoPosta pri trhových podmienkach súkromným dlžníkom za uložené finančné prostriedky podľa ich druhu a čiastky. |
| --- | --- |

(9)

Úroková sadzba pôžičky hradená štátom poskytuje ekonomickú výhodu, ak je táto vyššia než sadzba, ktorá by bola uhradená do PI/BancoPosta pri trhových podmienkach súkromným dlžníkom za uložené finančné prostriedky podľa ich druhu a čiastky.

| (10) | Hodnotenie prípadu je nevyhnutné rozdeliť na dve časti: opatrenia platné do roku 2004 a opatrenia platné od roku 2005. |
| --- | --- |

(10)

Hodnotenie prípadu je nevyhnutné rozdeliť na dve časti: opatrenia platné do roku 2004 a opatrenia platné od roku 2005.

Od roku 2005 ďalej

| (11) | Od roku 2005 sú peniaze sústredené na bežných zákazníckych účtoch PI/BancoPosta uložené iba pokladnicou. Podľa Talianska je okrem toho úroková sadzba pôžičky v súčasnosti stanovená v súlade s trhovými parametrami odvolaním sa na vážený priemer výnosu štátnych pôžičiek záruk pokladnice na 30 rokov (80 %), 10 rokov (10 %) a 12-mesiacov (10 %). Sadzby štátnych pôžičiek a záruk pokladnice používaných na výpočet sú upravované každých štrnásť dní. Okrem toho, má PI možnosť upraviť schému výpočtu v prípade významných zmien v krivke sadzieb (napríklad pri zmene vzťahu medzi dlhodobými a krátkodobými sadzbami). |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2005 sú peniaze sústredené na bežných zákazníckych účtoch PI/BancoPosta uložené iba pokladnicou. Podľa Talianska je okrem toho úroková sadzba pôžičky v súčasnosti stanovená v súlade s trhovými parametrami odvolaním sa na vážený priemer výnosu štátnych pôžičiek záruk pokladnice na 30 rokov (80 %), 10 rokov (10 %) a 12-mesiacov (10 %). Sadzby štátnych pôžičiek a záruk pokladnice používaných na výpočet sú upravované každých štrnásť dní. Okrem toho, má PI možnosť upraviť schému výpočtu v prípade významných zmien v krivke sadzieb (napríklad pri zmene vzťahu medzi dlhodobými a krátkodobými sadzbami).

| (12) | Vysoká váha dlhodobých nástrojov by mohla byť vysvetlená podľa Talianska tým, že sústredené finančné prostriedky sú väčšinou dlhodobého typu. Ako dôsledok, Taliansko berie do úvahy, že by nemusela byť žiadna výhoda úrokovej sadzby pôžičky v prospech PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(12)

Vysoká váha dlhodobých nástrojov by mohla byť vysvetlená podľa Talianska tým, že sústredené finančné prostriedky sú väčšinou dlhodobého typu. Ako dôsledok, Taliansko berie do úvahy, že by nemusela byť žiadna výhoda úrokovej sadzby pôžičky v prospech PI/BancoPosta.

| (13) | Komisia je názoru, že trhové sadzby majú byť za normálnych okolností stanovené so zvážením, akú sadzbu by mohol byť súkromný dlžník pripravený zaplatiť PI ako úrok za uložené finančné prostriedky podľa ich druhu a čiastky. |
| --- | --- |

(13)

Komisia je názoru, že trhové sadzby majú byť za normálnych okolností stanovené so zvážením, akú sadzbu by mohol byť súkromný dlžník pripravený zaplatiť PI ako úrok za uložené finančné prostriedky podľa ich druhu a čiastky.

| (14) | Na tejto úrovni by sa malo brať do úvahy, že vklad PI/BancoPosta v pokladnici je vytvorený na bežnom účte. Pokladnica, a nie PI, nesie riziko likvidity spojené s vloženými finančnými prostriedkami. Okrem toho, peniaze sústredené na bežnom účte pokladnice sú v súčasnosti používané na bežné rozpočtové potreby. |
| --- | --- |

(14)

Na tejto úrovni by sa malo brať do úvahy, že vklad PI/BancoPosta v pokladnici je vytvorený na bežnom účte. Pokladnica, a nie PI, nesie riziko likvidity spojené s vloženými finančnými prostriedkami. Okrem toho, peniaze sústredené na bežnom účte pokladnice sú v súčasnosti používané na bežné rozpočtové potreby.

| (15) | Nie je dostatočne jasné, ktorý alternatívny finančný nástroj by Taliansko použilo, ak by malo presunúť uvoľnené peniaze z PI/BancoPosta, a tieto by boli viazané zásadne dlhodobými obligáciami. Ďalej, zatiaľ čo Taliansko trvá na súčasnom navýšení finančných prostriedkov sústredených na bežných účtoch zákazníkov PI/BancoPosta ako na osvedčení stability zdrojov pre pokladnicu, už niekoľko rokov sa dotýkajú úrovne finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii pre CDP a pokladnicu veľmi výrazné zmeny. |
| --- | --- |

(15)

Nie je dostatočne jasné, ktorý alternatívny finančný nástroj by Taliansko použilo, ak by malo presunúť uvoľnené peniaze z PI/BancoPosta, a tieto by boli viazané zásadne dlhodobými obligáciami. Ďalej, zatiaľ čo Taliansko trvá na súčasnom navýšení finančných prostriedkov sústredených na bežných účtoch zákazníkov PI/BancoPosta ako na osvedčení stability zdrojov pre pokladnicu, už niekoľko rokov sa dotýkajú úrovne finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii pre CDP a pokladnicu veľmi výrazné zmeny.

| (16) | Navyše, nemôže sa vylúčiť, že z dôvodu podmienok PI/BancoPosta, ktorý je viazaný v zmysle zákona ukladať štátom sústredené peniaze na svoje bežné zákaznícke účty, nemôže byť na trhu vytvorený žiaden porovnateľný subjekt. Za takýchto podmienok by Komisia mala stanoviť náklady na fungovanie tohto účtu pre PI/BancoPosta (ktorý by mal byť možný s efektívnym analytickým účtovným systémom) a pridaním primeraného rozpätia. Táto čiastka by určovala ad hoc„trhovú“ sadzbu. |
| --- | --- |

(16)

Navyše, nemôže sa vylúčiť, že z dôvodu podmienok PI/BancoPosta, ktorý je viazaný v zmysle zákona ukladať štátom sústredené peniaze na svoje bežné zákaznícke účty, nemôže byť na trhu vytvorený žiaden porovnateľný subjekt. Za takýchto podmienok by Komisia mala stanoviť náklady na fungovanie tohto účtu pre PI/BancoPosta (ktorý by mal byť možný s efektívnym analytickým účtovným systémom) a pridaním primeraného rozpätia. Táto čiastka by určovala ad hoc„trhovú“ sadzbu.

| (17) | Na záver, nie sú pochybnosti o príslušnom spôsobe určovania daného trhového spôsobu pre úrokovú sadzbu hradenú pokladnicou do PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(17)

Na záver, nie sú pochybnosti o príslušnom spôsobe určovania daného trhového spôsobu pre úrokovú sadzbu hradenú pokladnicou do PI/BancoPosta.

| (18) | Ak by bola platná schéma úpravy úrokových sadzieb ako pre štátne pomoci vytvorené v roku 2005, tieto pomoci by asi:






  — | boli hodnotené ako nová pomoc; |
| --- | --- | --- |

(18)

Ak by bola platná schéma úpravy úrokových sadzieb ako pre štátne pomoci vytvorené v roku 2005, tieto pomoci by asi:

—

boli hodnotené ako nová pomoc;

| — | boli nezákonné, pretože príslušný zákon a dojednanie implementované vyhláškou ministerstva sú porušením článku 88 ods. 3 zmluvy; |
| --- | --- |

—

boli nezákonné, pretože príslušný zákon a dojednanie implementované vyhláškou ministerstva sú porušením článku 88 ods. 3 zmluvy;

| — | nepreukazovali zlučiteľnosť so Zmluvou o ES. |
| --- | --- |

—

nepreukazovali zlučiteľnosť so Zmluvou o ES.

Obdobie pred rokom 2005

| (19) | Do roku 2004 a jeho včítane, by schéma platná na úpravu úrokových sadzieb pôžičky bola existujúcou pomocou, pokiaľ vôbec už bola v tom čase štátna pomoc. |
| --- | --- |

(19)

Do roku 2004 a jeho včítane, by schéma platná na úpravu úrokových sadzieb pôžičky bola existujúcou pomocou, pokiaľ vôbec už bola v tom čase štátna pomoc.

| (20) | Úrokovú sadzbu pôžičiek štátu pre finančné prostriedky, ktoré boli presunuté z bežných účtov PI/BancoPosta, mali zákazníci zväčša upravenú na konci roka 2004 v súlade so zákonom z roku 1917 upraveným v roku 1945. |
| --- | --- |

(20)

Úrokovú sadzbu pôžičiek štátu pre finančné prostriedky, ktoré boli presunuté z bežných účtov PI/BancoPosta, mali zákazníci zväčša upravenú na konci roka 2004 v súlade so zákonom z roku 1917 upraveným v roku 1945.

| (21) | Následkom toho mohlo byť opatrenie uplatňované najneskôr do roku 2004, v prípade, že išlo o pomoc, hodnotené ako existujúca pomoc podľa článku 1 písm. b), i), iv) a v) procedurálneho nariadenia (3). |
| --- | --- |

(21)

Následkom toho mohlo byť opatrenie uplatňované najneskôr do roku 2004, v prípade, že išlo o pomoc, hodnotené ako existujúca pomoc podľa článku 1 písm. b), i), iv) a v) procedurálneho nariadenia (3).

| (22) | Opatrenie ukončilo platnosť najneskôr do 31. decembra 2004 ako (retroaktívny) dôsledok zákona č. 266 z 23. decembra 2005. Nie je preto žiaden dôvod na predkladanie príslušného opatrenia v zmysle článku 18 procedurálneho nariadenia. |
| --- | --- |

(22)

Opatrenie ukončilo platnosť najneskôr do 31. decembra 2004 ako (retroaktívny) dôsledok zákona č. 266 z 23. decembra 2005. Nie je preto žiaden dôvod na predkladanie príslušného opatrenia v zmysle článku 18 procedurálneho nariadenia.

2.   ZÁVER

| (23) | Komisia sa rozhodla považovať úroky hradené štátom do PI/BancoPosta za existujúcu pomoc do roku 2004, ak vtedy už vôbec pomoc ako taká existovala. Opatrenie ukončilo platnosť v roku 2004, preto nie je žiaden dôvod na predkladanie príslušného opatrenia v zmysle článku 18 procedurálneho nariadenia. |
| --- | --- |

(23)

Komisia sa rozhodla považovať úroky hradené štátom do PI/BancoPosta za existujúcu pomoc do roku 2004, ak vtedy už vôbec pomoc ako taká existovala. Opatrenie ukončilo platnosť v roku 2004, preto nie je žiaden dôvod na predkladanie príslušného opatrenia v zmysle článku 18 procedurálneho nariadenia.

| (24) | S ohľadom na schému určujúcu úrokovú sadzbu pôžičky, ktorá je uplatňovaná pre finančné prostriedky uložené v pokladnici od roku 2005, Komisia koná v súlade s postupom stanoveným v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES a žiada Taliansko predložiť vysvetlenia a poskytnúť všetky informácie, ktoré môžu pomôcť prehodnotiť pomoc/opatrenie. Zvlášť pre hodnotenie, aby bolo možné určiť príslušné trhové sadzby (ak sú nejaké), ktoré sú platné pre menované vklady, sa žiadajú nasledovné informácie:






  — | určenie porovnateľného finančného nástroja pre štát s ohľadom na dĺžku, úroveň záruky, likviditu vkladu a použitie uložených finančných prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

(24)

S ohľadom na schému určujúcu úrokovú sadzbu pôžičky, ktorá je uplatňovaná pre finančné prostriedky uložené v pokladnici od roku 2005, Komisia koná v súlade s postupom stanoveným v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES a žiada Taliansko predložiť vysvetlenia a poskytnúť všetky informácie, ktoré môžu pomôcť prehodnotiť pomoc/opatrenie. Zvlášť pre hodnotenie, aby bolo možné určiť príslušné trhové sadzby (ak sú nejaké), ktoré sú platné pre menované vklady, sa žiadajú nasledovné informácie:

—

určenie porovnateľného finančného nástroja pre štát s ohľadom na dĺžku, úroveň záruky, likviditu vkladu a použitie uložených finančných prostriedkov;

| — | definovanie úrokovej sadzby pôžičky ako porovnateľného nástroja, ktorú ponúka súkromný investor a je prijateľná pre súkromného veriteľa; |
| --- | --- |

—

definovanie úrokovej sadzby pôžičky ako porovnateľného nástroja, ktorú ponúka súkromný investor a je prijateľná pre súkromného veriteľa;

| — | alternatívny finančný nástroj/e Talianska, ktoré by mohol/li byť použité, ak by štát musel presunúť peniaze z PI/BancoPosta; |
| --- | --- |

—

alternatívny finančný nástroj/e Talianska, ktoré by mohol/li byť použité, ak by štát musel presunúť peniaze z PI/BancoPosta;

| — | hodnoty trhových sadzieb používaných v rokoch 2005 a 2006; Sú potrebné osobitné sadzby možných samostatných zložiek (krátko-, stredno-, dlhodobých...) celkovej trhovej sadzby. |
| --- | --- |

—

hodnoty trhových sadzieb používaných v rokoch 2005 a 2006; Sú potrebné osobitné sadzby možných samostatných zložiek (krátko-, stredno-, dlhodobých...) celkovej trhovej sadzby.

| — | opis ročných nákladov, ktoré súvisia so sústreďovaním a vkladom finančných prostriedkov pochádzajúcich z bežných účtov zákazníkov PI/BancoPosta. Mali by sa použiť presné údaje z analytického účtovného systému za rok 2005 (skutočné) a 2006 (rozpočtové). |
| --- | --- |

—

opis ročných nákladov, ktoré súvisia so sústreďovaním a vkladom finančných prostriedkov pochádzajúcich z bežných účtov zákazníkov PI/BancoPosta. Mali by sa použiť presné údaje z analytického účtovného systému za rok 2005 (skutočné) a 2006 (rozpočtové).

| — | odhad primeraného rozpätia na uskutočňovanie zmienenej aktivity. |
| --- | --- |

—

odhad primeraného rozpätia na uskutočňovanie zmienenej aktivity.

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 môže byť každá nezákonná pomoc predmetom vymáhania pomoci od príjemcu.

TEXT LISTU

„La Commissione desidera informare l'Italia che, avendo esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alle misure indicate in appresso, ha deciso da un lato che alcune misure vanno considerate compatibili con il trattato CE e dall'altro di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito alle misure applicabili dal 2005.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta.

| (2) | Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:






  — | i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:

—

i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato;

| — | a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private; |
| --- | --- |

—

a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private;

| — | BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico. |
| --- | --- |

—

BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico.

| (3) | La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione. |
| --- | --- |

(3)

La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione.

| (4) | Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006.

| (5) | Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI. |
| --- | --- |

(5)

Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI.

2.   ATTIVITÀ DI POSTE ITALIANE E BANCOPOSTA — MERCATI INTERESSATI

| (6) | PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI. |
| --- | --- |

(6)

PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI.

| (7) | Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):






  Totale dipendenti (media annua) | 151 463 |
| --- | --- | --- |
| Uffici postali | 13 855 |
| Addetti alla consegna | 41 294 |
| Addetti sportelleria | 65 220 |

(7)

Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):

Totale dipendenti (media annua)

151 463

Uffici postali

13 855

Addetti alla consegna

41 294

Addetti sportelleria

65 220

| SETTORE POSTALE |
| --- |
| Prodotti e servizi | Quantità |
| Corrispondenza
  (Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata) | 3 683 589 000 |
| Posta commerciale
  (Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.) | 1 722 102 000 |
| Periodici
  (francobolli, gadget, libri, ecc.) | 1 252 531 000 |
| Posta da estero | 196 642 000 |
| Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex) | 18 350 000 |
| Corriere espresso (Poste Italiane e SDA) | 41 429 000 |
| Pacchi | 22 883 000 |
| RISPARMIO POSTALE |
| Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale | 251 167 milioni di euro |
| Polizze vita: importi sottoscritti | 4 698 milioni di euro |
| Conti BancoPosta: numero di conti attivi | 4 201 584 conti correnti |

SETTORE POSTALE

Prodotti e servizi

Quantità

Corrispondenza

(Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata)

3 683 589 000

Posta commerciale

(Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.)

1 722 102 000

Periodici

(francobolli, gadget, libri, ecc.)

1 252 531 000

Posta da estero

196 642 000

Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex)

18 350 000

Corriere espresso (Poste Italiane e SDA)

41 429 000

Pacchi

22 883 000

RISPARMIO POSTALE

Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale

251 167 milioni di euro

Polizze vita: importi sottoscritti

4 698 milioni di euro

Conti BancoPosta: numero di conti attivi

4 201 584 conti correnti

| (8) | Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8). |
| --- | --- |

(8)

Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8).

| (9) | Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP. |
| --- | --- |

(9)

Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP.

| (10) | A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato. |
| --- | --- |

(10)

A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato.

| (11) | PI è controllata dallo Stato. |
| --- | --- |

(11)

PI è controllata dallo Stato.

2.1.   Servizi postali

| (12) | Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13). |
| --- | --- |

(12)

Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13).

2.2.   Servizi finanziari

| (13) | Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento. |
| --- | --- |

(13)

Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento.

| (14) | BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari. |
| --- | --- |

(14)

BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari.

| (15) | I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14). |
| --- | --- |

(15)

I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14).

| (16) | L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”. |
| --- | --- |

(16)

L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”.

| (17) | BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:






  — | servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti; |
| --- | --- | --- |

(17)

BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:

—

servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti;

| — | servizi di pagamento; |
| --- | --- |

—

servizi di pagamento;

| — | collocamento di prodotti finanziari e di investimento. |
| --- | --- |

—

collocamento di prodotti finanziari e di investimento.

| (18) | Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti. |
| --- | --- |

(18)

Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti.

| (19) | Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti. |
| --- | --- |

(19)

Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti.

| (20) | ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16). |
| --- | --- |

(20)

ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16).

| (21) | Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente). |
| --- | --- |

(21)

Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente).

| (22) | Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17). |
| --- | --- |

(22)

Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17).

| (23) | Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:






  — | obbligazioni strutturate emesse da banche, |
| --- | --- | --- |

(23)

Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:

—

obbligazioni strutturate emesse da banche,

| — | polizze assicurative emesse da Poste Vita (18), |
| --- | --- |

—

polizze assicurative emesse da Poste Vita (18),

| — | gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19), |
| --- | --- |

—

gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19),

| — | finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche. |
| --- | --- |

—

finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche.

3.   LE MISURE SOTTOPOSTE A VALUTAZIONE

| (24) | La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20). |
| --- | --- |

(24)

La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20).

| (25) | I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP. |
| --- | --- |

(25)

I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP.

| (26) | La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003. |
| --- | --- |

(26)

La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003.

Image

| (27) | In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro: |
| --- | --- |

(27)

In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro:

Image

| (28) | Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(28)

Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (29) | Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati). |
| --- | --- |

(29)

Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati).

| (30) | I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP. |
| --- | --- |

(30)

I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP.

| (31) | Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente: | Conto del Tesoro
  (conto libero) | Conto CDP 1
  (conto vincolato) | Conto CDP 2
  (conto vincolato) | Conto CDP 3
  (conto vincolato) | Tasso medio di interesse ponderato | Interessi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tassi di interesse | 4,35 % | [...] (24) | [...] | [...] | | |
| giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 554 |
| giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 711 |
| giacenze medie 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 653 |
| giacenze medie 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1000 |
| giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1113 |
| giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1356 |

(31)

Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente:

Conto del Tesoro

(conto libero)

Conto CDP 1

(conto vincolato)

Conto CDP 2

(conto vincolato)

Conto CDP 3

(conto vincolato)

Tasso medio di interesse ponderato

Interessi

Tassi di interesse

4,35 %

[...] (24)

[...]

[...]

giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

554

giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

711

giacenze medie 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

653

giacenze medie 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1000

giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1113

giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1356

| (32) | L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %. |
| --- | --- |

(32)

L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %.

| (33) | L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato. |
| --- | --- |

(33)

L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato.

| (34) | Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente. |
| --- | --- |

(34)

Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente.

| (35) | Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere. |
| --- | --- |

(35)

Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere.

| (36) | Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR. |
| --- | --- |

(36)

Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR.

| (37) | Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione. |
| --- | --- |

(37)

Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione.

| (38) | Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti.

| (39) | L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale. |
| --- | --- |

(39)

L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale.

| (40) | L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine. |
| --- | --- |

(40)

L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine.

| (41) | Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:






  — | nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione; |
| --- | --- | --- |

(41)

Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:

—

nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione;

| — | nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze. |
| --- | --- |

—

nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze.

| (42) | Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:






  Periodo (da) | Tasso di interesse (in %) |
| --- | --- | --- |
| 08/1998 | 2,00 |
| 07/2003 | 1,50 |
| 01/2004 | 1,25 |
| 01/2005 | 1,00 |
| 09/2005 | 0,75 |
| 01/2006 | 0,50 |

(42)

Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:

Periodo (da)

Tasso di interesse (in %)

08/1998

2,00

07/2003

1,50

01/2004

1,25

01/2005

1,00

09/2005

0,75

01/2006

0,50

| (43) | L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997. |
| --- | --- |

(43)

L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997.

| (44) | Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi. |
| --- | --- |

(44)

Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi.

4.   VALUTAZIONE DELLE MISURE

| (45) | Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:






  — | il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali, |
| --- | --- | --- |

(45)

Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:

—

il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali,

| — | conferisce un vantaggio economico, |
| --- | --- |

—

conferisce un vantaggio economico,

| — | può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, |
| --- | --- |

—

può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni,

| — | incide sugli scambi fra Stati membri. |
| --- | --- |

—

incide sugli scambi fra Stati membri.

| (46) | Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo. |
| --- | --- |

(46)

Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo.

4.1.   Uso di risorse dello Stato

| (47) | Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali. |
| --- | --- |

(47)

Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali.

| (48) | Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI. |
| --- | --- |

(48)

Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI.

| (49) | Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali. |
| --- | --- |

(49)

Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali.

4.2.   Selettività

| (50) | L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi. |
| --- | --- |

(50)

L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi.

| (51) | La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema. |
| --- | --- |

(51)

La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema.

| (52) | Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi. |
| --- | --- |

(52)

Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi.

4.3.   Effetti sugli scambi tra gli Stati membri e distorsione della concorrenza

| (53) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(53)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza.

| (54) | Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto. |
| --- | --- |

(54)

Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto.

| (55) | Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro. |
| --- | --- |

(55)

Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro.

| (56) | Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria. |
| --- | --- |

(56)

Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria.

| (57) | È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30). |
| --- | --- |

(57)

È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30).

| (58) | In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali. |
| --- | --- |

(58)

In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali.

| (59) | Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

(59)

Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE.

| (60) | Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche. |
| --- | --- |

(60)

Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche.

| (61) | Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione. |
| --- | --- |

(61)

Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione.

| (62) | La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri. |
| --- | --- |

(62)

La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri.

| (63) | Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(63)

Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza.

4.4.   Esistenza di un vantaggio economico

| (64) | Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie. |
| --- | --- |

(64)

Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie.

| (65) | Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito. |
| --- | --- |

(65)

Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito.

| (66) | La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso. |
| --- | --- |

(66)

La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso.

| (67) | La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui. |
| --- | --- |

(67)

La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui.

| (68) | Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito. |
| --- | --- |

(68)

Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito.

| (69) | Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(69)

Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

4.4.1.   Dal 2005 in poi

| (70) | Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). |
| --- | --- |

(70)

Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %).

| (71) | Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(71)

Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR.

| (72) | ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo. |
| --- | --- |

(72)

ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo.

| (73) | ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34). |
| --- | --- |

(73)

ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34).

| (74) | La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(74)

La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

| (75) | La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio. |
| --- | --- |

(75)

La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio.

| (76) | Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine. |
| --- | --- |

(76)

Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine.

| (77) | Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni: | Conto presso il Tesoro
  (conto libero) | Conti presso la CDP (conti vincolati) | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Giacenze medie 1995 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1996 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006. |

(77)

Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni:

Conto presso il Tesoro

(conto libero)

Conti presso la CDP (conti vincolati)

Totale

Giacenze medie 1995

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1996

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006.

| (78) | Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio. |
| --- | --- |

(78)

Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio.

| (79) | In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(79)

In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta.

| (80) | Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:






  — | dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile, |
| --- | --- | --- |

(80)

Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:

—

dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile,

| — | sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, |
| --- | --- |

—

sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE,

| — | in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione. |
| --- | --- |

—

in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione.

4.4.2.   Il periodo che precede il 2005

| (81) | La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente. |
| --- | --- |

(81)

La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente.

| (82) | La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945. |
| --- | --- |

(82)

La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945.

| (83) | ABI condivide tale opinione. |
| --- | --- |

(83)

ABI condivide tale opinione.

| (84) | Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(84)

Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (85) | Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35). |
| --- | --- |

(85)

Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35).

| (86) | Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra.

| (87) | La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione. |
| --- | --- |

(87)

La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione.

5.   CONCLUSIONI

Sulla base della valutazione che precede, la Commissione ha deciso di considerare gli interessi pagati dallo Stato a PI/BancoPosta aiuti esistenti, nell'ipotesi che si tratti di aiuti, fino al 2004. Poiché la misura è cessata nel 2004 non vi è ragione di proporre le misure opportune di cui all'articolo 18 del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE.

Per quanto riguarda il regime che fissa il tasso di interesse da applicare ai fondi depositati presso il Tesoro dal 2005, alla luce delle considerazioni precedenti, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto o della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Ai fini della valutazione, in particolare per determinare, se possibile, i pertinenti tassi di mercato applicabili ai depositi citati, sono necessarie le seguenti informazioni:

| — | la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati, |
| --- | --- |

—

la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati,

| — | la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo, |
| --- | --- |

—

la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo,

| — | lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta,

| — | il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato, |
| --- | --- |

—

il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato,

| — | la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio), |
| --- | --- |

—

la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio),

| — | la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività. |
| --- | --- |

—

la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

La Commissione ricorda all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale essa può imporre allo Stato membro il recupero dal beneficiario di ogni aiuto indebitamente versato.

La Commissione avverte l'Italia che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente, unitamente ad un riassunto della medesima, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. I summenzionati terzi interessati sono invitati a presentare le proprie osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.“

---

(1)  V súčasnom rozhodnutí, PI určuje Poste Italiane SpA, a v prípade, že je to relevantné jeho predchodcu (Ente Posta Italiane, verejné poštové služby...).

1

(2)  pôžička sú do pokladnice/CDP na tento účel presunuté finančné prostriedky; vklad sa týka finančných prostriedkov uložených zákazníkmi BancoPosta na bežných účtoch.

2

(3)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22.3.1999, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článku 93 (teraz článok 88) Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.03.1999, s. 1).

3

(4)  Nella presente decisione per PI si intende Poste Italiane SpA e, ove applicabile, il predecessore (Ente Poste Italiane, il servizio postale pubblico).

4

(5)  Il servizio postale universale comprende gli invii di corrispondenza e stampati indirizzati di peso inferiore a 2 kg e pacchi postali fino a 20 kg; nonché un servizio di invii raccomandati e un servizio di invii assicurati.

5

(6)  Decreto legge 261/1999 pubblicato nella G.U. 182 del 5.8.1999 e decreto del ministero delle Comunicazioni del 17.4.2000, pubblicato nella G.U. 102 del 4.5.2000.

6

(7)  Fonte: sito web PI; luglio 2006.

7

(8)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

8

(9)  A norma dell'articolo 5 del decreto legge 30 settembre 2003, n. 269, e della legge di conversione 24 novembre 2003, n. 326, le azioni di CDP SpA sono attribuite allo Stato. Inoltre, le fondazioni bancarie ed altri soggetti pubblici o privati possono solo detenere quote complessivamente di minoranza del capitale di CDP SpA.

9

(10)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

10

Development of competition in the European postal sector

(11)  Direttiva 97/67/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualità del servizio (GU L 15 del 21.1.1998, pag. 14).

11

(12)  Direttiva 2002/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, che modifica la direttiva 97/67/CE per quanto riguarda l'ulteriore apertura alla concorrenza dei servizi postali della Comunità (GU L 176 del 5.7.2002, pag. 21).

12

(13)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

13

Development of competition in the European postal sector

(14)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

14

(15)  Fitchratings, rapporto speciale: “The European Regulated Mail Sector: Tomorrow's Deliveries” del 9.7.2004.

15

(16)  Nel 2004 il tasso era dell'1,25 %.

16

(17)  In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di prodotti di terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito).

17

(18)  Poste Vita SpA è una controllata al 100 % di PI.

18

(19)  BancoPosta Fondi SpA SGR è una controllata al 99 % di PI.

19

(20)  Per prestito si intendono qui i fondi trasferiti al Tesoro/CDP; per deposito si intendono i fondi depositati sui conti correnti dai clienti di BancoPosta.

20

(21)  Pubblicato nella G.U. 288 del 12.12.2003.

21

(22)  Pubblicata nella G.U. 219 del 6.9.1917.

22

(23)  Pubblicato nella G.U. 12 del 15.1.1946, pag. 12.

23

(24)  L'informazione è coperta dal segreto d'ufficio

24

(25)  I conti accesi direttamente presso CDP sono stati chiusi.

25

(26)  Pubblicata nella GU 302 del 29.12.2005, “supplemento ordinario” 211. La legge ha effetto retroattivo dal 1o gennaio 2005.

26

o

(27)  I fondi sono stati investiti in un portafoglio di obbligazioni statali della zona euro (60 %) con un rating minimo pari a quello dell'Italia e di obbligazioni private (40 %) con un rating medio di AA-.

27

(28)  Legge 23 dicembre 1996, n. 662, pubblicata nella GU del 28.12.1996.

28

(29)  Si veda, ad esempio, la sentenza della Corte di giustizia nella causa C-372/97 Repubblica italiana contro Commissione, Racc. 2004 pagina I-0367, punto 44.

29

Repubblica italiana contro Commissione

(30)  Rapporto “The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services”, di WIK Consult, luglio 2005.

30

The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services

(31)  Rapporto “Main developments in the European Postal Sector” di WI Consult, luglio 2004. Cfr. tabella 5.1.6 “Distribuzione geografica e area commerciale dei „Big Four“ (1998 e precedenti, fino al giugno 2004)”.

31

(32)  Decisione del 12.3.2002 nel caso C 47/98 (GU C 282 del 19.10.2002, pag. 29).

32

(33)  Ad esempio, nell'ipotesi che il margine di mercato in un determinato periodo sia pari al 2 %, mentre il tasso di deposito del mercato è pari all'1 %, un margine risultante da un tasso di prestito del 10 % e un tasso di deposito dell'8 % potrebbe configurare alcuni elementi di aiuto di Stato.

33

(34)  Cfr. relazione e stati finanziari di CDP al 31.12.2004, pag. 85.

34

(35)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

35

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/20

---

Zverejnenie žiadosti podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2006/C 290/04)

Týmto zverejnením vzniká právo vzniesť námietku podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Námietky musia byť Komisii doručené v lehote šiestich mesiacov odo dňa uverejnenia.

PREHĽAD

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

ŽIADOSŤ O ZÁPIS PODĽA ČLÁNKU 5 A ČLÁNKU 17 ODS. 2

„KARLOVARSKÝ SUCHAR“

č. ES: CZ/PGI/005/0404/20.10.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Toto stručné zhrnutie bolo vypracované len na informatívne účely. Zúčastnené strany môžu nájsť všetky informácie v úplnom znení špecifikácie výrobku, ktoré je možné získať od vnútroštátnych orgánov uvedených v oddiele 1 alebo od Európskej komisie (1).

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| názov: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| adresa: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6 |

názov:

Úřad průmyslového vlastnictví

adresa:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6

telefón:

(420) 220 38 31 11

fax:

(420) 224 32 47 18

e-mail:

posta@upv.cz

2.   Skupina:

| názov: | CORNIA, spol. s r.o. |
| --- | --- |
| adresa: | Vítězná 42, |
| CZ-360 09 Karlovy Vary |

názov:

CORNIA, spol. s r.o.

adresa:

Vítězná 42,

CZ-360 09 Karlovy Vary

telefón:

(420) 353 43 38 26

fax:

(420) 353 22 35 65

e-mail:

cornia@iol.cz

zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) iné ( )

Ide o výnimku podľa článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006, pretože v oblasti existuje jediný výrobca. Požiadavky článku 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 2037/93 sú splnené.

3.   Druh výrobku:

Trieda 2.4.: Pečivo, cukrárenské výrobky, cukrovinky a sušienky – sucháre

4.   Špecifikácie (prehľad požiadaviek podĽa článku 4 ods. 2)

4.1   Názov: „Karlovarský suchar“

4.2   Opis: V súčasnosti sa vyrábajú dva druhy karlovarského suchára:„Karlovarský suchar special“ a „Karlovarský suchar dietní“.

Tvar: krajčeky z vekne, pravidelný tvar, zodpovedajúci forme, v ktorej bol výrobok upečený; popis tvaru sa rovnako uvádza v bode 4.5 Spôsob produkcie.

Vzhľad: rovnomerné pórovitý, dobre prepečený, čistý, krehký, dobre sušený, nesmie byť pripálený, nesmie obsahovať cudzie predmety.

Farba: zlatohnedá, nie však tmavá.

Chuť: lahodná pečivová, nesmie byť horká, kyslá a nesmie mať inú cudziu príchuť.

Vôňa: prirodzená pečivová, nesmie byť zatuchnutá alebo s cudzím pachom.

K výrobe sa používajú tieto surovíny:

„Karlovarský suchar special“: múka pšeničná, karlovarská žriedlová voda, pitná voda, prídavné látky na zlepšenie múky, cukor, stužený rastlinný tuk, droždie, soľ jedlá, vaječný sušený žĺtok, karlovarská soľ.

„Karlovarský suchar dietní“: pšeničná múka, karlovarská žriedlová voda, pitná voda, prídavné látky na zlepšenie múky, cukor, stužený rastlinný tuk, droždie, jedlá soľ.

Na trh sa dodávajú v kartónových škatuliach po 200 g.

4.3   Zemepisná oblasť: Oblast Karlovarského regiónu ohraničená obcami Karlove Vary – Šemnice – Kyselka – Velichov – Ostrov – Hroznětín – Mezirolí – Stará Role – Karlovy Vary, vrátane týchto obcí.

4.4   Dôkaz o pôvode: Výrobca vedie evidenciu dodávateľov surovín. Pri všetkých surovinách, a najmä kľúčových (karlovarská voda zo žriedla, karlovarská žriedľová soľ), sú k dispozícii aj dodacie listy a faktúry. Výrobca ďalej vedie evidenciu odoberateľov hotových výrobkov. Každé balenie výrobku nesie označenie výrobcu vrátane adresy, čo okrem iného umožňuje vysledovateľnosť výrobkov.

Internú kontrolu dodržovania špecifikácie vykonáva technológ spoločnosti 1 krát za 6 mesiacov. Predovšetkým sa kontroluje technologický postup výroby. V súvislosti s každou zásielkou sa kontrolujú kritické body, a to je najmä teplota a čas príslušného kroku výroby. Kontroly sa evidujú na kontrolných listoch.

Externú kontrolu dodržovania špecifikácie vykonáva nadriadený kontrolný subjekt, Státní zemìdìlská a potravináøská inspekce, inšpektorát v Plzni. Nadriadený kontrolný subjekt kontroluje okrem iného dodržovanie hygienických predpisov, kritické body a špecifické vlastnosti výrobku.

Celková kontrola: Priebežne sa vykonáva kontrola celého výrobného procesu, a to najmä kontrola vstupných surovín, kontrola prípravy výroby, kontrola dodržovania výrobného postupu, kontrola dodržovania hygienických noriem, kontrola dodržovania mikrobiologických parametrov a kontrola hotových výrobkov.

4.5   Spôsob výroby: Karlovarský suchár sa vyrába z vyššie uvedených surovín, pozri bod 4.2.

Kľúčové suroviny (karlovarská žriedlová voda, karlovarská žriedlová soľ) sa získavajú vo vymedzenej oblasti. Spracovanie surovín, všetky etapy výroby a balenie sa vykonáva vo vymedzenej oblasti.

Karlovarská žriedlová voda musí byť čerstvá, čo je ďalší dôvod, prečo musí výroba prebiehať vo vymedzenej oblasti.

Karlovarská žriedlová voda patrí medzi hydrouhličitano-sírano-chlorido-sodné termálne kyselky s celkovou mineralizáciou približne 6,45 g/l a obsahom minerálov medzi 560 – 980 mg/l.

Karlovarská žriedlová soľ je zmes síranu sodného, draselného a hydrogénuhličitanu sodného.

Postup výroby Karlovarského sucharu:

Cesto sa pripravuje priamym spôsobom. Po nadávkování surovín se jednotlivé vstupné suroviny miešajú v nádobe s teplou vodou. Potom sa stĺpovým šľahačom vymiešajú na stredne tuhé cesto, ktoré sa nechá vyzrieť. Vyzreté cesto sa delí na kontinuálnom stroji na rezy, ktoré se vytvarujú do tvaru vekne a vkladajú do vymastených foriem, kde sa nechajú riadne vykysnúť. Po vykysnutí sa vekne v otvorených formách sádžu do zaparovacieho zariadenia pece, kde sa pečú. Po upečení sa výrobky vyklopia z foriem, ukladajú do vozíkov a tam sa nechajú vychladnúť. Potom sa krájajú na krajčeky, tie sa sádžu na pás pece a restujú. Orestované krajčeky sa ukladajú do prepraviek a po riadnom vychladnutí sa balia do alumíniového obalu s papierovým štítkom. Takto zabalené sucháre sa vkladajú do papierových škatúľ s potlačou a tieto škatule sa následne vkladajú do veľkých kartónov. Hmotnosť výrobku je 200 g, povolená odchýlka -7 %. Uzatvorené kartóny sa rozvážajú v čistom skriňovom nákladnom aute.

Vlastná výroba musí prebiehať na území vymedzenom v bode 4.3. Výrobok sa musí baliť na mieste výroby. Dôvody sú krehkosť výrobku, ľahšia absorpcia vlhkosti z okolia a lepšia sledovateľnosť výrobku.

4.6   Súvislosti: Karlovarský suchár je jedinečný výrobok historicky prepojený s Karlovými Varmi. Je to výrobok, ktorý sa popri kúpeľnej starostlivosti a minerálnych vôd zmieňuje ako súčasť koloritu Karlových Varov, je súčasťou povesti týchto kúpeľov.

O tom, že je výrobok Karlovarský suchar pevne spojený s Karlovými Varmi, svedčí aj jeho názov.

Výrobca používa tradičnú nezmenenú výrobnú metódu už desiatky rokov. Na kvalite výrobku sa podieľajú tak miestne suroviny (karlovarská voda, karlovarská žriedlová soľ), ako aj miestne tradície a skúsenosť ľudí.

Výrobok obsahuje karlovarskú žriedlovú vodu, v prípade „Karlovarského sucharu special“ aj karlovarskú žriedlovú soľ. Karlovarská žriedlová voda musí byť čerstvá. Táto voda pramení v karlovarskej žriedelnej štruktúre, ktorá patrí k najvýznamnejším a najznámejším štruktúram minerálnych vôd v celom svete. Skutočnosť, že pramene vyvierajú práve vo vyššie uvedenom priestore, je daná zlomovým porušením zemskej kôry a krížením významných zlomov v okolí Karlovarského Vřídla. Karlovarská žriedlová voda zlepšuje a uľahčuje trávenie a vstrebávanie v črevách.

Zápis do registra označenia pôvodu Českej republiky má číslo 4 a dátum 1. 2. 1974, zápis do medzinárodného registra podľa Lisabonskej dohody má číslo 4 a dátum 22. 11. 1967.

Výrobok bol v roku 1974 ocenený Zlatou pečaťou na výstave EX PLZEŇ.

Súčasný výrobca má právnu kontinuitu s predchádzajúcim výrobcom, kontinuita bola získaná v privatizácii.

4.7   Kontrolný subjekt:

| názov: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni |
| --- | --- |
| adresa: | Jiráskovo náměstí 8 |
| CZ-308 58 Plzeň 8 |

názov:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni

adresa:

Jiráskovo náměstí 8

CZ-308 58 Plzeň 8

telefón:

(420) 377 24 45 97

fax:

(420) 377 45 52 29

e-mail:

plzen@szpi.gov.cz

4.8   Označovanie: Na obale musí byť uvedené označenie Karlovarský suchar. Špecifické požiadavky na značenie, pokiaľ ide o umiestnenie, písmo, farby a pod. nie sú stanovené.

4.9   Vnútroštátne požiadavky: —

---

(1)  Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, oddelenie politiky kvality poľnohospodárskych výrobkov, B-1049 Brusel.

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/23

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov

(2006/C 290/05)

(Text s významom pre EHP)

XA číslo: XA 83/06

Členský štát: Francúzsko

Región: Département de Loire-Atlantique

Názov programu pomoci: Je určená družstvám so spoločným využívaním poľnohospodárskeho vybavenia (coopératives d'utilisation de matériel agricole, CUMA)

Právny základ:

| — | Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006

Ročné výdavky plánované v rámci programu pomoci: 290 000 EUR.

Maximálna intenzita pomoci: premiestnenie sídla CUMA: Pomoc vyrátaná na 20 %, strop pomoci 20 000 eur sa predloží CUMA skôr ako sa presťahuje z dôvodov urbanizácie. Poradenstvo záhradného architekta je financované do výšky 70 % so stropom pomoci 1 400 EUR.

Zosúladenie existujúcich budov CUMA s požiadavkami na ochranu životného prostredia: Pomoc vypočítaná vo výške 40 % so stropom 24 000 EUR.

Nákup materiálu v rámci tejto spoločnej aktivity s cieľom trvalo udržateľného rozvoja (výroba biopalív, „šetrnýt“ boj proti burinám atď.): Pomoc vo výške 40 % so stropom 24 000 EUR.

Dátum implementácie:

Názov programu pomoci: Jeden rok, obnoviteľná po ročnom zhodnotení, obnoviteľný na základe ročného vyhodnotenia, ktoré umožní stanoviť budúci vývoj a prípadné ciele súčasných opatrení

Účel pomoci: Posilniť spoločnú dynamiku podporovaním investícií CUMAs do budov a zariadenia na podporu trvalo udržateľného rozvoja

Príslušný(-é) sektor(-y) hospodárstva: Všetky odvetvia poľnohospodárskej výroby

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique |
| --- |
| 3 quai Ceineray |
| BP 94109 |
| F-44041 Nantes |
| Cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique

3 quai Ceineray

BP 94109

F-44041 Nantes

Cedex 1

Internetová stránka: www.cg44.fr

XA Number: XA 79/06

Členský štát: Slovenská republika

Región: Západné Slovensko

Názov schémy pomoci alebo názov spoločnosti, ktorá dostáva individuálnu pomoc: GAZDA SLOVAKIA, spol. s r.o.

Právny základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. a) a c) |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. a) a c)

Ročné výdavky plánované podľa schémy, alebo celková čiastka individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti: 1 032 664,- SKK

Maximálna hodnota pomoci: 36,03 %

Dátum realizácie: 2006

Trvanie schémy alebo poskytnutia individuálnej pomoci: August 2006

Účel pomoci: MSP – poľnohospodárstvo

Príslušný sektor: Poľnohospodárstvo – rastlinná výroba

Názov a adresa udeľujúceho orgánu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Webová adresa: www.socpoist.sk

Právny základ: XA 80/06

Členský štát: Slovenská republika

Región: Západné Slovensko

Názov schémy pomoci alebo názov spoločnosti, ktorá dostáva individuálnu pomoc: Poľnohospodárske družstvo Modrý Dunaj

Šamorín

Právny základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. b) |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. b)

Ročné výdavky plánované podľa schémy, alebo celková čiastka individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti: 583 912,- SKK

Maximálna hodnota pomoci: 23,2 %

Dátum realizácie: 2006

Trvanie schémy alebo poskytnutia individuálnej pomoci: August 2006

Účel pomoci: MSP – poľnohospodárstvo

Príslušný sektor: Poľnohospodárstvo – živočíšná výroba

Názov a adresa udeľujúceho orgánu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Webová adresa: www.socpoist.sk

XA Number: XA 81/06

Členský štát: Slovenská republika

Región: Západné Slovensko

Názov schémy pomoci alebo názov spoločnosti, ktorá dostáva individuálnu pomoc:

| AGRA M, s.r.o. |
| --- |
| Kozia 2243 |
| SK-901 01 Malacky |

AGRA M, s.r.o.

Kozia 2243

SK-901 01 Malacky

Právny základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4 |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4

Ročné výdavky plánované podľa schémy, alebo celková čiastka individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti: 2 954 141,50 SKK

Maximálna hodnota pomoci: 45,68 %

Dátum realizácie: 2006

Trvanie schémy alebo poskytnutia individuálnej pomoci: September 2006

Účel pomoci: MSP – poľnohospodárstvo

Príslušný sektor: Poľnohospodárska spoločnosť – živočíšna aj rastlinná výroba

Názov a adresa udeľujúceho orgánu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Bratislava-okolie |
| Lazaretská 25 |
| SK-814 99 Bratislava |

Sociálna poisťovňa

pobočka Bratislava-okolie

Lazaretská 25

SK-814 99 Bratislava

Webová adresa: www.socpoist.sk

XA Number: XA 82/06

Členský štát: Slovenská republika

Región: Východné Slovensko

Názov schémy pomoci alebo názov spoločnosti, ktorá dostáva individuálnu pomoc: Agrokondor s.r.o., SK-094 35 Čaklov

Právny základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3, písm. c) |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3, písm. c)

Ročné výdavky plánované podľa schémy, alebo celková čiastka individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti: 916 659 SKK t. j. 24 128,319 EUR (kurz 19. júna 2006)

Maximálna hodnota pomoci: 39 %

Dátum realizácie: 2006

Trvanie schémy alebo poskytnutia individuálnej pomoci: August 2006

Účel pomoci: Poľnohospodárstvo

Príslušný sektor: Poľnohospodárstvo

Názov a adresa udeľujúceho orgánu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Vranov nad Topľou |

Sociálna poisťovňa

pobočka Vranov nad Topľou

Webová adresa: www.socpoist.sk

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/26

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom

(2006/C 290/06)

(Text s významom pre EHP)

| Číslo pomoci | XS 61/05 |
| --- | --- |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | La Rioja |
| Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc | Pravidlá týkajúce sa poskytovania pomoci vo forme bonifikácie úrokov z úverov určených na financovanie obchodných investícií malých a stredných podnikov |
| Právny základ | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas. |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti | Schéma štátnej pomoci | Celková ročná výška | 869 000 EUR |
| Garantované úvery | |
| Individuálna pomoc | Celková výška pomoci | |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia | Áno |
| Dátum implementácie | 18. 2. 2005 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci | Do 31. 12. 2006 |
| Účel pomoci | Pomoc pre MSP | Áno |
| Príslušné sektory hospodárstva | Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP | |
| Pomoc obmedzená na špecifické sektory | Áno |
| Iné výrobné sektory (na pomoc sú oprávnené len podniky pôsobiace v oblasti ťažobného a spracovateľského priemyslu s výnimkou agro-potravinárstva) | Áno |
| Iné služby (na pomoc sú oprávnené len technické služby súvisiace s výrobným sektorom a obchodom okrem agro-potravinárstva) | Áno |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |

Číslo pomoci

XS 61/05

Členský štát

Španielsko

Región

La Rioja

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov spoločnosti prijímajúcej individuálnu pomoc

Pravidlá týkajúce sa poskytovania pomoci vo forme bonifikácie úrokov z úverov určených na financovanie obchodných investícií malých a stredných podnikov

Právny základ

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas.

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej pomoci poskytnutej spoločnosti

Schéma štátnej pomoci

Celková ročná výška

869 000 EUR

Garantované úvery

Individuálna pomoc

Celková výška pomoci

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 6 a článkom 5 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

18. 2. 2005

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006

Účel pomoci

Pomoc pre MSP

Áno

Príslušné sektory hospodárstva

Všetky sektory oprávnené na pomoc pre MSP

Pomoc obmedzená na špecifické sektory

Áno

Iné výrobné sektory (na pomoc sú oprávnené len podniky pôsobiace v oblasti ťažobného a spracovateľského priemyslu s výnimkou agro-potravinárstva)

Áno

Iné služby (na pomoc sú oprávnené len technické služby súvisiace s výrobným sektorom a obchodom okrem agro-potravinárstva)

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Veľká individuálna pomoc

V súlade s článkom 6 nariadenia.

Áno

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/27

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV)

Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní

(2006/C 290/07)

(Text s významom pre EHP)

| 1. | Komisii bolo 22. novembra 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik Dresdner Bank AG („Dresdner Bank“, Nemecko) tvoriaci časť skupiny Allianz („Allianz“, Nemecko) a podnik Joint-Stock Bank of the Gas Industry („Gazprombank“, Rusko) tvoriaci časť skupiny Gazprom („Gazprom“, Rusko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady spoločnú kontrolu nad podnikom Carbon Trade & Finance S.A. („CTF“, Luxembursko) prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 22. novembra 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik Dresdner Bank AG („Dresdner Bank“, Nemecko) tvoriaci časť skupiny Allianz („Allianz“, Nemecko) a podnik Joint-Stock Bank of the Gas Industry („Gazprombank“, Rusko) tvoriaci časť skupiny Gazprom („Gazprom“, Rusko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady spoločnú kontrolu nad podnikom Carbon Trade & Finance S.A. („CTF“, Luxembursko) prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Dresdner Bank: plný rozsah bankových a finančných služieb vrátane obchodovania s kvótami emisií CO2 v rámci EÚ; |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Dresdner Bank: plný rozsah bankových a finančných služieb vrátane obchodovania s kvótami emisií CO2 v rámci EÚ;

| — | Gazprombank: plný rozsah bankových a finančných služieb; |
| --- | --- |

—

Gazprombank: plný rozsah bankových a finančných služieb;

| — | CTF: investície do primárnych projektov generujúcich kvóty emisií CO2 podľa kjótskeho protokolu a opätovné zhromažďovanie týchto kvót pre obchodovanie na sekundárnom trhu. |
| --- | --- |

—

CTF: investície do primárnych projektov generujúcich kvóty emisií CO2 podľa kjótskeho protokolu a opätovné zhromažďovanie týchto kvót pre obchodovanie na sekundárnom trhu.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že tento prípad je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že tento prípad je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/28

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2204/2002 z 12. decembra 2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť

(2006/C 290/08)

(Text s významom pre EHP)

| Číslo pomoci | XE 3/05 |
| --- | --- |
| Členský štát | Poľsko |
| Región | Celé územie Poľska |
| Názov schémy štátnej pomoci | Náhrada nákladov na úpravu pracoviska, priestorov a zariadenia pre potreby osôb so zdravotným postihnutím a náhrada nákladov na prijímanie pomocných pracovníkov pre potreby osôb so zdravotným postihnutím |
| Právny základ | Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)
  Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186) |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci | Celková ročná výška: 3 mil. EUR |
| Garantované úvery |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 až 6 nariadenia | Áno |
| Dátum implementácie | 16. 10. 2004 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci | Do 30. 6. 2007 |
| Účel pomoci | Článok 4: Vytváranie pracovných miest | Nie |
| Článok 5: Prijímanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím | Nie |
| Článok 6: Zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím | Áno |
| Príslušné sektory hospodárstva | — Všetky sektory Spoločenstva (1) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť | Áno |
| Všetky výrobné sektory (1) | Nie |
| Všetky služby (1) | Nie |
| Iné | Nie |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Starostowie powiatów |
| Ďalšie informácie | Schéma štátnej pomoci je spolufinancovaná z Európskeho sociálneho fondu v rámci operačného sektorového programu na rozvoj ľudských zdrojov 2004 – 2006 (SPO-RZL); Opatrenie 1.4: Sociálne a profesijné začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
| Pomoc podliehajúca predchádzajúcej notifikácii Komisii | V súlade s článkom 9 nariadenia | Áno |

Číslo pomoci

XE 3/05

Členský štát

Poľsko

Región

Celé územie Poľska

Názov schémy štátnej pomoci

Náhrada nákladov na úpravu pracoviska, priestorov a zariadenia pre potreby osôb so zdravotným postihnutím a náhrada nákladov na prijímanie pomocných pracovníkov pre potreby osôb so zdravotným postihnutím

Právny základ

Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)

Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci

Celková ročná výška: 3 mil. EUR

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 až 6 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

16. 10. 2004

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci

Do 30. 6. 2007

Účel pomoci

Článok 4: Vytváranie pracovných miest

Nie

Článok 5: Prijímanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím

Nie

Článok 6: Zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím

Áno

Príslušné sektory hospodárstva

— Všetky sektory Spoločenstva (1) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť

Áno

Všetky výrobné sektory (1)

Nie

Všetky služby (1)

Nie

Iné

Nie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Starostowie powiatów

Ďalšie informácie

Schéma štátnej pomoci je spolufinancovaná z Európskeho sociálneho fondu v rámci operačného sektorového programu na rozvoj ľudských zdrojov 2004 – 2006 (SPO-RZL); Opatrenie 1.4: Sociálne a profesijné začlenenie osôb so zdravotným postihnutím

Pomoc podliehajúca predchádzajúcej notifikácii Komisii

V súlade s článkom 9 nariadenia

Áno

| Číslo pomoci | XE 25/05 |
| --- | --- |
| Členský štát | Poľsko |
| Región | Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice |
| Názov schémy štátnej pomoci | Uznesenie mestskej rady v Starachowiciach č. V/7/05 z 25. apríla 2005 o schválení schémy štátnej pomoci podnikom pre zamestnanosť |
| Právny základ | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.) |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci | Celková ročná výška | 0,15 mil. EUR |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia | Áno |
| Dátum implementácie | 5. 8. 2005 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci | Do 31. 12. 2006 |
| Účel pomoci | Článok 4: Vytváranie pracovných miest | Áno |
| Článok 5: Prijímanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím | |
| Článok 6: Zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím | |
| Príslušné sektory hospodárstva | — Všetky sektory Spoločenstva (2) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť | Áno |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Prezydenta Miasta Starachowice |
| PL-27-200 Starachowice |
| ul. Radomska 45 |

Číslo pomoci

XE 25/05

Členský štát

Poľsko

Región

Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice

Názov schémy štátnej pomoci

Uznesenie mestskej rady v Starachowiciach č. V/7/05 z 25. apríla 2005 o schválení schémy štátnej pomoci podnikom pre zamestnanosť

Právny základ

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.)

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci

Celková ročná výška

0,15 mil. EUR

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

5. 8. 2005

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej pomoci

Do 31. 12. 2006

Účel pomoci

Článok 4: Vytváranie pracovných miest

Áno

Článok 5: Prijímanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím

Článok 6: Zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím

Príslušné sektory hospodárstva

— Všetky sektory Spoločenstva (2) oprávnené na pomoc pre zamestnanosť

Áno

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Prezydenta Miasta Starachowice

PL-27-200 Starachowice

ul. Radomska 45

Ďalšie informácie

Ak je schéma spolufinancovaná z finančných prostriedkov Spoločenstva, pridajte túto vetu:

Schéma štátnej pomoci je spolufinancovaná v rámci (odkaz).

Pomoc podliehajúca predchádzajúcej notifikácii Komisii

V súlade s článkom 9 nariadenia

Áno

| Číslo pomoci | XE 27/06 |
| --- | --- |
| Členský štát | Maďarsko |
| Región | Észak-Alföld |
| Názov schémy štátnej pomoci | Schéma štátnej pomoci na vytváranie pracovných miest Mátészalka |
| Právny základ | Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet |
| Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci | Celková ročná výška | 1 mil. EUR |
| Garantované úvery | |
| Maximálna intenzita pomoci | V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia | Áno |
| Dátum implementácie | 1. 9. 2006 |
| Trvanie schémy štátnej pomoci | Do 30. 6. 2007 |
| Účel pomoci | Článok 4: Vytváranie pracovných miest | Áno |
| Článok 5: Prijímanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím | |
| Článok 6: Zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím | |
| Príslušné sektory hospodárstva | — Všetky sektory Spoločenstva oprávnené na pomoc pre zamestnanosť (3) | Áno |
| Všetky výrobné sektory (3) | |
| Všetky služby (3) | |
| Iné | |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Mátészalka Város Önkormányzata |
| Hősök tere 9. |
| H-4700 Mátészalka |

Číslo pomoci

XE 27/06

Členský štát

Maďarsko

Región

Észak-Alföld

Názov schémy štátnej pomoci

Schéma štátnej pomoci na vytváranie pracovných miest Mátészalka

Právny základ

Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci

Celková ročná výška

1 mil. EUR

Garantované úvery

Maximálna intenzita pomoci

V súlade s článkom 4 ods. 2 až 5 a článkami 5 a 6 nariadenia

Áno

Dátum implementácie

1. 9. 2006

Trvanie schémy štátnej pomoci

Do 30. 6. 2007

Účel pomoci

Článok 4: Vytváranie pracovných miest

Áno

Článok 5: Prijímanie znevýhodnených pracovníkov a pracovníkov so zdravotným postihnutím

Článok 6: Zamestnávanie pracovníkov so zdravotným postihnutím

Príslušné sektory hospodárstva

— Všetky sektory Spoločenstva oprávnené na pomoc pre zamestnanosť (3)

Áno

Všetky výrobné sektory (3)

Všetky služby (3)

Iné

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Mátészalka Város Önkormányzata

Hősök tere 9.

H-4700 Mátészalka

Ďalšie informácie

Ak je schéma spolufinancovaná z finančných prostriedkov Spoločenstva, pridajte túto vetu:

Schéma štátnej pomoci je spolufinancovaná v rámci (odkaz).

Pomoc podliehajúca predchádzajúcej notifikácii Komisii

V súlade s článkom 9 nariadenia

Áno

---

(1)  S výnimkou lodiarskeho priemyslu a ostatných sektorov, ktoré podliehajú osobitným pravidlám v nariadeniach a smerniciach upravujúcich štátnu pomoc v rámci daného sektora.

(2)  S výnimkou lodiarskeho priemyslu a ostatných sektorov, ktoré podliehajú osobitným pravidlám v nariadeniach a smerniciach upravujúcich štátnu pomoc v rámci daného sektora.

(3)  S výnimkou lodiarskeho priemyslu a ostatných sektorov, ktoré podliehajú osobitným pravidlám v nariadeniach a smerniciach upravujúcich štátnu pomoc v rámci daného sektora.

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/31

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4474 — BC Partners/Techem)

Prípad, ktorý môže byť posúdený v zjednodušenom konaní

(2006/C 290/09)

(Text s významom pre EHP)

| 1. | Komisii bolo 22. novembra 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik CIE Management II Limited („CIEM“, Guenersey), generálny partner a správca BC European Capital VIII („BC“, Guenersey), získava kontrolu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady nad celou spoločnosťou Techem AG („TECHEM“, Nemecko), nemeckou verejnou spoločnosťou kótovanou na burze, prostredníctvom verejnej ponuky na prevzatie určenej akcionárom Techem a oznámenej 22. novembra 2006. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 22. novembra 2006 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik CIE Management II Limited („CIEM“, Guenersey), generálny partner a správca BC European Capital VIII („BC“, Guenersey), získava kontrolu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady nad celou spoločnosťou Techem AG („TECHEM“, Nemecko), nemeckou verejnou spoločnosťou kótovanou na burze, prostredníctvom verejnej ponuky na prevzatie určenej akcionárom Techem a oznámenej 22. novembra 2006.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | CIEM: generálny partner a správca zastupujúci BC; |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

CIEM: generálny partner a správca zastupujúci BC;

| — | BC: súkromný kapitálový fond; |
| --- | --- |

—

BC: súkromný kapitálový fond;

| — | TECHEM: meranie a účtovanie spotreby tepelnej energie a vody a trh s elektrickou energiou. |
| --- | --- |

—

TECHEM: meranie a účtovanie spotreby tepelnej energie a vody a trh s elektrickou energiou.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že tento prípad je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tomto prípade, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že tento prípad je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4474 – BC Partners/Techem na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4474 – BC Partners/Techem na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 290/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 290/32

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV)

(2006/C 290/10)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 9. novembra 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba vo francúzštine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4398. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32006M4398. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---